# Az Európai Unió C 115/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 115 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. május 16. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 115

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. május 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2005. november 16–17-i, 62. plenáris ülés |
| 2006/C 115/1 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra | 1 |
| 2006/C 115/2 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához | 6 |
| 2006/C 115/3 | Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: Versenyképesség és decentralizáció | 10 |
| 2006/C 115/4 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról | 17 |
| 2006/C 115/5 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe | 27 |
| 2006/C 115/7 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek szerepe az Unió demokratikus közéletében | 32 |
| 2006/C 115/8 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Irányvonalak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásához és ellenőrzéséhez | 35 |
| 2006/C 115/9 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Decentralizált együttműködés az EU fejlesztési politikájának reformjában | 42 |
| 2006/C 115/0 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére keretprogram létrehozásáról a 2007–2013 időszakra, Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése területen | 47 |
| 2006/C 115/1 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak: Koszovó jövője: Európa | 53 |
| 2006/C 115/2 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó Európa kulturális fővárosa rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről | 56 |
| 2006/C 115/3 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Zöld könyv: A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái | 61 |
| 2006/C 115/4 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Megkülönböztetés-mentesség és esélyegyenlőség mindenki számára – Keretstratégia; Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről (2007) – Az igazságos társadalom irányában | 65 |
| 2006/C 115/5 | A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2006. évi prioritásairól | 69 |
| 2006/C 115/6 | Állásfoglalás – A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervhez vezető út | 73 |
| 2006/C 115/7 | Régiók Bizottsága előretekintő vélemény – Tárgy: Valamennyi közlekedési ág biztonsága a finanszírozás kérdésének figyelembevételével | 75 |
| 2006/C 115/8 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, Európai polgárokat című program létrehozásáról | 81 |
| 2006/C 115/9 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Jelentés az Európai Unió erdészeti stratégiájának alkalmazásáról | 84 |
| 2006/C 115/0 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a klímaváltozás elleni küzdelemhez | 88 |
| 2006/C 115/1 | Régiók Bizottsága előretekintő jelentés – Tárgy: A hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása | 95 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. november 16–17-i, 62. plenáris ülés

2006/C 115/1

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra

1

2006/C 115/2

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához

6

2006/C 115/3

Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: Versenyképesség és decentralizáció

10

2006/C 115/4

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról

17

2006/C 115/5

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013)

20

2006/C 115/6

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe

27

2006/C 115/7

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek szerepe az Unió demokratikus közéletében

32

2006/C 115/8

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Irányvonalak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásához és ellenőrzéséhez

35

2006/C 115/9

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Decentralizált együttműködés az EU fejlesztési politikájának reformjában

42

2006/C 115/0

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére keretprogram létrehozásáról a 2007–2013 időszakra, Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése területen

47

2006/C 115/1

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak: Koszovó jövője: Európa

53

2006/C 115/2

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó Európa kulturális fővárosa rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről

56

2006/C 115/3

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Zöld könyv: A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái

61

2006/C 115/4

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Megkülönböztetés-mentesség és esélyegyenlőség mindenki számára – Keretstratégia; Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről (2007) – Az igazságos társadalom irányában

65

2006/C 115/5

A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2006. évi prioritásairól

69

2006/C 115/6

Állásfoglalás – A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervhez vezető út

73

2006/C 115/7

Régiók Bizottsága előretekintő vélemény – Tárgy: Valamennyi közlekedési ág biztonsága a finanszírozás kérdésének figyelembevételével

75

2006/C 115/8

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, Európai polgárokat című program létrehozásáról

81

2006/C 115/9

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Jelentés az Európai Unió erdészeti stratégiájának alkalmazásáról

84

2006/C 115/0

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a klímaváltozás elleni küzdelemhez

88

2006/C 115/1

Régiók Bizottsága előretekintő jelentés – Tárgy: A hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása

95

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. november 16–17-i, 62. plenáris ülés

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra”

(2006/C 115/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság „Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra” (COM(2005) 299 final) című közleményére;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. július 5-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikke (1) bekezdése alapján a fenti témában konzultációt kezdeményez az RB-vel;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága elnökének 2005. május 19-i határozatára, mely szerint a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot vélemény kidolgozásával bízza meg a témában;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság „A kohézióról szóló harmadik jelentés: új partnerség felé a növekedés, a foglalkoztatás és a kohézió érdekében” (COM(2005) 192 final) (SEC(2005)632) című közleményére;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság „A gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentés – Új partnerség a kohézióért: konvergencia, versenyképesség, együttműködés” (COM(2004) 107 final) című közleményéről megfogalmazott véleményére (CdR 120/2004 fin (1));

TEKINTETTEL az Európai Bizottság Tanácshoz és az Európai Parlamenthez szóló „Közös jövőnk építése – a kibővített Unió előtt álló politikai kihívások és a költségvetési eszközök – 2007–2013” (COM(2004) 101 final) című közleményéről megfogalmazott véleményére (CdR 162/2004 fin (2)),

TEKINTETTEL a „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapról” (COM(2004) 495 final – 2004/0167 COD) dokumentumról megfogalmazott véleményére (CdR 233/2004 (3));

TEKINTETTEL a „Javaslat tanácsi rendeletre a Kohéziós Alap létrehozásáról” COM(2004) 494 final – 2004/0166 (AVC) dokumentumról megfogalmazott véleményére (CdR 234/2004 (4));

TEKINTETTEL a „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szociális Alapról” COM(2004) 493 final – 2004/0165 (COD) dokumentumról megfogalmazott véleményére (CdR 240/2004 (5));

TEKINTETTEL a „Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről” COM(2004) 492 final – 2004/0163 (AVC) dokumentumról megfogalmazott véleményére (CdR 232/2004 fin (6));

TEKINTETTEL az RB elnöksége által 2005. szeptember 2-án a kohéziós politikáról, valamint a lisszaboni stratégia végrehajtását szolgáló nemzeti referenciakeretekről elfogadott Birminghami Nyilatkozatra;

TEKINTETTEL a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által e tárgyban 2005. szeptember 30-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 140/2005 rev.1) (előadó: Alain Rousset, Aquitania regionális tanácsának elnöke (FR/PES));

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

I.   Általános észrevételek

A Régiók Bizottsága

| 1) | tudomásul veszi az Európai Bizottság által 2005. július 5-én elfogadott közösségi stratégiai iránymutatásokat; |
| --- | --- |

1)

tudomásul veszi az Európai Bizottság által 2005. július 5-én elfogadott közösségi stratégiai iránymutatásokat;

| 2) | üdvözli a hátrányban lévő régióknak a konvergencia-célkitűzéseken keresztül egyértelműen biztosított prioritást, ami elsősorban a 10 új tagállam csatlakozásához köthető; Európának szolidaritást kell mutatnia ezen régiók irányába, hogy gazdasági és társadalmi fejlődésük felgyorsuljon, mint ahogyan az történt a programok előző generációi során is; |
| --- | --- |

2)

üdvözli a hátrányban lévő régióknak a konvergencia-célkitűzéseken keresztül egyértelműen biztosított prioritást, ami elsősorban a 10 új tagállam csatlakozásához köthető; Európának szolidaritást kell mutatnia ezen régiók irányába, hogy gazdasági és társadalmi fejlődésük felgyorsuljon, mint ahogyan az történt a programok előző generációi során is;

| 3) | üdvözli a minden régió számára biztosítandó európai kohéziós politikára irányuló szándékot az új, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzésen keresztül; de hangsúlyozza, hogy e célkitűzés keretében elsőbbséget kell biztosítani a külső és/vagy kevésbé versenyképes régióknak, hogy csökkenteni lehessen a fejlettségbeli különbséget a régiók között és azokon belül; a kohéziós politika fő feladata ugyanis a regionális és helyi eltérések korrigálása, nem pedig a legversenyképesebb régiók támogatása; |
| --- | --- |

3)

üdvözli a minden régió számára biztosítandó európai kohéziós politikára irányuló szándékot az új, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzésen keresztül; de hangsúlyozza, hogy e célkitűzés keretében elsőbbséget kell biztosítani a külső és/vagy kevésbé versenyképes régióknak, hogy csökkenteni lehessen a fejlettségbeli különbséget a régiók között és azokon belül; a kohéziós politika fő feladata ugyanis a regionális és helyi eltérések korrigálása, nem pedig a legversenyképesebb régiók támogatása;

| 4) | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások nem tesznek különbséget a konvergenciarégiók és az új, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzés régiói között; a versenyképesség és a foglalkoztatás célkitűzését azokra a projektekre kell irányítani, melyeknek célja a regionális versenyképesség növelése (kutatás, innováció, oktatás/képzés, elérhetőség – közlekedés, információs és kommunikációs technológiák (IKT-k), általános érdekű szolgáltatások), illetve a jelenleg gyakran kritizált forráscsökkentés elkerülése; |
| --- | --- |

4)

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások nem tesznek különbséget a konvergenciarégiók és az új, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzés régiói között; a versenyképesség és a foglalkoztatás célkitűzését azokra a projektekre kell irányítani, melyeknek célja a regionális versenyképesség növelése (kutatás, innováció, oktatás/képzés, elérhetőség – közlekedés, információs és kommunikációs technológiák (IKT-k), általános érdekű szolgáltatások), illetve a jelenleg gyakran kritizált forráscsökkentés elkerülése;

| 5) | örömmel látja, hogy a kohéziós politika a lisszaboni stratégia regionális szinten való megvalósításának eszközeként jelenik meg, ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy annak elsősorban a regionális és helyi szinten jelentkező fejlettségbeli eltérések korrekciós eszközének kell lennie; |
| --- | --- |

5)

örömmel látja, hogy a kohéziós politika a lisszaboni stratégia regionális szinten való megvalósításának eszközeként jelenik meg, ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy annak elsősorban a regionális és helyi szinten jelentkező fejlettségbeli eltérések korrekciós eszközének kell lennie;

| 6) | hangsúlyozza e dokumentum alapvető fontosságát a közösségi kohéziós politikának a 2007–2013 közötti időszakra történő kidolgozása szempontjából, illetve e politika európai szintű nyomon követésének jelentőségét a kitűzött célokhoz és prioritásokhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

6)

hangsúlyozza e dokumentum alapvető fontosságát a közösségi kohéziós politikának a 2007–2013 közötti időszakra történő kidolgozása szempontjából, illetve e politika európai szintű nyomon követésének jelentőségét a kitűzött célokhoz és prioritásokhoz viszonyítva;

| 7) | ragaszkodik ahhoz, hogy a regionális és kohéziós politika számára szükség lenne egy európai szintű stratégiai dokumentumra, mint ahogyan az már néhány éve elkészült az európai foglalkoztatáspolitikai stratégia terén; |
| --- | --- |

7)

ragaszkodik ahhoz, hogy a regionális és kohéziós politika számára szükség lenne egy európai szintű stratégiai dokumentumra, mint ahogyan az már néhány éve elkészült az európai foglalkoztatáspolitikai stratégia terén;

| 8) | elgondolkodtatja ugyanakkor a dokumentumban megfogalmazott ambíciók és a néhány tagállam által a 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervben erre a célra szánt szegényes eszközök közötti ellentmondás; |
| --- | --- |

8)

elgondolkodtatja ugyanakkor a dokumentumban megfogalmazott ambíciók és a néhány tagállam által a 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervben erre a célra szánt szegényes eszközök közötti ellentmondás;

| 9) | megkérdőjelezi a dokumentum hasznos voltát is a tagállamok számára, ha a pénzügyi terv nem felel meg a kihívásoknak; |
| --- | --- |

9)

megkérdőjelezi a dokumentum hasznos voltát is a tagállamok számára, ha a pénzügyi terv nem felel meg a kihívásoknak;

| 10) | elismeri, hogy jóllehet tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, és lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásokat saját igényeikhez és helyzetükhöz igazítsák, fontos, hogy ne saját nemzeti politikáikat finanszírozzák az európai strukturális alapokkal; |
| --- | --- |

10)

elismeri, hogy jóllehet tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, és lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásokat saját igényeikhez és helyzetükhöz igazítsák, fontos, hogy ne saját nemzeti politikáikat finanszírozzák az európai strukturális alapokkal;

| 11) | ezért nyugtalanítónak érzi, hogy egy ilyesfajta torzulás a kohéziós közösségi politika hosszú távú folytatására is rányomhatja a bélyegét, jóllehet a kohéziós politika az a közösségi politika, amely leginkább érzékelhető az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

11)

ezért nyugtalanítónak érzi, hogy egy ilyesfajta torzulás a kohéziós közösségi politika hosszú távú folytatására is rányomhatja a bélyegét, jóllehet a kohéziós politika az a közösségi politika, amely leginkább érzékelhető az európai polgárok számára;

| 12) | ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság – a tagállamok nyomására – lemondott arról, hogy a dokumentumhoz csatolja annak nemzeti változatait, amelyek a tagállamok által – a Területfejlesztési Hálózati Megfigyelőrendszeren (Observatoire en Réseau de l'Aménagement du territoire – ORATE) keresztül – vezetett területi tanulmányozási programok eredményeire támaszkodtak, és amelyek lehetővé tették a területi kohézió közösségi és nemzeti célkitűzései közötti stratégiai koherencia értékelését; |
| --- | --- |

12)

ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság – a tagállamok nyomására – lemondott arról, hogy a dokumentumhoz csatolja annak nemzeti változatait, amelyek a tagállamok által – a Területfejlesztési Hálózati Megfigyelőrendszeren (Observatoire en Réseau de l'Aménagement du territoire – ORATE) keresztül – vezetett területi tanulmányozási programok eredményeire támaszkodtak, és amelyek lehetővé tették a területi kohézió közösségi és nemzeti célkitűzései közötti stratégiai koherencia értékelését;

1.   A közösségi stratégiai iránymutatások és a lisszaboni stratégia

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | megismétli, hogy általánosságban támogatja a lisszaboni stratégiát, és e tekintetben tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság a közösségi stratégiai irányvonalakat elsősorban e stratégia köré kívánja csoportosítani, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a környezetvédelmi prioritás és a göteborgi stratégia emiatt háttérbe kerül; |
| --- | --- |

1.1

megismétli, hogy általánosságban támogatja a lisszaboni stratégiát, és e tekintetben tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság a közösségi stratégiai irányvonalakat elsősorban e stratégia köré kívánja csoportosítani, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a környezetvédelmi prioritás és a göteborgi stratégia emiatt háttérbe kerül;

| 1.2 | egyetért az Európai Bizottság által javasolt három fő prioritással (Európa és régiói a befektetések számára váljanak vonzóbbá, javítani kell az ismereteket és az innovációt mint a növekedés kulcsfontosságú tényezőit, elő kell segíteni több és jobb minőségű munkahely megteremtését); |
| --- | --- |

1.2

egyetért az Európai Bizottság által javasolt három fő prioritással (Európa és régiói a befektetések számára váljanak vonzóbbá, javítani kell az ismereteket és az innovációt mint a növekedés kulcsfontosságú tényezőit, elő kell segíteni több és jobb minőségű munkahely megteremtését);

| 1.3 | ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kiegyensúlyozott versenyképesség fogalmára nincs megfelelő utalás ezeknek a fő prioritásoknak a megfogalmazásában; emlékeztet amelletti elkötelezettségére, hogy a fenntartható fejlődés mindhárom pillére (gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi) azonos figyelmet kapjon; |
| --- | --- |

1.3

ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kiegyensúlyozott versenyképesség fogalmára nincs megfelelő utalás ezeknek a fő prioritásoknak a megfogalmazásában; emlékeztet amelletti elkötelezettségére, hogy a fenntartható fejlődés mindhárom pillére (gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi) azonos figyelmet kapjon;

| 1.4 | újfent hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia – csakúgy, mint az európai foglalkoztatási stratégia – leggyengébb pontja annak végrehajtása, elsősorban a tagállamokban; hiányolja ugyanis a valódi decentralizált megközelítést, és azt, hogy a koordinációs módszerrel nem sikerült a regionális és helyi hatóságok bevonása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a keretében kialakított együttműködés elsősorban kormányközi maradt, és nem veszi figyelembe a szociális partnereknek a lisszaboni folyamatban betöltött egyre növekvő szerepét; |
| --- | --- |

1.4

újfent hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia – csakúgy, mint az európai foglalkoztatási stratégia – leggyengébb pontja annak végrehajtása, elsősorban a tagállamokban; hiányolja ugyanis a valódi decentralizált megközelítést, és azt, hogy a koordinációs módszerrel nem sikerült a regionális és helyi hatóságok bevonása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a keretében kialakított együttműködés elsősorban kormányközi maradt, és nem veszi figyelembe a szociális partnereknek a lisszaboni folyamatban betöltött egyre növekvő szerepét;

| 1.5 | örömmel látja ezért, hogy az Európai Bizottság központi szerepet szán a regionális és helyi önkormányzatoknak e stratégia megvalósításában, és hogy a kohéziós politikához kapcsolva kívánja annak céljait elérni; |
| --- | --- |

1.5

örömmel látja ezért, hogy az Európai Bizottság központi szerepet szán a regionális és helyi önkormányzatoknak e stratégia megvalósításában, és hogy a kohéziós politikához kapcsolva kívánja annak céljait elérni;

| 1.6 | ezért létfontosságúnak tartja, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások, amelyek alapján a tagországok és a régiók felállítják saját, a kohéziós politikára vonatkozó stratégiai prioritásaikat, részét képezzék a „Lisszaboni nemzeti cselekvési programoknak”, és hogy a regionális és helyi szinteknek a területi stratégiai fejlesztés szempontjából való fontosságát kellően hangsúlyozzák; |
| --- | --- |

1.6

ezért létfontosságúnak tartja, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások, amelyek alapján a tagországok és a régiók felállítják saját, a kohéziós politikára vonatkozó stratégiai prioritásaikat, részét képezzék a „Lisszaboni nemzeti cselekvési programoknak”, és hogy a regionális és helyi szinteknek a területi stratégiai fejlesztés szempontjából való fontosságát kellően hangsúlyozzák;

| 1.7 | kívánatosnak tartja, hogy a konvergenciarégiókon kívül – melyek elsődlegesek a közösségi fellépést illetően – a strukturális alapokat a jövőbeli versenyképességi és foglalkoztatáspolitikai célkitűzés keretén belül is mozgósítsák –, hogy a külső és kevésbé fejlett régiók fejlesztése felgyorsítható legyen olyan témák körül, mint a kutatás, az innováció, az oktatás és a képzés, illetve az elérhetőség (közlekedés, IKT-k, általános érdekű szolgáltatások); minden európai régiónak el kell készítenie regionális és helyi szinten saját lisszaboni menetrendjét; |
| --- | --- |

1.7

kívánatosnak tartja, hogy a konvergenciarégiókon kívül – melyek elsődlegesek a közösségi fellépést illetően – a strukturális alapokat a jövőbeli versenyképességi és foglalkoztatáspolitikai célkitűzés keretén belül is mozgósítsák –, hogy a külső és kevésbé fejlett régiók fejlesztése felgyorsítható legyen olyan témák körül, mint a kutatás, az innováció, az oktatás és a képzés, illetve az elérhetőség (közlekedés, IKT-k, általános érdekű szolgáltatások); minden európai régiónak el kell készítenie regionális és helyi szinten saját lisszaboni menetrendjét;

| 1.8 | óv attól, hogy a strukturális alapokat a nemzeti vagy a közösségi politikák finanszírozására vagy társfinanszírozására (transzeurópai közlekedési hálózatok, kutatási és fejlesztési keretprogram, versenyképességi és innovációs program) használják, ami kizárólag a nemzeti versenyképesség logikájának felelne meg, de kívül esne a területi kohézió összes dimenzióján, így nem tartozna a kohéziós politikához; jóllehet az jogos és prioritást élvez, hogy a kevésbé fejlett régiók a strukturális alapokat felhasználhassák effajta finanszírozásra, az azonban mindenképpen hátrányos lenne, ha az új, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzés által támogatható régiók nem irányíthatnák az alapokat valódi regionális fejlesztési prioritásokra; |
| --- | --- |

1.8

óv attól, hogy a strukturális alapokat a nemzeti vagy a közösségi politikák finanszírozására vagy társfinanszírozására (transzeurópai közlekedési hálózatok, kutatási és fejlesztési keretprogram, versenyképességi és innovációs program) használják, ami kizárólag a nemzeti versenyképesség logikájának felelne meg, de kívül esne a területi kohézió összes dimenzióján, így nem tartozna a kohéziós politikához; jóllehet az jogos és prioritást élvez, hogy a kevésbé fejlett régiók a strukturális alapokat felhasználhassák effajta finanszírozásra, az azonban mindenképpen hátrányos lenne, ha az új, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzés által támogatható régiók nem irányíthatnák az alapokat valódi regionális fejlesztési prioritásokra;

| 1.9 | ismételten kéri, hogy a jövőben is engedélyezve legyen a privát társfinanszírozás lehetősége; |
| --- | --- |

1.9

ismételten kéri, hogy a jövőben is engedélyezve legyen a privát társfinanszírozás lehetősége;

| 1.10 | ezért emlékeztet arra, hogy, jóllehet a tervezés jelenlegi szakaszában az ágazati politikáknak kell hozzájárulni a kohéziós célkitűzéshez, 2007-től megfordul a helyzet, és a kohéziós politikának kell majd finanszíroznia az ágazati politikákat; |
| --- | --- |

1.10

ezért emlékeztet arra, hogy, jóllehet a tervezés jelenlegi szakaszában az ágazati politikáknak kell hozzájárulni a kohéziós célkitűzéshez, 2007-től megfordul a helyzet, és a kohéziós politikának kell majd finanszíroznia az ágazati politikákat;

| 1.11 | ezért kívánatosnak tartja, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásoknak a lisszaboni stratégia köré szervezése ne adja meg a lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy a kohéziós politikát saját nemzeti politikáik finanszírozására használják fel, figyelmen kívül hagyva területükön a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elveit; |
| --- | --- |

1.11

ezért kívánatosnak tartja, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásoknak a lisszaboni stratégia köré szervezése ne adja meg a lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy a kohéziós politikát saját nemzeti politikáik finanszírozására használják fel, figyelmen kívül hagyva területükön a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elveit;

| 1.12 | így figyelmeztet a közösségi kohéziós politika nemzeti keretek közé terelésének lehetséges veszélyére; |
| --- | --- |

1.12

így figyelmeztet a közösségi kohéziós politika nemzeti keretek közé terelésének lehetséges veszélyére;

| 1.13 | ezért kéri, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások jelöljenek meg egyértelmű, pontos célokat a területi kohézió területén, hogy a fent említett veszély minimálisra csökkenjen. |
| --- | --- |

1.13

ezért kéri, hogy a közösségi stratégiai iránymutatások jelöljenek meg egyértelmű, pontos célokat a területi kohézió területén, hogy a fent említett veszély minimálisra csökkenjen.

