# Den Europæiske Unions C 79/1. a

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 79 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang1. april 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 79

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang1. april 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 079/1 | Modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Et afgørende bidrag til velstand og social samhørighed i Europa — Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 | 1 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 079/2 | Euroens vekselkurs | 20 |
| 2006/C 079/3 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3998 — Axalto/Gemplus) (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 079/4 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4136 — Deutsche Post/Williams Lea) (
  1
  ) | 22 |
| 2006/C 079/5 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 079/6 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 28 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2006/C 079/7 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. marts 2006 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (CON/2006/18) | 31 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 079/1

Modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Et afgørende bidrag til velstand og social samhørighed i Europa — Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010

1

Kommissionen

2006/C 079/2

Euroens vekselkurs

20

2006/C 079/3

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3998 — Axalto/Gemplus) (
  1
  )

1

21

2006/C 079/4

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4136 — Deutsche Post/Williams Lea) (
  1
  )

1

22

2006/C 079/5

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

23

2006/C 079/6

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

28

Den Europæiske Centralbank

2006/C 079/7

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. marts 2006 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (CON/2006/18)

31

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 079/8 | Meddelelse | s3 |

2006/C 079/8

Meddelelse

Meddelelse

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/1

---

MODERNISERING AF ALMEN UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE: ET AFGØRENDE BIDRAG TIL VELSTAND OG SOCIAL SAMHØRIGHED I EUROPA

RÅDETS OG KOMMISSIONENS FÆLLES INTERIMSRAPPORT 2006 OM FREMSKRIDT I GENNEMFØRELSEN AF ARBEJDSPROGRAMMET FOR UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE 2010

(2006/C 79/01)

1.   INDLEDNING

I den fælles midtvejsrapport fra 2004 (1) erklærede Rådet (uddannelse) og Europa-Kommissionen, at der bør gennemføres hastende reformer af Europas uddannelsessystemer, hvis EU skal nå sine sociale og økonomiske mål. De påtog sig hvert andet år at gøre status over fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, som omfatter Københavns-processen om erhvervsuddannelse og aktioner inden for videregående uddannelse. Denne rapport er den første i dette nye forløb. Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 spiller også en central rolle i gennemførelsen af de nye integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2), herunder den europæiske ungdomspagt.

Midtvejsevalueringen af Lissabon-strategien, der blev udarbejdet for nylig, bekræftede, at almen uddannelse og erhvervsuddannelse indtager en central plads i Den Europæiske Unions dagsorden for vækst og beskæftigelse. I de integrerede retningslinjer opfordres medlemsstaterne til at øge og forbedre investeringerne i humankapital og tilpasse uddannelsessystemerne til nye kompetencekrav. I den forbindelse har Det Europæiske Råd anmodet om, at programmet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 fortsat gennemføres i fuldt omfang.

Rådet har gentagne gange fremhævet uddannelsessystemernes dobbelte funktion, der er af både social og økonomisk karakter. Almen uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende faktorer for, at hvert enkelt land kan udvikle sit potentiale for viden, innovation og konkurrencedygtighed. Samtidig er uddannelse en integreret del af den europæiske sociale dimension, idet uddannelse repræsenterer værdier som solidaritet, lige muligheder og social deltagelse samtidig med, at uddannelse har positiv indvirkning på sundhed, kriminalitet, miljø, demokratisering og livskvalitet i almindelighed. Alle borgere er nødt til at erhverve og fortsat ajourføre viden, færdigheder og kompetencer gennem livslang læring, og der skal tages hensyn til de særlige behov hos personer, der risikerer social udstødelse. Dette bidrager til en øget arbejdsmarkedsdeltagelse og økonomisk vækst, samtidig med at den sociale samhørighed sikres.

Det har sin pris at investere i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, men omkostningerne opvejes af et højt afkast af privat, økonomisk og social karakter på mellemlang og lang sigt. Man bør derfor i reformprocessen fortsat søge at opnå synergieffekter mellem de mål i den økonomiske og sociale politik, som faktisk styrker hinanden indbyrdes.

Disse betragtninger er særdeles relevante for EU's igangværende overvejelser om, hvordan den europæiske sociale model vil udvikle sig fremover. Europa står over for enorme socioøkonomiske og demografiske udfordringer i form af en stadigt ældre befolkning, mange lavtuddannede voksne, stor ungdomsarbejdsløshed osv. Samtidig er der et stadigt stigende behov for at forbedre kompetence- og kvalifikationsniveauet på arbejdsmarkedet. Det er nødvendigt at give sig i kast med disse udfordringer for at forbedre de europæiske sociale systemers bæredygtighed på lang sigt. Almen uddannelse og erhvervsuddannelse er en del af løsningen på disse problemer.

2.   FREMSKRIDT I GENNEMFØRELSEN AF UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE 2010

I det følgende gøres der for første gang status over de fremskridt, der er sket i retning af en modernisering af uddannelsessystemerne i Europa som ønsket af topmødet i Lissabon. Analysen er hovedsageligt baseret på de nationale rapporter fra 2005, der blev udarbejdet af medlemsstaterne, EFTA- og EØS-landene, de tiltrædende lande samt kandidatlandene (3). Det fremgår af analysen, hvordan reformerne bidrager til de prioriterede områder, hvor der er behov for handling, og som blev identificeret i den fælles midtvejsrapport fra 2004 (4). Landenavnene i parentes er angivet som eksempler på god praksis og med henblik på at lette den gensidige læring.

2.1.   På nationalt plan: Der sker fremskridt med reformerne

Ifølge de nationale rapporter er arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 blevet mere synligt i det nationale politiske landskab. Alle medlemsstater mener i dag i varierende omfang, at Lissabon-strategien spiller en rolle i udviklingen af de nationale uddannelsespolitikker.

Et stadigt stigende antal lande har nu konkrete foranstaltninger til koordinering mellem ministerier (især undervisnings- og arbejdsministerierne), som har ansvaret for gennemførelsen af programmet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, og for høring af de involverede parter, f.eks. arbejdsmarkedets parter. Mange lande har oprettet eller er ved at oprette deres egne mål, som i varierende grad relaterer til referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater for almen uddannelse og erhvervsuddannelse (benchmarks). Det er også af særlig betydning for gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi (5).

2.1.1.   Prioriteringer og investeringer tager sigte på større effektivitet og kvalitet

For så vidt angår de samlede investeringer i nøglesektorer inden for den videnbaserede økonomi er forskellen mellem Europa og konkurrerende lande, f.eks. USA, ikke blevet mindre siden 2000. Nogle asiatiske lande, f.eks. Kina og Indien, vinder hurtigt terræn.

Ikke desto mindre er de offentlige udgifter til uddannelse som en procentdel af bruttonationalproduktet (BNP) steget i næsten alle EU-lande (EU-gennemsnit: 4,9 % i 2000, 5,2 % i 2002).

Den opadgående tendens, der er konstateret mellem 2000 og 2002, er et tegn på, at regeringerne prioriterer offentlige udgifter til uddannelse. Ikke desto mindre er der store forskelle mellem landene. Der er tale om en forskel på mellem fire til otte procent af BNP. De fleste regeringer synes at erkende, at de nødvendige reformer ikke kan gennemføres med de nuværende investeringsniveauer og -mønstre.

Mange lande stimulerer private investeringer fra enkeltpersoner og husholdninger, især der, hvor der er et højt privat afkast, f.eks. igennem incitamenter som klippekortsystem til uddannelsesstøtte eller individuelle læringskonti (f.eks. AT, NL og UK (6)) (7), skatteincitamenter (f.eks. CY, FI, HU, LT, PT og SI) eller undervisningsgebyrer (f.eks. AT, CY, PL, RO og UK). Ikke meget tyder på, at arbejdsgiverne generelt øger deres investeringer i videreuddannelse. Der er derfor behov for en øget indsats for at få arbejdsgivere til at øge deres investeringer.

Øget effektivitet gennem bedre kvalitet er et væsentligt tema i reformerne i de fleste lande, og der fokuseres i den forbindelse på decentralisering og på at forbedre den institutionelle forvaltning. Mens de fleste lande anvender internationale sammenlignelige oplysninger vedrørende resultaterne for at evaluere effektiviteten af deres systemer, er der mange, der ikke har udviklet passende nationale indikatorer eller ordninger til indsamling af de nødvendige data. Derfor er det vanskeligt at måle effekten af de trufne foranstaltninger.

Alle lande understreger den afgørende betydning af at udvikle de færdigheder, der er nødvendige for den videnbaserede økonomi, det videnbaserede samfund og økonomisk konkurrencedygtighed. De fleste lande anser det for afgørende at opnå en højere kvalitet i udbuddet og forbedre standarderne, lige som uddannelse af lærere, øget deltagelse i videregående uddannelse, gennemførelse af Bologna-reformprocessen (8), styrkelse af erhvervsuddannelse som et attraktivt valg og sikring af adgangen til informations- og kommunikationsteknologi.

I relation til social inddragelse anfører alle lande, at adgang og beskæftigelsesegnethed for udsatte grupper i samfundet spiller en afgørende rolle i deres politik. En række lande (f.eks. CY, CZ, EL, ES, LV, MT, PT og RO) understreger, at finansielle problemer forhindrer dem i at gennemføre alle nødvendige politikker.

En række lande fremhæver, at deres uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker gensidigt understøtter økonomiske og sociale mål. Andre mener, at økonomisk og beskæftigelsesmæssig fremgang er en nødvendig forudsætning for opnåelse af de sociale mål (retfærdighed og social samhørighed). Disse emner er især relevante i forbindelse med debatten om den europæiske sociale model.

2.1.2.   Der er gjort fremskridt med udarbejdelsen af strategier for livslang læring, men gennemførelsen er stadigvæk en udfordring

Der er sket fremskridt siden 2003 i forhold til det mål, der er blevet fastsat af Det Europæiske Råd, og som går ud på, at der skal være etableret strategier for livslang læring (9) i alle medlemsstater senest i 2006 (10). Dette er en central dimension i de nye integrerede Lissabon-retningslinjer om vækst og beskæftigelse. Mange lande — men langt fra alle — har nu udarbejdet politiske erklæringer om livslang læring, f.eks. strategipapirer eller nationale handlingsplaner. Andre lande har indført rammelovgivning (f.eks. EL, ES, FR og RO).

Som påvist i 2003 forekommer det stadig at strategierne ikke er i ligevægt. Der er en tendens til enten at fokusere på beskæftigelsesegnethed eller på genindslusning af de personer, der er blevet udstødt af systemerne. Nogle lande som f.eks. Sverige, Danmark, Finland og Norge er godt på vej til at opnå en national, sammenhængende og omfattende tilgang og gør store fremskridt i forbindelse med gennemførelsen heraf.

Det er imidlertid glædeligt. at centrale politikker vedr. livslang læring i stigende grad vinder indpas i Europa. F.eks. har nogle få lande (FI, FR og PT) veletablerede systemer til validering af ikke-formel og uformel læring, mens en række andre lande for nylig har indført lignende tiltag eller er i færd med at indføre disse (f.eks. BE, DK, ES, NL, NO, SE, SI og UK). Livslang vejledning bliver også tacklet af et stigende antal lande (f.eks. BE, DK, FR, IE, IS og LI) såvel som udarbejdelsen af en sammenhængende national referenceramme for kvalifikationer (f.eks. IE). Dette er også et prioriteret område for nogle af de nye medlemsstater og kandidatlandene (f.eks. CY, EE, HR, LV, PL, RO, SI og TK).

Ca. 11 % af de voksne i EU mellem 25-64 år (11) deltager i livslang læring, hvilket er udtryk for fremgang siden 2000, dog med betydelige forskelle landene imellem.

Behovet for at øge deltagelsen i videregående uddannelse er fortsat en stor udfordring for Europa, især i de sydeuropæiske lande og i de nye medlemsstater. Hvis flere voksne deltog i livslang læring, ville det øge den aktive deltagelse på arbejdsmarkedet og bidrage til at styrke den sociale samhørighed.

Øget adgang til voksenuddannelse, især for ældre arbejdstagere, hvis antal i 2030 vil være steget med 14 mio., og for lavtuddannede er et spørgsmål, som prioriteres for lavt i hele Europa, og som der ikke afsættes tilstrækkelige midler til. De fleste af de lande, der har den højeste deltagelse, har prioriteret voksenuddannelsesstrategier højt som en del af en integreret og omfattende strategi for livslang læring.

Næsten 15 % af de unge i EU forlader stadig skolen i utide, hvilket kun repræsenterer et lille fremskridt i retning af EU's benchmark for 2010 på 10 %.

Næsten 20 % af de 15-årige har fortsat alvorlige vanskeligheder med basale læsefærdigheder, hvilket betyder, at der ikke er sket fremskridt i forhold til 2000 og i forhold til EU's benchmark, der sigter mod at reducere denne andel med en femtedel.

Ca. 77 % af de 18-24-årige gennemfører en ungdomsuddannelse, hvilket stadigvæk er under EU's benchmark på 85 %, selv om der er gjort gode fremskridt i visse lande.

Det konstant høje antal unge, der forlader skolen uden et grundlæggende kvalifikations- og kompetenceniveau, er et foruroligende tegn på, at de grundlæggende uddannelsessystemer ikke altid giver det nødvendige grundlag for livslang læring. Bekymringen over denne situation afspejles i de nye integrerede Lissabon-retningslinjer og i den europæiske ungdomspagt. En række lande har som svar herpå reformeret læseplaner og uddannelsesprogrammer for at sikre, at alle erhverver tværgående nøglekompetencer (f.eks. AT, CY, DE, FR, IT, NO og UK), og at unge — især unge med en problematisk baggrund — ikke »falder igennem nettet« (se punkt 2.1.4).