2.   A kohéziós politika területi dimenziója

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kohézió területi dimenziója nem tárgya egyetlen prioritásnak sem, vagy nem ölt transzverzális jelleget, amellyel alkalmazható lenne a dokumentumban meghatározott három fő prioritásra, illetve nem képezi a közösségi stratégiai irányvonalak vezérfonalát, mint ahogyan a gazdasági és társadalmi kohézió; |
| --- | --- |

2.1

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kohézió területi dimenziója nem tárgya egyetlen prioritásnak sem, vagy nem ölt transzverzális jelleget, amellyel alkalmazható lenne a dokumentumban meghatározott három fő prioritásra, illetve nem képezi a közösségi stratégiai irányvonalak vezérfonalát, mint ahogyan a gazdasági és társadalmi kohézió;

| 2.2 | megerősíti, hogy a területi dimenzió jelenti a regionális és a kohéziós politika alapját; |
| --- | --- |

2.2

megerősíti, hogy a területi dimenzió jelenti a regionális és a kohéziós politika alapját;

| 2.3 | ezért meglepőnek találja, hogy a területi dimenzióról szóló fejezet csupán a városokat és a vidéki területeket érinti, és nagyon visszafogott az Európai Bizottság által a kohézióról szóló harmadik jelentésben kitűzött célokat illetően, pedig a területi dinamizmus teszi lehetővé a szereplőknek és a lakosságnak, hogy saját életükben érzékeljék az Európai Unió politikáinak hatását; emlékeztet arra, hogy a városi dimenzió kezelése elkerülhetetlen a regionális programokban; |
| --- | --- |

2.3

ezért meglepőnek találja, hogy a területi dimenzióról szóló fejezet csupán a városokat és a vidéki területeket érinti, és nagyon visszafogott az Európai Bizottság által a kohézióról szóló harmadik jelentésben kitűzött célokat illetően, pedig a területi dinamizmus teszi lehetővé a szereplőknek és a lakosságnak, hogy saját életükben érzékeljék az Európai Unió politikáinak hatását; emlékeztet arra, hogy a városi dimenzió kezelése elkerülhetetlen a regionális programokban;

| 2.4 | éppen ezért kéri, hogy vegyék figyelembe – az Európai Unióról szóló szerződésben megfogalmazott – kiegyensúlyozott versenyképesség elvét, illetve a közösségi tér többközpontú fejlesztését, mivel ezek lehetővé tennék a politikák jellegének és intenzitásának adaptálását a területek versenyképességének valós helyzetéhez; |
| --- | --- |

2.4

éppen ezért kéri, hogy vegyék figyelembe – az Európai Unióról szóló szerződésben megfogalmazott – kiegyensúlyozott versenyképesség elvét, illetve a közösségi tér többközpontú fejlesztését, mivel ezek lehetővé tennék a politikák jellegének és intenzitásának adaptálását a területek versenyképességének valós helyzetéhez;

| 2.5 | kéri, hogy a területi dimenzión belül szenteljenek külön bekezdést az állandó hátránnyal küzdő régióknak (szigetek, hegyvidéki és ritkán lakott területek), a legkülső régióknak, az érzékeny vidéki területeknek és a nehéz helyzetben lévő városi zónáknak, valamint a városi és vidéki területek közötti kapcsolatok erősítésének; továbbá elismeri a városok és a városi területek stratégiai jelentőségét az lisszaboni célkitűzések elérésében, hogy biztonságos, összetartó és fenntartható közösségek alakulhassanak ki a leginkább hátrányos helyzetben lévő városi területeken is; |
| --- | --- |

2.5

kéri, hogy a területi dimenzión belül szenteljenek külön bekezdést az állandó hátránnyal küzdő régióknak (szigetek, hegyvidéki és ritkán lakott területek), a legkülső régióknak, az érzékeny vidéki területeknek és a nehéz helyzetben lévő városi zónáknak, valamint a városi és vidéki területek közötti kapcsolatok erősítésének; továbbá elismeri a városok és a városi területek stratégiai jelentőségét az lisszaboni célkitűzések elérésében, hogy biztonságos, összetartó és fenntartható közösségek alakulhassanak ki a leginkább hátrányos helyzetben lévő városi területeken is;

| 2.6 | ebben az összefüggésben várakozással tekint az Európai Bizottság közleménye elé, mely a kohéziós politikára vonatkozó stratégiai iránymutatások városi dimenziójával foglalkozik majd; |
| --- | --- |

2.6

ebben az összefüggésben várakozással tekint az Európai Bizottság közleménye elé, mely a kohéziós politikára vonatkozó stratégiai iránymutatások városi dimenziójával foglalkozik majd;

| 2.7 | határozottabban emlékeztet a regionális és helyi önkormányzatok kötődésére a területi kohézió célkitűzéséhez, mivel az elengedhetetlen kiegészítője a gazdasági és társadalmi kohézió célkitűzésének; |
| --- | --- |

2.7

határozottabban emlékeztet a regionális és helyi önkormányzatok kötődésére a területi kohézió célkitűzéséhez, mivel az elengedhetetlen kiegészítője a gazdasági és társadalmi kohézió célkitűzésének;

| 2.8 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a területi együttműködés ilyen kevés helyet kapott a dokumentum egészében; aggasztónak találja, hogy a tagállamok a regionális és kohéziós politika ezen alapvető célkitűzésére szánt pénzösszegek csökkentését tervezik; |
| --- | --- |

2.8

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a területi együttműködés ilyen kevés helyet kapott a dokumentum egészében; aggasztónak találja, hogy a tagállamok a regionális és kohéziós politika ezen alapvető célkitűzésére szánt pénzösszegek csökkentését tervezik;

| 2.9 | megerősíti támogatását a határokon átnyúló együttműködés irányába, mivel az az európai integráció alapvető eszköze; szeretné, ha a kultúra, a környezetvédelem, a közigazgatáson belüli cserekapcsolatok, a polgári védelem vagy az egészségügy megkapná az őt megillető helyet ebben a mechanizmusban; |
| --- | --- |

2.9

megerősíti támogatását a határokon átnyúló együttműködés irányába, mivel az az európai integráció alapvető eszköze; szeretné, ha a kultúra, a környezetvédelem, a közigazgatáson belüli cserekapcsolatok, a polgári védelem vagy az egészségügy megkapná az őt megillető helyet ebben a mechanizmusban;

| 2.10 | javasolja valódi transznacionális együttműködés kialakítását – az egyszerű, tagállamok közötti együttműködésen túl – különféle programok megvalósítására, hiszen az effajta együttműködés a területi kohézió valódi eszköze; |
| --- | --- |

2.10

javasolja valódi transznacionális együttműködés kialakítását – az egyszerű, tagállamok közötti együttműködésen túl – különféle programok megvalósítására, hiszen az effajta együttműködés a területi kohézió valódi eszköze;

| 2.11 | a transznacionális együttműködésnek valódi stratégiai jelleget kíván kölcsönözni a területek összekapcsolása és strukturálása terén; emlékeztet arra, hogy az ORATE (Területfejlesztési Hálózati Megfigyelőrendszer) több olyan tengelyt is javasol, amelyek köré a transznacionális együttműködés szervezése elképzelhető; a regionális és helyi önkormányzatok erőteljesebb bevonását kéri nem csupán a programok irányításába, hanem a fellépési prioritások meghatározásába is; |
| --- | --- |

2.11

a transznacionális együttműködésnek valódi stratégiai jelleget kíván kölcsönözni a területek összekapcsolása és strukturálása terén; emlékeztet arra, hogy az ORATE (Területfejlesztési Hálózati Megfigyelőrendszer) több olyan tengelyt is javasol, amelyek köré a transznacionális együttműködés szervezése elképzelhető; a regionális és helyi önkormányzatok erőteljesebb bevonását kéri nem csupán a programok irányításába, hanem a fellépési prioritások meghatározásába is;

| 2.12 | kéri a tagállamokat, hogy ne csökkentsék az Európai Bizottság által a transznacionális együttműködésre javasolt költségvetést; |
| --- | --- |

2.12

kéri a tagállamokat, hogy ne csökkentsék az Európai Bizottság által a transznacionális együttműködésre javasolt költségvetést;

| 2.13 | javasolja, hogy szenteljenek több teret a régióközi együttműködés fejezetének, és emlékeztet a kitűzött célokhoz igazodó költségvetés meglétének alapvető fontosságára. |
| --- | --- |

2.13

javasolja, hogy szenteljenek több teret a régióközi együttműködés fejezetének, és emlékeztet a kitűzött célokhoz igazodó költségvetés meglétének alapvető fontosságára.

3.   Megfelelnek-e a pénzügyi források a meghirdetett célkitűzéseknek?

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | először is emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak olyan költségvetésre van szüksége, amely megfelel ambícióinak, nevezetesen a lisszaboni Európai Tanács által kitűzött céloknak; |
| --- | --- |

3.1

először is emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak olyan költségvetésre van szüksége, amely megfelel ambícióinak, nevezetesen a lisszaboni Európai Tanács által kitűzött céloknak;

| 3.2 | ezért aggodalmának ad hangot amiatt, hogy erős aránytalanság állhat fenn a meghirdetett stratégiai célok és a – legutóbbi kormányközi tárgyalások alapján várható – pénzügyi eszközök gyengesége között; |
| --- | --- |

3.2

ezért aggodalmának ad hangot amiatt, hogy erős aránytalanság állhat fenn a meghirdetett stratégiai célok és a – legutóbbi kormányközi tárgyalások alapján várható – pénzügyi eszközök gyengesége között;

| 3.3 | így sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem tesz javaslatot nagyobb mértékű fellépésre azokon a területeken, ahol pedig valódi mozgatórugóként hathatna; |
| --- | --- |

3.3

így sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem tesz javaslatot nagyobb mértékű fellépésre azokon a területeken, ahol pedig valódi mozgatórugóként hathatna;

| 3.4 | ezért úgy véli, hogy, ami az új regionális, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzést illeti, meg kell különböztetni az ERFA és az ESZA beavatkozási kritériumait, mert ha az jogos is, hogy az ESZA az európai terület egészére vonatkozzék a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztettség nyilvánvaló okán, az ERFA beavatkozásának ugyanakkor figyelembe kell vennie egy sor területi kritériumot a keretek felosztásakor; |
| --- | --- |

3.4

ezért úgy véli, hogy, ami az új regionális, a versenyképességre és a foglalkoztatásra irányuló célkitűzést illeti, meg kell különböztetni az ERFA és az ESZA beavatkozási kritériumait, mert ha az jogos is, hogy az ESZA az európai terület egészére vonatkozzék a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztettség nyilvánvaló okán, az ERFA beavatkozásának ugyanakkor figyelembe kell vennie egy sor területi kritériumot a keretek felosztásakor;

| 3.5 | ezért azt javasolja, hogy a strukturális alapokat – közösségi kritériumok alkalmazásával – elsősorban a legkevésbé versenyképes és legkedvezőtlenebb helyzetben lévő régióknak juttassák, de egyértelmű és objektív területi kritériumok alapján súlyozzák őket; |
| --- | --- |

3.5

ezért azt javasolja, hogy a strukturális alapokat – közösségi kritériumok alkalmazásával – elsősorban a legkevésbé versenyképes és legkedvezőtlenebb helyzetben lévő régióknak juttassák, de egyértelmű és objektív területi kritériumok alapján súlyozzák őket;

| 3.6 | végül sajnálja, hogy a pénzügyi terv kérdésében nem sikerült megállapodásra jutni a 2005. június 16–17-i Európai Tanács alkalmával; emlékeztet annak veszélyére, hogy a megállapodás hosszas hiánya e területen negatívan hathat a 2007–2013-as tervezési időszak előkészítésére. |
| --- | --- |

3.6

végül sajnálja, hogy a pénzügyi terv kérdésében nem sikerült megállapodásra jutni a 2005. június 16–17-i Európai Tanács alkalmával; emlékeztet annak veszélyére, hogy a megállapodás hosszas hiánya e területen negatívan hathat a 2007–2013-as tervezési időszak előkészítésére.

II.   Ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 1. | kiemeli az Európai Bizottság által a stratégiai dokumentum elkészítése érdekében végzett munkát, de megkérdőjelezi annak hasznát a tagállamok szempontjából; |
| --- | --- |

1.

kiemeli az Európai Bizottság által a stratégiai dokumentum elkészítése érdekében végzett munkát, de megkérdőjelezi annak hasznát a tagállamok szempontjából;

| 2. | megerősíti, hogy támogatja a konvergenciarégióknak biztosított prioritást, ami elsősorban a tíz új tagállam csatlakozásához köthető; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy támogatja a konvergenciarégióknak biztosított prioritást, ami elsősorban a tíz új tagállam csatlakozásához köthető;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy a regionális és kohéziós politika nem korlátozódhat a lisszaboni stratégiában elsődlegesnek tekintett ágazati politikák tagállami finanszírozására; a kohéziós politika fő feladata ugyanis a regionális és helyi eltérések korrigálása, nem pedig a legversenyképesebb régiók támogatása; |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy a regionális és kohéziós politika nem korlátozódhat a lisszaboni stratégiában elsődlegesnek tekintett ágazati politikák tagállami finanszírozására; a kohéziós politika fő feladata ugyanis a regionális és helyi eltérések korrigálása, nem pedig a legversenyképesebb régiók támogatása;

| 4. | azon a véleményen van, hogy a lisszaboni stratégia sikere elsősorban és mindenek előtt annak regionális és helyi vetületén múlik; |
| --- | --- |

4.

azon a véleményen van, hogy a lisszaboni stratégia sikere elsősorban és mindenek előtt annak regionális és helyi vetületén múlik;

| 5. | kívánatosnak tartja, hogy az új regionális, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzés régiói a közösségi beavatkozást valódi regionális fejlesztési stratégiák finanszírozására fordíthassák, melyek regionális szinten valósulnak meg; |
| --- | --- |

5.

kívánatosnak tartja, hogy az új regionális, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzés régiói a közösségi beavatkozást valódi regionális fejlesztési stratégiák finanszírozására fordíthassák, melyek regionális szinten valósulnak meg;

| 6. | aggodalommal tapasztalja, hogy nem igazán veszik figyelembe a területi dimenziót, holott pont az jelenti a valódi közösségi kohéziós politika létének alapját; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal tapasztalja, hogy nem igazán veszik figyelembe a területi dimenziót, holott pont az jelenti a valódi közösségi kohéziós politika létének alapját;

| 7. | éppen ezért a lehető legnagyobb jelentőséget tulajdonítja a területi kohéziós célkitűzés folytatásának, amely különös fontosságot nyert a kibővített Európában; |
| --- | --- |

7.

éppen ezért a lehető legnagyobb jelentőséget tulajdonítja a területi kohéziós célkitűzés folytatásának, amely különös fontosságot nyert a kibővített Európában;

| 8. | nagyobb egyensúlyt kíván az Európai Unió és tagállamai versenyképességi elvárásai, illetve a közösségi tér területi kohéziós igényei között; |
| --- | --- |

8.

nagyobb egyensúlyt kíván az Európai Unió és tagállamai versenyképességi elvárásai, illetve a közösségi tér területi kohéziós igényei között;

| 9. | úgy gondolja, hogy ez a nagyobb egyensúly az összes európai régió támogathatóságán keresztül valósul meg, továbbá a valódi területi dimenzió integrálásával a tagállamok által kidolgozott nemzeti stratégiai referenciakeretbe azért, hogy a közösségi beavatkozást a szélső vagy kevésbé versenyképes régiók felé lehessen irányítani; |
| --- | --- |

9.

úgy gondolja, hogy ez a nagyobb egyensúly az összes európai régió támogathatóságán keresztül valósul meg, továbbá a valódi területi dimenzió integrálásával a tagállamok által kidolgozott nemzeti stratégiai referenciakeretbe azért, hogy a közösségi beavatkozást a szélső vagy kevésbé versenyképes régiók felé lehessen irányítani;

| 10. | javasolja, hogy általában is kapjon nagyobb jelentőséget a területi és a transznacionális együttműködés, elsősorban azzal, hogy erőteljesebb stratégiai jelleget kölcsönöznek nekik a közösségi tér területeinek strukturálása tekintetében, illetve megfelelő költségvetési eszközök biztosításával; |
| --- | --- |

10.

javasolja, hogy általában is kapjon nagyobb jelentőséget a területi és a transznacionális együttműködés, elsősorban azzal, hogy erőteljesebb stratégiai jelleget kölcsönöznek nekik a közösségi tér területeinek strukturálása tekintetében, illetve megfelelő költségvetési eszközök biztosításával;

| 11. | végül emlékeztet arra, hogy támogatja az Európai Bizottság javaslatait a 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervre vonatkozóan; úgy véli, hogy a közösségi stratégiai irányvonalakban megfogalmazott célkitűzések nem érhetők el reális és nagyra törő közösségi költségvetés nélkül, amely lehetővé teszi a valódi regionális és kohéziós politika folytatását az Európai Unió egész területén. |
| --- | --- |

11.

végül emlékeztet arra, hogy támogatja az Európai Bizottság javaslatait a 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervre vonatkozóan; úgy véli, hogy a közösségi stratégiai irányvonalakban megfogalmazott célkitűzések nem érhetők el reális és nagyra törő közösségi költségvetés nélkül, amely lehetővé teszi a valódi regionális és kohéziós politika folytatását az Európai Unió egész területén.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 318., 2004. 12. 22., 1. o.

1

(2)  HL C 164., 2005. 7. 5., 4. o.

2

(3)  HL C 231., 2005. 9. 20., 19. o.

3

(4)  HL C 231., 2005. 9. 20., 35. o.

4

(5)  HL C 164., 2005. 7. 5., 48. o.

5

(6)  HL C 231 2005. 9. 20. 1. o.

6

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/6

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Állami támogatási cselekvési terv – „Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához”

(2006/C 115/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság „Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005 – 2009 közötti reformjához” tárgyban készült állami támogatási cselekvési tervről szóló közleményére, COM(2005) 107 final;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. június 8-án hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága Elnökségének 2005. február 22-i határozatára, melyben a vélemény kidolgozásával megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. július 18-án hozott határozatára az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatási kompenzáció formájában folyósított állami támogatásokra történő alkalmazásáról, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK sz. európai bizottsági irányelvet módosító ../../EK számú irányelvére, továbbá a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi keretre;

tekintettel„A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata” tárgyban írott véleményére (CdR 77/2005 fin);

tekintettel az EK-szerződés 86. cikke rendelkezéseinek az állami támogatások közszolgáltatási kompenzáció formájában történő alkalmazásáról szóló európai bizottsági határozattervezetéről, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelvet módosító irányelvtervezetről, továbbá a közszolgáltatási kompenzáció formájában történő állami támogatások közösségi szabályozásának tervezetéről alkotott véleményére (CdR 155/2004 fin) (1)

tekintettel az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvről alkotott véleményére (CdR 327/2004) (2);

tekintettel a lisszaboni stratégia újraindításával kapcsolatos, 2005. február 24-én elfogadott állásfoglalására;

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 225/2005 rev. 1), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2005. szeptember 23-án elfogadott (előadó: Bihary Gábor, a Fővárosi Közgyűlés tagja, a Fővárosi Közgyűlés Európai Integrációs és Külügyi Bizottságának elnöke (HU/PES));

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

üdvözli az Európai Bizottság álláspontját, melynek értelmében nagyszabású konzultációk sorát kívánja megkezdeni az állami támogatási politika reformjáról, amelybe a Régiók Bizottságán keresztül be kívánja vonni a helyi és regionális önkormányzatokat is;

megismétli korábbi, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata tekintetében kifejtett álláspontját.

1.   Korszerűsített állami támogatási politika a növekedést és a munkahelyeket szolgáló lisszaboni stratégia keretében

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | egyetért azzal, hogy az állami támogatási politika szorosan kapcsolódjon a lisszaboni stratégia célkitűzéseihez, és üdvözli a politika irányváltását a szelektívebb horizontális megközelítés felé (nem hagyva figyelmen kívül egyes célzott régiók speciális igényeit), illetve a kulcsfontosságú politikák, közte az innováció, a kutatás és fejlesztés, az emberi tőke, a vállalkozó szellem, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, a regionális támogatás, a fenntartható fejlődés, közlekedés, valamint az energia-, információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrák középpontba állítását; |
| --- | --- |

1.1

egyetért azzal, hogy az állami támogatási politika szorosan kapcsolódjon a lisszaboni stratégia célkitűzéseihez, és üdvözli a politika irányváltását a szelektívebb horizontális megközelítés felé (nem hagyva figyelmen kívül egyes célzott régiók speciális igényeit), illetve a kulcsfontosságú politikák, közte az innováció, a kutatás és fejlesztés, az emberi tőke, a vállalkozó szellem, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, a regionális támogatás, a fenntartható fejlődés, közlekedés, valamint az energia-, információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrák középpontba állítását;

| 1.2 | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az állami támogatások indokoltságára kidolgozott „piaci kudarc” kritériuma érdekes megközelítés, ugyanakkor e fogalom nem eredeztethető az EK-szerződésből, nincs pontosan meghatározva és nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol nincs kialakult piac. Ezért ellenzi, hogy a piaci kudarc mint kritérium központi szerepet kapjon a támogatások odaítélésének vizsgálatakor, és alkalmazását csak olyan mértékig tartja elfogadhatónak, ameddig az nem sérti a szubszidiaritás elvét és továbbra is megfelelő ítéletalkotási játékteret hagy a tagállamok és a regionális és helyi önkormányzatok számára a piaci kudarc meghatározására, valamint azon eszközök megválasztására, amelyekkel fel kívánnak lépni a piaci kudarccal szemben; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az állami támogatások indokoltságára kidolgozott „piaci kudarc” kritériuma érdekes megközelítés, ugyanakkor e fogalom nem eredeztethető az EK-szerződésből, nincs pontosan meghatározva és nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol nincs kialakult piac. Ezért ellenzi, hogy a piaci kudarc mint kritérium központi szerepet kapjon a támogatások odaítélésének vizsgálatakor, és alkalmazását csak olyan mértékig tartja elfogadhatónak, ameddig az nem sérti a szubszidiaritás elvét és továbbra is megfelelő ítéletalkotási játékteret hagy a tagállamok és a regionális és helyi önkormányzatok számára a piaci kudarc meghatározására, valamint azon eszközök megválasztására, amelyekkel fel kívánnak lépni a piaci kudarccal szemben;

| 1.3 | emlékeztet, hogy a 2005. február 24-én elfogadott, a lisszaboni folyamat újraindításáról szóló RB-állásfoglalás rámutat, hogy „az EU-nak – ahelyett hogy az állami támogatások mennyiségi csökkentésének célkitűzése vezérelné – az állami támogatásokat a hosszú távú és magas színvonalú szolgáltatások felé kellene irányítania”; úgy véli, hogy helytelen csak az állami támogatások összköltségeire összpontosítani, anélkül, hogy különbséget tennénk a különböző típusú állami támogatások, illetve azoknak a közérdek vonatkozásában jelentkező előnyei között; |
| --- | --- |

1.3

emlékeztet, hogy a 2005. február 24-én elfogadott, a lisszaboni folyamat újraindításáról szóló RB-állásfoglalás rámutat, hogy „az EU-nak – ahelyett hogy az állami támogatások mennyiségi csökkentésének célkitűzése vezérelné – az állami támogatásokat a hosszú távú és magas színvonalú szolgáltatások felé kellene irányítania”; úgy véli, hogy helytelen csak az állami támogatások összköltségeire összpontosítani, anélkül, hogy különbséget tennénk a különböző típusú állami támogatások, illetve azoknak a közérdek vonatkozásában jelentkező előnyei között;

| 1.4 | rámutat, hogy az állami támogatások, amennyiben megfelelően célzottak és hatékony irányítás alatt állnak, jelentősen hozzájárulhatnak a helyi és regionális önkormányzatok által a közszolgáltatási kötelezettség tekintetében támasztott követelmények teljesítéséhez, és úgy véli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok reformja során ezt is figyelembe kell venni az állami támogatások piaci mechanizmusokra gyakorolt hatása mellett; |
| --- | --- |