2.1.3.   Reformerne af de videregående uddannelser støtter i stigende grad Lissabon-dagsordenen

Bologna-processen er fortsat drivkraften bag reformerne af de videregående uddannelsesstrukturer, især i forbindelse med indførelsen af en tretrins eksamensstruktur og styrkelsen af kvalitetssikringen. Der er tendens til, at Bologna-processen er mest fremtrædende i den nationale politik for videregående uddannelser, mens Lissabon-strategien forbliver implicit. Ikke desto mindre tyder noget på, at landene er begyndt at tackle udfordringerne med hensyn til forvaltning, finansiering og attraktivitet, hvilket burde medvirke til at sikre de videregående uddannelsesinstitutioners bidrag til konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst (12). Flere lande nævner initiativer om oprettelse af ekspertise- eller videncentre (f.eks. AT, BE, DE, DK, FI, FR, IT, NO).

Mange lande har indført forskellige former for aftaler for at regulere forholdet mellem de videregående uddannelsesinstitutioner og staten som grundlag for intern ressourceallokering (f.eks. AT, CZ, DE, DK, FR, IS, LI og SK). En række central- og østeuropæiske lande forsøger at klare problemet med fragmenteringen af deres videregående uddannelsessystemer ved at indføre nye institutionelle forvaltningsordninger, som ofte omfatter eksterne aktører.

EU's samlede (offentlige og private) investeringer i videregående uddannelse for 2001 er på 1,28 % af BNP, sammenlignet med 2,5 % i Canada og 3,25 % i USA (13). De tre EU-lande med de højeste investeringsniveauer er Danmark (2,8 %), Sverige (2,3 %) og Finland (2,1 %). For at udligne forskellen i udgiftsniveauet i relation til USA vil EU skulle bevilge yderligere 180 mia. EUR pr. år og især sørge for en væsentlig forøgelse af investeringerne fra den private sektor.

For mange lande er finansieringen fortsat den største udfordring og en hindring for gennemførelsen af moderniseringsdagsordenen.

Understøttende initiativer med henblik på at tiltrække udenlandske studerende lader til at være en almindeligt udbredt måde til at gøre de europæiske videregående uddannelser mere attraktive på. Kun få lande går videre og foretager aktiv markedsføring eller målrettet international rekruttering (f.eks. DE, FIN, FR, IE, NL og UK). En række nye medlemsstater søger at løse dette problem ved at etablere partnerskaber med udenlandske universiteter med henblik på udstedelse af fælles eksamensbeviser.

En styrkelse af samarbejdet mellem de videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet anerkendes i de fleste lande som en grundlæggende forudsætning for innovation og øget konkurrenceevne, men kun få lande har en overordnet tilgang til dette emne. En del af problemet er, at nationale innovationsstrategier meget sjældent omfatter reformer af videregående uddannelser.

Mange lande opfordrer de videregående uddannelsesinstitutioner til at bidrage aktivt til at gøre livslang læring til en realitet ved at gøre det lettere for ikke-traditionelle studerende at få adgang, herunder bl.a. studerende med en dårlig socioøkonomisk baggrund, og ved at etablere systemer til validering af ikke-formel læring. Ovennævnte indgår i en generel indsats på europæisk plan, der skal øge deltagelsen i de videregående uddannelser. Et stort antal universiteter tilbyder voksen- og efteruddannelse, og åbne universiteter, som anvender fjernundervisning, kombinerede undervisningsmetoder og it-baserede læringsstrategier, bliver også mere og mere populære.

2.1.4.   Erhvervsuddannelse får gradvist en bedre status, men der er stadig meget at forbedre

De nationale prioriteter for reformen af erhvervsuddannelsen synes stort set at afspejle de prioriterede områder i Københavns-processen. Gennemførelsen af fælles principper og referencer, som er vedtaget på europæisk plan (f.eks. validering af ikke-formel læring, kvalitetssikring og vejledning) er begyndt, men landene understreger, at det er for tidligt at fremlægge konkrete resultater.

I nogle lande har erhvervsuddannelse et positivt image (f.eks. AT, CZ, DE og FI) på grund af det »duale system« (dvs. vekseluddannelse), dobbelte kvalifikationer (kombination af almen uddannelse og erhvervsuddannelse) og nye foranstaltninger, som fremmer adgang til videregående uddannelse. Det forholder sig dog stadig alt for ofte sådan, at erhvervsuddannelse anses for at være mindre attraktiv end akademisk uddannelse. Det vil være en central udfordring for fremtiden at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og at gøre dem mere attraktive.

For at gøre erhvervsuddannelse mere attraktiv fokuserer de fleste lande på ungdomsuddannelser, herunder udvikling af læseplaner og lærepladser, fleksible måder at bevæge sig både vertikalt og horisontalt i uddannelsessystemet, forbindelse til arbejdsmarkedet og vejledning. Som led i strategier for livslang læring har nogle lande veletablerede ordninger for overgangen fra erhvervsuddannelse til videregående uddannelse (f.eks. CY, CZ, ES, FR, IS, IE, NL, PT og UK), medens der i andre gives prioritet til at øge optaget på almene og videregående uddannelser (f.eks. AT, CZ, DE, ES og SK).

Det er af afgørende betydning for de fleste lande, der prøver at tackle problemerne med hensyn til kvalitet og attraktivitet, at gøre erhvervsuddannelsen mere relevant for arbejdsmarkedet og forbedre relationerne til arbejdsgivere og arbejdsmarkedets parter. I den forbindelse spiller forbedrede erhvervsuddannelsesstrukturer, adgang til lærepladser og reformen af erhvervsuddannelsesstandarder en væsentlig rolle. Det er også en væsentlig udfordring at kunne forudsige behovet for færdigheder og kvalifikationer, hvilket kræver et større engagement fra de relevante aktørers side, en sektorspecifik tilgang og en forbedret dataindsamling.

Et stort flertal af landene interesserer sig for de lavtuddannedes behov — denne gruppe udgør i øjeblikket næsten 80 mio. i EU — og understreger betydningen af deltagelse på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelsessystemerne som afgørende faktorer for social inddragelse.

De fleste lande koncentrerer sig i den forbindelse om særlige målgrupper og navnlig de unge, idet erhvervsuddannelsesprogrammerne medvirker til at reducere antallet af elever, der forlader skolen i utide. Voksne og ældre arbejdstagere har derimod for lav en prioritet.

Den faglige udvikling af erhvervsuddannelseslærere og -undervisere er fortsat en stor udfordring for de fleste lande.

2.1.5.   En tiltagende — men stadig utilstrækkelig — europæisk dimension i de nationale systemer

Alle lande anser det for vigtigt, at flere deltager i mobilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse fra grundskolen til de videregående uddannelser, herunder også lærere og undervisere som led i deres faglige udvikling. Imidlertid findes der ikke tilstrækkeligt mange nationale strategier, selv om der er blevet taget en række lovende initiativer, f.eks. vedrørende kvaliteten af mobiliteten (f.eks. AT, BG, CZ, EL, IE og LV). Den største støtte kommer fortsat fra EU-programmer. Der er generelt en tendens til, at landene fremmer mobiliteten for tilrejsende studerende frem for mobiliteten hos de studerende, der rejser ud. Europass, der er et centralt redskab til støtte for mobiliteten, er ved at blive gennemført i hele Europa (14).

Indføjelsen af en europæisk eller international dimension i de nationale uddannelsessystemer tillægges stadig større betydning som et middel til at fremme forståelsen hos de unge for Den Europæiske Union. Nogle få lande (f.eks. EE, EL, FI, LU, NL og UK) har en europæisk eller international dimension som en eksplicit del af deres læseplan, og andre lande er ved at gennemføre reformer af lovgivningen i den henseende. Andre fremmer den europæiske dimension gennem samarbejdsprojekter på regionalt og lokalt plan (f.eks. DE, ES og IT). Mange lande fremhæver betydningen af sprogindlæring. Politikker og foranstaltninger synes dog at være noget spredte, og det er fortsat en stor udfordring at sikre, at eleverne forlader ungdomsuddannelserne med den viden og de kvalifikationer, de har behov for som europæiske borgere. Dette var et mål, der blev understreget i den fælles interimsrapport fra 2004.

2.2.   På europæisk niveau: Forbedre forvaltningen af arbejdsprogrammet Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010

I løbet af 2004-5 har Rådet (uddannelse) vedtaget en række fælles værktøjer, principper og rammer, f.eks. i forbindelse med mobilitet, kvalitetssikring, ikke-formel læring og vejledning. Som bemærket i den fælles interimsrapport fra 2004 kan sådanne aftaler være en nyttig støtte til nationale politikker og reformer og bidrage til at udvikle gensidig tillid. På erhvervsuddannelsesområdet har Maastricht-meddelelsen (december 2004 (15)) fastsat nye prioriteter på nationalt plan og på EU-plan. Kommissionen har vedtaget en række meddelelser, f.eks. om videregående uddannelse i forbindelse med Lissabon-strategien og om udvikling af den europæiske indikator for sprogkundskaber (16), og der er blevet udarbejdet udkast til Rådets og Europa-Parlamentets henstillinger, f.eks. om nøglekompetencer for livslang læring.

Som led i en overordnet strømligning af processen og for at øge sammenhængen og styrke forvaltningen er der blevet nedsat en koordineringsgruppe for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 med deltagelse af repræsentanter for de ministerier, der står for almen uddannelse og erhvervsuddannelse og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter. Der føres også tilsyn med fremskridtet gennem regelmæssige rapporter om indikatorer og benchmarks.

Arbejdsmetoderne er blevet ajourført for at yde bedre støtte til gennemførelsen på nationalt plan. Arbejdsgrupperne (17), som gennemførte den første fase af arbejdsprogrammet, erstattes af landegrupper (»clusters«), som fokuserer på centrale emner i overensstemmelse med deres nationale prioriter og interesser. Disse landegrupper tilrettelægger konkrete »peer learning« aktiviteter i 2005-6, hvor landene yder gensidig støtte til gennemførelsen af reformer ved at indkredse positivt virkende faktorer og udveksle god praksis.

Det europæiske område for almen uddannelse og erhvervsuddannelse styrkes fortsat, især gennem udviklingen af et europæisk referencegrundlag for kvalifikationer (EQF). Der er iværksat en høringsproces på baggrund af et udkast til et sådant referencegrundlag, og Kommissionen vil i 2006 fremsætte et forslag til en henstilling fra Rådet og Europa-Parlamentet. Kommissionen vil også i begyndelsen af 2006 forelægge et udkast til en henstilling fra Rådet og Europa-Parlamentet om kvaliteten af læreruddannelsen såvel som en meddelelse om voksenundervisning, der vil blive forelagt i slutningen af 2006.

3.   KONKLUSION: REFORMTEMPOET SKAL ØGES FOR AT YDE ET MERE EFFEKTIVT BIDRAG TIL LISSABON-STRATEGIEN OG STYRKE DEN EUROPÆISKE SOCIALE MODEL

Det går fremad med de nationale reformer. Det tyder på, at der er en vedvarende offentlig indsats i gang i EU, som begynder at give resultater på visse områder. Denne udvikling er opmuntrende, især når man tager i betragtning, at det tager lang tid før uddannelsesreformer slår igennem, og at forskellene mellem de nationale situationer og udgangspunkterne er betydelige i det udvidede EU.

Den europæiske sociale models bæredygtighed på lang sigt afhænger i betydelig grad af, om det med disse dybtgående og omfattende reformer virkelig lykkes at sikre alle borgeres aktive deltagelse i det økonomiske og sociale liv, uanset deres evner og sociale baggrund.

Det er derfor særligt foruroligende, at der er for lidt fremskridt at spore i forhold til de EU benchmarks, der knytter sig til social inddragelse, på trods af de opnåede fremskridt med hensyn til at øge antallet af kandidater inden for matematik, videnskab og teknologi. Medmindre der ydes en væsentligt større indsats for at reducere utidigt skolefrafald, øge gennemførelsen af ungdomsuddannelser og forbedre tilegnelsen af nøglekompetencer, vil en stor del af den næste generation blive konfronteret med social udstødelse, hvilket vil have store personlige og samfundsmæssige omkostninger (økonomiske såvel som sociale). Det Europæiske Råd fremhævede den særlige betydning, uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 har for unge på disse områder, da det vedtog Ungdomspagten i marts 2005.

De prioriterede handlingsområder, der blev fastsat i den fælles interimsrapport i 2004, og budskabet om, at reformtempoet skal sættes op, gælder stadigvæk. Fremskridtet vil fortsat blive fulgt nøje op i den næste interimsrapport i 2008.

3.1.   Reformerne vil især skulle vedrøre retfærdighed og styring

De nationale rapporter viser, at regeringerne er klar over udfordringerne i forbindelse med en modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse. De henviser især til vanskelighederne ved at sikre de nødvendige offentlige og private investeringer og reformere systemernes struktur og styring. I den sammenhæng bør opmærksomheden specielt rettes mod nøgleområderne retfærdighed og styring, herunder udvikling af passende incitamenter, hvis de igangværende reformer skal have en positiv virkning. Kommissionen vil støtte den nationale indsats ved fremover at prioritere disse områder i forbindelse med fremtidige »peer learning« aktiviteter på EU-plan.

3.1.1.   Der skal gennemføres reformer, der sikrer systemernes effektivitet og retfærdighed

Det er en positiv tendens, at der lægges mere vægt på effektiviteten i offentlige investeringer inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Der bør imidlertid også lægges behørig vægt på det samlede perspektiv i forbindelse med livslang læring, og målene med hensyn til systemernes effektivitet, kvalitet og retfærdighed skal have samme vægt. Dette er en uomgængeligt nødvendig forudsætning for at nå Lissabon-målene, samtidig med at den europæiske sociale model styrkes.

Hvis man vil gøre systemerne retfærdige, betyder det, at resultaterne og fordelene ved almen uddannelse og erhvervsuddannelse bør være uafhængige af de lærendes socioøkonomiske baggrund og af andre faktorer, der kan stille dem dårligt i henseende til uddannelse. Adgang til uddannelse bør derfor være åben for alle, og der bør være forskellige muligheder alt efter personernes særlige læringsbehov.

Forskningen viser, at effektivitet og retfærdighed ikke er indbyrdes modstridende, da de er indbyrdes afhængige og gensidigt forstærkende. Øget adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse for alle, herunder også vanskeligt stillede grupper og ældre arbejdstagere, bidrager til at forøge den aktive befolkning, hvilket igen fremmer vækst og nedbringer uligheder. Kommissionen vil drøfte retfærdighed og effektivitet i en meddelelse, som den har til hensigt at vedtage i 2006, og den fælles interimsrapport i 2008 bør især beskæftige sig med dette område. Desuden bør bestræbelserne på at opnå høj kvalitet, bl.a. gennem bedre forbindelser mellem videregående uddannelse og forskning, gå hånd i hånd med bestræbelserne på at skabe øget adgang og social inddragelse.

Investeringerne bør rettes mod de områder, hvor det sociale og økonomiske afkast er højest, således at effektivitet og retfærdighed kombineres på den rigtige måde. I den forbindelse skal medlemsstaternes indsats for at nå EU's benchmark vedrørende utidig skolefrafald, gennemførelse af ungdomsuddannelser og erhvervelse af nøglekompetencer styrkes i de kommende år. Det er især investering i førskoleuddannelsen, der er af afgørende betydning, hvis man skal forhindre, at eleverne lider nederlag i skolen og bliver udsat for social udstødelse, og opnå, at de får et fundament for yderligere læring.

Det skal tilføjes, at investeringerne i uddannelsen af lærere og undervisere og styrkelsen af lederens rolle på uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner er afgørende forudsætninger for at forbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes effektivitet.

3.1.2.   Aktører og ressourcer bør mobiliseres ved hjælp af forskellige læringspartnerskaber

Det er lettere at gennemføre reformer i en gunstig økonomisk og social kontekst og i en situation, hvor der foretages store offentlige og private investeringer i viden, færdigheder og kompetencer, men også når systemerne forvaltes på sammenhængende og koordineret vis. Enighed om de politiske mål og de nødvendige reformer opnås bedst ved hjælp af en effektiv tværministeriel synergi mellem videnrelaterede politikker (almen uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelse/sociale anliggender, forskning osv.), en stærk dialog mellem arbejdsmarkedets parter, og hvis andre nøgleaktører, f.eks. forældre og lærere/undervisere, den frivillige sektor og lokale aktører, er interesserede og deltager aktivt i processen. Denne form for styring er imidlertid ikke særlig udbredt.

Der bør gives prioritet til en forbedring af styringen gennem læringspartnerskaber især på regionalt og lokalt plan som et middel til at dele ansvar og omkostninger mellem de relevante aktører (institutioner, offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter, virksomheder, brancheorganisationer, samfundsorganisationer osv.)

Sådanne partnerskaber bør involvere lærere og undervisere, som skal være drivkraften bag en ændring af systemerne. De bør også medvirke til at skabe et større engagement fra arbejdsgivernes side i at gøre livslang læring relevant.

3.2.   Styrkelse af gennemførelsen af uddannelse og erhvervsuddannelse 2010

3.2.1.   På nationalt plan

Selv om der er sket fremskridt, er det nødvendigt, at de prioriterede områder i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 indarbejdes i højere grad i national politik. Medlemsstaterne bør især sikre sig, at:

| — | almen uddannelse og erhvervsuddannelse indtager en central rolle i de nationale Lissabon-reformprogrammer, i de nationale strategiske referencerammer for strukturfondene og i de nationale strategier for social beskyttelse og social inddragelse |
| --- | --- |

—

almen uddannelse og erhvervsuddannelse indtager en central rolle i de nationale Lissabon-reformprogrammer, i de nationale strategiske referencerammer for strukturfondene og i de nationale strategier for social beskyttelse og social inddragelse

| — | der er etableret mekanismer i alle lande til koordinering af gennemførelsen af arbejdsprogrammet på nationalt plan, og de forskellige berørte ministerier og væsentligste aktører inddrages, især arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

der er etableret mekanismer i alle lande til koordinering af gennemførelsen af arbejdsprogrammet på nationalt plan, og de forskellige berørte ministerier og væsentligste aktører inddrages, især arbejdsmarkedets parter

| — | de nationale politikker bidrager aktivt til opnåelsen af de opstillede EU-benchmarks og mål for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010; De nationale mål og indikatorer bør udvikles yderligere under hensyntagen til disse europæiske referencer |
| --- | --- |

—

de nationale politikker bidrager aktivt til opnåelsen af de opstillede EU-benchmarks og mål for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010; De nationale mål og indikatorer bør udvikles yderligere under hensyntagen til disse europæiske referencer

| — | evalueringen af politikkerne forbedres, således at man bedre kan føre tilsyn med fremskridt, og der opstår en evalueringskultur, som anvender forskningsresultaterne fuldt ud; udarbejdelsen af statistiske redskaber og infrastruktur af høj kvalitet er derfor nødvendig |
| --- | --- |

—

evalueringen af politikkerne forbedres, således at man bedre kan føre tilsyn med fremskridt, og der opstår en evalueringskultur, som anvender forskningsresultaterne fuldt ud; udarbejdelsen af statistiske redskaber og infrastruktur af høj kvalitet er derfor nødvendig

| — | de forskellige europæiske aftaler (f.eks. Rådets resolutioner eller konklusioner om fælles referencer og principper), som vedtages i forbindelse med arbejdsprogrammet, anvendes som vigtige referencer, når de nationale reformer udarbejdes. |
| --- | --- |

—

de forskellige europæiske aftaler (f.eks. Rådets resolutioner eller konklusioner om fælles referencer og principper), som vedtages i forbindelse med arbejdsprogrammet, anvendes som vigtige referencer, når de nationale reformer udarbejdes.

3.2.2.   På europæisk niveau

Kommissionen vil sørge for, at resultaterne af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 kommer til at indgå i gennemførelsen af de integrerede Lissabon-retningslinjer og EU's retningslinjer for samhørighed såvel som i [...] opfølgningen af fremtidens europæiske sociale model, der blev drøftet på stats- og regeringschefernes uformelle møde på Hampton Court. I den forbindelse bør strukturfondene prioritere investering i humankapital.

For at styrke gennemførelsen af arbejdsprogrammet vil der især blive fokuseret på:

| — | udviklingen af et relevant og målrettet program for »peer learning« aktiviteter som led i det nye integrerede program for livslang læring og på grundlag af de indhøstede erfaringer og de politiske prioriteter, der er opstillet i løbet af 2005. »Peer learning« aktiviteter vil koncentrere sig om områder, hvor der er størst behov for reformer (EU's benchmarkområder, strategier for livslang læring, effektivitet og retfærdighed, styring og udvikling af læringspartnerskaber, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse) |
| --- | --- |

—

udviklingen af et relevant og målrettet program for »peer learning« aktiviteter som led i det nye integrerede program for livslang læring og på grundlag af de indhøstede erfaringer og de politiske prioriteter, der er opstillet i løbet af 2005. »Peer learning« aktiviteter vil koncentrere sig om områder, hvor der er størst behov for reformer (EU's benchmarkområder, strategier for livslang læring, effektivitet og retfærdighed, styring og udvikling af læringspartnerskaber, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse)

| — | en bedre overvågning af gennemførelsen af strategier for livslang læring i alle medlemsstater. Dette emne vil være hovedprioriteten i den fælles interimsrapport i 2008, især med hensyn til den rolle, som livslang læring spiller i styrkelsen af den europæiske sociale model |
| --- | --- |

—

en bedre overvågning af gennemførelsen af strategier for livslang læring i alle medlemsstater. Dette emne vil være hovedprioriteten i den fælles interimsrapport i 2008, især med hensyn til den rolle, som livslang læring spiller i styrkelsen af den europæiske sociale model

| — | at nå til enighed om en henstilling med henblik på en europæisk referenceramme for kvalifikationer såvel som udkastet til Rådets og Europa-Parlamentets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring og fremme af drøftelserne om kvaliteten af læreruddannelse |
| --- | --- |

—

at nå til enighed om en henstilling med henblik på en europæisk referenceramme for kvalifikationer såvel som udkastet til Rådets og Europa-Parlamentets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring og fremme af drøftelserne om kvaliteten af læreruddannelse

| — | bedre oplysning og udveksling af erfaringer om anvendelsen af strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank med henblik på at støtte udviklingen af almen uddannelse og erhvervsuddannelse for bedre at kunne udnytte disse ressourcer i fremtiden. |
| --- | --- |

—

bedre oplysning og udveksling af erfaringer om anvendelsen af strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank med henblik på at støtte udviklingen af almen uddannelse og erhvervsuddannelse for bedre at kunne udnytte disse ressourcer i fremtiden.

---

(1)  Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010: Lissabon-strategiens succes afhænger af gennemførelsen af hastende reformer, 3. marts 2004 (Rådsdokument 6905/04 EDUC 43).

(2)  Den integrerede pakke indeholder de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjer for beskæftigelsen (Rådets beslutning af 12. juli 2005 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2005/600/EF), EUT L 205 af 6.8.2005 og Rådets henstilling af 12. juli 2005 vedrørende de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (2005-2008) (2005/601/EF)).

(3)  Rapporten fra 2005 om fremskridtet på vej mod de givne benchmarks (Commission Staff Working Paper: »Progress towards the Lisbon objectives in education and training«) (SEK(2005) 419) dannede også grundlag for analysen. De nationale rapporter findes på webstedet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 fra november 2005

(http://www.europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_en.html)

(4)  Det statistiske bilag indeholder flere oplysninger. En komplet analyse af de nationale rapporter og udviklingen på EU-plan kan ses i det arbejdsdokument fra Kommissionen, der ledsager denne meddelelse.

(5)  Tre af de fem benchmarks er også mål i de europæiske retningslinjer for beskæftigelsen.

(6)  Henviser her kun til Skotland og Wales.

(7)  Se det statistiske bilag for landeforkortelserne.

(8)  Bologna-processen er en mellemstatslig proces, der har til formål at skabe et europæisk område for videregående uddannelse for at øge borgernes beskæftigelsesegnethed og mobilitet og for at øge den internationale konkurrenceevne for europæisk videregående uddannelse. Yderligere oplysninger fås på:

http://europa.eu.int/comm/education/policies/educ/bologna/bologna_en.html

(9)  Livslang læring er defineret således: »al læringsaktivitet, som man deltager i gennem hele livet, med det formål at fremme viden, færdigheder og kompetencer set i et personligt, borgermæssigt, socialt og/eller beskæftigelsesrelateret perspektiv«. (Meddelelse fra Kommissionen om realisering af et europæisk område for livslang læring, KOM(2001) 678 endelig).

(10)  Fælles midtvejsrapport 2004, op cit. Konklusioner fra Det Europæiske Råd, 2004 og 2005.

(11)  Den procentdel af befolkningen, der deltager i almen uddannelse og erhvervsuddannelse i de fire uger, der går forud for undersøgelsen.

(12)  Jf. meddelelse fra Kommissionen - Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres. KOM(2005) 152 endelig.

(13)  Se »Nøgletal for 2005 om videnskab, teknologi og innovation: På vej mod det europæiske videnområde«, Europa-Kommissionen.

(14)  http://www.europa.eu.int/comm/education/programmes/europass/index_en.html

(15)  http://www.europa.eu.int/comm/education/policies/2010/vocational_en.html

(16)  KOM(2005) 356 endelig.

(17)  Arbejdsgruppernes resultater fra 2004 kan ses på webstedet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010:

http://www.europa.eu.int/comm/education/policies/2010/objectives_en.html

---

STATISTISK BILAG

PROGRESS AGAINST THE FIVE REFERENCE LEVELS OF AVERAGE EUROPEAN PERFORMANCE (BENCHMARKS) IN EDUCATION AND TRAINING

Country Codes

| EU | European Union |
| --- | --- |
| BE | Belgium |
| CZ | Czech Republic |
| DK | Denmark |
| DE | Germany |
| EE | Estonia |
| EL | Greece |
| ES | Spain |
| FR | France |
| IE | Ireland |
| IT | Italy |
| CY | Cyprus |
| LV | Latvia |
| LT | Lithuania |
| LU | Luxembourg |
| HU | Hungary |
| MT | Malta |
| NL | Netherlands |
| AT | Austria |
| PL | Poland |
| PT | Portugal |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| FI | Finland |
| SE | Sweden |
| UK | United Kingdom |

EU

European Union

BE

Belgium

CZ

Czech Republic

DK

Denmark

DE

Germany

EE

Estonia

EL

Greece

ES

Spain

FR

France

IE

Ireland

IT

Italy

CY

Cyprus

LV

Latvia

LT

Lithuania

LU

Luxembourg

HU

Hungary

MT

Malta

NL

Netherlands

AT

Austria

PL

Poland

PT

Portugal

SI

Slovenia

SK

Slovakia

FI

Finland

SE

Sweden

UK

United Kingdom

| EEA | European Economic Area |
| --- | --- |
| IS | Iceland |
| LI | Liechtenstein |
| NO | Norway |

EEA

European Economic Area

IS

Iceland

LI

Liechtenstein

NO

Norway

Acceding Countries

| BG | Bulgaria |
| --- | --- |
| RO | Romania |

BG

Bulgaria

RO

Romania

Candidate Countries

| HR | Croatia |
| --- | --- |
| TR | Turkey |

HR

Croatia

TR

Turkey

Others

| JP | Japan |
| --- | --- |
| US/USA | United States of America |

JP

Japan

US/USA

United States of America

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

Image

Methodological remarks: The starting point in the year 2000 is set in the graph as zero and the 2010 benchmark as 100. The results achieved in each year are thus measured against the 2010 benchmark. A diagonal line shows the progress required, i.e. each year an additional 10 % of progress would have to be achieved to reach the benchmark. If a line stays below this diagonal line, progress is not sufficient.