1.4

rámutat, hogy az állami támogatások, amennyiben megfelelően célzottak és hatékony irányítás alatt állnak, jelentősen hozzájárulhatnak a helyi és regionális önkormányzatok által a közszolgáltatási kötelezettség tekintetében támasztott követelmények teljesítéséhez, és úgy véli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok reformja során ezt is figyelembe kell venni az állami támogatások piaci mechanizmusokra gyakorolt hatása mellett;

| 1.5 | megjegyzi, hogy az EK-Szerződés 81. és 82., vállalkozásokra érvényes versenyszabályokkal foglalkozó cikkeinek célja a piaci verseny védelme mint a fogyasztók jólétének fokozását szolgáló eszköz. Mivel a „verseny” meghatározása egységes és koherens kell, hogy legyen a Szerződés teljes szövegében, a Régiók Bizottsága sajnálja, hogy a fogyasztók jólétére semmilyen utalás nem történik az állami támogatási cselekvési tervben; |
| --- | --- |

1.5

megjegyzi, hogy az EK-Szerződés 81. és 82., vállalkozásokra érvényes versenyszabályokkal foglalkozó cikkeinek célja a piaci verseny védelme mint a fogyasztók jólétének fokozását szolgáló eszköz. Mivel a „verseny” meghatározása egységes és koherens kell, hogy legyen a Szerződés teljes szövegében, a Régiók Bizottsága sajnálja, hogy a fogyasztók jólétére semmilyen utalás nem történik az állami támogatási cselekvési tervben;

| 1.6 | aggodalommal jegyzi meg, hogy a tagállamok közötti kereskedelem „nem befolyásolása” már nem prioritást élvező feltétel az állami támogatások megítélése során. A Régiók Bizottsága valójában úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok által a közszolgáltatási kötelezettséget teljesítő vállalkozásoknak nyújtott támogatások nem feltétlenül gyakorolnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre az egységes piacon, sem komolyan nem akadályozzák a versenyt, azaz nem eredményeznek erőfölényt, és nem erősítik meg azt az érintett vállalat(ok) esetében; |
| --- | --- |

1.6

aggodalommal jegyzi meg, hogy a tagállamok közötti kereskedelem „nem befolyásolása” már nem prioritást élvező feltétel az állami támogatások megítélése során. A Régiók Bizottsága valójában úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok által a közszolgáltatási kötelezettséget teljesítő vállalkozásoknak nyújtott támogatások nem feltétlenül gyakorolnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre az egységes piacon, sem komolyan nem akadályozzák a versenyt, azaz nem eredményeznek erőfölényt, és nem erősítik meg azt az érintett vállalat(ok) esetében;

| 1.7 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió nemzetközileg versenyképes legyen a beruházások vonzása terén, és megítélése szerint az állami támogatás szabályainak jobban kell tükrözniük a nyitott, globalizált gazdaságra jellemző piaci realitásokat, illetve kellő rugalmasságot kell biztosítaniuk, ha azt akarjuk, hogy a tagállamok régiói képesek legyenek felvenni a versenyt a komoly támogatásokban részesülő Unión kívüli régiókkal a külső (EU-n kívüli) beruházási projektek megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

1.7

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió nemzetközileg versenyképes legyen a beruházások vonzása terén, és megítélése szerint az állami támogatás szabályainak jobban kell tükrözniük a nyitott, globalizált gazdaságra jellemző piaci realitásokat, illetve kellő rugalmasságot kell biztosítaniuk, ha azt akarjuk, hogy a tagállamok régiói képesek legyenek felvenni a versenyt a komoly támogatásokban részesülő Unión kívüli régiókkal a külső (EU-n kívüli) beruházási projektek megszerzése érdekében;

| 1.8 | úgy véli, hogy az állami támogatások szerepe még fontosabb azokban az időszakokban, amikor kisebb a gazdasági növekedés, ezért javasolja olyan rugalmas szabályok mérlegelését, melyek ezt képesek figyelembe venni; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy az állami támogatások szerepe még fontosabb azokban az időszakokban, amikor kisebb a gazdasági növekedés, ezért javasolja olyan rugalmas szabályok mérlegelését, melyek ezt képesek figyelembe venni;

| 1.9 | ezenkívül úgy véli, hogy egy gazdaságilag integrált területen belül minél kevésbé fejlett gazdaságilag egy tagállam, a GDP-hez viszonyítva annál magasabb mértékű állami támogatás lehet indokolható a közszolgáltatások fejlesztése, illetve a más tagállamban nyújtott közszolgáltatások színvonalához hasonló színvonalú közszolgáltatás biztosítása érdekében; valamint úgy ítéli meg, hogy egy adott tagállamon belül is részesülhessenek bizonyos régiók (így különösen kevésbé fejlett, illetve átalakulás alatt álló régiók) emelt szintű célzott támogatásokból; |
| --- | --- |

1.9

ezenkívül úgy véli, hogy egy gazdaságilag integrált területen belül minél kevésbé fejlett gazdaságilag egy tagállam, a GDP-hez viszonyítva annál magasabb mértékű állami támogatás lehet indokolható a közszolgáltatások fejlesztése, illetve a más tagállamban nyújtott közszolgáltatások színvonalához hasonló színvonalú közszolgáltatás biztosítása érdekében; valamint úgy ítéli meg, hogy egy adott tagállamon belül is részesülhessenek bizonyos régiók (így különösen kevésbé fejlett, illetve átalakulás alatt álló régiók) emelt szintű célzott támogatásokból;

| 1.10 | azt javasolja, hogy az Európai Bizottság szigorítsa meg az állami támogatások terén hozott saját határozataira vonatkozó hatástanulmányokat, különösen azért, mert az állami támogatási cselekvési terv az állami támogatások elemzésének „gazdasági megközelítésén” nyugszik; |
| --- | --- |

1.10

azt javasolja, hogy az Európai Bizottság szigorítsa meg az állami támogatások terén hozott saját határozataira vonatkozó hatástanulmányokat, különösen azért, mert az állami támogatási cselekvési terv az állami támogatások elemzésének „gazdasági megközelítésén” nyugszik;

| 1.11 | sajnálatát fejezi ki, hogy az állami támogatási cselekvési terv nem tükrözi a köz- és magánszféra partnerségének állami támogatások terén tapasztalható jellegzetességeit; |
| --- | --- |

1.11

sajnálatát fejezi ki, hogy az állami támogatási cselekvési terv nem tükrözi a köz- és magánszféra partnerségének állami támogatások terén tapasztalható jellegzetességeit;

2.   Összpontosítás a kulcskérdésekre

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | üdvözli a csoportmentességre vonatkozó rendeletek egyszerűsítésére és konszolidációjára irányuló törekvést a képzési és foglalkoztatási támogatások terén, és felhívja a figyelmet, hogy ez egyben jó alkalom a definíciók harmonizációjára is, köztük pl. a „hátrányos helyzetű munkavállaló” definíciójára, amely csoportmentességenként változó; |
| --- | --- |

2.1

üdvözli a csoportmentességre vonatkozó rendeletek egyszerűsítésére és konszolidációjára irányuló törekvést a képzési és foglalkoztatási támogatások terén, és felhívja a figyelmet, hogy ez egyben jó alkalom a definíciók harmonizációjára is, köztük pl. a „hátrányos helyzetű munkavállaló” definíciójára, amely csoportmentességenként változó;

| 2.2 | úgy véli, hogy a specifikus és általános képzés közötti különbségtétel többnyire mesterséges, következésképpen javasolja, hogy a jövőben ezen az alapon ne legyen különbség az állami támogatás mértéke között; |
| --- | --- |

2.2

úgy véli, hogy a specifikus és általános képzés közötti különbségtétel többnyire mesterséges, következésképpen javasolja, hogy a jövőben ezen az alapon ne legyen különbség az állami támogatás mértéke között;

| 2.3 | üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit, amelyekkel – a közszolgáltatási kötelezettség finanszírozására vonatkozó szabályokat érintő intézkedések elfogadásával – az Altmark-ítéletet (3) követően fennmaradt bizonytalanság mérséklésére törekszik. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy ezek az intézkedések, melyek a helyi és regionális önkormányzatokat közszolgáltatási szerződéseik pontosabb megfogalmazására kötelezik, mindenképpen nagyobb elszámoltathatóságot és demokratikus felelősségtudatot eredményeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások irányításában; |
| --- | --- |

2.3

üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit, amelyekkel – a közszolgáltatási kötelezettség finanszírozására vonatkozó szabályokat érintő intézkedések elfogadásával – az Altmark-ítéletet (3) követően fennmaradt bizonytalanság mérséklésére törekszik. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy ezek az intézkedések, melyek a helyi és regionális önkormányzatokat közszolgáltatási szerződéseik pontosabb megfogalmazására kötelezik, mindenképpen nagyobb elszámoltathatóságot és demokratikus felelősségtudatot eredményeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások irányításában;

| 2.4 | örömmel jegyzi meg, hogy ebben az összefüggésben az Európai Bizottság egyetért a Régiók Bizottsága arra irányuló kívánságával, hogy a kórházaknak és szociális lakásépítő társaságoknak folyósított állami támogatás mentességet élvezzen a bejelentési köztelezettség alól; |
| --- | --- |

2.4

örömmel jegyzi meg, hogy ebben az összefüggésben az Európai Bizottság egyetért a Régiók Bizottsága arra irányuló kívánságával, hogy a kórházaknak és szociális lakásépítő társaságoknak folyósított állami támogatás mentességet élvezzen a bejelentési köztelezettség alól;

| 2.5 | hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásra vonatkozó jogi keretről szóló javaslat, amely megkönnyítené a pozitív elvek meghatározását, továbbra is elsődleges fontosságú. Ennek a keretnek magában kellene foglalnia például:






  — | az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások közötti megkülönböztetés kritériumait; |
| --- | --- | --- |

2.5

hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásra vonatkozó jogi keretről szóló javaslat, amely megkönnyítené a pozitív elvek meghatározását, továbbra is elsődleges fontosságú. Ennek a keretnek magában kellene foglalnia például:

—

az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások közötti megkülönböztetés kritériumait;

| — | az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó elveket és kötelezettségeket, ideértve az egyetemes szolgáltatást, a folytonosságot, a minőséget, a hatékonyságot, hozzáférhetőséget, valamint a felhasználó- és fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

—

az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó elveket és kötelezettségeket, ideértve az egyetemes szolgáltatást, a folytonosságot, a minőséget, a hatékonyságot, hozzáférhetőséget, valamint a felhasználó- és fogyasztóvédelmet;

| — | a kereskedelem torzulásainak mérséklését szolgáló kritériumokat; |
| --- | --- |

—

a kereskedelem torzulásainak mérséklését szolgáló kritériumokat;

| — | a regionális és helyi önkormányzatok jogának elismerését általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására, valamint iránymutatásokat ennek finanszírozására; |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi önkormányzatok jogának elismerését általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására, valamint iránymutatásokat ennek finanszírozására;

| — | értékelési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

—

értékelési mechanizmusokat;

| 2.6 | üdvözli az Európai Bizottság általános csoportmentességről szóló rendelet kiadására vonatkozó szándékát, mely rendelet mentességet biztosítana bizonyos állami támogatások esetében az Európai Bizottság felé történő bejelentési kötelezettség alól, és úgy véli, hogy ez a leendő rendelet hozzásegít majd a felelősségteljesebb kormányzáshoz; |
| --- | --- |

2.6

üdvözli az Európai Bizottság általános csoportmentességről szóló rendelet kiadására vonatkozó szándékát, mely rendelet mentességet biztosítana bizonyos állami támogatások esetében az Európai Bizottság felé történő bejelentési kötelezettség alól, és úgy véli, hogy ez a leendő rendelet hozzásegít majd a felelősségteljesebb kormányzáshoz;

| 2.7 | támogatja a csoportmentességet élvező támogatások körének bővítését a kkv-knak és a K+F-nek nyújtott támogatások bevonása érdekében; |
| --- | --- |

2.7

támogatja a csoportmentességet élvező támogatások körének bővítését a kkv-knak és a K+F-nek nyújtott támogatások bevonása érdekében;

| 2.8 | úgy véli, hogy az eljárási követelmények miatt a „de minimis” mentességet nagyon nehéz a gyakorlatban alkalmazni. Éppen ezért a „de minimis” küszöbérték emelésének együtt kell járnia a „de minimis” szabályozásra vonatkozó jelenlegi szabályok egyszerűsítésével és pontosításával, mégpedig annak tisztázásával, hogy






  (i) | a „de minimis” támogatás küszöbértéke vonatkozik-e a független vállalkozásokra, illetve külön jogi személyekre; |
| --- | --- | --- |

2.8

úgy véli, hogy az eljárási követelmények miatt a „de minimis” mentességet nagyon nehéz a gyakorlatban alkalmazni. Éppen ezért a „de minimis” küszöbérték emelésének együtt kell járnia a „de minimis” szabályozásra vonatkozó jelenlegi szabályok egyszerűsítésével és pontosításával, mégpedig annak tisztázásával, hogy

(i)

a „de minimis” támogatás küszöbértéke vonatkozik-e a független vállalkozásokra, illetve külön jogi személyekre;

| (ii) | hogyan veszik figyelembe a „de minimis” támogatást különböző tagállamokban igénybe vevő ugyanazon jogi személy működését több tagállamban, valamint |
| --- | --- |

(ii)

hogyan veszik figyelembe a „de minimis” támogatást különböző tagállamokban igénybe vevő ugyanazon jogi személy működését több tagállamban, valamint

| (iii) | mi a státusza az EK-támogatásnak a „de minimis” küszöb elérésének eldöntésekor. |
| --- | --- |

(iii)

mi a státusza az EK-támogatásnak a „de minimis” küszöb elérésének eldöntésekor.

éppen ezért támogatja a „de minimis” támogatások megemelését, egyúttal kéri, hogy az emelés a legutóbbi, 2001. évi emelés óta eltelt időszak halmozott inflációjának figyelembe vételével történjen;

| 2.9 | úgy véli, hogy a közhasznú szervezetek részére juttatott állami támogatások erős növekedésére való tekintettel az Európai Bizottságnak világosan és félreérthetetlenül utalnia kell ezekre a támogatásokra, valamint ennek során figyelembe kell vennie az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteit. |
| --- | --- |

2.9

úgy véli, hogy a közhasznú szervezetek részére juttatott állami támogatások erős növekedésére való tekintettel az Európai Bizottságnak világosan és félreérthetetlenül utalnia kell ezekre a támogatásokra, valamint ennek során figyelembe kell vennie az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteit.

| 2.10 | úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiai infrastruktúra fejlesztése ugyanolyan jelentőséggel bír, mint a közlekedési és energiaipari infrastruktúrák korszerűsítése; megjegyzi azonban, hogy az információs és kommunikációs technológiai fejlesztések piaci feltételei azoktól eltérőek, éppen ezért felhívja a figyelmet a specifikus iránymutatások szükségességére, amelyek nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé az IKT fejlesztésére irányuló támogatások juttatása terén; |
| --- | --- |

2.10

úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiai infrastruktúra fejlesztése ugyanolyan jelentőséggel bír, mint a közlekedési és energiaipari infrastruktúrák korszerűsítése; megjegyzi azonban, hogy az információs és kommunikációs technológiai fejlesztések piaci feltételei azoktól eltérőek, éppen ezért felhívja a figyelmet a specifikus iránymutatások szükségességére, amelyek nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé az IKT fejlesztésére irányuló támogatások juttatása terén;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. augusztus 24-én nyilvános konzultációt indított a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás felülvizsgálata tárgyában, de sajnálatát fejezi ki, hogy a válaszadásra csak igen rövid határidő (2005. október 10.) áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.11.1

üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. augusztus 24-én nyilvános konzultációt indított a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás felülvizsgálata tárgyában, de sajnálatát fejezi ki, hogy a válaszadásra csak igen rövid határidő (2005. október 10.) áll rendelkezésre;

| 2.11.2 | támogatja a fogyasztók egészségvédelméről szóló iránymutatások hatáskörének kiterjesztését, amelybe a Régiók Bizottsága álláspontja szerint beletartozik a civilek és környezetük biztonsága, a munkavállalók biztonsága és a munkavállalók egészségvédelme is; |
| --- | --- |

2.11.2

támogatja a fogyasztók egészségvédelméről szóló iránymutatások hatáskörének kiterjesztését, amelybe a Régiók Bizottsága álláspontja szerint beletartozik a civilek és környezetük biztonsága, a munkavállalók biztonsága és a munkavállalók egészségvédelme is;

| 2.11.3 | támogatja a vállalatok számára, a más vállalatok által okozott szennyezés kezelése érdekében történő környezetvédelmi beruházások céljára nyújtott támogatásokról szóló világos szabályok bevezetését; |
| --- | --- |

2.11.3

támogatja a vállalatok számára, a más vállalatok által okozott szennyezés kezelése érdekében történő környezetvédelmi beruházások céljára nyújtott támogatásokról szóló világos szabályok bevezetését;

| 2.11.4 | szót emel a kkv-knak nyújtott magasabb támogatási intenzitás fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

2.11.4

szót emel a kkv-knak nyújtott magasabb támogatási intenzitás fenntartása érdekében;

| 2.11.5 | úgy véli, hogy fenn kell tartani a támogatás intenzitásának magasabb szintjeit azon régiók számára, amelyek a gazdasági átalakulás miatt elmaradtak a közösségi vívmányok követelményeinek teljesítésében a környezetvédelem terén; |
| --- | --- |

2.11.5

úgy véli, hogy fenn kell tartani a támogatás intenzitásának magasabb szintjeit azon régiók számára, amelyek a gazdasági átalakulás miatt elmaradtak a közösségi vívmányok követelményeinek teljesítésében a környezetvédelem terén;

| 2.12 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. szeptember 21-én nyilvános konzultációt indított az innovációra irányuló állami támogatás szabályainak reformjáról (COM 2005 (436)), de sajnálatát fejezi ki, hogy a válaszadásra csak igen rövid határidő (2005. november 21.) áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.12

üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. szeptember 21-én nyilvános konzultációt indított az innovációra irányuló állami támogatás szabályainak reformjáról (COM 2005 (436)), de sajnálatát fejezi ki, hogy a válaszadásra csak igen rövid határidő (2005. november 21.) áll rendelkezésre;

| 2.12.1 | az egyszerűsítés célkitűzésével összhangban támogatásáról biztosítja az innovációnak a tárgyalt Közösségi kutatás-fejlesztési állami támogatási keretbe (4) történő integrálását, új szabályozás létrehozása helyett; |
| --- | --- |

2.12.1

az egyszerűsítés célkitűzésével összhangban támogatásáról biztosítja az innovációnak a tárgyalt Közösségi kutatás-fejlesztési állami támogatási keretbe (4) történő integrálását, új szabályozás létrehozása helyett;

| 2.12.2 | támogatja az innovációra szánt állami támogatás kis- és középvállalkozásokra koncentrálásának célkitűzését; |
| --- | --- |

2.12.2

támogatja az innovációra szánt állami támogatás kis- és középvállalkozásokra koncentrálásának célkitűzését;

| 2.12.3 | síkra száll az innovációs célú támogatás, illetve a regionális támogatás jelenleg megengedett kumulálása mellett; |
| --- | --- |

2.12.3

síkra száll az innovációs célú támogatás, illetve a regionális támogatás jelenleg megengedett kumulálása mellett;

| 2.12.4 | számára nem világos, hogy az innovatív kezdő vállalkozások tekintetében miért csak „a társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb helyi/regionális (nem nyereségalapú) adók alóli 50 %-os mentességet” mérlegelik; |
| --- | --- |

2.12.4

számára nem világos, hogy az innovatív kezdő vállalkozások tekintetében miért csak „a társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb helyi/regionális (nem nyereségalapú) adók alóli 50 %-os mentességet” mérlegelik;

| 2.12.5 | üdvözli, hogy „a kis- és középvállalkozások és/vagy a piactól távol eső tevékenységek állami támogatására enyhébb eljárási szabályok vonatkozhatnak, és mentesíteni lehet őket az értesítési kötelezettség alól” COM(2005)436 (24. preambulumbekezdés); |
| --- | --- |

2.12.5

üdvözli, hogy „a kis- és középvállalkozások és/vagy a piactól távol eső tevékenységek állami támogatására enyhébb eljárási szabályok vonatkozhatnak, és mentesíteni lehet őket az értesítési kötelezettség alól” COM(2005)436 (24. preambulumbekezdés);

| 2.12.6 | felveti azonban a kérdést, hogy nem fektet-e az Európai Bizottság túlságosan is nagy hangsúlyt a „piaci kudarcra”. Maga az Európai Bizottság is elismeri, hogy az innovációs célú tevékenységek sajátos jellegűek, amennyiben gyakran távol esnek a piactól: „A tapasztalatok szerint előre nagyon nehéz megmondani, hogy melyik innovatív termék vagy szolgáltatás lesz sikeres a piacon és melyik nem” COM(2005) 436 (18. preambulumbekezdés); |
| --- | --- |

2.12.6

felveti azonban a kérdést, hogy nem fektet-e az Európai Bizottság túlságosan is nagy hangsúlyt a „piaci kudarcra”. Maga az Európai Bizottság is elismeri, hogy az innovációs célú tevékenységek sajátos jellegűek, amennyiben gyakran távol esnek a piactól: „A tapasztalatok szerint előre nagyon nehéz megmondani, hogy melyik innovatív termék vagy szolgáltatás lesz sikeres a piacon és melyik nem” COM(2005) 436 (18. preambulumbekezdés);

3.   Az állami támogatási gyakorlatok és eljárások korszerűsítése

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | üdvözli az Európai Bizottság az állami támogatások jobb igazgatásának biztosítását célzó javaslatát; különösképpen támogatja a tagállamokkal és az érintett felekkel történő konzultációt követően a legjobb gyakorlatra vonatkozó iránymutatások közzétételét; |
| --- | --- |

3.1

üdvözli az Európai Bizottság az állami támogatások jobb igazgatásának biztosítását célzó javaslatát; különösképpen támogatja a tagállamokkal és az érintett felekkel történő konzultációt követően a legjobb gyakorlatra vonatkozó iránymutatások közzétételét;

| 3.2 | rámutat, hogy a tagállamokkal megosztott felelősség egyike az állami támogatási reform legfontosabb kérdéseinek, és ezért üdvözli az állami támogatási cselekvési terv intézkedéseit, amelyek még inkább megszilárdítják a tagállamok elkötelezettségét; |
| --- | --- |

3.2

rámutat, hogy a tagállamokkal megosztott felelősség egyike az állami támogatási reform legfontosabb kérdéseinek, és ezért üdvözli az állami támogatási cselekvési terv intézkedéseit, amelyek még inkább megszilárdítják a tagállamok elkötelezettségét;

| 3.3 | úgy véli, hogy az állami támogatásokat felügyelő független hatóságoknak az egyes tagállamokban történő felállítására irányuló javaslatot ki kell értékelni az eljárásokban jelentkező előnyök és az említett hatóságok által játszandó szerep tekintetében, és kéri, hogy az értékelés során konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

3.3

úgy véli, hogy az állami támogatásokat felügyelő független hatóságoknak az egyes tagállamokban történő felállítására irányuló javaslatot ki kell értékelni az eljárásokban jelentkező előnyök és az említett hatóságok által játszandó szerep tekintetében, és kéri, hogy az értékelés során konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal;

| 3.4 | a nemzeti és regionális állami támogatási hatóságok hálózatának létrehozására szólít fel, ezzel lehetővé téve a folyamatos információáramlást és a legjobb gyakorlatok cseréjét, ami fokozhatja a tagállamok elkötelezettségét és elősegítheti a jobb kormányzást; |
| --- | --- |

3.4

a nemzeti és regionális állami támogatási hatóságok hálózatának létrehozására szólít fel, ezzel lehetővé téve a folyamatos információáramlást és a legjobb gyakorlatok cseréjét, ami fokozhatja a tagállamok elkötelezettségét és elősegítheti a jobb kormányzást;

| 3.5 | támogatja a bizonyos mértékű rugalmasság és szigorú ütemezés ötvözeteként felvázolt rendszert, amely különbséget tesz az egyszerű és a mélyebb vizsgálatot igénylő esetek között; |
| --- | --- |

3.5

támogatja a bizonyos mértékű rugalmasság és szigorú ütemezés ötvözeteként felvázolt rendszert, amely különbséget tesz az egyszerű és a mélyebb vizsgálatot igénylő esetek között;

| 3.6 | a 659/1999. számú eljárási rendelet bejelentett felülvizsgálatának tekintetében kéri a harmadik felek (kedvezményezettek és felperesek) jogainak megerősítését az eljárás megindítását követő lépések során; |
| --- | --- |

3.6

a 659/1999. számú eljárási rendelet bejelentett felülvizsgálatának tekintetében kéri a harmadik felek (kedvezményezettek és felperesek) jogainak megerősítését az eljárás megindítását követő lépések során;

| 3.7 | véleményt kíván nyilvánítani a 2007–2008. évi menetrendben jelzett intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások értékelésekor és módosításakor, illetve a helyi és regionális önkormányzatokat érintő egyéb reformokról. |
| --- | --- |

3.7

véleményt kíván nyilvánítani a 2007–2008. évi menetrendben jelzett intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások értékelésekor és módosításakor, illetve a helyi és regionális önkormányzatokat érintő egyéb reformokról.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 43., 2005.2.18., 13. o.