As regards lifelong learning participation, there have been many breaks in time series: some countries have revised their data collection methods between 2002 and 2003. The application of the new methods led to higher results from 2003, and thus progress is overstated between 2002 and 2003. The line 2002-2003 on lifelong learning participation is therefore dotted. For low achievers in reading (data from PISA survey) there are only results for 16 EU countries and for two years.

Key results:

| — | As regards the number of maths, science and technology (MST) graduates the benchmark will be over-achieved; the progress required has already been made in 2000-2003. |
| --- | --- |

—

As regards the number of maths, science and technology (MST) graduates the benchmark will be over-achieved; the progress required has already been made in 2000-2003.

| — | There is some progress in lifelong learning participation. However, much of it is a result of changes in surveys in several Member States, which led to higher nominal participation rates and thus overstate overall progress. |
| --- | --- |

—

There is some progress in lifelong learning participation. However, much of it is a result of changes in surveys in several Member States, which led to higher nominal participation rates and thus overstate overall progress.

| — | There is constant improvement as regards early school leavers, but faster progress is needed in order to achieve the benchmark. |
| --- | --- |

—

There is constant improvement as regards early school leavers, but faster progress is needed in order to achieve the benchmark.

| — | As regards upper secondary completion there has been very little progress. |
| --- | --- |

—

As regards upper secondary completion there has been very little progress.

| — | Results for low achievers in reading have not improved (but this is based only on two reference years). |
| --- | --- |

—

Results for low achievers in reading have not improved (but this is based only on two reference years).

KEY COMPETENCES

Percentage of pupils with reading literacy proficiency level one and lower (on the PISA reading literacy scale), 2000-2003

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: OECD, PISA 2003 database.

| * | In 2000, in the 16 EU countries for which comparable data is now available both for 2000 and 2003, the percentage of 15-year olds at level one or below was 19.4. The benchmark of reducing the share by 20 % thus implies a target figure of 15,5 %. |
| --- | --- |

*

In 2000, in the 16 EU countries for which comparable data is now available both for 2000 and 2003, the percentage of 15-year olds at level one or below was 19.4. The benchmark of reducing the share by 20 % thus implies a target figure of 15,5 %.

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: OECD PISA database

Additional notes:

EU figure: weighted average based on number of pupils enrolled and data for 16 countries (NL, LU data not representative in 2000, same for UK in 2003, SK not participating in 2000).

| | EU | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 19,4 | | 19,0 | 17,5 | 17,9 | 22,6 | : | 24,4 | 16,3 | 15,2 | 11,0 | 18,9 | : | 30,1 | : | (35,1) | 22,7 | : |
| 2003 | 19,8 | | 17,8 | 19,4 | 16,5 | 22,3 | : | 25,2 | 21,1 | 17,5 | 11,0 | 23,9 | : | 18,0 | : | 22,7 | 20,5 | : |
| Breakdown of 2003 results |
| Boys | 25,6 | | 22,4 | 23,5 | 20,5 | 28,0 | : | 32,6 | 27,9 | 23,5 | 14,3 | 31,0 | : | 25,0 | : | 28,6 | 25,6 | : |
| Girls | 14,0 | | 12,9 | 14,9 | 12,7 | 16,3 | : | 18,5 | 14,5 | 12,1 | 7,7 | 17,2 | : | 11,6 | : | 17,2 | 14,9 | : |

EU

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

2000

19,4

19,0

17,5

17,9

22,6

:

24,4

16,3

15,2

11,0

18,9

:

30,1

:

(35,1)

22,7

:

2003

19,8

17,8

19,4

16,5

22,3

:

25,2

21,1

17,5

11,0

23,9

:

18,0

:

22,7

20,5

:

Breakdown of 2003 results

Boys

25,6

22,4

23,5

20,5

28,0

:

32,6

27,9

23,5

14,3

31,0

:

25,0

:

28,6

25,6

:

Girls

14,0

12,9

14,9

12,7

16,3

:

18,5

14,5

12,1

7,7

17,2

:

11,6

:

17,2

14,9

:

| | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO | JP | US |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | (9,5) | 14,6 | 23,2 | 26,3 | : | : | 7,0 | 12,6 | 12,8 | 40,3 | 41,3 | : | : | 14,5 | 22,1 | 17,5 | 10,1 | 17,9 |
| 2003 | 11,5 | 20,7 | 16,8 | 22,0 | : | 24,9 | 5,7 | 13,3 | : | : | : | : | 36,8 | 18,5 | 10,4 | 18,2 | 19,0 | 19,4 |
| Breakdown of 2003 results |
| Boys | 14,3 | 28,2 | 23,4 | 29,4 | : | 31,0 | 9,0 | 17,7 | : | : | : | : | 44,1 | 26,9 | 12,6 | 24,8 | 23,2 | 24,3 |
| Girls | 8,6 | 13,1 | 10,2 | 15,1 | : | 18,5 | 2,4 | 8,7 | : | : | : | : | 27,8 | 9,5 | 8,0 | 11,3 | 15,1 | 14,4 |

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

JP

US

2000

(9,5)

14,6

23,2

26,3

:

:

7,0

12,6

12,8

40,3

41,3

:

:

14,5

22,1

17,5

10,1

17,9

2003

11,5

20,7

16,8

22,0

:

24,9

5,7

13,3

:

:

:

:

36,8

18,5

10,4

18,2

19,0

19,4

Breakdown of 2003 results

Boys

14,3

28,2

23,4

29,4

:

31,0

9,0

17,7

:

:

:

:

44,1

26,9

12,6

24,8

23,2

24,3

Girls

8,6

13,1

10,2

15,1

:

18,5

2,4

8,7

:

:

:

:

27,8

9,5

8,0

11,3

15,1

14,4

In 2000 the share of low performing 15-year olds in reading was 19,4 % (data available for 16 Member States only). According to the benchmark this proportion should decrease by one fifth by 2010 (and thus reach 15,5 %). While the share has decreased in some Member States (notably Latvia and Poland) no progress on this objective has been achieved since 2000 at EU level (2003: 19,8 %).

EARLY SCHOOL LEAVERS

Share of the population aged 18-24 with only lower-secondary education and not in education or training, 2000-2005

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Additional notes:

From 5 December 2005 release, Eurostat implements a refined definition of the educational attainment level »upper secondary« in order to increase the comparability of results in the EU. For 1998 data onwards ISCED 3c levels of duration shorter than 2 years do not fall any longer under the level »upper secondary« but under »lower secondary«. This change implies revised results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition can not yet be implemented in EL, IE and AT where all ISCED 3c levels are still included.

| — | Breaks in time-series in 2003: CZ, DK, DE, EL, FR, IE, in 2004: BE, LT, MT, PL, PT, RO; in 2005: E; 2004 data provisional for IE; 2005 data provisional for IE, LU, MT, FI, SE, UK, IS. |
| --- | --- |

—

Breaks in time-series in 2003: CZ, DK, DE, EL, FR, IE, in 2004: BE, LT, MT, PL, PT, RO; in 2005: E; 2004 data provisional for IE; 2005 data provisional for IE, LU, MT, FI, SE, UK, IS.

| — | CY: reference population excludes students abroad. |
| --- | --- |

—

CY: reference population excludes students abroad.

| — | DK, LU, IS, NO, EE, LV, LT, CY, MT, SI: high degree of variation of results over time partly influenced by a low sample size. |
| --- | --- |

—

DK, LU, IS, NO, EE, LV, LT, CY, MT, SI: high degree of variation of results over time partly influenced by a low sample size.

| — | EU25: where data are missing or provisional, aggregates provided use the result of the closest available year. |
| --- | --- |

—

EU25: where data are missing or provisional, aggregates provided use the result of the closest available year.

| | EU25 | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 17,7 | | 12,5 | : | 11,6 | 14,9 | 14,2 | 18,2 | 29,1 | 13,3 | : | 25,3 | 18,5 | : | 16,7 | 16,8 | 13,8 |
| 2004 | 15,6 | | 11,9 | 6,1 | 8,5 | 12,1 | 13,7 | 14,9 | 31,7 | : | 12,9 | 22,3 | 20,6 | 15,6 | 9,5 | 12,9 | 12,6 |
| 2005 | 14,9 | | 13,0 | 6,4 | 8,5 | : | 14,0 | 13,3 | 30,8 | 12,6 | 12,3 | 21,9 | 18,1 | 11,9 | 9,2 | 12,9 | 12,3 |
| Breakdown of 2005 results by gender |
| Males | 17,1 | | 15,3 | 6,2 | 9,4 | : | 17,4 | 17,5 | 36,4 | 14,6 | 14,9 | 25,9 | 26,6 | 15,5 | 12,2 | 12,8 | 13,5 |
| Females | 12,7 | | 10,6 | 6,6 | 7,5 | : | 10,7 | 9,2 | 25,0 | 10,7 | 9,6 | 17,8 | 10,6 | 8,2 | 6,2 | 13,0 | 11,1 |

EU25

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

2000

17,7

12,5

:

11,6

14,9

14,2

18,2

29,1

13,3

:

25,3

18,5

:

16,7

16,8

13,8

2004

15,6

11,9

6,1

8,5

12,1

13,7

14,9

31,7

:

12,9

22,3

20,6

15,6

9,5

12,9

12,6

2005

14,9

13,0

6,4

8,5

:

14,0

13,3

30,8

12,6

12,3

21,9

18,1

11,9

9,2

12,9

12,3

Breakdown of 2005 results by gender

Males

17,1

15,3

6,2

9,4

:

17,4

17,5

36,4

14,6

14,9

25,9

26,6

15,5

12,2

12,8

13,5

Females

12,7

10,6

6,6

7,5

:

10,7

9,2

25,0

10,7

9,6

17,8

10,6

8,2

6,2

13,0

11,1

| | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 54,2 | 15,5 | 10,2 | : | 42,6 | : | : | 8,9 | 7,7 | 18,4 | : | 22,3 | : | 58,8 | 29,8 | : | 13,3 |
| 2004 | 42,0 | 14,0 | 8,7 | 5,7 | 39,4 | 4,2 | 7,1 | 8,7 | 8,6 | 14,9 | 21,4 | 23,6 | 6,2 | : | 27,4 | : | 4,5 |
| 2005 | 44,5 | 13,6 | 9,1 | 5,5 | 38,6 | 4,3 | 5,8 | 8,7 | 8,6 | 14,0 | 20,0 | 20,8 | 4,8 | 51,3 | 26,3 | : | 4,6 |
| Breakdown of 2005 results by gender |
| Males | 46,2 | 15,8 | 9,5 | 6,9 | 46,7 | 5,7 | 6,0 | 10,6 | 9,3 | 14,7 | 19,5 | 21,4 | 5,6 | 58,2 | 30,5 | : | 5,3 |
| Females | 42,8 | 11,2 | 8,7 | 4,0 | 30,1 | 2,8 | 5,7 | 6,9 | 7,9 | 13,2 | 20,6 | 20,1 | 3,8 | 43,8 | 22,0 | : | 3,9 |

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

2000

54,2

15,5

10,2

:

42,6

:

:

8,9

7,7

18,4

:

22,3

:

58,8

29,8

:

13,3

2004

42,0

14,0

8,7

5,7

39,4

4,2

7,1

8,7

8,6

14,9

21,4

23,6

6,2

:

27,4

:

4,5

2005

44,5

13,6

9,1

5,5

38,6

4,3

5,8

8,7

8,6

14,0

20,0

20,8

4,8

51,3

26,3

:

4,6

Breakdown of 2005 results by gender

Males

46,2

15,8

9,5

6,9

46,7

5,7

6,0

10,6

9,3

14,7

19,5

21,4

5,6

58,2

30,5

:

5,3

Females

42,8

11,2

8,7

4,0

30,1

2,8

5,7

6,9

7,9

13,2

20,6

20,1

3,8

43,8

22,0

:

3,9

In 2005 early school leavers in EU 25 represented nearly 15 % of young people aged 18-24. There was continuous improvement in recent years in reducing the share, but progress will need to be faster to reach the EU benchmark of 10 % in 2010. However, several Member States, notably the Nordic countries and many of the new Member States, already have shares of less than 10 %.

COMPLETION OF UPPER SECONDARY EDUCATION

Percentage of the population aged 20-24 having completed at least upper-secondary education, 2000-2005

Image

Source: DG Education and Culture; Data Source: Eurostat (Labour Force Survey).

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey).

Additional notes:

From 5 December 2005 release, Eurostat implements a refined definition of the educational attainment level »upper secondary« in order to increase the comparability of results in the EU. For 1998 data onwards ISCED 3c levels of duration shorter than 2 years do not fall any longer under the level »upper secondary« but under »lower secondary«. This change implies revised results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition can not yet be implemented in EL, IE and AT where all ISCED 3c levels are still included.

| — | Breaks in time series: 2001: SE; 2002: LT, LV; 2003: DK, HU, AT. |
| --- | --- |

—

Breaks in time series: 2001: SE; 2002: LT, LV; 2003: DK, HU, AT.

| — | 2004 results for IE and IL, 2005 results for IE, LU, MT, FI, HR, IS are provisional. |
| --- | --- |

—

2004 results for IE and IL, 2005 results for IE, LU, MT, FI, HR, IS are provisional.

| — | CY: Students usually living in the country but studying abroad are not included. |
| --- | --- |

—

CY: Students usually living in the country but studying abroad are not included.

| | EU25 | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 76,3 | | 80,9 | 91,1 | 69,8 | 74,7 | 83,6 | 79,3 | 65,9 | 81,6 | 82,4 | 68,8 | 79,0 | 76,8 | 77,9 | 77,5 | 83,6 |
| 2004 | 76,6 | | 82,1 | 90,9 | 74,8 | 72,8 | 82,3 | 81,9 | 61,1 | : | 85,3 | 72,9 | 77,6 | 76,9 | 86,1 | 71,1 | 83,4 |
| 2005 | 77,3 | | 80,3 | 90,3 | 76,0 | : | 80,9 | 84,0 | 61,3 | 82,8 | 86,1 | 72,9 | 80,7 | 81,8 | 85,2 | 71,1 | 83,3 |
| Breakdown of 2005 results by gender |
| Males | 74,6 | | 76,0 | 90,8 | 74,5 | : | 74,9 | 79,4 | 54,8 | 81,2 | 83,4 | 67,8 | 72,0 | 77,0 | 80,5 | 70,4 | 81,3 |
| Females | 80,0 | | 84,6 | 89,8 | 77,5 | : | 87,0 | 88,7 | 68,2 | 84,3 | 88,8 | 78,1 | 88,9 | 86,6 | 90,1 | 71,7 | 85,4 |

EU25

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

2000

76,3

80,9

91,1

69,8

74,7

83,6

79,3

65,9

81,6

82,4

68,8

79,0

76,8

77,9

77,5

83,6

2004

76,6

82,1

90,9

74,8

72,8

82,3

81,9

61,1

:

85,3

72,9

77,6

76,9

86,1

71,1

83,4

2005

77,3

80,3

90,3

76,0

:

80,9

84,0

61,3

82,8

86,1

72,9

80,7

81,8

85,2

71,1

83,3

Breakdown of 2005 results by gender

Males

74,6

76,0

90,8

74,5

:

74,9

79,4

54,8

81,2

83,4

67,8

72,0

77,0

80,5

70,4

81,3

Females

80,0

84,6

89,8

77,5

:

87,0

88,7

68,2

84,3

88,8

78,1

88,9

86,6

90,1

71,7

85,4

| | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 40,9 | 71,7 | 84,7 | 87,8 | 42,8 | 87,0 | 94,5 | 87,8 | 85,2 | 76,4 | 74,9 | 75,8 | : | 38,9 | 46,1 | : | 95,1 |
| 2004 | 51,4 | 74,2 | 86,3 | 89,5 | 49,0 | 89,7 | 91,3 | 84,6 | 86,3 | 76,4 | 76,0 | 74,8 | 92,5 | 41,8 | 51,3 | : | 95,3 |
| 2005 | 45,0 | 74,7 | 85,9 | 90,0 | 48,4 | 90,6 | 91,5 | 84,6 | 87,8 | 77,1 | 76,8 | 75,2 | 93,9 | 43,9 | 53,0 | : | 96,3 |
| Breakdown of 2005 results by gender |
| Males | 41,7 | 70,6 | 84,1 | 88,4 | 40,4 | 87,8 | 90,9 | 81,2 | 86,6 | 77,5 | 77,3 | 74,1 | 93,5 | 38,0 | 49,4 | : | 95,2 |
| Females | 48,4 | 78,9 | 87,6 | 91,7 | 56,6 | 93,5 | 92,1 | 87,9 | 89,0 | 76,7 | 76,3 | 76,4 | 94,4 | 50,9 | 56,9 | : | 97,3 |

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

2000

40,9

71,7

84,7

87,8

42,8

87,0

94,5

87,8

85,2

76,4

74,9

75,8

:

38,9

46,1

:

95,1

2004

51,4

74,2

86,3

89,5

49,0

89,7

91,3

84,6

86,3

76,4

76,0

74,8

92,5

41,8

51,3

:

95,3

2005

45,0

74,7

85,9

90,0

48,4

90,6

91,5

84,6

87,8

77,1

76,8

75,2

93,9

43,9

53,0

:

96,3

Breakdown of 2005 results by gender

Males

41,7

70,6

84,1

88,4

40,4

87,8

90,9

81,2

86,6

77,5

77,3

74,1

93,5

38,0

49,4

:

95,2

Females

48,4

78,9

87,6

91,7

56,6

93,5

92,1

87,9

89,0

76,7

76,3

76,4

94,4

50,9

56,9

:

97,3

The share of young people (aged 20-24) who have completed upper-secondary education has only slightly improved since 2000. There was thus little progress in achieving the benchmark of raising this share to at least 85 % by 2010. However, some countries with a relatively low share, notably Portugal and Malta, have made considerable progress in the recent past. It should also be noted that many of the new Member States already perform above the benchmark set for 2010 and that four of them, the Czech Republic, Poland, Slovenia and Slovakia, and in addition Norway and Croatia, already have shares of 90 % and more.

GRADUATES IN MATHEMATICS, SCIENCE AND TECHNOLOGY

Total number of tertiary (ISCED 5A, 5B and 6) graduates from mathematics, science and technology fields (MST), 2000-2003

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE)

Additional notes:

| — | EU total does not include Greece. EU total 2000 includes national UK data. |
| --- | --- |

—

EU total does not include Greece. EU total 2000 includes national UK data.

Tertiary MST graduates per 1 000population (20-29) females/males, 2003

Image

Number of MST graduates (1 000)

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE), EU figure for 2000 and 2003: DG Education and Culture estimate

Additional notes:

| — | BE: Data for the Flemish community exclude second qualifications in non-university tertiary education. |
| --- | --- |

—

BE: Data for the Flemish community exclude second qualifications in non-university tertiary education.

| — | LU: In the reference period Luxembourg did not have a complete university system, most students study abroad. |
| --- | --- |

—

LU: In the reference period Luxembourg did not have a complete university system, most students study abroad.

| — | EE: Data exclude Master degrees (ISCED 5A). |
| --- | --- |

—

EE: Data exclude Master degrees (ISCED 5A).

| — | CY: Data exclude tertiary students graduating abroad (idem for LI). The number of students studying abroad accounts for over half of the total number of Cypriot tertiary students. The fields of study in Cyprus are limited (idem for LI). |
| --- | --- |

—

CY: Data exclude tertiary students graduating abroad (idem for LI). The number of students studying abroad accounts for over half of the total number of Cypriot tertiary students. The fields of study in Cyprus are limited (idem for LI).

| — | HU: Duration of certain programmes extended in 2001, thus low number of graduates compared to 2000. |
| --- | --- |

—

HU: Duration of certain programmes extended in 2001, thus low number of graduates compared to 2000.

| — | PL: Data for 2000 exclude advanced research programmes (ISCED level 6). |
| --- | --- |

—

PL: Data for 2000 exclude advanced research programmes (ISCED level 6).

| — | UK: National data have been used for 2000 to avoid a break in series, the 2000 result is thus 15 000 greater than the Eurostat data. |
| --- | --- |

—

UK: National data have been used for 2000 to avoid a break in series, the 2000 result is thus 15 000 greater than the Eurostat data.

| — | RO: Data exclude second qualifications and ISCED 6 2000-2002. |
| --- | --- |

—

RO: Data exclude second qualifications and ISCED 6 2000-2002.

| | EU 25 | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 650,2 | | 12,9 | 9,4 | 8,5 | 80,0 | 1,3 | : | 65,1 | 154,8 | 14,5 | 46,6 | 0,34 | 2,4 | 6,6 | 0,10 | 7,2 | 0,19 |
| 2003 | 754,7 | | 14,4 | 10,7 | 8,4 | 80,3 | 1,7 | : | 84,1 | 171,4 | 15,7 | 66,8 | 0,40 | 2,8 | 7,7 | : | 7,6 | 0,20 |
| Percentage of females |
| 2000 | 30,4 | | 25,0 | 27,0 | 28,5 | 21,6 | 35,4 | : | 31,5 | 30,8 | 37,9 | 36,6 | 31,0 | 31,4 | 35,9 | : | 22,6 | 26,3 |
| 2003 | 31,1 | | 25,1 | 29,3 | 30,3 | 23,5 | 42,5 | : | 30,4 | 30,3 | 34,7 | 35,7 | 42,0 | 37,8 | 35,7 | : | 26,6 | 26,4 |

EU 25

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

2000

650,2

12,9

9,4

8,5

80,0

1,3

:

65,1

154,8

14,5

46,6

0,34

2,4

6,6

0,10

7,2

0,19

2003

754,7

14,4

10,7

8,4

80,3

1,7

:

84,1

171,4

15,7

66,8

0,40

2,8

7,7

:

7,6

0,20

Percentage of females

2000

30,4

25,0

27,0

28,5

21,6

35,4

:

31,5

30,8

37,9

36,6

31,0

31,4

35,9

:

22,6

26,3

2003

31,1

25,1

29,3

30,3

23,5

42,5

:

30,4

30,3

34,7

35,7

42,0

37,8

35,7

:

26,6

26,4

| | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO | JP | US |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 12,5 | 7,5 | 39,2 | 10,1 | 2,6 | 4,7 | 10,1 | 13,0 | 140,6 | 8,1 | 17,1 | : | 57,1 | 0,35 | : | 4,8 | 236,7 | 369,4 |
| 2003 | 14,6 | 8,3 | 55,2 | 13,0 | 2,6 | 7,7 | 11,2 | 15,1 | 155,2 | 9,6 | 32,5 | 3,4 | 69,6 | 0,41 | 0,03 | 5,4 | 229,7 | 430,7 |
| Percentage of females |
| 2000 | 17,6 | 19,9 | 35,9 | 41,9 | 22,8 | 30,1 | 27,3 | 32,1 | 32,3 | 45,6 | 35,1 | : | 31,1 | 37,9 | : | 26,8 | 12,9 | 31,8 |
| 2003 | 18,4 | 21,1 | 33,2 | 41,5 | 25,5 | 34,4 | 29,2 | 34,2 | 34,4 | 42,1 | 39,4 | 30,6 | 31,4 | 35,9 | 36,0 | 27,1 | 14,4 | 31,9 |

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

JP

US

2000

12,5

7,5

39,2

10,1

2,6

4,7

10,1

13,0

140,6

8,1

17,1

:

57,1

0,35

:

4,8

236,7

369,4

2003

14,6

8,3

55,2

13,0

2,6

7,7

11,2

15,1

155,2

9,6

32,5

3,4

69,6

0,41

0,03

5,4

229,7

430,7

Percentage of females

2000

17,6

19,9

35,9

41,9

22,8

30,1

27,3

32,1

32,3

45,6

35,1

:

31,1

37,9

:

26,8

12,9

31,8

2003

18,4

21,1

33,2

41,5

25,5

34,4

29,2

34,2

34,4

42,1

39,4

30,6

31,4

35,9

36,0

27,1

14,4

31,9

The number of graduates from mathematics, science and technology (MST) in EU 25 has increased since 2000 by over 100 000 or by 16 %. The EU has thus already achieved the benchmark of increasing the number of MST graduates by 15 % by 2010. Progress has also been achieved as regards the second goal of reducing the gender imbalance in MST graduates. The share of female graduates has increased from 30,4 % in 2000 to 31,1 % in 2003. While Slovakia, Poland, Spain and Italy showed the strongest growth in the number of MST graduates in recent years (annual growth above 10 %), the Baltic States perform best as regards gender balance.