1

(2)  HL C 164., 2005.7.5., 53. o.

2

(3)  C-280/00 ügy, 2003.7.24.

3

(4)  HL C 45., 1996.2.17., 5–16. o

4

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/10

---

Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: „Versenyképesség és decentralizáció”

(2006/C 115/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Elnökség 2005. január 21-én hozott döntésére, mely szerint az EK-Szerződés 265. cikkének 5. bekezdése alapján megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt dolgozzon ki;

tekintettel a Wim Kok által vezetett magas rangú szakértői csoport „A kihívás vállalása – A lisszaboni stratégia a növekedés és a foglalkoztatottság érdekében” című jelentésére (2004. november);

tekintettel az Európai Tanács tavaszi ülésszaka számára készített „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című európai bizottsági közleményre (COM(2005) 24 final);

tekintettel az Európai Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című közleményére (COM(2005) 97 final);

tekintettel a Régiók Bizottsága „A lisszaboni stratégia átgondolása félidő eltelte után” című véleményére (CdR 152/2004 fin) (1);

tekintettel a Régiók Bizottsága 2005. február 24-én elfogadott állásfoglalására a lisszaboni stratégia újjáélesztéséről (CdR 518/2004 fin) ) (2);

tekintettel a városok és régiók 2005. május 19–20-i wrocławi (Lengyelország) európai csúcstalálkozóján elfogadott wrocławi zárónyilatkozatra (CdR 158/2005);

tekintettel a következő tárgyban kidolgozott véleménytervezetére: „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008), melynek része a következő: Az Európai Bizottság ajánlása (az EK-Szerződés 99. cikke értelmében) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról, és Javaslat (az EK-Szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra” (CdR 147/2005 fin);

tekintettel az Európai Bizottság „Helyi foglalkoztatási kezdeményezések – Az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenziója” című közleményére (COM(2000) 196 final);

tekintettel az Európai Bizottság „Az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenziójának erősítése” című közleményére (COM(2001) 629 final);

tekintettel a Régiók Bizottságának az Európai Bizottság „Helyi foglalkoztatási kezdeményezések – Az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenziója” című közleményével kapcsolatosan kiadott véleményére (CdR 187/2000 fin);

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2005. szeptember 23-án elfogadott véleménytervezetére (előadó: Anders Gustâv, Solna polgármestere (SE/EPP)) – CdR 23/2005 rev. 2;

Mivel

| 1) | A helyi és regionális önkormányzatoknak feltétlenül rendelkezniük kell a szükséges adminisztratív és anyagi hatáskörökkel és erőforrásokkal, hogy be tudják tölteni azon szerepüket, hogy a regionális és helyi fejlődés szolgálatában támogatják és irányítják a versenyképességet, az innovációt és az összetartást. |
| --- | --- |

1)

A helyi és regionális önkormányzatoknak feltétlenül rendelkezniük kell a szükséges adminisztratív és anyagi hatáskörökkel és erőforrásokkal, hogy be tudják tölteni azon szerepüket, hogy a regionális és helyi fejlődés szolgálatában támogatják és irányítják a versenyképességet, az innovációt és az összetartást.

| 2) | Az egyes tagállamok speciális adottságaihoz alkalmazkodó decentralizálás erősíti a regionális és helyi önkormányzatot és demokráciát, és ezzel olyan elemet képvisel, amely segít leküzdeni a népességnek a globalizációtól, illetve a világméretű gazdasági és szociális változásoktól való félelmét. |
| --- | --- |

2)

Az egyes tagállamok speciális adottságaihoz alkalmazkodó decentralizálás erősíti a regionális és helyi önkormányzatot és demokráciát, és ezzel olyan elemet képvisel, amely segít leküzdeni a népességnek a globalizációtól, illetve a világméretű gazdasági és szociális változásoktól való félelmét.

| 3) | Az európai, a nemzeti és a regionális szint közötti háromoldalú megállapodások, adott esetben a városokat érintő kérdések figyelembevételével, alkalmas eszközök az európai regionális politika megvalósításában részt vevő minden szereplő hatékonyabb bevonásához, illetve a feladatok közöttük való elosztásához. |
| --- | --- |

3)

Az európai, a nemzeti és a regionális szint közötti háromoldalú megállapodások, adott esetben a városokat érintő kérdések figyelembevételével, alkalmas eszközök az európai regionális politika megvalósításában részt vevő minden szereplő hatékonyabb bevonásához, illetve a feladatok közöttük való elosztásához.

| 4) | A globalizált gazdaság kihívásaival, amelyekkel az Európai Tanács 2005. március 23-án Brüsszelben a lisszaboni stratégia újjáélesztése céljából elfogadott „Partnerség a növekedés és a foglalkoztatottság érdekében” is foglalkozik, hatékonyabban szembe tudunk nézni, ha „bottom-up” megközelítéssel a regionális és helyi önkormányzatokat is bevonjuk az e célra létrehozott nemzeti programok kidolgozásába és megvalósításába, mivel ezek döntő szerepet játszanak a növekedés számára kedvező környezet megteremtésében; |
| --- | --- |

4)

A globalizált gazdaság kihívásaival, amelyekkel az Európai Tanács 2005. március 23-án Brüsszelben a lisszaboni stratégia újjáélesztése céljából elfogadott „Partnerség a növekedés és a foglalkoztatottság érdekében” is foglalkozik, hatékonyabban szembe tudunk nézni, ha „bottom-up” megközelítéssel a regionális és helyi önkormányzatokat is bevonjuk az e célra létrehozott nemzeti programok kidolgozásába és megvalósításába, mivel ezek döntő szerepet játszanak a növekedés számára kedvező környezet megteremtésében;

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a 2005. november 16-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

1.1   A régiók, városok és települések versenyképességének növelése

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | megállapítja, hogy a lisszaboni stratégiának az Európai Tanács által meghatározott célja az EU versenyképességének és növekedésének fokozása, több és jobb munkahely teremtése, valamint a fenntartható ökológiai és szociális fejlődés biztosítása. 2010-ig Európának világviszonylatban vezető helyet kell szereznie. Öt évvel a lisszaboni ülés után az Európai Bizottság megállapítja, hogy nagyon kevés előrelépés történt. Ezért a lisszaboni stratégiának új lendületre van szüksége, és a tagállamoknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk a stratégia megvalósításában. |
| --- | --- |

1.1.1

megállapítja, hogy a lisszaboni stratégiának az Európai Tanács által meghatározott célja az EU versenyképességének és növekedésének fokozása, több és jobb munkahely teremtése, valamint a fenntartható ökológiai és szociális fejlődés biztosítása. 2010-ig Európának világviszonylatban vezető helyet kell szereznie. Öt évvel a lisszaboni ülés után az Európai Bizottság megállapítja, hogy nagyon kevés előrelépés történt. Ezért a lisszaboni stratégiának új lendületre van szüksége, és a tagállamoknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk a stratégia megvalósításában.

| 1.1.2 | ebbe a keretbe illeszti be a „Versenyképesség és decentralizálás” tárgyban kidolgozott saját kezdeményezésű véleményét. A véleményben bemutatja a decentralizálásnak a növekedés szempontjából való szükségességét, és megállapítja, mely kulcstényezők hatékonyak helyi és regionális szinten a versenyképesség és a növekedés fokozásában. A versenyképesség növelése mindazonáltal nem állhat a fenntartható fejlődés útjában. A fenntartható fejlődés iránti felelősségben részesül minden tagállam, polgár, valamint település, város és régió. Az, hogy ez a vélemény főként a versenyképesség feltételeivel foglalkozik, semmiképpen sem jelenti azt, hogy a fenntartható fejlődés érdekében tett erőfeszítéseket mellőzni kell. |
| --- | --- |

1.1.2

ebbe a keretbe illeszti be a „Versenyképesség és decentralizálás” tárgyban kidolgozott saját kezdeményezésű véleményét. A véleményben bemutatja a decentralizálásnak a növekedés szempontjából való szükségességét, és megállapítja, mely kulcstényezők hatékonyak helyi és regionális szinten a versenyképesség és a növekedés fokozásában. A versenyképesség növelése mindazonáltal nem állhat a fenntartható fejlődés útjában. A fenntartható fejlődés iránti felelősségben részesül minden tagállam, polgár, valamint település, város és régió. Az, hogy ez a vélemény főként a versenyképesség feltételeivel foglalkozik, semmiképpen sem jelenti azt, hogy a fenntartható fejlődés érdekében tett erőfeszítéseket mellőzni kell.

| 1.1.3 | felhívja a figyelmet arra, hogy a versenyképesség növelésének a véleményben tárgyalt kulcstényezői esetében olyan tényezőkről van szó, amelyeket a települések, városok vagy régiók maguk is befolyásolhatnak. A versenyképességről szóló vitában a mikroperspektívát is figyelembe kell venni, valamint meg kell mutatni, milyen konkrét hozzájárulást nyújthat a helyi és regionális szint. A vélemény ezért konkrét intézkedéseket is javasol, amelyeket helyi és regionális szinten lehet végrehajtani a versenyképesség növelése céljából. |
| --- | --- |

1.1.3

felhívja a figyelmet arra, hogy a versenyképesség növelésének a véleményben tárgyalt kulcstényezői esetében olyan tényezőkről van szó, amelyeket a települések, városok vagy régiók maguk is befolyásolhatnak. A versenyképességről szóló vitában a mikroperspektívát is figyelembe kell venni, valamint meg kell mutatni, milyen konkrét hozzájárulást nyújthat a helyi és regionális szint. A vélemény ezért konkrét intézkedéseket is javasol, amelyeket helyi és regionális szinten lehet végrehajtani a versenyképesség növelése céljából.

1.2   Európának több vállalkozóra és terjeszkedő kisvállalkozásra van szüksége

| 1.2.1 | megállapítja, hogy a második világháborút követő évtizedekben Európa figyelemre méltó fejlődést tett meg. Nyugat-Európában az egy főre jutó termelés az Egyesült Államokhoz mérve a háború végi 40 %-ról 1970-ig 70 %-ra emelkedett; azóta ez a viszonylagos érték nem változott. A gazdasági növekedés és a szociális rendszerek kiépítése egymás függvényében alakult; a szociális rendszerek utóbbi években jelentkező finanszírozási gondjai egybeesnek a gyenge gazdasági növekedéssel. |
| --- | --- |

1.2.1

megállapítja, hogy a második világháborút követő évtizedekben Európa figyelemre méltó fejlődést tett meg. Nyugat-Európában az egy főre jutó termelés az Egyesült Államokhoz mérve a háború végi 40 %-ról 1970-ig 70 %-ra emelkedett; azóta ez a viszonylagos érték nem változott. A gazdasági növekedés és a szociális rendszerek kiépítése egymás függvényében alakult; a szociális rendszerek utóbbi években jelentkező finanszírozási gondjai egybeesnek a gyenge gazdasági növekedéssel.

| 1.2.2 | hangsúlyozza, hogy a háború utáni fellendülés számos nagy, a világpiacon is vezető, ígéretes vállalat létrejöttét segítette, de Európa versenyképességének biztosítása nem támaszkodhat kizárólag rájuk. Európa számára nem csak az szükségszerű, hogy a jelenleg versenyképes vállalatok megállják helyüket a globális versenyben, hanem mindenekelőtt az is, hogy új, fejlődőképes vállalatok jöjjenek létre, amelyek helyettesíthetik a piacról kiszorult, külföldre áthelyezett vagy csökkentett mértékben termelő vállalatoknál elveszített munkahelyeket. |
| --- | --- |

1.2.2

hangsúlyozza, hogy a háború utáni fellendülés számos nagy, a világpiacon is vezető, ígéretes vállalat létrejöttét segítette, de Európa versenyképességének biztosítása nem támaszkodhat kizárólag rájuk. Európa számára nem csak az szükségszerű, hogy a jelenleg versenyképes vállalatok megállják helyüket a globális versenyben, hanem mindenekelőtt az is, hogy új, fejlődőképes vállalatok jöjjenek létre, amelyek helyettesíthetik a piacról kiszorult, külföldre áthelyezett vagy csökkentett mértékben termelő vállalatoknál elveszített munkahelyeket.

| 1.2.3 | felhívja a figyelmet arra, hogy a legtöbb vállalatot helyi szinten, kis méretben alapítják. A lehetséges új vállalatalapítások száma és a kisebb vállalatok terjeszkedése erősen függ attól, milyen a helyi vállalkozói kultúra, az emberek hogyan viszonyulnak a vállalkozói tevékenységhez és milyen mértékben áll rendelkezésre munkaerő, szakmai háttér és a pénzügyi támogatás lehetősége. |
| --- | --- |

1.2.3

felhívja a figyelmet arra, hogy a legtöbb vállalatot helyi szinten, kis méretben alapítják. A lehetséges új vállalatalapítások száma és a kisebb vállalatok terjeszkedése erősen függ attól, milyen a helyi vállalkozói kultúra, az emberek hogyan viszonyulnak a vállalkozói tevékenységhez és milyen mértékben áll rendelkezésre munkaerő, szakmai háttér és a pénzügyi támogatás lehetősége.

1.3   A versenyképesség alulról felfelé, „bottom-up” folyamatban jön létre

| 1.3.1 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mint közszereplők és mint demokratikus intézmények nagymértékben befolyásolhatják, milyen talajból táplálkoznak és milyen légkörben fejlődnek az új vállalatok. Kapcsolódási pontot jelentenek a demokrácia, illetve a vállalkozások és a polgárok között; az itt folytatott vita és a közvetlen környezet kialakítása céljából megvalósuló együttműködés a fejlődés szempontjából egész Európában döntő jelentőségű. Nem azért utalunk a települések és régiók Európa gazdasági növekedésében betöltött fontos szerepére, hogy kisebbítsük a tagállamok nagy és döntő felelősségét; mindazonáltal a versenyképességről és a növekedési stratégiákról szóló vitát ki kell bővíteni egy olyan, az Unió polgáraihoz lehetőleg közel álló nézőponttal, amely a munkavállalókból, a vállalkozókból és a munkakeresőkből indul ki. A versenyképesség növelésének ezért a szubszidiaritáson és a decentralizáción kell alapulnia. |
| --- | --- |

1.3.1

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mint közszereplők és mint demokratikus intézmények nagymértékben befolyásolhatják, milyen talajból táplálkoznak és milyen légkörben fejlődnek az új vállalatok. Kapcsolódási pontot jelentenek a demokrácia, illetve a vállalkozások és a polgárok között; az itt folytatott vita és a közvetlen környezet kialakítása céljából megvalósuló együttműködés a fejlődés szempontjából egész Európában döntő jelentőségű. Nem azért utalunk a települések és régiók Európa gazdasági növekedésében betöltött fontos szerepére, hogy kisebbítsük a tagállamok nagy és döntő felelősségét; mindazonáltal a versenyképességről és a növekedési stratégiákról szóló vitát ki kell bővíteni egy olyan, az Unió polgáraihoz lehetőleg közel álló nézőponttal, amely a munkavállalókból, a vállalkozókból és a munkakeresőkből indul ki. A versenyképesség növelésének ezért a szubszidiaritáson és a decentralizáción kell alapulnia.

| 1.3.2 | megállapítja, hogy a helyi és regionális közigazgatás szerepe a versenyképességre vonatkozó célok elérésében tagállamonként változó. Azokban a tagállamokban, ahol a decentralizáció előrehaladott, és a helyi közigazgatás pénzügyi szempontból viszonylag független helyzetben van (a helyi kiadások legnagyobb részét fedezik a személyi és vállalkozási adók és az illetékekből befolyt bevételek), a helyi szintnek nyilvánvalóan erősen érdekében áll elősegíteni a foglalkoztatást, a munkahelyek jobb minőségét, a vállalkozó szellemet, a kedvező üzleti környezet, a képzési és innovációs szolgáltatásokat, valamint a környezet jobb minőségét. Ennek a hatásaként fokozódik a helyi és regionális szint elkötelezettsége a versenyképességre vonatkozó célkitűzések megvalósítása iránt. Az Európai Tanács által szorgalmazott „magunkénak tekintjük” szemléletet csak a részvétel és a befolyás gyakorlásának valós lehetősége teremti meg. A helyi közigazgatások polgárközelsége nagyobb átláthatósághoz és jobb eredményességhez vezet a versenyképességi célkitűzések megvalósításában. |
| --- | --- |

1.3.2

megállapítja, hogy a helyi és regionális közigazgatás szerepe a versenyképességre vonatkozó célok elérésében tagállamonként változó. Azokban a tagállamokban, ahol a decentralizáció előrehaladott, és a helyi közigazgatás pénzügyi szempontból viszonylag független helyzetben van (a helyi kiadások legnagyobb részét fedezik a személyi és vállalkozási adók és az illetékekből befolyt bevételek), a helyi szintnek nyilvánvalóan erősen érdekében áll elősegíteni a foglalkoztatást, a munkahelyek jobb minőségét, a vállalkozó szellemet, a kedvező üzleti környezet, a képzési és innovációs szolgáltatásokat, valamint a környezet jobb minőségét. Ennek a hatásaként fokozódik a helyi és regionális szint elkötelezettsége a versenyképességre vonatkozó célkitűzések megvalósítása iránt. Az Európai Tanács által szorgalmazott „magunkénak tekintjük” szemléletet csak a részvétel és a befolyás gyakorlásának valós lehetősége teremti meg. A helyi közigazgatások polgárközelsége nagyobb átláthatósághoz és jobb eredményességhez vezet a versenyképességi célkitűzések megvalósításában.

| 1.3.3 | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európára jellemző regionális sokféleséget a jelenleginél nagyobb mértékben kell eszköznek tekinteni. Az egyes régiók különböző adottságait kiindulópontként kell használni. A nagyvárosok, a növekedést felmutató régiók, hegyvidékek, vidéki területek, változóban lévő régiók vagy helyek pl. teljesen különböző feltételekkel rendelkeznek. Nincs olyan európai modell, amely mindegyikre ráillik. A növekedést felmutató régiók például nagy jelentőségűek az egész EU fejlődése szempontjából, fejlődési lehetőségeiket el kell ismerni. A növekedésben mindig vezetni fog néhány régió, de ha minden esetben kihasználjuk az egyes régiók komparatív előnyeit, a vezető régiók hajtómotorként működhetnek, ezáltal más régiók saját erejükből fejlődhetnek tovább. Európa nem engedheti meg magának, hogy az erősebb, illetve gyengébb régiók akadályozzák fejlődésében. A versenyképességet és a vállalkozói kezdeményezéseket csak úgy lehet erősíteni, ha az európai régiókban, városokban és településekben adott feltételeket kiindulópontként használjuk fel. |
| --- | --- |

1.3.3

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európára jellemző regionális sokféleséget a jelenleginél nagyobb mértékben kell eszköznek tekinteni. Az egyes régiók különböző adottságait kiindulópontként kell használni. A nagyvárosok, a növekedést felmutató régiók, hegyvidékek, vidéki területek, változóban lévő régiók vagy helyek pl. teljesen különböző feltételekkel rendelkeznek. Nincs olyan európai modell, amely mindegyikre ráillik. A növekedést felmutató régiók például nagy jelentőségűek az egész EU fejlődése szempontjából, fejlődési lehetőségeiket el kell ismerni. A növekedésben mindig vezetni fog néhány régió, de ha minden esetben kihasználjuk az egyes régiók komparatív előnyeit, a vezető régiók hajtómotorként működhetnek, ezáltal más régiók saját erejükből fejlődhetnek tovább. Európa nem engedheti meg magának, hogy az erősebb, illetve gyengébb régiók akadályozzák fejlődésében. A versenyképességet és a vállalkozói kezdeményezéseket csak úgy lehet erősíteni, ha az európai régiókban, városokban és településekben adott feltételeket kiindulópontként használjuk fel.

| 1.3.4 | hangsúlyozza, hogy bár az európai települések és régiók különbözőek egymástól, mind saját lehetőségekkel rendelkeznek, valamint érdekeltek a versenyképesség fokozásában és bizonyos felelősséget is viselnek iránta. |
| --- | --- |

1.3.4

hangsúlyozza, hogy bár az európai települések és régiók különbözőek egymástól, mind saját lehetőségekkel rendelkeznek, valamint érdekeltek a versenyképesség fokozásában és bizonyos felelősséget is viselnek iránta.