PARTICIPATION IN LIFELONG LEARNING

Percentage of population aged 25-64 participating in education and training in the four weeks prior to the survey, 2000-2005

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat Labour Force Survey, EU 25 figure for 2000: estimate

Additional notes:

| — | Due to implementation of harmonised concepts and definitions in the survey, breaks in time series: CZ, DE, DK, EL, FR, IE, CY, LU, HU, AT, SI, SK, FI, SE, IS, NO (2003), BE, IT, LT, MT, PL, PT, RO (2004) and E (2005). |
| --- | --- |

—

Due to implementation of harmonised concepts and definitions in the survey, breaks in time series: CZ, DE, DK, EL, FR, IE, CY, LU, HU, AT, SI, SK, FI, SE, IS, NO (2003), BE, IT, LT, MT, PL, PT, RO (2004) and E (2005).

| — | 2005: provisional data for LU, MT, UK, HR |
| --- | --- |

—

2005: provisional data for LU, MT, UK, HR

| | EU25 | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 7,9 | | 6,8 | : | 20,8 | 5,2 | 6,0 | 1,1 | 5,0 | 2,8 | : | 5,5 | 3,1 | : | 2,8 | 4,8 | 3,1 |
| 2004 | 10,3 | | 9,5 | 6,3 | 27,6 | 7,4 | 6,7 | 2,0 | 5,1 | 7,8 | 7,2 | 6,8 | 9,3 | 9,1 | 6,5 | 9,4 | 4,6 |
| 2005 | 10,8 | | 10,0 | 5,9 | 27,6 | : | 5,9 | 1,8 | 12,1 | 7,6 | 8,0 | 6,2 | 5,6 | 7,6 | 6,3 | 9,4 | 4,2 |
| Breakdown of 2005 data by gender |
| Males | 10,0 | | 10,3 | 5,5 | 24,2 | : | 4,2 | 1,9 | 11,2 | 7,4 | 6,6 | 5,7 | 5,1 | 4,9 | 4,9 | 9,3 | 3,5 |
| Females | 11,7 | | 9,7 | 6,4 | 31,0 | : | 7,5 | 1,7 | 13,1 | 7,9 | 9,4 | 6,6 | 6,1 | 10,0 | 7,6 | 9,5 | 4,8 |

EU25

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

2000

7,9

6,8

:

20,8

5,2

6,0

1,1

5,0

2,8

:

5,5

3,1

:

2,8

4,8

3,1

2004

10,3

9,5

6,3

27,6

7,4

6,7

2,0

5,1

7,8

7,2

6,8

9,3

9,1

6,5

9,4

4,6

2005

10,8

10,0

5,9

27,6

:

5,9

1,8

12,1

7,6

8,0

6,2

5,6

7,6

6,3

9,4

4,2

Breakdown of 2005 data by gender

Males

10,0

10,3

5,5

24,2

:

4,2

1,9

11,2

7,4

6,6

5,7

5,1

4,9

4,9

9,3

3,5

Females

11,7

9,7

6,4

31,0

:

7,5

1,7

13,1

7,9

9,4

6,6

6,1

10,0

7,6

9,5

4,8

| | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 4,5 | 15,6 | 8,3 | : | 3,4 | : | : | 19,6 | 21,6 | 21,0 | : | 0,9 | : | 1,1 | 23,5 | : | 13,3 |
| 2004 | 4,8 | 17,3 | 12,0 | 5,5 | 4,8 | 17,9 | 4,6 | 24,6 | 33,3 | 29,1 | 1,3 | 1,6 | 2,0 | : | 23,9 | : | 18,9 |
| 2005 | 5,8 | 16,6 | 13,9 | 5,0 | 4,6 | 17,8 | 5,0 | 24,8 | 34,7 | 29,1 | 1,1 | 1,6 | 2,3 | 2,0 | 26,6 | : | 19,4 |
| Breakdown of 2005 data by gender |
| Males | 6,7 | 16,6 | 13,2 | 4,3 | 4,5 | 16,0 | 4,7 | 20,9 | 29,2 | 24,2 | 1,1 | 1,5 | 2,3 | 1,4 | 23,5 | : | 17,8 |
| Females | 4,8 | 16,7 | 14,6 | 5,6 | 4,7 | 19,6 | 5,2 | 21,1 | 29,9 | 33,9 | 1,1 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 29,7 | : | 21,0 |

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

2000

4,5

15,6

8,3

:

3,4

:

:

19,6

21,6

21,0

:

0,9

:

1,1

23,5

:

13,3

2004

4,8

17,3

12,0

5,5

4,8

17,9

4,6

24,6

33,3

29,1

1,3

1,6

2,0

:

23,9

:

18,9

2005

5,8

16,6

13,9

5,0

4,6

17,8

5,0

24,8

34,7

29,1

1,1

1,6

2,3

2,0

26,6

:

19,4

Breakdown of 2005 data by gender

Males

6,7

16,6

13,2

4,3

4,5

16,0

4,7

20,9

29,2

24,2

1,1

1,5

2,3

1,4

23,5

:

17,8

Females

4,8

16,7

14,6

5,6

4,7

19,6

5,2

21,1

29,9

33,9

1,1

1,7

2,3

2,6

29,7

:

21,0

The percentage of the working age population who participated in education and training in the 4 weeks prior to the survey amounted to 10,8 % in 2005. Since the data overstate progress as a result of breaks in time series, this represents only a slight real progress compared to 2000, despite the nominal three percentage point increase. Additional efforts are needed to reach the benchmark of a 12,5 % participation rate in 2010 (1). The Nordic countries, the UK, Slovenia and the Netherlands currently show the highest lifelong learning participation rates.

INVESTMENT IN HUMAN RESOURCES

Public expenditure on education as a percentage of GDP, 2000-2002

Image

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE data collection)

Additional notes

| — | DK: Expenditure at post secondary non-tertiary levels of education is not available. |
| --- | --- |

—

DK: Expenditure at post secondary non-tertiary levels of education is not available.

| — | FR: Without French Overseas Departments, GR, LU, PT: Imputed retirement expenditure is not available. |
| --- | --- |

—

FR: Without French Overseas Departments, GR, LU, PT: Imputed retirement expenditure is not available.

| — | CY: Including financial aid to students studying abroad. |
| --- | --- |

—

CY: Including financial aid to students studying abroad.

| — | LU: expenditure at tertiary level of education not included. PT: expenditure at local level of government not included. |
| --- | --- |

—

LU: expenditure at tertiary level of education not included. PT: expenditure at local level of government not included.

| — | UK, JP, US: adjustment of GDP to the financial year, which differs from the calendar year. |
| --- | --- |

—

UK, JP, US: adjustment of GDP to the financial year, which differs from the calendar year.

| — | TR, IS: expenditure at pre-primary level not included, TR: expenditure at regional and local levels of government not included. |
| --- | --- |

—

TR, IS: expenditure at pre-primary level not included, TR: expenditure at regional and local levels of government not included.

| — | HR, US: Expenditure on educational institutions from public sources. |
| --- | --- |

—

HR, US: Expenditure on educational institutions from public sources.

| | EU25 | | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 4,94 | | : | 4,04 | 8,39 | 4,53 | 5,59 | 3,79 | 4,42 | 5,83 | 4,36 | 4,57 | 5,60 | 5,43 | 5,67 | : | 4,54 | 4,55 |
| 2001 | 5,10 | | 6,11 | 4,16 | 8,50 | 4,57 | 5,48 | 3,90 | 4,41 | 5,76 | 4,35 | 4,98 | 6,28 | 5,70 | 5,92 | 3,84 | 5,15 | 4,47 |
| 2002 | 5,22 | | 6,26 | 4,41 | 8,51 | 4,78 | 5,69 | 3,96 | 4,44 | 5,81 | 4,32 | 4,75 | 6,83 | 5,82 | 5,89 | 3,99 | 5,51 | 4,54 |

EU25

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

2000

4,94

:

4,04

8,39

4,53

5,59

3,79

4,42

5,83

4,36

4,57

5,60

5,43

5,67

:

4,54

4,55

2001

5,10

6,11

4,16

8,50

4,57

5,48

3,90

4,41

5,76

4,35

4,98

6,28

5,70

5,92

3,84

5,15

4,47

2002

5,22

6,26

4,41

8,51

4,78

5,69

3,96

4,44

5,81

4,32

4,75

6,83

5,82

5,89

3,99

5,51

4,54

| | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | BG | RO | HR | TR | IS | LI | NO | JP | US |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 4,87 | 5,66 | 5,01 | 5,74 | : | 4,15 | 6,12 | 7,39 | 4,58 | 4,41 | 2,89 | : | 3,49 | 6,00 | : | 6,82 | 3,59 | 4,93 |
| 2001 | 4,99 | 5,70 | 5,56 | 5,91 | 6,13 | 4,03 | 6,24 | 7,31 | 4,69 | 3,53 | 3,28 | : | 3,65 | 6,47 | : | 7,00 | 3,57 | 5,08 |
| 2002 | 5,08 | 5,67 | 5,60 | 5,83 | 6,02 | 4,35 | 6,39 | 7,66 | 5,25 | 3,57 | 3,53 | 4,32 | 3,56 | 7,12 | 2,95 | 7,63 | 3,60 | 5,35 |

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

BG

RO

HR

TR

IS

LI

NO

JP

US

2000

4,87

5,66

5,01

5,74

:

4,15

6,12

7,39

4,58

4,41

2,89

:

3,49

6,00

:

6,82

3,59

4,93

2001

4,99

5,70

5,56

5,91

6,13

4,03

6,24

7,31

4,69

3,53

3,28

:

3,65

6,47

:

7,00

3,57

5,08

2002

5,08

5,67

5,60

5,83

6,02

4,35

6,39

7,66

5,25

3,57

3,53

4,32

3,56

7,12

2,95

7,63

3,60

5,35

Between 1995 and 2000 public expenditure on education as a percentage of GDP fell slightly in the EU (2). Since 2000, however, there has been an upward trend at EU level and in most Member States. The available data show, however, strong differences in spending levels between countries. Denmark and Sweden spend over 7,5 % of GDP on education, while some Member States spend less than 4 % of GDP (however spending is increasing in these countries).

---

(1)  Data used for assessing the benchmark refer to a 4-week period of participation (LFS 2004). If a longer period were used, rates would be higher. Eurostat data from the LFS ad hoc module on lifelong learning carried out in 2003 (referring to a 12-month period) show a participation rate of 42 % (4.4 % in formal education; 16.5 % in non-formal learning and nearly one European out of three declared having taken some form of informal learning).

(2)  However, in real terms, public expenditure on education and training increased on average by 1.9 % per year from 1995 to 2000 and even by 3.8 % since 2000.

---

Kommissionen

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/20

---

Euroens vekselkurs (1)

31. marts 2006

(2006/C 79/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2104 |
| JPY | japanske yen | 142,42 |
| DKK | danske kroner | 7,4624 |
| GBP | pund sterling | 0,6964 |
| SEK | svenske kroner | 9,4315 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5801 |
| ISK | islandske kroner | 86,06 |
| NOK | norske kroner | 7,9675 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,576 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,595 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 265,74 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,9425 |
| RON | rumænske lei | 3,5198 |
| SIT | slovenske tolar | 239,56 |
| SKK | slovakiske koruna | 37,63 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6323 |
| AUD | australske dollar | 1,6997 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4084 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,3923 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9774 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9582 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 176,09 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,5066 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7038 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,342 |
| IDR | indonesiske rupiah | 10 972,28 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,458 |
| PHP | filippinske pesos | 61,888 |
| RUB | russiske rubler | 33,546 |
| THB | thailandske bath | 47,008 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2104

JPY

japanske yen

142,42

DKK

danske kroner

7,4624

GBP

pund sterling

0,6964

SEK

svenske kroner

9,4315

CHF

schweiziske franc

1,5801

ISK

islandske kroner

86,06

NOK

norske kroner

7,9675

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,576

CZK

tjekkiske koruna

28,595

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

265,74

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,9425

RON

rumænske lei

3,5198

SIT

slovenske tolar

239,56

SKK

slovakiske koruna

37,63

TRY

tyrkiske lira

1,6323

AUD

australske dollar

1,6997

CAD

canadiske dollar

1,4084

HKD

hongkongske dollar

9,3923

NZD

newzealandske dollar

1,9774

SGD

singaporeanske dollar

1,9582

KRW

sydkoreanske won

1 176,09

ZAR

sydafrikanske rand

7,5066

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7038

HRK

kroatiske kuna

7,342

IDR

indonesiske rupiah

10 972,28

MYR

malaysiske ringgit

4,458

PHP

filippinske pesos

61,888

RUB

russiske rubler

33,546

THB

thailandske bath

47,008

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3998 — Axalto/Gemplus)

(2006/C 79/03)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 24. marts 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter en henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Axalto Holding NV (»Axalto«, Nederlandene) gennem køb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele selskabet Gemplus International S.A. (»Gemplus«, Luxembourg). |
| --- | --- |

1.

Den 24. marts 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter en henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Axalto Holding NV (»Axalto«, Nederlandene) gennem køb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele selskabet Gemplus International S.A. (»Gemplus«, Luxembourg).

| 2. | Begge deltagende virksomheder er leverandører af sikre plastkort og relateret programmel, maskinel og tjenesteydelser til en lang række applikationer (SIM-kort, betalingskort osv.). |
| --- | --- |

2.

Begge deltagende virksomheder er leverandører af sikre plastkort og relateret programmel, maskinel og tjenesteydelser til en lang række applikationer (SIM-kort, betalingskort osv.).