1.4   A versenyképesség fokozását segítő tényezők

| 1.4.1 | hangsúlyozza, hogy a dinamikus gazdaság a versenyképes Európai Unió alapja. Különböző helyeken meghatározták azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a vállalkozások létrehozását és kiépítését ösztönző környezethez. A Kok-jelentés a bürokrácia leépítésére, jobb minőségű jogszabályok alkotására, a vállalkozások alapításának egyszerűsítésére és vállalkozásbarát környezet megteremtésére szolgáló intézkedéseket sorol fel. Az Európai Bizottság „Teljesítményértékelés a vállalkozási politikában” (SEC(2004) 1427) című munkadokumentuma is megnevez néhány tényezőt, pl. a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférést, illetve az innovációk és a szaktudás terjesztésének jelentőségét. Az Európai Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” (COM(2005) 97) című közleménye a jogalkotásnak a vállalatok működési feltételei szempontjából nagy jelentőségére is utal, kevesebb és jobban a tárgyra szabott jogszabályok alkotását ajánlja. |
| --- | --- |

1.4.1

hangsúlyozza, hogy a dinamikus gazdaság a versenyképes Európai Unió alapja. Különböző helyeken meghatározták azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a vállalkozások létrehozását és kiépítését ösztönző környezethez. A Kok-jelentés a bürokrácia leépítésére, jobb minőségű jogszabályok alkotására, a vállalkozások alapításának egyszerűsítésére és vállalkozásbarát környezet megteremtésére szolgáló intézkedéseket sorol fel. Az Európai Bizottság „Teljesítményértékelés a vállalkozási politikában” (SEC(2004) 1427) című munkadokumentuma is megnevez néhány tényezőt, pl. a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférést, illetve az innovációk és a szaktudás terjesztésének jelentőségét. Az Európai Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” (COM(2005) 97) című közleménye a jogalkotásnak a vállalatok működési feltételei szempontjából nagy jelentőségére is utal, kevesebb és jobban a tárgyra szabott jogszabályok alkotását ajánlja.

| 1.4.2 | úgy véli, hogy a régiók, városok és települések gyakran hozzá tudnak járulni a versenyképességre pozitív hatást gyakorló tényezők erősítéséhez. A Régiók Bizottsága főként a következőkben felsorolt tényezőkre utal, amelyekre a helyi és regionális önkormányzatok lehetnek a legnagyobb befolyással:






  a) | A társadalom alkalmazkodóképessége a strukturális változásokhoz. A lassú, illetve hirtelen változásokhoz – pl. több vállalat bezárásához – való alkalmazkodó képesség különböző mértékben alakult ki. Az erős, jól működő helyi és regionális vezetés, valamint az állandó tanulásra kész társadalom jobb feltételekkel rendelkeznek a strukturális változások sikeres leküzdésében. |
| --- | --- | --- |

1.4.2

úgy véli, hogy a régiók, városok és települések gyakran hozzá tudnak járulni a versenyképességre pozitív hatást gyakorló tényezők erősítéséhez. A Régiók Bizottsága főként a következőkben felsorolt tényezőkre utal, amelyekre a helyi és regionális önkormányzatok lehetnek a legnagyobb befolyással:

a)

A társadalom alkalmazkodóképessége a strukturális változásokhoz. A lassú, illetve hirtelen változásokhoz – pl. több vállalat bezárásához – való alkalmazkodó képesség különböző mértékben alakult ki. Az erős, jól működő helyi és regionális vezetés, valamint az állandó tanulásra kész társadalom jobb feltételekkel rendelkeznek a strukturális változások sikeres leküzdésében.

| b) | A vállalkozói kezdeményezésekhez és a vállalkozásokhoz való hozzáállás. Egyes régiókra kifejezetten jó vállalkozói kultúra jellemző, amely versenyképessé teszi őket;. az ilyen kultúra létrejötte hosszú időt igényel ugyan, de mindenképpen lehetséges. |
| --- | --- |

b)

A vállalkozói kezdeményezésekhez és a vállalkozásokhoz való hozzáállás. Egyes régiókra kifejezetten jó vállalkozói kultúra jellemző, amely versenyképessé teszi őket;. az ilyen kultúra létrejötte hosszú időt igényel ugyan, de mindenképpen lehetséges.

| c) | A törvények és jogszabályok célszerűsége és alkalmazása. A vállalkozások szabályozási környezetének az adott igényekhez illeszkedőnek és a célt jól szolgálónak kell lennie; a jogszabályok alkalmazásakor az objektivitást és a polgárközeliséget kell előtérbe helyezni. Itt a közigazgatásnak arra a képességére van szükség, hogy hozzá tud járulni a versenyképesség fokozásához. |
| --- | --- |

c)

A törvények és jogszabályok célszerűsége és alkalmazása. A vállalkozások szabályozási környezetének az adott igényekhez illeszkedőnek és a célt jól szolgálónak kell lennie; a jogszabályok alkalmazásakor az objektivitást és a polgárközeliséget kell előtérbe helyezni. Itt a közigazgatásnak arra a képességére van szükség, hogy hozzá tud járulni a versenyképesség fokozásához.

| d) | Az innovációkhoz és a kutatási eredményekhez való hozzáférés. A piacra dobott termékeknél jobban figyelembe kellene venni az új kutatási eredményeket, az innovációkat gyorsabban kell alkalmazni. Mindez állandó tanulást folytató társadalmat és a vállalkozói kezdeményezéseket támogató helyi és regionális kultúrát feltételez. |
| --- | --- |

d)

Az innovációkhoz és a kutatási eredményekhez való hozzáférés. A piacra dobott termékeknél jobban figyelembe kellene venni az új kutatási eredményeket, az innovációkat gyorsabban kell alkalmazni. Mindez állandó tanulást folytató társadalmat és a vállalkozói kezdeményezéseket támogató helyi és regionális kultúrát feltételez.

| e) | A tudás és az emberi erőforrás rendelkezésre állása. A tanulást folytató társadalomnak meg kell könnyítenie a tudáshoz való hozzáférést. A vállalkozóknak és a munkakeresőknek a munkahelyek jobb elérhetősége és a munkaerőpiac rugalmasabb kialakítása révén könnyebben el kell tudniuk érni egymást. |
| --- | --- |

e)

A tudás és az emberi erőforrás rendelkezésre állása. A tanulást folytató társadalomnak meg kell könnyítenie a tudáshoz való hozzáférést. A vállalkozóknak és a munkakeresőknek a munkahelyek jobb elérhetősége és a munkaerőpiac rugalmasabb kialakítása révén könnyebben el kell tudniuk érni egymást.

| f) | A helyi és regionális piacok szerepe. A versenyképességet nem lehet elválasztani a verseny világméretű, európai, nemzeti, regionális vagy helyi dimenziójától. A versenyképesség fokozásán fáradozó közigazgatásnak nagymértékben lehetővé kell tennie a versenyt a helyi és regionális piacokon. A helyi és regionális közigazgatások felelőssége, hogy ösztönözzék a hatékony helyi és regionális piacokat. |
| --- | --- |

f)

A helyi és regionális piacok szerepe. A versenyképességet nem lehet elválasztani a verseny világméretű, európai, nemzeti, regionális vagy helyi dimenziójától. A versenyképesség fokozásán fáradozó közigazgatásnak nagymértékben lehetővé kell tennie a versenyt a helyi és regionális piacokon. A helyi és regionális közigazgatások felelőssége, hogy ösztönözzék a hatékony helyi és regionális piacokat.

| g) | A finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés. Túl kevés pénzintézet szakosodott a kisebb vállalkozásokra, ami a kisvállalkozások számára megnehezíti a finanszírozási lehetőségekhez és a kockázati tőkéhez való hozzájutást. A vállalkozási kultúra erősítéséhez szükséges a szolgáltatási ajánlatok regionális terjesztése, melynek feladata a vállalkozások finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutásának megkönnyítése. |
| --- | --- |

g)

A finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés. Túl kevés pénzintézet szakosodott a kisebb vállalkozásokra, ami a kisvállalkozások számára megnehezíti a finanszírozási lehetőségekhez és a kockázati tőkéhez való hozzájutást. A vállalkozási kultúra erősítéséhez szükséges a szolgáltatási ajánlatok regionális terjesztése, melynek feladata a vállalkozások finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutásának megkönnyítése.

| h) | A kommunális és regionális adók hatásai a vállalkozókra. A közszolgálatnak adóbevételekre van szüksége ahhoz, hogy működni tudjon; az adószint ugyanakkor közvetlen hatást gyakorol a költségekre, például a bérköltségre. A vezetés és közigazgatás azzal a kihívással néz szembe, hogy olyan szinten állapítsa meg az adókulcsokat, amely lehetőleg a legkevésbé terhelően hat a gazdasági tevékenységre, de ugyanakkor a szükséges adóbevételeket is biztosítja. |
| --- | --- |

h)

A kommunális és regionális adók hatásai a vállalkozókra. A közszolgálatnak adóbevételekre van szüksége ahhoz, hogy működni tudjon; az adószint ugyanakkor közvetlen hatást gyakorol a költségekre, például a bérköltségre. A vezetés és közigazgatás azzal a kihívással néz szembe, hogy olyan szinten állapítsa meg az adókulcsokat, amely lehetőleg a legkevésbé terhelően hat a gazdasági tevékenységre, de ugyanakkor a szükséges adóbevételeket is biztosítja.

| 1.4.3 | felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az európai gazdaság jelentős részét képezik. Az adókból és járulékokból finanszírozott közfeladatok elvégzésének módja az európai versenyképességet is befolyásolja. A következő tényezők bírnak különleges befolyással a közigazgatás versenyképességére:






  a) | A közigazgatás hatékonysága. A közszektor fokozott termelékenysége pozitívan hat a versenyképességre. Az erőforrások hatékonyabb felhasználásával minőségi szolgáltatásokat lehet nyújtani. A hatékonyság fokozásáért tett erőfeszítésekhez versenyképes közigazgatásra van szükség, amely alacsony költséggel kínál jó minőségű szolgáltatásokat. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az európai gazdaság jelentős részét képezik. Az adókból és járulékokból finanszírozott közfeladatok elvégzésének módja az európai versenyképességet is befolyásolja. A következő tényezők bírnak különleges befolyással a közigazgatás versenyképességére:

a)

A közigazgatás hatékonysága. A közszektor fokozott termelékenysége pozitívan hat a versenyképességre. Az erőforrások hatékonyabb felhasználásával minőségi szolgáltatásokat lehet nyújtani. A hatékonyság fokozásáért tett erőfeszítésekhez versenyképes közigazgatásra van szükség, amely alacsony költséggel kínál jó minőségű szolgáltatásokat.

| b) | Kreativitás a szolgáltatások nyújtásában. A szubszidiaritás elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatok szabadon megválaszthatják, hogy milyen formában nyújtanak közszolgáltatásokat. A szolgáltatások jó minőségének biztosítására többféle alternatív lehetőség is kínálkozik. A közigazgatás versenyképességét jelzi a szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak szüntelen értékelésére és felfedezésére mutatott hajlandóság a hatékonyság növelése érdekében. |
| --- | --- |

b)

Kreativitás a szolgáltatások nyújtásában. A szubszidiaritás elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatok szabadon megválaszthatják, hogy milyen formában nyújtanak közszolgáltatásokat. A szolgáltatások jó minőségének biztosítására többféle alternatív lehetőség is kínálkozik. A közigazgatás versenyképességét jelzi a szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak szüntelen értékelésére és felfedezésére mutatott hajlandóság a hatékonyság növelése érdekében.

| 1.4.4 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a következő kihívásokkal kell szembenézniük ahhoz, hogy befolyásolni tudják a versenyképességet fokozó tényezőket: a vezetés kiépítése, vállalkozói kultúra teremtése, versenyképes közigazgatás megteremtése, a tanuló társadalom megteremtése, illetve a munka és a szolgáltatások könnyebb elérhetősége. |
| --- | --- |

1.4.4

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a következő kihívásokkal kell szembenézniük ahhoz, hogy befolyásolni tudják a versenyképességet fokozó tényezőket: a vezetés kiépítése, vállalkozói kultúra teremtése, versenyképes közigazgatás megteremtése, a tanuló társadalom megteremtése, illetve a munka és a szolgáltatások könnyebb elérhetősége.

| 1.4.5 | megállapítja, hogy egy település, régió vagy nagyváros versenyképességet növelő tényezői befolyásolásának erőssége többek között a formális jogosultságtól, a tagállami jogszabályok hatókörétől, a gazdaság szerkezetétől és sok más, a települési vagy regionális politika lehetőségeit meghatározó feltételtől függ. A nagyon eltérő feltételek ellenére hangsúlyozni kell azonban, hogy Európában minden helyi és regionális önkormányzat hozhat intézkedéseket a versenyképesség fokozására. Még ha valamely más szerv illetékes is, mindig fennáll a lehetőség az illetékes szervvel való szoros együttműködésre. A Régiók Bizottsága a következőkben 27 példát hoz a versenyképesség fokozására szolgáló konkrét intézkedésekre. |
| --- | --- |

1.4.5

megállapítja, hogy egy település, régió vagy nagyváros versenyképességet növelő tényezői befolyásolásának erőssége többek között a formális jogosultságtól, a tagállami jogszabályok hatókörétől, a gazdaság szerkezetétől és sok más, a települési vagy regionális politika lehetőségeit meghatározó feltételtől függ. A nagyon eltérő feltételek ellenére hangsúlyozni kell azonban, hogy Európában minden helyi és regionális önkormányzat hozhat intézkedéseket a versenyképesség fokozására. Még ha valamely más szerv illetékes is, mindig fennáll a lehetőség az illetékes szervvel való szoros együttműködésre. A Régiók Bizottsága a következőkben 27 példát hoz a versenyképesség fokozására szolgáló konkrét intézkedésekre.

1.5   Konkrét intézkedések a versenyképesség fokozásáért

Versenyképes vezetés

| 1.5.1 | Együttműködés keretében olyan vezetés kialakítása, amely sikeresen szembe tud nézni a strukturális változásokkal. A tapasztalat azt mutatja, hogy elengedhetetlen a nyitott párbeszéd és az összes érintettel való átfogó együttműködés. A „vezetés” nemcsak a politikai vezetésre, hanem egy település vagy régió egész vezetésére vonatkozik. Arról van szó, hogy folyamatos és hosszú távú együttműködés és egyetértés jöjjön létre a társadalom különböző szereplői között, és egyértelmű legyen mindenkinek a feladata és hatásköre. Ez a vezetés természetesen a civil társadalmat és a gazdaságot is magába foglalja. Az együttműködés alapozza meg a stratégiai fejlesztést, ami hozzájárul a sikeres régiók ismertetőjelei, a szakértői bázis, a szociális háló és a bizalom kiépüléséhez. A helyi és regionális vezetésnek állandóan aktualizált áttekintéssel kell rendelkeznie az egész helyzetről ahhoz, hogy fel legyen készülve az esetleges szerkezetváltásra. |
| --- | --- |

1.5.1

Együttműködés keretében olyan vezetés kialakítása, amely sikeresen szembe tud nézni a strukturális változásokkal. A tapasztalat azt mutatja, hogy elengedhetetlen a nyitott párbeszéd és az összes érintettel való átfogó együttműködés. A „vezetés” nemcsak a politikai vezetésre, hanem egy település vagy régió egész vezetésére vonatkozik. Arról van szó, hogy folyamatos és hosszú távú együttműködés és egyetértés jöjjön létre a társadalom különböző szereplői között, és egyértelmű legyen mindenkinek a feladata és hatásköre. Ez a vezetés természetesen a civil társadalmat és a gazdaságot is magába foglalja. Az együttműködés alapozza meg a stratégiai fejlesztést, ami hozzájárul a sikeres régiók ismertetőjelei, a szakértői bázis, a szociális háló és a bizalom kiépüléséhez. A helyi és regionális vezetésnek állandóan aktualizált áttekintéssel kell rendelkeznie az egész helyzetről ahhoz, hogy fel legyen készülve az esetleges szerkezetváltásra.

| 1.5.2 | A fejlesztéssel kapcsolatos kérdések felvétele az első napirendi pontok közé. Általános dolog, hogy települési és regionális szinten a vita főként a közpénzből finanszírozott szolgáltatások körül forog. Az egész gazdaság fejlődését azonban nem szabad eközben a háttérbe szorítani. A politikai vezetés felelős azért, hogy napirendre kerüljenek a fejlődéssel kapcsolatos kérdések, főként a helyi és regionális versenyképesség és a jólét közötti összefüggés kérdése a globalizált világban. Európát a kereskedelem tette gazdaggá, ma azonban gyakran a konkurenciától való félelem áll előtérben, az emberek pedig egyre kevésbé látják meg az előttük nyitva álló lehetőségeket. Ha a fejlődéssel kapcsolatos kérdések a legfontosabb napirendi pontok között szerepelnek, a politikusok pedig többet beszélnek a jólét és a közjó fokozásának létező lehetőségeiről, akkor növekszik a biztonságérzet. |
| --- | --- |

1.5.2

A fejlesztéssel kapcsolatos kérdések felvétele az első napirendi pontok közé. Általános dolog, hogy települési és regionális szinten a vita főként a közpénzből finanszírozott szolgáltatások körül forog. Az egész gazdaság fejlődését azonban nem szabad eközben a háttérbe szorítani. A politikai vezetés felelős azért, hogy napirendre kerüljenek a fejlődéssel kapcsolatos kérdések, főként a helyi és regionális versenyképesség és a jólét közötti összefüggés kérdése a globalizált világban. Európát a kereskedelem tette gazdaggá, ma azonban gyakran a konkurenciától való félelem áll előtérben, az emberek pedig egyre kevésbé látják meg az előttük nyitva álló lehetőségeket. Ha a fejlődéssel kapcsolatos kérdések a legfontosabb napirendi pontok között szerepelnek, a politikusok pedig többet beszélnek a jólét és a közjó fokozásának létező lehetőségeiről, akkor növekszik a biztonságérzet.

| 1.5.3 | Helyi és regionális cselekvési tervek kidolgozása a nagyobb növekedés érdekében. A lisszaboni folyamat keretében nemzeti cselekvési terveket készítettek. A városoknak, településeknek és régióknak is meg kell tervezniük a fejlődést. A különféle helyi és regionális adottságoktól függetlenül cselekvési terveket kell kidolgozni a versenyképesség fokozásához és az egyes európai régiók komparatív előnyeinek kihasználásához. |
| --- | --- |

1.5.3

Helyi és regionális cselekvési tervek kidolgozása a nagyobb növekedés érdekében. A lisszaboni folyamat keretében nemzeti cselekvési terveket készítettek. A városoknak, településeknek és régióknak is meg kell tervezniük a fejlődést. A különféle helyi és regionális adottságoktól függetlenül cselekvési terveket kell kidolgozni a versenyképesség fokozásához és az egyes európai régiók komparatív előnyeinek kihasználásához.

| 1.5.4 | Aktív és konstruktív részvétel a tagállami és európai fejlesztési politikában. Az európai és nemzeti fejlesztési tervekhez szükséges az elkötelezett helyi és regionális vezetés aktív részvétele. Az unióban az egyes szintek függenek egymástól, és az unió, a tagállamok és a helyi, illetve regionális önkormányzatok csak konstruktív együttműködés keretében tudnak hozzájárulni az EU fejlődési potenciáljának teljes kibontakoztatásához. Ez főként azokban az országokban fontos, amelyek támogatásban részesülnek az Európai Unió strukturális alapjaiból. |
| --- | --- |

1.5.4

Aktív és konstruktív részvétel a tagállami és európai fejlesztési politikában. Az európai és nemzeti fejlesztési tervekhez szükséges az elkötelezett helyi és regionális vezetés aktív részvétele. Az unióban az egyes szintek függenek egymástól, és az unió, a tagállamok és a helyi, illetve regionális önkormányzatok csak konstruktív együttműködés keretében tudnak hozzájárulni az EU fejlődési potenciáljának teljes kibontakoztatásához. Ez főként azokban az országokban fontos, amelyek támogatásban részesülnek az Európai Unió strukturális alapjaiból.

| 1.5.5 | A legjobbaktól való tanulás. Az adott város számára legjobb stratégiák és eljárások tekintetében a nyitottság a haladás egyik kulcstényezője. Az adott feltételek és stratégiák alkalmasságát jól meg lehet állapítani a sikeres stratégiákkal való összehasonlítás útján. Ilyen összehasonlítást lehet tenni, például tanulmányi utakon, gazdasági szereplők, egyetemek, főiskolák és helyi újságok képviselőinek részvételével. Egy város vagy régió teljesítőképességének teljesítményértékeléssel való kritikus vizsgálata is ésszerű. |
| --- | --- |

1.5.5

A legjobbaktól való tanulás. Az adott város számára legjobb stratégiák és eljárások tekintetében a nyitottság a haladás egyik kulcstényezője. Az adott feltételek és stratégiák alkalmasságát jól meg lehet állapítani a sikeres stratégiákkal való összehasonlítás útján. Ilyen összehasonlítást lehet tenni, például tanulmányi utakon, gazdasági szereplők, egyetemek, főiskolák és helyi újságok képviselőinek részvételével. Egy város vagy régió teljesítőképességének teljesítményértékeléssel való kritikus vizsgálata is ésszerű.

| 1.5.6 | A sokféleség és a regionális identitás fontos tényezők a regionális versenyképesség növelésében. A helyi és regionális vezetésnek nagyobb erőfeszítéseket kellene tennie az adott település, illetve régió komparatív előnyein alapuló vonzósága érdekében. Európa sokféleségét is versenyelőnyként kellene felhasználni. |
| --- | --- |

1.5.6

A sokféleség és a regionális identitás fontos tényezők a regionális versenyképesség növelésében. A helyi és regionális vezetésnek nagyobb erőfeszítéseket kellene tennie az adott település, illetve régió komparatív előnyein alapuló vonzósága érdekében. Európa sokféleségét is versenyelőnyként kellene felhasználni.