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.3998 — Axalto/Gemplus sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.3998 — Axalto/Gemplus sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/22

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4136 — Deutsche Post/Williams Lea)

(2006/C 79/04)

(EØS-relevant tekst)

Den 14. marts 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4136. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4136. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/23

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2006/C 79/05)

(EØS-relevant tekst)

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Polen

Sag nr.: N 61/2005

Titel: Program pomocy na restrukturyzację udzielanej w procesach prywatyzacji

Formål: Omstrukturering af kriseramte virksomheder [Ikke sektorspecifik]

Retsgrundlag: Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji (art. 52, Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zm.), Rozporządzenie Rady Ministrów w sprawie pomocy udzielanej w procesach prywatyzacji oraz Rozporządzenie Rady Ministrów w sprawie warunków spłaty należności za korzystanie z przedsiębiorstwa (Dz.U. z 2004 r. nr 269, poz. 2667)

Rammebeløb: Samlet forventet støtteydelse: 40 000 000 PLN

Varighed: Slut dato: 31.12.2010

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Transaktioner foretaget under ikke normale markedsvilkår

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland (Schleswig-Holstein)

Sag nr.: N 165/2004

Støtteordning: Biomasse og energi — Forlængelse af statsstøtte nr. 680/2000

Formål: Miljøbeskyttelse

Retsgrundlag: Richtlinie zur Förderung der energetischen Nutzung von Biomasse im ländlichen Raum durch das Land Schleswig-Holstein

Rammebeløb: Ca. 1,5 mio. EUR gennemsnitligt pr. år

Støtteintensitet eller -beløb: 40 % af de støtteberettigede omkostninger

Varighed: Indtil 31. december 2006

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 185/2004

Støtteordning: Ændring af den midlertidige skattefritagelse, der gælder for visse gas- og dampturbinedrevne kraftværker

Formål: Miljøstøtte

Retsgrundlag: Gesetz zur Änderung des Mineralölsteuergesetzes

Rammebeløb: Der foreligger ingen skøn

Varighed: Fem år fra anlæggets idrifttagning

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Østrig

Sag nr.: N 192/2005

Titel: Garantie der aws Austria Wirtschaftsservice GmbH für das Mittelstandsportfolio der Investkreditbank AG

Formål: Innovation (Ikke sektorspecifik)

Retsgrundlag: §§ 13 und 14 Garantiegesetz 1977 BGBl 296/1977 idf BGBl I 68/2004; Richtlinien für kapitalmarktbezogene und fondsgebundene Garantien (»Kapitalgarantien«) der aws, Fassung November 1998

Varighed: 2006-2016

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 213/2005

Støtteordning: Støtte til udskiftning og renovering af dieselmotorer i fartøjer til sejlads på indre vandveje

Formål: At opnå en væsentlig nedskæring af emissionen af NOx fra motorer i fartøjer til sejlads på indre vandveje

Retsgrundlag: Wet Milieubeheer, artikel 15.13 en de Subsidieregeling dieselmotoren voor binnenvaartschepen

Rammebeløb: 20 mio. EUR

Varighed: 2005-2010

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Polen [Śląskie]

Sag nr.: N 242a/2005

Titel: Program pomocy regionalnej dla przesiebiorców inwestujących na terenie części jednostki strukturalnej imienia Mikołaja Kopernika (nieruchomości zabrzańskie)

Formål: Regionaludvikling [Ikke sektorspecifik]

Retsgrundlag: Ustawa o samorządzie gminnym z dnia 8 marca 1990 r.; Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Miejskiej w Zabrzu w sprawie określenia zwolnień z podatku od nieruchomości, nieruchomości zabrzańskich, położonych na obszarze części jednostki strukturalnej im. Mikołaja Kopernika

Rammebeløb: Samlet forventet støtteydelse: 75 millioner PLN

Støtteintensitet: 50 %

Varighed: Slut dato: 31.12.2006

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Skattefordel

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Polen [Śląskie]

Sag nr.: N 242b/2005

Titel: Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców inwestujących na terenie Katowickiej Specjalnej Strefy Ekonomicznej (nieruchomości zabrzańskie)

Formål: Regionaludvikling [Alle sektorer]

Retsgrundlag: Ustawa o samorządzie gminnym z dnia 8 marca 1990 r.; Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Miejskiej w Zabrzu w sprawie określenia zwolnień z podatku od nieruchomości, nieruchomości zabrzańskich położonych na terenie Katowickiej Specjalnej Strefy Ekonomicznej

Rammebeløb: Samlet forventet støtteydelse: 2,5 millioner PLN

Støtteintensitet: 50 %

Varighed: Slut dato: 31.12.2006

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Skattefordel

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Polen [Wielkopolska]

Sag nr.: N 243/2005

Titel: Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców inwestujących na terenie gminy i miasta Nowe Skalmierzyce

Formål: Regionaludvikling [Ikke sektorspecifik]

Retsgrundlag: Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce w sprawie tworzenia preferencji dla przedsiębiorców zwiększających zatrudnienie i inwestujących na obszarze Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce oraz zwolnień w podatku od nieruchomości; Projekt programu pomocy regionalnej na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją na obszarze Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce, stanowiący załącznik nr 3 do ww. projektu uchwały

Rammebeløb: Samlet forventet støtteydelse: 1,2 millioner PLN

Støtteintensitet: 50 %

Varighed: Slut dato: 31.12.2006

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Skattefordel

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland (Brandenburg)

Sag nr.: N 310/2004

Støtteordning: Brandenburgs risikovillige kapitalfond (ERDF)

Formål: Risikovillig kapital til SMV

Retsgrundlag: Beteiligungsgrundsätze der BC Fonds Brandenburg GmbH

Rammebeløb: Op til 50 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: Investeringsrater på højst 1 mio. EUR i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a)-områder og højst 750 000 EUR i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c)-områder

Varighed:

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige

Sag nr.: N 319/2005

Titel: Grant for Collaborative R&D. Revision of aid scheme N 761/2002

Formål: Forskning og udvikling (Ikke sektorspecifik)

Retsgrundlag: Science and Technology Act 1965

Rammebeløb: 200 mio. GBP om året

Støtteintensitet: 100 %

Varighed: 1.1.2006-31.12.2011

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Spanien (Madrid)

Sag nr.: N 342/2005

Støtteordning: Forlængelse af støtteordningen »innovationsplan for virksomhederne (Madrid)«

Formål: Investeringsstøtte og støtte til konsulentbistand til SMV samt forsknings- og udviklingsstøtte

Retsgrundlag: Orden de la Consejería de Economía y Empleo por la que se regula el Plan de Innovación Empresarial de la Comunidad de Madrid

Rammebeløb: 18,03 mio. EUR om året

Støtteintensitet eller -beløb: Uændret

Varighed: 2006-2009

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 358/2005

Titel: Microdruppels

Formål: Forskning og udvikling (Ikke sektorspecifik)

Retsgrundlag: Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies)

Rammebeløb: 1 390 000 EUR

Støtteintensitet: 60 %

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Spanien [Murcia]

Sag nr.: N 363/05

Støtteordning: Støtte til forbedring af forsyningskvaliteten med hensyn til elektricitet i Murcien-regionen

Formål: Regionaludvikling [Elektricitet]

Retsgrundlag: Ley 54/1997, de 27 de noviembre del sector eléctrico, Real Decreto 1955/2000, de 1 de diciembre, Real Decreto 1802/2003, de 26 de diciembre y borrador del Convenio específico de colaboración entre el Ministerio de Industria, Turismo y Comercio, la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia e Iberdrola Distribución Eléctrica, S.A.

Støtteintensitet eller -beløb: 1 149 000 EUR

Varighed: Indtil 31.12.2005

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Estland

Sag nr.: N 392/2005

Titel: Ettevõtluse infrastruktuuri arendamise toetamine

Retsgrundlag: Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004-2006; meetme 2.2 “Ettevõtluse infrastruktuuri arendamise toetamine”, RTL 2004, 43, 725

Formål: Regionaludvikling [Ikke sektorspecifik]

Rammebeløb: Forventet årligt støtteydelse: 67,3 millioner EEK

Samlet ydet støtte: 201,9 millioner EEK

Støtteintensitet: 50 %

Varighed: Slut dato: 31.12.2006

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Direkte Støtte

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Italien [Valle d'Aosta]

Sag nr.: N 394/2005

Titel: Aiuto all'organizzazione della protezione civile — Proroga del regime N 433/2000

Formål: Skadeserstatninger i forbindelse med naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder [Ikke sektorspecifik]

Retsgrundlag: Legge regionale 18 gennaio 2001, n. 5 «Organizzazione delle attività regionali di protezione civile»

Støtteintensitet: 70 %

Varighed: Slut dato: 31.12.2011

Andre oplysninger: Støtteforanstaltning — Direkte Støtte

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 453/2005

Titel: Förderschwerpunkt „Wohnen“

Formål: Forskning og udvikling (Ikke sektorspecifik)

Retsgrundlag: Bundeshaushalt, Kapitel 3006, Titel 68342

Rammebeløb: 5 000 000 EUR

Støtteintensitet: 75 %

Varighed: 1.1.2005-31.12.2008

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Italien

Sag nr.: N 496/2003

Støtteordning: Støtte til udvikling af logistikkæder og opgradering af intermodalitet

Formål: At tilskynde til udvikling af intermodalitet ved at yde tilskud til landevejstransportselskaber, der gør brug af maritim transport i stedet for landevejstransport

Retsgrundlag: Articolo 3, comma 2-ter della Legge n. 265 del 22 novembre 2002

Rammebeløb: 240 mio. EUR

Varighed: 3 år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Slovenien

Sag nr.: N 536/A/04

Støtteordning: Samfinansiering af udviklingen af medie-programmer

Formål: Audiovisuelle medier

Retsgrundlag: Uredba o izvedbi rednega letnega javnega razpisa za sofinanciranje ustvarjanja programskih vsebin in razvoja tehniÿne infrastrukture na podroÿju medijev offentliggjort den 9.4.2004, trådt i kraft den 10.4.2004

Rammebeløb: Højst 230 mio. slovenske tolar pr. år (ca. 960 954 EUR) over en periode på 6 år (dvs. i alt ca. 5,8 mio. EUR)

Støtteintensitet eller -beløb: Variabel, generelt under 50 %

Varighed: Indtil slutningen af 2010

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Den Slovakiske Republik

Sag nr.: N 542/05

Støtteordning: Vydavetel'stvo spolku slovenských spisovatel'ov s.r.o. (Individuel støtte til et ugentligt litteraturtidsskrift)

Formål: Støtte til et litteraturtidsskrift

Retsgrundlag: Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov,

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

Výnos MK SR – 480/2004 – 1 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Rammebeløb: 2 500 000 SKK

Støtteintensitet eller -beløb: 38,8 %

Varighed: 2005

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tjekkiet

Sag nr.: N 579/2005

Titel: Centra základního výzkumu (změna N 535/2004)

Formål: Forskning og udvikling (kke sektorspecifik)

Rammebeløb: 94 000 000 EUR

Støtteintensitet: 100 %

Varighed:

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tjekkiet

Sag nr.: N 581/2005

Titel: Výzkumná centra (změna CZ 123/2004)

Formål: Forskning og udvikling (Ikke sektorspecifik)

Rammebeløb: 141 000 000 EUR

Støtteintensitet: 100 %, 50 %, 25 %

Varighed:

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Danmark

Sag nr.: N 652/2005

Støtteordning: Forlængelse af støtte til arbejdsmiljøforskning

Formål: At styrke arbejdsmiljøforskningen i Danmark gennem udarbejdelse af en forskningsstrategi og ved at yde støtte til F&U-aktiviteter

Retsgrundlag: Finansloven, tekstanmærkning nr. 124 § 17 og Bekendtgørelse nr. 610 af 25. juni 2003

Rammebeløb: I alt for perioden 2003-2008 207,8 mio. DKK (ca. 27,7 mio. EUR)

Støtteintensitet eller -beløb: 100 %

Varighed: 2 år

Andre oplysninger: Årlig rapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/28

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2006/C 79/06)

(EØS-relevant tekst)

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 75/2003

Støtteordning: Salgsfremmende foranstaltninger for muslinger

Formål: At finansiere salgsfremmende foranstaltninger for muslinger gennem provenuet af skattelignende afgifter

Retsgrundlag:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Wet op de bedrijfsorganisatie |
| --- | --- |

—

Wet op de bedrijfsorganisatie

| — | Verordening financiering mosselpromotie 2003 |
| --- | --- |

—

Verordening financiering mosselpromotie 2003

| — | Verordening instelling van een fonds voor mosselpromotie |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor mosselpromotie

Rammebeløb: 449 300 EUR i 2003

Varighed: 2003 og følgende år

Støtteintensitet: Inden for beløbsgrænserne i retningslinjerne for undersøgelse af statsstøtte inden for fiskeri og akvakultur (EFT C 19 af 20.1.2001, s. 7)

Andre oplysninger: Årsrapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 160/2003

Støtteordning: Salgsfremmende foranstaltninger for rejer

Formål: At finansiere salgsfremmende foranstaltninger for rejer gennem provenuet af skattelignende afgifter

Retsgrundlag:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Wet op de bedrijfsorganisatie |
| --- | --- |

—

Wet op de bedrijfsorganisatie

| — | Verordening financiering kosten van een promotiecampagne garnalen 2003 |
| --- | --- |

—

Verordening financiering kosten van een promotiecampagne garnalen 2003

| — | Verordening instelling van een fonds voor garnalenpromotie |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor garnalenpromotie

Rammebeløb: 480 000 EUR i 2003

Støtteintensitet: Inden for beløbsgrænserne i retningslinjerne for undersøgelse af statsstøtte til fiskeri og akvakultur (EFT C 19 af 20.1.2001, s. 7)

Varighed: 2003 og følgende år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Letland

Sag nr.: N 177/2005

Støtteordning: Erstatning for stormskader i fiskerisektoren

Formål: At yde erstatning til fiskeri- og akvakultursektoren for de beskadigelser, som stormen den 8.-9. januar 2005 i Letland forårsagede.