A vállalkozói kezdeményezések kultúrája

| 1.5.7 | A vállalkozói kezdeményezések bevitele az oktatásba. Az „életnek tanulás” nem azt jelenti, hogy a munkavállalóként élt életre tanulunk. A vállalkozási kezdeményezések tantárgyként vagy valamely tantárgy integrált részeként való oktatása fontos a modern iskolarendszerben. A vállalkozásokról és a vállalkozói gyakorlatról szóló ismeretek által a tanulók jobban megismerik a társadalmi összefüggéseket és a foglalkoztatottsággal kapcsolatban bővítik látókörüket. A helyi és regionális munkaadókkal való párbeszéd is hozzájárul az oktatásnak a munkaerő-piaci igényekhez való alkalmazásához. |
| --- | --- |

1.5.7

A vállalkozói kezdeményezések bevitele az oktatásba. Az „életnek tanulás” nem azt jelenti, hogy a munkavállalóként élt életre tanulunk. A vállalkozási kezdeményezések tantárgyként vagy valamely tantárgy integrált részeként való oktatása fontos a modern iskolarendszerben. A vállalkozásokról és a vállalkozói gyakorlatról szóló ismeretek által a tanulók jobban megismerik a társadalmi összefüggéseket és a foglalkoztatottsággal kapcsolatban bővítik látókörüket. A helyi és regionális munkaadókkal való párbeszéd is hozzájárul az oktatásnak a munkaerő-piaci igényekhez való alkalmazásához.

| 1.5.8 | A cégalapítóknak – beleértve a másodszor próbálkozókat is – nyújtott tanácsadói kínálat kibővítése. Az ötlettel és az ötlet megvalósításához szándékkal rendelkező vállalkozóknak könnyen hozzáférhető és a célnak megfelelő tanácsadói szolgáltatást kell rendelkezésre bocsátani. Az önállóvá válni szándékozó munkavállalóknak is információkra és tanácsadásra van szükségük. A sikertelen vállalkozások példájából származó tapasztalatok is hozzájárulhatnak sikeres vállalkozások elindításához. |
| --- | --- |

1.5.8

A cégalapítóknak – beleértve a másodszor próbálkozókat is – nyújtott tanácsadói kínálat kibővítése. Az ötlettel és az ötlet megvalósításához szándékkal rendelkező vállalkozóknak könnyen hozzáférhető és a célnak megfelelő tanácsadói szolgáltatást kell rendelkezésre bocsátani. Az önállóvá válni szándékozó munkavállalóknak is információkra és tanácsadásra van szükségük. A sikertelen vállalkozások példájából származó tapasztalatok is hozzájárulhatnak sikeres vállalkozások elindításához.

| 1.5.9 | Információs és tanácsadó központok („first stop shop”) létrehozása a vállalkozások tanácsadással és a finanszírozás terén történő támogatására. A vállalatalapítóknak és a működő vállalkozásoknak is szükségük van tanácsadásra és támogatásra. Egy működő vállalkozás versenyképességének fenntartásához jelentős munkára van szükség, melynek során a professzionális támogatás és tanácsadás igen értékes. A hatóságokkal való kapcsolattartásban is szükséges lehet a támogatás, ennek során az információs és tanácsadási központ első kapcsolódási pontként, közvetítő módon működhet közre. A finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutás is fontos szerepet játszik. A tőkéhez való hozzájutásra specializálódott tanácsadó központ sok vállalkozó számára jelenthet nagy segítséget. Egyre kevesebb a helyi bank, ezért a bankok egyre kevésbé tájékozottak a helyi adottságokat illetően. A tőkeszerzés problémája ugyan tagállami, illetve európai szintű probléma, de a települések és régiók is hozzájárulhatnak a megoldásához. |
| --- | --- |

1.5.9

Információs és tanácsadó központok („first stop shop”) létrehozása a vállalkozások tanácsadással és a finanszírozás terén történő támogatására. A vállalatalapítóknak és a működő vállalkozásoknak is szükségük van tanácsadásra és támogatásra. Egy működő vállalkozás versenyképességének fenntartásához jelentős munkára van szükség, melynek során a professzionális támogatás és tanácsadás igen értékes. A hatóságokkal való kapcsolattartásban is szükséges lehet a támogatás, ennek során az információs és tanácsadási központ első kapcsolódási pontként, közvetítő módon működhet közre. A finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutás is fontos szerepet játszik. A tőkéhez való hozzájutásra specializálódott tanácsadó központ sok vállalkozó számára jelenthet nagy segítséget. Egyre kevesebb a helyi bank, ezért a bankok egyre kevésbé tájékozottak a helyi adottságokat illetően. A tőkeszerzés problémája ugyan tagállami, illetve európai szintű probléma, de a települések és régiók is hozzájárulhatnak a megoldásához.

| 1.5.10 | A vállalkozói környezet megismertetése a közigazgatási dolgozókkal. Hogy a települési és regionális közigazgatás támogatni tudja és ne akadályozza a vállalkozói kezdeményezéseket és a vállalkozókat, jobban meg kell ismernie a lehetőségeket és meg kell értenie a feltételeket. Ez azonban nem jelenti a hatóságok jogosultságainak vagy bizonyos feltételeknek a kétségbe vonását. Egy olyan közszolgálati dolgozó, aki többet tud a társadalom egyes alkotórészeiről, egyszerűen jobb kiindulási ponttal rendelkezik jól megfontolt döntések meghozatalához. |
| --- | --- |

1.5.10

A vállalkozói környezet megismertetése a közigazgatási dolgozókkal. Hogy a települési és regionális közigazgatás támogatni tudja és ne akadályozza a vállalkozói kezdeményezéseket és a vállalkozókat, jobban meg kell ismernie a lehetőségeket és meg kell értenie a feltételeket. Ez azonban nem jelenti a hatóságok jogosultságainak vagy bizonyos feltételeknek a kétségbe vonását. Egy olyan közszolgálati dolgozó, aki többet tud a társadalom egyes alkotórészeiről, egyszerűen jobb kiindulási ponttal rendelkezik jól megfontolt döntések meghozatalához.

| 1.5.11 | Munkaadói és munkavállalói képviselőkből álló tanácsadó testületek alkalmazása. A helyi és regionális demokrácia önállóan hoz döntéseket, a választók által neki juttatott mandátum alapján. Az objektíven megalapozott döntésekhez a különböző társadalmi szereplőkkel és polgárokkal folytatott állandó párbeszéd szükséges. A foglalkoztatottság biztosítása és a növekedés fokozása megköveteli a helyi és regionális gazdasággal, valamint a munkavállalókkal történő párbeszédet. A politikát, gazdaságot és a munkavállalókat egyesítő tanácsadó testület hozzájárulhat a politikai döntések megalapozottságához. |
| --- | --- |

1.5.11

Munkaadói és munkavállalói képviselőkből álló tanácsadó testületek alkalmazása. A helyi és regionális demokrácia önállóan hoz döntéseket, a választók által neki juttatott mandátum alapján. Az objektíven megalapozott döntésekhez a különböző társadalmi szereplőkkel és polgárokkal folytatott állandó párbeszéd szükséges. A foglalkoztatottság biztosítása és a növekedés fokozása megköveteli a helyi és regionális gazdasággal, valamint a munkavállalókkal történő párbeszédet. A politikát, gazdaságot és a munkavállalókat egyesítő tanácsadó testület hozzájárulhat a politikai döntések megalapozottságához.

Tanuló társadalom

| 1.5.12 | Az oktatási intézmények, vállalkozások, szervezetek és munkavállalók közötti együttműködés támogatása. A tanulás az iskolai oktatás időszaka után is folytatódik, ezért támogatni kell az élethosszig tartó tanulást, hogy meg tudjunk felelni a képzettséggel szemben támasztott új követelményeknek. A tanulással kapcsolatos kínálat és kereslet pl. a helyi oktatási központok segítségével találkozhat. A képzési kínálatot a vállalkozásokhoz és azok dolgozóihoz kell igazítani. Elsősorban jóval több esti tanfolyamot kell biztosítani. |
| --- | --- |

1.5.12

Az oktatási intézmények, vállalkozások, szervezetek és munkavállalók közötti együttműködés támogatása. A tanulás az iskolai oktatás időszaka után is folytatódik, ezért támogatni kell az élethosszig tartó tanulást, hogy meg tudjunk felelni a képzettséggel szemben támasztott új követelményeknek. A tanulással kapcsolatos kínálat és kereslet pl. a helyi oktatási központok segítségével találkozhat. A képzési kínálatot a vállalkozásokhoz és azok dolgozóihoz kell igazítani. Elsősorban jóval több esti tanfolyamot kell biztosítani.

| 1.5.13 | Az egyetemekkel és főiskolákkal való együttműködés kiépítése. Támogatni kell a főiskolai képzést, valamint az egyetemi szintű képzést és továbbképzést is javítani kell. Általában véve javítani kell az egyetemekkel és főiskolákkal való együttműködést, hogy a kutatás jobban alkalmazható legyen, és ki lehessen elégíteni a gazdaság és a közszektor igényeit. A felsőoktatás és a társadalom közötti, amerikai mintájú együttműködés hozzájárul a növekedéshez, ezért a településeknek és régióknak törekedniük kell az ilyen együttműködésre. Ugyanakkor azonban az egyetemek számára is az együttműködésre erősebben ösztönző tényezőket kell teremteni. |
| --- | --- |

1.5.13

Az egyetemekkel és főiskolákkal való együttműködés kiépítése. Támogatni kell a főiskolai képzést, valamint az egyetemi szintű képzést és továbbképzést is javítani kell. Általában véve javítani kell az egyetemekkel és főiskolákkal való együttműködést, hogy a kutatás jobban alkalmazható legyen, és ki lehessen elégíteni a gazdaság és a közszektor igényeit. A felsőoktatás és a társadalom közötti, amerikai mintájú együttműködés hozzájárul a növekedéshez, ezért a településeknek és régióknak törekedniük kell az ilyen együttműködésre. Ugyanakkor azonban az egyetemek számára is az együttműködésre erősebben ösztönző tényezőket kell teremteni.

| 1.5.14 | Hozzájárulás a kutatási eredmények terjesztéséhez. Európa számára az egyik kihívás a kutatás nagyobb gyakorlati felhasználásában áll. A kutatási eredmények és innovációk terjesztésére szolgáló csatlakozási pontokat olyan vállalkozások közelében kell létrehozni, amelyek hasznosítani tudják ezeket az új eredményeket és ötleteket. |
| --- | --- |

1.5.14

Hozzájárulás a kutatási eredmények terjesztéséhez. Európa számára az egyik kihívás a kutatás nagyobb gyakorlati felhasználásában áll. A kutatási eredmények és innovációk terjesztésére szolgáló csatlakozási pontokat olyan vállalkozások közelében kell létrehozni, amelyek hasznosítani tudják ezeket az új eredményeket és ötleteket.

| 1.5.15 | A gazdasági csoportosulások ösztönzése. Az ugyanazon ágazathoz tartozó, földrajzilag egymáshoz közel elhelyezkedő vállalkozások gazdasági csoportosulásokat képezhetnek, amelyekben az egyes vállalkozások között szabadon áramlanak a szolgáltatások, a munkavállalók és az ötletek. Az ilyen csoportosulások segítségével továbbfejleszthetők a bevált eljárások, fokozódhat a versenyképesség, mégpedig az ugyanazon ágazaton vagy szakterületen belüli, egyes személyek és a vállalkozások közötti szoros együttműködés révén. Azért kell csoportosulásokat képezni, hogy jobban hozzáférhetőek legyenek a bevált eljárásmódok, és több képzett munkaerő álljon rendelkezésre. A csoportosulások létrejöttének támogatása a regionális és helyi tervezés fontos eleme kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.5.15

A gazdasági csoportosulások ösztönzése. Az ugyanazon ágazathoz tartozó, földrajzilag egymáshoz közel elhelyezkedő vállalkozások gazdasági csoportosulásokat képezhetnek, amelyekben az egyes vállalkozások között szabadon áramlanak a szolgáltatások, a munkavállalók és az ötletek. Az ilyen csoportosulások segítségével továbbfejleszthetők a bevált eljárások, fokozódhat a versenyképesség, mégpedig az ugyanazon ágazaton vagy szakterületen belüli, egyes személyek és a vállalkozások közötti szoros együttműködés révén. Azért kell csoportosulásokat képezni, hogy jobban hozzáférhetőek legyenek a bevált eljárásmódok, és több képzett munkaerő álljon rendelkezésre. A csoportosulások létrejöttének támogatása a regionális és helyi tervezés fontos eleme kell, hogy legyen.

Versenyképes igazgatás

| 1.5.16 | A területrendezés felhasználható a versenyképesség aktív fokozására. A területrendezés megtervezése nagy befolyással bír a helyi piac létrejöttére. A tervezés befolyásolja az üzlethelyiségek és a letelepedési lehetőségek rendelkezésre állását a vállalkozások számára. A piac működése attól is függ, hogy jól el tudják-e érni az ügyfelek az üzleteket és szolgáltatásokat. Ebben a tömegközlekedésnek is fontos szerepe van. Európában szabad a letelepedés, a gyakorlatban azonban megnehezítheti a vállalkozások letelepedését, ha nem történt meg a megfelelő területrendezési tervezés. A tervezést regionális és helyi szinten mind városi, mind vidéki területeken nagyobb mértékben kell a növekedés és fejlődés igényeihez igazítani. |
| --- | --- |

1.5.16

A területrendezés felhasználható a versenyképesség aktív fokozására. A területrendezés megtervezése nagy befolyással bír a helyi piac létrejöttére. A tervezés befolyásolja az üzlethelyiségek és a letelepedési lehetőségek rendelkezésre állását a vállalkozások számára. A piac működése attól is függ, hogy jól el tudják-e érni az ügyfelek az üzleteket és szolgáltatásokat. Ebben a tömegközlekedésnek is fontos szerepe van. Európában szabad a letelepedés, a gyakorlatban azonban megnehezítheti a vállalkozások letelepedését, ha nem történt meg a megfelelő területrendezési tervezés. A tervezést regionális és helyi szinten mind városi, mind vidéki területeken nagyobb mértékben kell a növekedés és fejlődés igényeihez igazítani.

| 1.5.17 | Célok kitűzése a közszolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében. A települési és regionális szinten végzett, közpénzből finanszírozott szolgáltatások az európai gazdaság nagy részét teszik ki. Az ilyen erőforrások felhasználásának módja nem csak a polgárok számára nyújtott szolgáltatásokra, hanem a versenyképességre is hatással van. Az adóeszközök hatékonyabb felhasználása a gazdaság egészére és a foglalkoztatottsági helyzetre is pozitívan hat. A közszolgáltatások hatékonyságának folyamatos fokozása a termelékenység növekedéséhez vezet, és az adókulcsok megállapításánál nagyobb játékteret biztosít. A közszolgáltatások hatékonyságának növelése pontos megfigyelést és értékelést is igényel, valamint a bevált módszerekkel való összehasonlítás és az ez alapján történő továbbfejlődés lehetőségét. |
| --- | --- |

1.5.17

Célok kitűzése a közszolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében. A települési és regionális szinten végzett, közpénzből finanszírozott szolgáltatások az európai gazdaság nagy részét teszik ki. Az ilyen erőforrások felhasználásának módja nem csak a polgárok számára nyújtott szolgáltatásokra, hanem a versenyképességre is hatással van. Az adóeszközök hatékonyabb felhasználása a gazdaság egészére és a foglalkoztatottsági helyzetre is pozitívan hat. A közszolgáltatások hatékonyságának folyamatos fokozása a termelékenység növekedéséhez vezet, és az adókulcsok megállapításánál nagyobb játékteret biztosít. A közszolgáltatások hatékonyságának növelése pontos megfigyelést és értékelést is igényel, valamint a bevált módszerekkel való összehasonlítás és az ez alapján történő továbbfejlődés lehetőségét.

| 1.5.18 | A döntések vállalkozási környezetre gyakorolt hatásainak felbecslése. Az állami szerveknek figyelembe kell venniük döntéseiknek az egyes polgárokra, illetve pl. a környezetre gyakorolt következményeit. A környezeti hatáselemzésekhez hasonlóan a gazdaságra és foglalkoztatottságra gyakorolt hatásokat is fel kellene becsülni. A létező jogszabályokat is felül kellene vizsgálni, és megszüntetni azokat, amelyek felesleges költségeket okoznak és hátrányosan befolyásolják a vállalkozások versenyképességét. |
| --- | --- |

1.5.18

A döntések vállalkozási környezetre gyakorolt hatásainak felbecslése. Az állami szerveknek figyelembe kell venniük döntéseiknek az egyes polgárokra, illetve pl. a környezetre gyakorolt következményeit. A környezeti hatáselemzésekhez hasonlóan a gazdaságra és foglalkoztatottságra gyakorolt hatásokat is fel kellene becsülni. A létező jogszabályokat is felül kellene vizsgálni, és megszüntetni azokat, amelyek felesleges költségeket okoznak és hátrányosan befolyásolják a vállalkozások versenyképességét.

| 1.5.19 | A szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak felfedezése. A szubszidiaritás elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatoknak a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának javításán kell fáradozniuk a szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak – mint például a tevékenységek kihelyezése – kiértékelése és feltérképezése által, amelyek cserébe felélénkíthetik a helyi és regionális piacokat. |
| --- | --- |

1.5.19

A szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak felfedezése. A szubszidiaritás elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatoknak a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának javításán kell fáradozniuk a szolgáltatásnyújtás kreatív formáinak – mint például a tevékenységek kihelyezése – kiértékelése és feltérképezése által, amelyek cserébe felélénkíthetik a helyi és regionális piacokat.

| 1.5.20 | A közbeszerzés javítása. A közbeszerzést aktív és átlátható eszközzé kell tenni az erősebb verseny érdekében. Javítani kell a közbeszerzést az ajánlatok minőség és előreláthatóság szempontjából történő jobb értékelhetősége érdekében. A jó minőség biztosításához sok esetben központi ajánlattételi szerveket lehetne létrehozni, amelyekben több közszolgálati szerv vesz részt. |
| --- | --- |

1.5.20

A közbeszerzés javítása. A közbeszerzést aktív és átlátható eszközzé kell tenni az erősebb verseny érdekében. Javítani kell a közbeszerzést az ajánlatok minőség és előreláthatóság szempontjából történő jobb értékelhetősége érdekében. A jó minőség biztosításához sok esetben központi ajánlattételi szerveket lehetne létrehozni, amelyekben több közszolgálati szerv vesz részt.

| 1.5.21 | A kisvállalkozások támogatása nyilvános ajánlati felhívásokkal. Az ajánlati felhívásokat nem csak a település határain túlmenően kell koordinálni, hanem arra is ügyelni kell, hogy az ajánlati felhívások ne olyan nagy közbeszerzési eljárások keretében kerüljenek közzétételre, amelyeknek a kisvállalkozások nem tudnak eleget tenni. A nagy ajánlati felhívásokat ehelyett több kisebb közbeszerzési eljárásra kell felosztani, amelyeken a kisvállalkozások is képesek részt venni. Az ajánlati felhívások bürokráciaigénye sok kisvállalkozás számára gyakran túl nagy. A pályázati űrlapokat a lehető legnagyobb mértékben szabványosítani kellene, egységes normákat kellene felállítani regionális, nemzeti és végül európai szinten is. Az információtechnológiát mind az ajánlati felhívásoknál, mind a kisebb beszerzéseknél nagyobb mértékben kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.5.21

A kisvállalkozások támogatása nyilvános ajánlati felhívásokkal. Az ajánlati felhívásokat nem csak a település határain túlmenően kell koordinálni, hanem arra is ügyelni kell, hogy az ajánlati felhívások ne olyan nagy közbeszerzési eljárások keretében kerüljenek közzétételre, amelyeknek a kisvállalkozások nem tudnak eleget tenni. A nagy ajánlati felhívásokat ehelyett több kisebb közbeszerzési eljárásra kell felosztani, amelyeken a kisvállalkozások is képesek részt venni. Az ajánlati felhívások bürokráciaigénye sok kisvállalkozás számára gyakran túl nagy. A pályázati űrlapokat a lehető legnagyobb mértékben szabványosítani kellene, egységes normákat kellene felállítani regionális, nemzeti és végül európai szinten is. Az információtechnológiát mind az ajánlati felhívásoknál, mind a kisebb beszerzéseknél nagyobb mértékben kell alkalmazni.

| 1.5.22 | Az online közigazgatás nagyobb mértékű alkalmazása. Ki kell építeni az online közigazgatást, hogy a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatás költségeket takaríthasson meg. A működő online közigazgatás segítségével javulnak a szolgáltatások, erőforrások szabadulnak fel az alapfeladatokra és egyszerűsödik a közintézmények közötti, növekvő elektronikus információcsere. |
| --- | --- |

1.5.22

Az online közigazgatás nagyobb mértékű alkalmazása. Ki kell építeni az online közigazgatást, hogy a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatás költségeket takaríthasson meg. A működő online közigazgatás segítségével javulnak a szolgáltatások, erőforrások szabadulnak fel az alapfeladatokra és egyszerűsödik a közintézmények közötti, növekvő elektronikus információcsere.

| 1.5.23 | A foglalkoztatottság ösztönzése és a szociális juttatásoktól való függőség csökkentése. Minden helyi és regionális szintű gazdaság- és szociálpolitikai intézkedést a munkahelyteremtés érdekeinek megfelelően kell alakítani; nagyobb hangsúly fektetendő arra, hogy többen jussanak kenyérhez és munkához, és csökkenjen a szociális juttatásoktól való függőség. A munkahely mindig a legjobb eszköz a szociális problémák megoldására. A szociális politika foglalkoztatottságra gyakorolt hatásait mindig ki kell értékelni az eljárások javításához. E témában szakmai üléseket is kellene tartani a bevált eljárásmódok megosztása céljából |
| --- | --- |

1.5.23

A foglalkoztatottság ösztönzése és a szociális juttatásoktól való függőség csökkentése. Minden helyi és regionális szintű gazdaság- és szociálpolitikai intézkedést a munkahelyteremtés érdekeinek megfelelően kell alakítani; nagyobb hangsúly fektetendő arra, hogy többen jussanak kenyérhez és munkához, és csökkenjen a szociális juttatásoktól való függőség. A munkahely mindig a legjobb eszköz a szociális problémák megoldására. A szociális politika foglalkoztatottságra gyakorolt hatásait mindig ki kell értékelni az eljárások javításához. E témában szakmai üléseket is kellene tartani a bevált eljárásmódok megosztása céljából

| 1.5.24 | A foglalkoztatottság növelése. A foglalkoztatottak számának emeléséhez többek között a gyermekfelügyeleti lehetőségek növelése és a munkanélküli külföldiek jobb munkaerő-piaci integrációját és önállóságát segítő szociális intézkedések járulnának hozzá. Hasonlóan fontos szerepet játszhat a férfiak és nők egyenlőségének biztosítása: a nemek azonos jogállásának érdekében tett intézkedések nagymértékben hatnak a gazdaság növekedésére. A nyugdíjkorhatárt elérő, továbbra is dolgozni szándékozó idősebb munkaerő értékes erőforrást jelent, a társadalomnak nem hátráltatnia, hanem sokkal inkább üdvözölnie kellene tevékenykedésüket. |
| --- | --- |

1.5.24

A foglalkoztatottság növelése. A foglalkoztatottak számának emeléséhez többek között a gyermekfelügyeleti lehetőségek növelése és a munkanélküli külföldiek jobb munkaerő-piaci integrációját és önállóságát segítő szociális intézkedések járulnának hozzá. Hasonlóan fontos szerepet játszhat a férfiak és nők egyenlőségének biztosítása: a nemek azonos jogállásának érdekében tett intézkedések nagymértékben hatnak a gazdaság növekedésére. A nyugdíjkorhatárt elérő, továbbra is dolgozni szándékozó idősebb munkaerő értékes erőforrást jelent, a társadalomnak nem hátráltatnia, hanem sokkal inkább üdvözölnie kellene tevékenykedésüket.

Elérhető munkahelyek és szolgáltatások

| 1.5.25 | A munkaerőpiac kibővítése a jobb helyi érdekű közlekedés segítségével. A nagyvárosok gazdasági fejlődése többek között a nagy mennyiségben rendelkezésre álló munkaerőn és munkahelyeken alapul, valamint azon, hogy kicsik a távolságok és jól kiépített a tömegközlekedési hálózat. Az üres állásokat így könnyebben be lehet tölteni munkát keresőkkel. Nem szabad alábecsülni az egyes munkavállalók nagy munkaerőpiacokhoz való hozzáférésének jelentőségét. A munkahelyek jobban elérhetővé tételéhez ki kell építeni az infrastruktúrát és a helyiérdekű tömegközlekedést. Az egymással határos régióknak gondoskodniuk kell arról, hogy a munka- és lakóhely közötti, a régiók határán át történő ingázás tömegközlekedési eszközökkel ne legyen drágább, mint a régión belüli ingázás. |
| --- | --- |

1.5.25

A munkaerőpiac kibővítése a jobb helyi érdekű közlekedés segítségével. A nagyvárosok gazdasági fejlődése többek között a nagy mennyiségben rendelkezésre álló munkaerőn és munkahelyeken alapul, valamint azon, hogy kicsik a távolságok és jól kiépített a tömegközlekedési hálózat. Az üres állásokat így könnyebben be lehet tölteni munkát keresőkkel. Nem szabad alábecsülni az egyes munkavállalók nagy munkaerőpiacokhoz való hozzáférésének jelentőségét. A munkahelyek jobban elérhetővé tételéhez ki kell építeni az infrastruktúrát és a helyiérdekű tömegközlekedést. Az egymással határos régióknak gondoskodniuk kell arról, hogy a munka- és lakóhely közötti, a régiók határán át történő ingázás tömegközlekedési eszközökkel ne legyen drágább, mint a régión belüli ingázás.

| 1.5.26 | A szélessávú szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosítása. A települési és regionális hatóságok hozzá tudnak járulni a piacorientált szélessávú szolgáltatások kiépítéséhez. A szélessávú internet könnyebb hozzáférést biztosít egyes szolgáltatásokhoz, és egyszerűbbé teszi a távmunkát. |
| --- | --- |

1.5.26

A szélessávú szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosítása. A települési és regionális hatóságok hozzá tudnak járulni a piacorientált szélessávú szolgáltatások kiépítéséhez. A szélessávú internet könnyebb hozzáférést biztosít egyes szolgáltatásokhoz, és egyszerűbbé teszi a távmunkát.

2.   Ajánlások a helyi és regionális versenyképesség fokozására

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | szándékát fejezi ki az iránt, hogy továbbra is foglalkozik a helyi és regionális versenyképességgel, és felkéri az európai településeket, városokat és régiókat arra, hogy folytassák ezt a vitát saját demokratikus szerveiknél. A versenyképesség alulról felfelé, „bottom-up” folyamatban jön létre, ezért ezt az Európa jövője szempontjából igen fontos vitát is itt, helyben kell folytatni, hiszen itt kerülnek gyakorlati megvalósításra a tervek. |
| --- | --- |

2.1

szándékát fejezi ki az iránt, hogy továbbra is foglalkozik a helyi és regionális versenyképességgel, és felkéri az európai településeket, városokat és régiókat arra, hogy folytassák ezt a vitát saját demokratikus szerveiknél. A versenyképesség alulról felfelé, „bottom-up” folyamatban jön létre, ezért ezt az Európa jövője szempontjából igen fontos vitát is itt, helyben kell folytatni, hiszen itt kerülnek gyakorlati megvalósításra a tervek.

| 2.2 | felkéri az európai településeket, városokat és régiókat, hogy vizsgálják meg az e véleményben javasolt, a versenyképesség fokozására szolgáló konkrét intézkedéseket, és dolgozzanak ki helyi és regionális, a versenyképességre irányuló növekedési terveket. A terveknek a helyi és regionális adottságokhoz igazított intézkedéseket kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

2.2

felkéri az európai településeket, városokat és régiókat, hogy vizsgálják meg az e véleményben javasolt, a versenyképesség fokozására szolgáló konkrét intézkedéseket, és dolgozzanak ki helyi és regionális, a versenyképességre irányuló növekedési terveket. A terveknek a helyi és regionális adottságokhoz igazított intézkedéseket kell tartalmazniuk.

| 2.3 | felkéri a tagállamokat, hogy ismerjék el a településeknek és régióknak a növekedésben és versenyképességben betöltött szerepét, és segítsék elő a helyi és regionális fejlődés dinamikáját azáltal, hogy a fejlesztési politika keretében nagy mozgásteret biztosítanak a helyi és regionális szintnek. A tagállamok nemzeti reformprogramjait előkészítő munkálatoknak ki kell terjednie a helyi és regionális szintek különböző gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtásában játszott szerepéről szóló értékelésre is. Ebben az összefüggésben fontos, hogy a kohéziós politika igazodjon a lisszaboni célkitűzések eléréséhez, és kifejezetten előírja a városok és helyi önkormányzatok konkrét szerepét. |
| --- | --- |

2.3

felkéri a tagállamokat, hogy ismerjék el a településeknek és régióknak a növekedésben és versenyképességben betöltött szerepét, és segítsék elő a helyi és regionális fejlődés dinamikáját azáltal, hogy a fejlesztési politika keretében nagy mozgásteret biztosítanak a helyi és regionális szintnek. A tagállamok nemzeti reformprogramjait előkészítő munkálatoknak ki kell terjednie a helyi és regionális szintek különböző gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtásában játszott szerepéről szóló értékelésre is. Ebben az összefüggésben fontos, hogy a kohéziós politika igazodjon a lisszaboni célkitűzések eléréséhez, és kifejezetten előírja a városok és helyi önkormányzatok konkrét szerepét.

| 2.4 | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ismerjék el a növekedést felmutató európai régiók és nagyvárosi térségek az egész unió számára fontos szerepét. A fejlődésben elmaradt régióknak az európai gazdaság motorjainak húzóerejére van szükségük. |
| --- | --- |

2.4

felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ismerjék el a növekedést felmutató európai régiók és nagyvárosi térségek az egész unió számára fontos szerepét. A fejlődésben elmaradt régióknak az európai gazdaság motorjainak húzóerejére van szükségük.

| 2.5 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy hatékonyan bővítse az európaiak a regionális növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ismereteit. Céltudatos cselekvés szükséges ahhoz, hogy hasznot húzhassunk Európa és a világ más részei sikertörténeteinek példájából. Támogatni kell a tematikus teljesítményértékelést is, melynek során összehasonlítható régiókat vetnek össze egymással. |
| --- | --- |

2.5

felkéri az Európai Bizottságot, hogy hatékonyan bővítse az európaiak a regionális növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ismereteit. Céltudatos cselekvés szükséges ahhoz, hogy hasznot húzhassunk Európa és a világ más részei sikertörténeteinek példájából. Támogatni kell a tematikus teljesítményértékelést is, melynek során összehasonlítható régiókat vetnek össze egymással.

| 2.6 | felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy éves regionális jelentéseket készítsen a versenyképességről, amelyek a régiókban fennálló helyzetet írják le abból a célból, hogy egyszerűsödjön a tematikus teljesítményértékelés és a bevált gyakorlatok átadása. A Régiók Bizottsága e tárgyban támogatását ajánlja fel az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.6

felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy éves regionális jelentéseket készítsen a versenyképességről, amelyek a régiókban fennálló helyzetet írják le abból a célból, hogy egyszerűsödjön a tematikus teljesítményértékelés és a bevált gyakorlatok átadása. A Régiók Bizottsága e tárgyban támogatását ajánlja fel az Európai Bizottságnak.

| 2.7 | kifejezi szándékát arra, hogy aktívan részt vesz az Európai Tanács tavaszi ülésének előkészületeiben és a nemzeti cselekvési tervek kiértékelésében. |
| --- | --- |

2.7

kifejezi szándékát arra, hogy aktívan részt vesz az Európai Tanács tavaszi ülésének előkészületeiben és a nemzeti cselekvési tervek kiértékelésében.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 43., 2005.2.18., 1. o.

1

(2)  HL C 164., 2005.7.5., 91. o.

2

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/17

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról”

(2006/C 115/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel
  a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra tett javaslatra, COM(2005) 121 final – 2005/0050 (COD),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. április 6-i határozatára, melyben az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az RB véleményét e tárgyban,

tekintettel elnökének 2005. május 19-i határozatára, melyben a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot vélemény kidolgozásával bízza meg e tárgyban,

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR150/2005 rev. 2), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2005. szeptember 23-án elfogadott (előadó: Harry Dijksma, Flevoland tartományi tanácsának tagja, NL/ALDE),

figyelembe véve, hogy a javasolt versenyképességi és innovációs keretprogramban szereplő részprogramok és lényeges témák többségéről már dolgozott ki véleményeket a közelmúltban, és hogy ezért nem célravezető a korábban kifejtett és még mindig érvényes álláspontjainak ismétlése,

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a 2005. november 16-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

A VIK üdvözlendő

| 1. | A Régiók Bizottsága megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság 2007–2013 időszakra szóló versenyképességi és innovációs keretprogramra (a továbbiakban VIK) tett javaslata megfelel az RB kívánságának, mely szerint az unió különböző ágazati politikái között jobb koordináció szükséges, és nagyobb figyelmet kell fordítani a KKV-kre, illetve a versenyképesség növelésének jelentőségére. |
| --- | --- |

1.

A Régiók Bizottsága megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság 2007–2013 időszakra szóló versenyképességi és innovációs keretprogramra (a továbbiakban VIK) tett javaslata megfelel az RB kívánságának, mely szerint az unió különböző ágazati politikái között jobb koordináció szükséges, és nagyobb figyelmet kell fordítani a KKV-kre, illetve a versenyképesség növelésének jelentőségére.

A VIK az európai közigazgatás különböző szintjein

| 2. | Az Európai Bizottság véleménye szerint javaslata eleget tesz a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A Régiók Bizottsága a jelenlegi gyakorlatból kiindulva nagy vonalakban egyetért az Európai Bizottság érvelésével, úgy véli azonban, hogy – főként a végrehajtásra vonatkozóan – a helyi és regionális önkormányzatok nem kapják meg azt a szerepet, amely partnerszervként megilletné őket az európai közigazgatásban. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottság véleménye szerint javaslata eleget tesz a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A Régiók Bizottsága a jelenlegi gyakorlatból kiindulva nagy vonalakban egyetért az Európai Bizottság érvelésével, úgy véli azonban, hogy – főként a végrehajtásra vonatkozóan – a helyi és regionális önkormányzatok nem kapják meg azt a szerepet, amely partnerszervként megilletné őket az európai közigazgatásban.

| 3. | Az RB nézete szerint a VIK önmagában javulást jelent a jelenlegi helyzethez képest, de a „fentről lefelé” megközelítés nem vezet magától értetődően a legjobb eredményekhez. |
| --- | --- |

3.

Az RB nézete szerint a VIK önmagában javulást jelent a jelenlegi helyzethez képest, de a „fentről lefelé” megközelítés nem vezet magától értetődően a legjobb eredményekhez.

| 4. | Az uniónak keretpolitikák segítségével kell késztetnie a közigazgatási szerveket és a gazdasági életet saját erőik újrafelfedezésére a változó nemzetközi kontextusban, feladata tehát főként az ösztönzés és a feltételek megteremtése – mégpedig oly módon, hogy a „fentről lefelé” elvet kiegészíti a „lentről felfelé” elvvel –, nem pedig az, hogy olyan mértékben részletezze a „fentről lefelé” elven működő programokat, hogy azok az érintett helyi hatóságok számára csupán végrehajtandó feladatokat jelentsenek. |
| --- | --- |

4.

Az uniónak keretpolitikák segítségével kell késztetnie a közigazgatási szerveket és a gazdasági életet saját erőik újrafelfedezésére a változó nemzetközi kontextusban, feladata tehát főként az ösztönzés és a feltételek megteremtése – mégpedig oly módon, hogy a „fentről lefelé” elvet kiegészíti a „lentről felfelé” elvvel –, nem pedig az, hogy olyan mértékben részletezze a „fentről lefelé” elven működő programokat, hogy azok az érintett helyi hatóságok számára csupán végrehajtandó feladatokat jelentsenek.

| 5. | A gazdaság rendkívül gyorsan válik egyre inkább nemzetközivé. A versenyképességet és innovációt illető, nagy költségvetéssel rendelkező európai keretpolitika ezért az RB szerint továbbra is létfontosságú akkor is, ha máshogyan oszlanak el a feladatok az EU, a tagállamok és a helyi és regionális önkormányzatok között. |
| --- | --- |

5.

A gazdaság rendkívül gyorsan válik egyre inkább nemzetközivé. A versenyképességet és innovációt illető, nagy költségvetéssel rendelkező európai keretpolitika ezért az RB szerint továbbra is létfontosságú akkor is, ha máshogyan oszlanak el a feladatok az EU, a tagállamok és a helyi és regionális önkormányzatok között.

| 6. | Többek között az emelőhatás következtében az EU anyagi hozzájárulása fontos európai többletértéket eredményez. Az RB véleménye szerint szükséges, hogy egész Európában elegendő költségvetés álljon a VIK rendelkezésére. Az európai közigazgatás minden szintjén politikai és anyagi elkötelezettség szükséges a lisszaboni stratégia mögött rejlő célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

6.

Többek között az emelőhatás következtében az EU anyagi hozzájárulása fontos európai többletértéket eredményez. Az RB véleménye szerint szükséges, hogy egész Európában elegendő költségvetés álljon a VIK rendelkezésére. Az európai közigazgatás minden szintjén politikai és anyagi elkötelezettség szükséges a lisszaboni stratégia mögött rejlő célkitűzések megvalósításához.

| 7. | Az RB ezzel kapcsolatban azt a kérdést kívánja felvetni, hogy a lisszaboni stratégia nem alapul-e túlságosan egyenes vonalú gondolkodáson, miközben sokkal kézenfekvőbb lenne a trendek megtörésében gondolkozni, Európa speciális erejét véve kiindulási pontként. |
| --- | --- |

7.

Az RB ezzel kapcsolatban azt a kérdést kívánja felvetni, hogy a lisszaboni stratégia nem alapul-e túlságosan egyenes vonalú gondolkodáson, miközben sokkal kézenfekvőbb lenne a trendek megtörésében gondolkozni, Európa speciális erejét véve kiindulási pontként.

| 8. | Európa ereje a sokféleségben rejlik, nem az egységesítésben. A versenyképesség és innováció fejlesztésénél is követelmény a „méretre szabott” munka. Közigazgatási gyakorlatukat tekintve a helyi és regionális önkormányzatok rendelkeznek a legjobb kiindulási helyzettel a versenyképesség innováció által történő növeléséhez saját területükön. A dolgozók közelségében valósítható meg legkönnyebben az integrált megközelítés és legnagyobb a szinergia, miközben az együttműködési kötelékeket is gyorsan létre kell hozni. |
| --- | --- |

8.

Európa ereje a sokféleségben rejlik, nem az egységesítésben. A versenyképesség és innováció fejlesztésénél is követelmény a „méretre szabott” munka. Közigazgatási gyakorlatukat tekintve a helyi és regionális önkormányzatok rendelkeznek a legjobb kiindulási helyzettel a versenyképesség innováció által történő növeléséhez saját területükön. A dolgozók közelségében valósítható meg legkönnyebben az integrált megközelítés és legnagyobb a szinergia, miközben az együttműködési kötelékeket is gyorsan létre kell hozni.

| 9. | Az európai politika megvalósítása során a helyi és regionális önkormányzatoknak ezért teljes értékű szereplőkként a középpontban kell állniuk az európai partnerségben. |
| --- | --- |

9.

Az európai politika megvalósítása során a helyi és regionális önkormányzatoknak ezért teljes értékű szereplőkként a középpontban kell állniuk az európai partnerségben.

| 10. | Ebben az összefüggésben az RB felkéri az európai közigazgatás minden szereplőjét, hogy saját szervezetükön belül járjanak elöl az innovációban, és ennek során főként a harmadik felek innovatív tevékenységének ösztönzésére való lehetőségekre legyenek figyelemmel. Ahhoz ugyanis nem fér kétség, hogy az innovációs politika hitelessége és ezáltal eredményessége növekszik, ha maga a közigazgatás jár elöl jó példával. |
| --- | --- |

10.

Ebben az összefüggésben az RB felkéri az európai közigazgatás minden szereplőjét, hogy saját szervezetükön belül járjanak elöl az innovációban, és ennek során főként a harmadik felek innovatív tevékenységének ösztönzésére való lehetőségekre legyenek figyelemmel. Ahhoz ugyanis nem fér kétség, hogy az innovációs politika hitelessége és ezáltal eredményessége növekszik, ha maga a közigazgatás jár elöl jó példával.

VIK – egyszerűsítés és összefüggések

| 11. | A VIK önmagában egyszerűsítést jelent a jelenlegi helyzethez viszonyítva. A politika és az eredményesség összefüggésének szempontjából azonban három helyett mindössze egy irányítóbizottság és egy munkaprogram ajánlatos. Fel kell viszont hívni arra a figyelmet, hogy az ugyanazon célkitűzés érdekében létrehozott különböző munkaprogramok csak abban az esetben használhatók optimálisan, ha megfelelően vannak koordinálva. |
| --- | --- |

11.

A VIK önmagában egyszerűsítést jelent a jelenlegi helyzethez viszonyítva. A politika és az eredményesség összefüggésének szempontjából azonban három helyett mindössze egy irányítóbizottság és egy munkaprogram ajánlatos. Fel kell viszont hívni arra a figyelmet, hogy az ugyanazon célkitűzés érdekében létrehozott különböző munkaprogramok csak abban az esetben használhatók optimálisan, ha megfelelően vannak koordinálva.

| 12. | Az Európai Bizottság javaslatában felvázolja a VIK részei, illetve a VIK és különböző vonatkozó európai programok közötti, a politikát illető kapcsolatokat. Ez összefüggő képet alkot a politikáról. Kívánatos, hogy az éves munkaprogramokban jusson kifejezésre, hogy a VIK és más európai programok – különösen a 7. kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram – közötti összefüggés a gyakorlatban hogyan használható fel széles körű, nemzeti, illetve regionális és helyi cselekvési programok kidolgozására, amelyek optimális szinergiát eredményeznek. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Bizottság javaslatában felvázolja a VIK részei, illetve a VIK és különböző vonatkozó európai programok közötti, a politikát illető kapcsolatokat. Ez összefüggő képet alkot a politikáról. Kívánatos, hogy az éves munkaprogramokban jusson kifejezésre, hogy a VIK és más európai programok – különösen a 7. kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram – közötti összefüggés a gyakorlatban hogyan használható fel széles körű, nemzeti, illetve regionális és helyi cselekvési programok kidolgozására, amelyek optimális szinergiát eredményeznek.

| 13. | A VIK mint globális keretprogram rengeteg cselekvési lehetőséget kínál. Az éves munkaprogramok teszik majd világossá, milyen cselekvések, mikor, kinek, milyen módon hozzáférhetőek, illetve milyen kritériumokkal dolgozik az Európai Bizottság – tehát a tényleges lehetőségeket. Az RB kívánatosnak tartja, hogy az Európai Parlamenthez hasonlóan kapjon információt a munkaprogramok meghatározása eljárásának keretében, hogy amennyiben szükséges, időben közzé tudja tenni álláspontját. Ezenkívül a regionális kormányzatoknak hozzáféréssel kell rendelkezniük a programtervezetekhez, hogy véleményüket és javaslataikat be tudják nyújtani, ezáltal erősíthessék a versenyképesség előmozdítóiként játszott szerepüket. |
| --- | --- |

13.

A VIK mint globális keretprogram rengeteg cselekvési lehetőséget kínál. Az éves munkaprogramok teszik majd világossá, milyen cselekvések, mikor, kinek, milyen módon hozzáférhetőek, illetve milyen kritériumokkal dolgozik az Európai Bizottság – tehát a tényleges lehetőségeket. Az RB kívánatosnak tartja, hogy az Európai Parlamenthez hasonlóan kapjon információt a munkaprogramok meghatározása eljárásának keretében, hogy amennyiben szükséges, időben közzé tudja tenni álláspontját. Ezenkívül a regionális kormányzatoknak hozzáféréssel kell rendelkezniük a programtervezetekhez, hogy véleményüket és javaslataikat be tudják nyújtani, ezáltal erősíthessék a versenyképesség előmozdítóiként játszott szerepüket.

| 14. | Az európai programról gyakran mondják, hogy körülményesen, sőt nehezen hozzáférhetőek. Az RB ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy fordítson gondot a rövid, átlátható eljárásokra, amelyek egyértelmű értékelő eszközökkel rendelkeznek és minimális adminisztratív terhekkel járnak a kérelmezéstől kezdve egészen a felülvizsgálatig, illetve amelyek során természetesen biztosítottak az IKT (információs és kommunikációs technológia) optimális lehetőségei. |
| --- | --- |

14.

Az európai programról gyakran mondják, hogy körülményesen, sőt nehezen hozzáférhetőek. Az RB ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy fordítson gondot a rövid, átlátható eljárásokra, amelyek egyértelmű értékelő eszközökkel rendelkeznek és minimális adminisztratív terhekkel járnak a kérelmezéstől kezdve egészen a felülvizsgálatig, illetve amelyek során természetesen biztosítottak az IKT (információs és kommunikációs technológia) optimális lehetőségei.

| 15. | Az előbbi pontra való tekintettel az RB megfontolásra ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a végrehajtás szintjén – legalábbis – az irányítási feladatokat ossza szét a helyi és regionális önkormányzatok között, amelyek készek és képesek ezek elvégzésére. |
| --- | --- |

15.

Az előbbi pontra való tekintettel az RB megfontolásra ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a végrehajtás szintjén – legalábbis – az irányítási feladatokat ossza szét a helyi és regionális önkormányzatok között, amelyek készek és képesek ezek elvégzésére.

A vállalkozási és innovációs program

| 16. | Az RB megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a KKV-k közé tartozó vállalkozások széles skáláját figyelembe veszi, köztük a nagyon kicsi, hagyományos és családi vállalkozásokat is. Ugyanez érvényes a helyi és regionális szinten tevékenykedő pénzalapok és közvetítők szerepére is. Az érintett európai intézmények, illetve a felügyeleti és irányító hatóságok is gyakran megnehezítik azonban a tőkéhez való hozzáférést, amelyhez nagy bátorság kell. Ebben is a politika és a szabályozás megújítása kívánatos. |
| --- | --- |

16.

Az RB megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a KKV-k közé tartozó vállalkozások széles skáláját figyelembe veszi, köztük a nagyon kicsi, hagyományos és családi vállalkozásokat is. Ugyanez érvényes a helyi és regionális szinten tevékenykedő pénzalapok és közvetítők szerepére is. Az érintett európai intézmények, illetve a felügyeleti és irányító hatóságok is gyakran megnehezítik azonban a tőkéhez való hozzáférést, amelyhez nagy bátorság kell. Ebben is a politika és a szabályozás megújítása kívánatos.

| 17. | A VIK sokat tesz az együttműködésért, transznacionális szinten is, ez esetben három országban szükségesek partnerek. Az RB javasolja az ikerintézményi együttműködés lehetővé tételét is az intenzív kétoldalú, közvetlen együttműködés eredményessége miatt. |
| --- | --- |

17.

A VIK sokat tesz az együttműködésért, transznacionális szinten is, ez esetben három országban szükségesek partnerek. Az RB javasolja az ikerintézményi együttműködés lehetővé tételét is az intenzív kétoldalú, közvetlen együttműködés eredményessége miatt.

| 18. | A KKV-knek az együttműködés közmondásos küszöbén való átsegítése érdekében ajánlatos a kisméretű, vállalkozások közötti, helyi és regionális szintű együttműködés ösztönzése, esetleg a messzebbre nyúló együttműködés első lépéseként. |
| --- | --- |

18.

A KKV-knek az együttműködés közmondásos küszöbén való átsegítése érdekében ajánlatos a kisméretű, vállalkozások közötti, helyi és regionális szintű együttműködés ösztönzése, esetleg a messzebbre nyúló együttműködés első lépéseként.

| 19. | Az RB örömét fejezi ki amiatt, hogy a vállalkozási programban nyomatékosan megemlítik a fiatalokat mint célcsoportot. Társadalmi szempontból éppen ennyire kívánatos azonban fokozott figyelmet fordítani az idősebbek, valamint a kisebbségek vállalkozásaira, illetve a feléjük irányuló vállalkozásokra. |
| --- | --- |

19.

Az RB örömét fejezi ki amiatt, hogy a vállalkozási programban nyomatékosan megemlítik a fiatalokat mint célcsoportot. Társadalmi szempontból éppen ennyire kívánatos azonban fokozott figyelmet fordítani az idősebbek, valamint a kisebbségek vállalkozásaira, illetve a feléjük irányuló vállalkozásokra.

Az IKT-politika támogatásának programja

| 20. | Az RB szerint ajánlatos az IKT-részprogramon belül is az egész folyamatra irányuló megközelítés által, mint a környezetvédelmi technológiák esetében, irányított impulzusokat adni a piacnak ahhoz, hogy gyorsabban megvalósuljanak a szükséges szélessávú IKT-alkalmazások, a szélessávú infrastruktúra és a hasonló technológiák. |
| --- | --- |

20.