Retsgrundlag: Latvijas Ministru Kabineta 2005. gada 25. janvāra Noteikumi Nr. 70 par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un par kārtību šāda atbalsta piešķiršanai

Rammebeløb: Det samlede budget er på 20 000 LVL (EUR 28 500)

Støtteintensitet: Højst 50 %

Varighed: Indtil den 31. december 2005

Andre oplysninger: Rapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Italien

Sag nr.: N 405/2002

Støtteordning: Strukturforanstaltninger inden for akvakultur (Molise)

Formål: At gennemføre strukturforanstaltninger inden for akvakultur i forbindelse med EF-støtterammen

Retsgrundlag: Deliberazione della Giunta Regionale del Molise n. 46 del 14 gennaio 2002 avente ad oggetto «POR Molise 2000-2006 Misura 4.16 Aiuti agli investimenti nel settore della Pesca — Norme per la corresponsione di aiuti a privati nel settore dell'aquacoltura»

Rammebeløb: 533 500 EUR

Støtteintensitet: Efter satserne i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999

Varighed: 2000-2006

Andre oplysninger: Rapport om gennemførelsen

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Spanien

Sag nr.: N 447/2002

Støtteordning: Forarbejdning og afsætning af fiskerivarer

Formål: At fremme den økonomiske og tekniske forvaltning af virksomheder i fiskerisektoren gennem rådgivning

Retsgrundlag: Orden por la que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones para planes de asistencia técnica y de gestión en los sectores de transformación y comercialización de los productos agrarios, silvícolas, de la pesca, la acuicultura y la alimentación, y se convocan para el ejercicio 2002 (Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación)

Rammebeløb: 811 366 EUR for 2002 (beløbet gælder for alle de sektorer, der er omfattet af retsgrundlaget: landbrug, skovbrug, fiskeri og fødevarer)

Varighed: Ubestemt

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Spanien

Sag nr.: N 457/2002

Støtteordning: Standsning af kulmulefiskeriet (Cantabria)

Formål: At yde redere og fiskere godtgørelse for den midlertidige standsning af fiskeriet på grund af den hastende midlertidige standsning af fiskeriet efter kulmule i denne region

Retsgrundlag: Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establece una parada biológica de la flota que dirige su actividad a la merluza en el área de NEAFC (North East Atlantic Fisheries Commission), y se regula la concesión de indemnizaciones a los pescadores y propietarios de buques afectados

Rammebeløb: 425 000 EUR

Støtteintensitet: Efter satserne i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999

Varighed: 45 dage i 2002

Andre oplysninger: Rapport om gennemførelsen

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 459/2002

Støtteordning: Cirkulære om ydelse af støtte til investeringer inden for fiskeri i de indre vandveje, akvakultur og salgsfremmende foranstaltninger for fiskerivarer i Land Hessen (medfinansiering under FIUF)

Formål: At forbedre konkurrenceevnen for virksomheder inden for akvakultur og fiskeri i de indre vandveje i Land Hessen og bidrage til en miljøvenlig forvaltning og forbedring af de pågældende varers kvalitet

Retsgrundlag: Landeshaushaltsordnung § 44

Rammebeløb: Ca. 100 000 EUR om året

Støtteintensitet: Inden for beløbsgrænserne i forordning (EF) nr. 2792/1999

Varighed: 2000-2008

Andre oplysninger: Årsrapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Portugal

Sag nr.: N 690/2002

Støtteordning: Foranstaltninger gennemført af erhvervskredse og fornyelsesforanstaltninger i fiskerisektoren på Azorerne

Formål: At gennemføre strukturforanstaltninger og fornyelsesforanstaltninger i fiskerisektoren i forbindelse med EF-støtterammen for Azorerne

Retsgrundlag: Portarias da Secretaria Regional da Agricultura e Pescas da Região Autónoma dos Açores

Rammebeløb: 137 000 EUR

Støtteintensitet: Efter satserne i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999

Varighed: 2000-2006

Andre oplysninger: Årsrapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Spanien

Sag nr.: NN 64/2000

Støtteordning: Videreførelse af støtten til midlertidig indstilling af fiskeriet på grund af Marokko-aftalens udløb.

Formål: At yde erstatning for indkomsttab til redere og fiskere, der fisker i marokkanske farvande, som følge af den midlertidige indstilling af fiskeriet, fordi fiskeriaftalen med Marokko er udløbet.

Retsgrundlag: Orden de 3 de mayo de 2000, por la que se amplían las ayudas a los armadores de buques de pesca que faenan en el caladero de Marruecos por paralización de su actividad y Orden de 18 de mayo de 2000 por la que se prorroga la vigencia de la de 1 de diciembre de 1999, reguladora de la concesión de ayudas a los trabajadores y armadores de buques de pesca, de todas las modalidades, que faenaban al amparo del Acuerdo de Cooperación en Materia de Pesca Marítima, suscrito entre la Unión Europea y el Reino de Marruecos, afectados por la expiración del mismo desde el 1 de diciembre de 1999

Rammebeløb: 4 950 mio. ESP i støtte til redere (ca. 29 750 100 EUR),

5 190 295 812 ESP i støtte til ansatte (ca. 31 194 306 EUR)

Støtteintensitet: Skalaerne og støttesatserne i retningslinjerne for undersøgelse af statsstøtte til fiskeri og akvakultur og forordning (EF) nr. 2468/98 for erstatninger til redere plus sociale sikkerhedsydelser svarende til støtten til de ansatte, samt 151 000 ESP (ca. 908 EUR) hver måned i støtte til de ansatte

Varighed: juni–december 2000

Andre oplysninger: Rapport om anvendelsen

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

Den Europæiske Centralbank

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/31

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 24. marts 2006

om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder

(CON/2006/18)

(2006/C 79/07)

Den 6. marts 2006 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (i det følgende benævnt »forordningsforslaget«)

ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk. 4, første led i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, da forordningsforslaget falder inden for ECB's kompetenceområde. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for ECB er denne udtalelse vedtaget af Styrelsesrådet.

1.   Almindelige bemærkninger

| 1.1. | ECB hilser med tilfredshed forordningsforslaget, som skal indføre den fælles statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet (i det følgende benævnt »NACE rev 2«). ECB har ingen indvendinger hverken mod den nye NACE struktur eller til dens detaljerede nomenklatur. |
| --- | --- |

1.1.

ECB hilser med tilfredshed forordningsforslaget, som skal indføre den fælles statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet (i det følgende benævnt »NACE rev 2«). ECB har ingen indvendinger hverken mod den nye NACE struktur eller til dens detaljerede nomenklatur.

| 1.2. | ECB kan støtte de principper, som ligger til grund for NACE rev. 2: (i) overensstemmelse med den økonomiske realitet (udvidelse af nomenklaturen med hensyn til tjenesteerhvervene), (ii) sammenlignelighed med andre internationale nomenklaturer, og ikke mindst den internationale standardklassifikation af erhvervsmæssig virksomhed (ISIC), rev. 4, (iii) kontinuitet med den tidligere nomenklatur. Det er desuden ECB's opfattelse, at der bør foretages alle nødvendige bestræbelser og indføres alle påkrævede lovbestemmelser for at sikre den højest mulige overensstemmelse med andre internationale nomenklaturer og statistiske standarder. |
| --- | --- |

1.2.

ECB kan støtte de principper, som ligger til grund for NACE rev. 2: (i) overensstemmelse med den økonomiske realitet (udvidelse af nomenklaturen med hensyn til tjenesteerhvervene), (ii) sammenlignelighed med andre internationale nomenklaturer, og ikke mindst den internationale standardklassifikation af erhvervsmæssig virksomhed (ISIC), rev. 4, (iii) kontinuitet med den tidligere nomenklatur. Det er desuden ECB's opfattelse, at der bør foretages alle nødvendige bestræbelser og indføres alle påkrævede lovbestemmelser for at sikre den højest mulige overensstemmelse med andre internationale nomenklaturer og statistiske standarder.

| 1.3 | ECB ser ligeledes med tilfredshed på forordningsforslagets gennemførelsesbestemmelser vedrørende den centrale måneds-, kvartals-, og årlige statistik, specielt artikel 12 og 16 for konjunkturstatistik og lønomkostningsindekset. Men ligesom for gennemførelsesbestemmelserne for det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab må disse gennemførelsesbestemmelser defineres for at undgå et ødelæggende tab af information, f.eks. brud på tidsserier og manglende rådighed over lange tidsrækker som følge deraf. |
| --- | --- |

1.3

ECB ser ligeledes med tilfredshed på forordningsforslagets gennemførelsesbestemmelser vedrørende den centrale måneds-, kvartals-, og årlige statistik, specielt artikel 12 og 16 for konjunkturstatistik og lønomkostningsindekset. Men ligesom for gennemførelsesbestemmelserne for det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab må disse gennemførelsesbestemmelser defineres for at undgå et ødelæggende tab af information, f.eks. brud på tidsserier og manglende rådighed over lange tidsrækker som følge deraf.

| 1.4 | Det er desuden vigtigt, at der sker en samtidig gennemførelse i medlemsstaterne af statistik for euroområdet og EU, som opstilles ved brug af national information. Forskellige tidsplaner for gennemførelse af NACE rev. 2 i hele EU ville have alvorlige negative konsekvenser for kvalitet og tilgængelighed af den aggregerede statistik for euroområdet og EU, indtil alle medlemsstater havde indført den nye nomenklatur fuldt ud og revideret deres tidsserier i overensstemmelse hermed. ECB foreslår derfor en skærpelse af betragtning 9 og artikel 6, litra c) for at sikre en fuldstændig koordineret gennemførelse af NACE rev. 2 i medlemsstaterne og konsistens mellem alle statistiske områder. |
| --- | --- |

1.4

Det er desuden vigtigt, at der sker en samtidig gennemførelse i medlemsstaterne af statistik for euroområdet og EU, som opstilles ved brug af national information. Forskellige tidsplaner for gennemførelse af NACE rev. 2 i hele EU ville have alvorlige negative konsekvenser for kvalitet og tilgængelighed af den aggregerede statistik for euroområdet og EU, indtil alle medlemsstater havde indført den nye nomenklatur fuldt ud og revideret deres tidsserier i overensstemmelse hermed. ECB foreslår derfor en skærpelse af betragtning 9 og artikel 6, litra c) for at sikre en fuldstændig koordineret gennemførelse af NACE rev. 2 i medlemsstaterne og konsistens mellem alle statistiske områder.

2.   Ændringsforslag

ECB's forslag til ændringer er bilagt denne udtalelse.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. marts 2006.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

BILAG

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen (1) | Ændringer foreslået af ECB (2) |
| --- | --- |
| Ændringsforslag 1
  Betragtning 9 |
| »Anvendelsen af nomenklaturen for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet kræver, at Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, navnlig i forbindelse med problemer med gennemførelsen af NACE rev. 2, overgangen fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2 og indføjelsen af ændringer i NACE rev. 2«. | »Anvendelsen af nomenklaturen for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet kræver, at Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, navnlig i forbindelse med problemer med gennemførelsen af NACE rev. 2, den glatte og fuldstændig koordinerede overgangen fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2 og indføjelsen af ændringer i NACE rev. 2«. |
| Begrundelse — Se afsnit 1.4 i udtalelsen |
| Ændringsforslag 2
  Artikel 6, litra c) |
| »foranstaltninger, der skal sikre en glat overgang fra NACE rev. 1.1 til NACE rev. 2, især i spørgsmål som tidsserier, herunder dobbelt indberetning og tilbageregning af tidsrækker.« | »foranstaltninger, der skal sikre en glat og fuldstændig koordineret overgang fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2, især i spørgsmål som tidsserier, herunder dobbelt indberetning og tilbageregning af tidsrækker, og
  den samtidige gennemførelse i medlemsstaterne.« |
| Begrundelse — Se afsnit 1.4 i udtalelsen |

Tekst foreslået af Kommissionen (1)

Ændringer foreslået af ECB (2)

Ændringsforslag 1

Betragtning 9

»Anvendelsen af nomenklaturen for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet kræver, at Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, navnlig i forbindelse med problemer med gennemførelsen af NACE rev. 2, overgangen fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2 og indføjelsen af ændringer i NACE rev. 2«.

»Anvendelsen af nomenklaturen for økonomiske aktiviteter i Fællesskabet kræver, at Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, navnlig i forbindelse med problemer med gennemførelsen af NACE rev. 2, den glatte og fuldstændig koordinerede overgangen fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2 og indføjelsen af ændringer i NACE rev. 2«.

Begrundelse — Se afsnit 1.4 i udtalelsen

Ændringsforslag 2

Artikel 6, litra c)

»foranstaltninger, der skal sikre en glat overgang fra NACE rev. 1.1 til NACE rev. 2, især i spørgsmål som tidsserier, herunder dobbelt indberetning og tilbageregning af tidsrækker.«

»foranstaltninger, der skal sikre en glat og fuldstændig koordineret overgang fra NACE rev. 1 til NACE rev. 2, især i spørgsmål som tidsserier, herunder dobbelt indberetning og tilbageregning af tidsrækker, og
  den samtidige gennemførelse i medlemsstaterne.«

Begrundelse — Se afsnit 1.4 i udtalelsen

---

(1)  Kursiv i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at tekst udgår.

(2)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår indsættelse af ny ordlyd.

---

1.4.2006

| 1.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/s3

---

MEDDELELSE

Den 4. april 2006 udkommer »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 1. tilføjelse til 24. samlede udgave« som Den Europæiske Unions Tidende C 80 A.

For abonnenter på EU-Tidende er numrene gratis for hvert abonnement og i den/de pågældende sprogversion(er). Abonnenter, der ønsker at modtage denne (disse) EU-Tidende(r), bedes returnere nedenstående bestillingsseddel i udfyldt stand med angivelse af deres abonnementskode (findes til venstre på forsendelsesetiketterne — begynder med O/..........). Den pågældende EU-Tidende leveres gratis i op til et år fra udgivelsesdatoen.

Hvis De er interesseret i et eksemplar af dette nummer af EU-Tidende, kan De købe det ved henvendelse til vores salgsagenter (se http://publications.eu.int/others/sales_agents_da.html).

Denne EU-Tidende er — ligesom alle udgaver af EU-Tidende (L, C, CA, CE) — tilgængelig gratis på internettet: http://europa.eu.int/eur-lex/lex.

Image

---