Az RB szerint ajánlatos az IKT-részprogramon belül is az egész folyamatra irányuló megközelítés által, mint a környezetvédelmi technológiák esetében, irányított impulzusokat adni a piacnak ahhoz, hogy gyorsabban megvalósuljanak a szükséges szélessávú IKT-alkalmazások, a szélessávú infrastruktúra és a hasonló technológiák.

| 21. | A szolgáltatási szektorhoz hasonlóan a közszolgálati szektor is a kívánatosnál kisebb mértékben használja ki az IKT-t. Az RB véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatoknak is erőfeszítéseket kell tenniük azért, hogy valóban példát mutassanak. Amennyiben nem rendelkeznek elegendő kapacitással és anyagi eszközökkel, nemzeti és európai szintű partnerszerveiktől kell támogatást kapniuk a kreatív megoldások megtalálásához, úgy, hogy ennek során nem csökken a saját lehetőségeik maximális kihasználásának felelőssége. |
| --- | --- |

21.

A szolgáltatási szektorhoz hasonlóan a közszolgálati szektor is a kívánatosnál kisebb mértékben használja ki az IKT-t. Az RB véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatoknak is erőfeszítéseket kell tenniük azért, hogy valóban példát mutassanak. Amennyiben nem rendelkeznek elegendő kapacitással és anyagi eszközökkel, nemzeti és európai szintű partnerszerveiktől kell támogatást kapniuk a kreatív megoldások megtalálásához, úgy, hogy ennek során nem csökken a saját lehetőségeik maximális kihasználásának felelőssége.

Az „Intelligens energia – Európa” program

| 22. | Az Európai Bizottság javaslatának indokolása a bevezetésben a LIFE programot az olyan létező eszközök egyikének nevezi, amelyeknek a VIK közösségi keretet nyújt. A javaslat részletezése során azonban már nem említi a LIFE-t, legalábbis nem felismerhetően. Kívánatos, hogy kifejezésre jusson a VIK-nek a LIFE-vel kapcsolatban betöltött szerepe. |
| --- | --- |

22.

Az Európai Bizottság javaslatának indokolása a bevezetésben a LIFE programot az olyan létező eszközök egyikének nevezi, amelyeknek a VIK közösségi keretet nyújt. A javaslat részletezése során azonban már nem említi a LIFE-t, legalábbis nem felismerhetően. Kívánatos, hogy kifejezésre jusson a VIK-nek a LIFE-vel kapcsolatban betöltött szerepe.

| 23. | Bár a VIK-ben erről nem esik szó, az RB abból indul ki, hogy sor kerül egyeztetésre a nemrég elindított, 2008-ig tartó, a fenntartható energiával kapcsolatos európai kampány és az „Intelligens energia – Európa” részprogram között. |
| --- | --- |

23.

Bár a VIK-ben erről nem esik szó, az RB abból indul ki, hogy sor kerül egyeztetésre a nemrég elindított, 2008-ig tartó, a fenntartható energiával kapcsolatos európai kampány és az „Intelligens energia – Európa” részprogram között.

Állami támogatás

| 24. | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. szeptember 12-én nyilvános konzultációt indított útjára az innovációs célú állami támogatásról (COM 2005 (436)), de egyben sajnálatát fejezi ki a szűkre szabott válaszadási határidő miatt.
  Az RB a következőket szeretné leszögezni e tárgykörrel kapcsolatban:






  — | Az egyszerűsítés elvével összhangban az RB támogatja az innováció bevonását a jelenlegi szabályozásba, új szabályozás létrehozása helyett. |
| --- | --- | --- |

24.

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005. szeptember 12-én nyilvános konzultációt indított útjára az innovációs célú állami támogatásról (COM 2005 (436)), de egyben sajnálatát fejezi ki a szűkre szabott válaszadási határidő miatt.

Az RB a következőket szeretné leszögezni e tárgykörrel kapcsolatban:

—

Az egyszerűsítés elvével összhangban az RB támogatja az innováció bevonását a jelenlegi szabályozásba, új szabályozás létrehozása helyett.

| — | Támogatja azt a célkitűzést, hogy az innovációs célú állami támogatás a kis- és középvállalatok felé irányuljon. |
| --- | --- |

—

Támogatja azt a célkitűzést, hogy az innovációs célú állami támogatás a kis- és középvállalatok felé irányuljon.

| — | Síkra száll az innovációs célú támogatás, illetve a regionális támogatás jelenleg megengedett kumulálása mellett. |
| --- | --- |

—

Síkra száll az innovációs célú támogatás, illetve a regionális támogatás jelenleg megengedett kumulálása mellett.

| — | Az RB számára nem világos, hogy az innovatív kezdő vállalkozások tekintetében miért csak „a társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb helyi/regionális (nem nyereségalapú) adók alóli [50 %-os] mentességet” mérlegelik. |
| --- | --- |

—

Az RB számára nem világos, hogy az innovatív kezdő vállalkozások tekintetében miért csak „a társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb helyi/regionális (nem nyereségalapú) adók alóli [50 %-os] mentességet” mérlegelik.

| — | Üdvözli, hogy „a kis- és középvállalkozások és/vagy a piactól távol eső tevékenységek állami támogatására enyhébb eljárási szabályok vonatkozhatnak, és mentesíteni lehet őket az értesítési kötelezettség alól” ((24) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

—

Üdvözli, hogy „a kis- és középvállalkozások és/vagy a piactól távol eső tevékenységek állami támogatására enyhébb eljárási szabályok vonatkozhatnak, és mentesíteni lehet őket az értesítési kötelezettség alól” ((24) preambulumbekezdés).

Az RB azonban felveti a kérdést, hogy nem fektet-e az Európai Bizottság túlságosan is nagy hangsúlyt a „piaci kudarcra”. Maga az Európai Bizottság is elismeri, hogy az innovációs célú tevékenységek sajátos jellegűek, amennyiben gyakran távol esnek a piactól: „A tapasztalatok szerint előre nagyon nehéz megmondani, hogy melyik innovatív termék vagy szolgáltatás lesz sikeres a piacon és melyik nem” ((18) preambulumbekezdés).

Záró megjegyzés

| 25. | Az RB nézete szerint ez a vélemény hozzájárul a versenyképesség és az innováció növelésére szolgáló politika javításához és a pénzügyi tervről szóló vita előrelendítéséhez, valamint a KCI javasolt irányban való módosítása egyúttal a felelősségek és feladatok kiegyensúlyozottabb elosztásához is vezet az európai közigazgatásban. |
| --- | --- |

25.

Az RB nézete szerint ez a vélemény hozzájárul a versenyképesség és az innováció növelésére szolgáló politika javításához és a pénzügyi tervről szóló vita előrelendítéséhez, valamint a KCI javasolt irányban való módosítása egyúttal a felelősségek és feladatok kiegyensúlyozottabb elosztásához is vezet az európai közigazgatásban.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/20

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013)”

(2006/C 115/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra tett javaslatra (COM(2005) 119 final – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS));

tekintettel az Európai Bizottság „A tudás Európai Kutatási Térségének (EKT) építése a növekedés érdekében” című közleményére (COM(2005) 118 final);

tekintettel az Európai Tanács 2005. március 31-i határozatára, melyben az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikk (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban;

tekintettel elnökének 2005. május 19-i határozatára, melyben a „Kultúra és oktatás” szakbizottságot vélemény kidolgozásával bízza meg e tárgyban;

tekintettel a 2000-es lisszaboni Európai Tanács határozatára, amely jóváhagyta az „európai kutatási térség” tervét, és így megteremtette az Európai Unió közös tudományos és technológiai politikájának alapját;

tekintettel a 2002. márciusi barcelonai Európai Tanács határozatára, amely az Európai Uniónak célkitűzésként ajánlotta, hogy az európai kutatásra fordított kiadások 2010 végére elérjék a közösségi GDP 3 %-át;

tekintettel az Európai Bizottság „Európai fejlesztési kezdeményezés – befektetések a növekedést és a foglalkoztatást segítő hálózatokba és ismeretekbe” (COM(2003) 690 final) című közleményére;

tekintettel az Európai Bizottság „Tudomány és technológia: kulcs Európa jövőjéhez – a jövőbeli európai kutatástámogatási politikára vonatkozó iránymutatások” (COM(2004) 353 final) című közleményére és az RB e tárgyban megfogalmazott véleményére (CdR 194/2004 fin) (1);

tekintettel a független szakértők magas szintű csoportjának a hatodik keretprogram új eszközei hatékonyságának értékeléséhez fűzött megjegyzései és ajánlásai kapcsán kiadott európai bizottsági közleményre (COM(2004) 574 final);

tekintettel az Európai Tanács tavaszi ülésszaka számára készített „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című európai bizottsági közleményre (COM(2005) 24 final);

tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra tett javaslatra (COM(2005) 121 final – 2005/0050 (COD));

tekintettel az Európai Bizottság „Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” (COM(2005) 152 final) című közleményére és az RB e tárgyban megfogalmazott véleményére (CdR 154/2005 fin);

tekintettel a Ramon Marimon professzor vezette magas szintű munkacsoport „A hetedik keretprogram új eszközei hatékonyságának értékelése” című jelentésére (2004. június 21.);

tekintettel a „Kultúra és oktatás” szakbizottság által 2005. szeptember 22-én elfogadott véleményre (CdR 155/2005 rev. 2, előadó: Lars Nordström, Västra Götaland régió regionális tanácsának tagja (SE/ALDE));

mivel

| 1. | az európai bizottsági javaslatban megjelölt általános célkitűzések elengedhetetlenek a lisszaboni stratégia megvalósításához. A kutatásra fordított költségek az Európai Unió GDP-jének 3 %-ára való növelése (amelyből 2 %-ot a magánszektornak kell vállalnia) – tudva, hogy a kutatás és fejlesztés középpontjában a tudásalapú társadalom és gazdaság európai szintű támogatása áll – rendkívül komoly cél, amely csak közös erőfeszítéssel és a tagállamok, illetve az Európai Unió összehangolt munkájával érhető el; |
| --- | --- |

1.

az európai bizottsági javaslatban megjelölt általános célkitűzések elengedhetetlenek a lisszaboni stratégia megvalósításához. A kutatásra fordított költségek az Európai Unió GDP-jének 3 %-ára való növelése (amelyből 2 %-ot a magánszektornak kell vállalnia) – tudva, hogy a kutatás és fejlesztés középpontjában a tudásalapú társadalom és gazdaság európai szintű támogatása áll – rendkívül komoly cél, amely csak közös erőfeszítéssel és a tagállamok, illetve az Európai Unió összehangolt munkájával érhető el;

| 2. | a kutatás, az innováció és az egész életen át tartó tanulás Európa fejlődésének és versenyképességének kulcsa; |
| --- | --- |

2.

a kutatás, az innováció és az egész életen át tartó tanulás Európa fejlődésének és versenyképességének kulcsa;

| 3. | az Európai Unióban a kutatásra fordított költségek szükséges megduplázása a 2007–2013 közötti időszakban összhangban van a lisszaboni stratégia célkitűzéseivel, és tekintettel van arra, hogy 2004-ben tíz új tagállam csatlakozott az Unióhoz. A javaslat megvalósítása minden európai országnak érdekében áll, még akkor is, ha a 2007–2013-as pénzügyi terv más területein esetleg változások várhatók; |
| --- | --- |

3.

az Európai Unióban a kutatásra fordított költségek szükséges megduplázása a 2007–2013 közötti időszakban összhangban van a lisszaboni stratégia célkitűzéseivel, és tekintettel van arra, hogy 2004-ben tíz új tagállam csatlakozott az Unióhoz. A javaslat megvalósítása minden európai országnak érdekében áll, még akkor is, ha a 2007–2013-as pénzügyi terv más területein esetleg változások várhatók;

| 4. | a jelenlegi (hatodik) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (2002–2006) és a következő (hetedik) keretprogram között nagymértékű folyamatosság figyelhető meg, de a javaslat új feladatköröket is tartalmaz. Ilyenek például az Európai Kutatási Tanács létrehozása és a közös technológiai kezdeményezések; |
| --- | --- |

4.

a jelenlegi (hatodik) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (2002–2006) és a következő (hetedik) keretprogram között nagymértékű folyamatosság figyelhető meg, de a javaslat új feladatköröket is tartalmaz. Ilyenek például az Európai Kutatási Tanács létrehozása és a közös technológiai kezdeményezések;

| 5. | az Európai Bizottság javaslatában szereplő intézkedések nem kohéziós eszközök, de kétségkívül Európa-szerte kihatnak a kohézióra; |
| --- | --- |

5.

az Európai Bizottság javaslatában szereplő intézkedések nem kohéziós eszközök, de kétségkívül Európa-szerte kihatnak a kohézióra;

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

A Régiók Bizottsága álláspontja

1.   Az RB általános megjegyzései

| 1.1 | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy a javaslat politikai háttere és céljai egy önálló, az európai kutatási térség létrehozásáról szóló, a javaslattal együtt előterjesztett közleményben kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

1.1

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy a javaslat politikai háttere és céljai egy önálló, az európai kutatási térség létrehozásáról szóló, a javaslattal együtt előterjesztett közleményben kerülnek bemutatásra.

| 1.2 | A Régiók Bizottsága túlnyomórészt kedvezően értékeli az Európai Bizottság javaslatát, mivel az nagy mértékű folyamatosságot biztosít az új és a jelenlegi keretprogram között. A helyi és regionális önkormányzatok, valamint a kis- és középvállalkozások (KKV-k) jobb lehetőséget kaptak a részvételre, bár a hetedik keretprogram eszközei továbbra is a „nagyobb volumenű kezdeményezéseket” részesítik előnyben. |
| --- | --- |

1.2

A Régiók Bizottsága túlnyomórészt kedvezően értékeli az Európai Bizottság javaslatát, mivel az nagy mértékű folyamatosságot biztosít az új és a jelenlegi keretprogram között. A helyi és regionális önkormányzatok, valamint a kis- és középvállalkozások (KKV-k) jobb lehetőséget kaptak a részvételre, bár a hetedik keretprogram eszközei továbbra is a „nagyobb volumenű kezdeményezéseket” részesítik előnyben.

| 1.3 | Tekintettel a lisszaboni menetrend újraindítására, a Régiók Bizottsága hangsúlyozza a pénzügyi tervről történő megállapodás fontosságát, amely lehetővé teszi a hetedik keretprogram megfelelő finanszírozását az Európai Bizottság javaslatának megfelelően. |
| --- | --- |

1.3

Tekintettel a lisszaboni menetrend újraindítására, a Régiók Bizottsága hangsúlyozza a pénzügyi tervről történő megállapodás fontosságát, amely lehetővé teszi a hetedik keretprogram megfelelő finanszírozását az Európai Bizottság javaslatának megfelelően.

| 1.4 | A Régiók Bizottsága üdvözli az adminisztratív, pénzügyi és jogi eljárások egyszerűsítését, amelyről a javaslatot kísérő, a végrehajtásra vonatkozó munkadokumentum szól, és különösen nagy jelentőséget tulajdonít annak a megállapításnak, miszerint a kérelmezési eljárás, a szerződési tárgyalások és a végrehajtás minden szakaszát egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

1.4

A Régiók Bizottsága üdvözli az adminisztratív, pénzügyi és jogi eljárások egyszerűsítését, amelyről a javaslatot kísérő, a végrehajtásra vonatkozó munkadokumentum szól, és különösen nagy jelentőséget tulajdonít annak a megállapításnak, miszerint a kérelmezési eljárás, a szerződési tárgyalások és a végrehajtás minden szakaszát egyszerűsíteni kell.

| 1.5 | A Régiók Bizottsága megállapítja, hogy az Európai Bizottság széleskörű konzultációk keretében számos érdekelt fél véleményét meghallgatta, és hogy a javaslat mélyreható hatásvizsgálaton alapul, amelyből nem hiányoznak az értékelések és az érintettektől kapott adatok sem. |
| --- | --- |

1.5

A Régiók Bizottsága megállapítja, hogy az Európai Bizottság széleskörű konzultációk keretében számos érdekelt fél véleményét meghallgatta, és hogy a javaslat mélyreható hatásvizsgálaton alapul, amelyből nem hiányoznak az értékelések és az érintettektől kapott adatok sem.

| 1.6 | A Régiók Bizottsága osztja azt a nézetet, miszerint a „tudás” a lisszaboni stratégia alapköve, és az innováció, az oktatás és a kutatás képezik a „tudás háromszögét”. A Régiók Bizottsága fontosnak tartja hangsúlyozni, hogy a minőségre és kiemelkedő teljesítményekre való törekvés a kutatási politika alapvető szempontja, hiszen így jöhet létre olyan tudás, amely hozzájárul a gazdaság fenntartható fejlődéséhez, a foglalkoztatáshoz és a társadalmi kohézióhoz. |
| --- | --- |

1.6

A Régiók Bizottsága osztja azt a nézetet, miszerint a „tudás” a lisszaboni stratégia alapköve, és az innováció, az oktatás és a kutatás képezik a „tudás háromszögét”. A Régiók Bizottsága fontosnak tartja hangsúlyozni, hogy a minőségre és kiemelkedő teljesítményekre való törekvés a kutatási politika alapvető szempontja, hiszen így jöhet létre olyan tudás, amely hozzájárul a gazdaság fenntartható fejlődéséhez, a foglalkoztatáshoz és a társadalmi kohézióhoz.

| 1.7 | A Régiók Bizottsága támogatja a program átfogó céljait és a hetedik keretprogram négy egyedi – az európai kutatási politika négy fő célkitűzésének megfelelő – programra való felosztását (Együttműködés, Ötletek, Emberi erőforrás, Kapacitások). |
| --- | --- |

1.7

A Régiók Bizottsága támogatja a program átfogó céljait és a hetedik keretprogram négy egyedi – az európai kutatási politika négy fő célkitűzésének megfelelő – programra való felosztását (Együttműködés, Ötletek, Emberi erőforrás, Kapacitások).

| 1.8 | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az „

  Együttműködés

  ” program összefogja a határokon átnyúló együttműködés keretében végzett tevékenységeket – az együttműködésen alapuló kutatási projektektől és hálózatoktól a kutatási programok összehangolásáig –, méghozzá mindössze kilenc témában, melyek a következők:






  a) | Egészségügy |
| --- | --- | --- |

1.8

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az „

  Együttműködés

  ” program összefogja a határokon átnyúló együttműködés keretében végzett tevékenységeket – az együttműködésen alapuló kutatási projektektől és hálózatoktól a kutatási programok összehangolásáig –, méghozzá mindössze kilenc témában, melyek a következők:

a)

Egészségügy

| b) | Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia |
| --- | --- |

b)

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia

| c) | Információs és kommunikációs technológiák |
| --- | --- |

c)

Információs és kommunikációs technológiák

| d) | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák |
| --- | --- |

d)

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

| e) | Energia |
| --- | --- |

e)

Energia

| f) | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) |
| --- | --- |

f)

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

| g) | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) |
| --- | --- |

g)

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

| h) | Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok |
| --- | --- |

h)

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

| i) | Biztonság és űrkutatás |
| --- | --- |

i)

Biztonság és űrkutatás

| 1.9 | A Régiók Bizottsága sokat remél az „Ötletek” programtól, amelynek keretein belül egy önálló Európai Kutatási Tanács jön létre a kutatók által javasolt és a tudomány minden szakterületén egymással versenyben álló, különálló kutatócsoportok által végzett élvonalbeli kutatás támogatására. Az RB külön kiemeli a független Kutatási Tanács jelentőségét, és támogatja a kutatási eredményeknek a helyi és regionális önkormányzatokkal teljes együttműködésben történő szisztematikus terjesztését. Az Európai Kutatási Tanácsra vonatkozó elképzelést azért kellene kidolgozni, hogy szoros kapcsolat alakuljon ki a helyi és regionális vezetéssel és a Régiók Bizottságával. |
| --- | --- |

1.9

A Régiók Bizottsága sokat remél az „Ötletek” programtól, amelynek keretein belül egy önálló Európai Kutatási Tanács jön létre a kutatók által javasolt és a tudomány minden szakterületén egymással versenyben álló, különálló kutatócsoportok által végzett élvonalbeli kutatás támogatására. Az RB külön kiemeli a független Kutatási Tanács jelentőségét, és támogatja a kutatási eredményeknek a helyi és regionális önkormányzatokkal teljes együttműködésben történő szisztematikus terjesztését. Az Európai Kutatási Tanácsra vonatkozó elképzelést azért kellene kidolgozni, hogy szoros kapcsolat alakuljon ki a helyi és regionális vezetéssel és a Régiók Bizottságával.

| 1.10 | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az „

  Emberi erőforrás

  ” program keretében megerősödik a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenység, melynél a fő hangsúly a képesség- és pályafutás-fejlesztésre, valamint a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolatra kerül. |
| --- | --- |

1.10

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az „

  Emberi erőforrás

  ” program keretében megerősödik a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenység, melynél a fő hangsúly a képesség- és pályafutás-fejlesztésre, valamint a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolatra kerül.

| 1.11 | A
  „Kapacitások”
  programmal kapcsolatban hangsúlyozza a keretprogram és a strukturális alapok összehangolásának szükségességét az európai kutatási, képzési és innovációs kapacitások megnövelése céljából, különös tekintettel a kutatási infrastruktúrákra, a kis- és középvállalkozások javára folytatott kutatásra, a kutatásorientált regionális csoportosulásokra és a kutatási potenciál felszabadítására az EU konvergencia célkitűzés által érintett régióiban, valamint a „Tudomány a társadalomban” témáját érintő kérdésekre és az átfogó nemzetközi együttműködésre. |
| --- | --- |

1.11

A
  „Kapacitások”
  programmal kapcsolatban hangsúlyozza a keretprogram és a strukturális alapok összehangolásának szükségességét az európai kutatási, képzési és innovációs kapacitások megnövelése céljából, különös tekintettel a kutatási infrastruktúrákra, a kis- és középvállalkozások javára folytatott kutatásra, a kutatásorientált regionális csoportosulásokra és a kutatási potenciál felszabadítására az EU konvergencia célkitűzés által érintett régióiban, valamint a „Tudomány a társadalomban” témáját érintő kérdésekre és az átfogó nemzetközi együttműködésre.

| 1.12 | Európának törekednie kell a tagállamok legteljesebb integrációjára. Minden közösségi politika és eszköz tekintetében az integráció előfeltétel a tagországok jelentős emberi és gazdasági potenciáljának kiaknázásához, mely által versenyképesebb és összetartóbb Európa épülhet, amelyben a fejlődés fenntartható. A keretprogramoknak segíteniük kell az integrációs folyamat felgyorsítását. |
| --- | --- |

1.12

Európának törekednie kell a tagállamok legteljesebb integrációjára. Minden közösségi politika és eszköz tekintetében az integráció előfeltétel a tagországok jelentős emberi és gazdasági potenciáljának kiaknázásához, mely által versenyképesebb és összetartóbb Európa épülhet, amelyben a fejlődés fenntartható. A keretprogramoknak segíteniük kell az integrációs folyamat felgyorsítását.

2.   „Együttműködés” program

| 2.1 | A tudástranszfer és a tudás terjesztése alapvető jelentőségű. A jelenlegi keretprogram gondoskodik ugyan az ehhez szükséges mechanizmusokról, de felvetődik a kérdés, hogy ezeket rendszeresen és hatékonyan alkalmazzák-e. Hogyan alakul az eredmények sorsa? Erről keveset tudunk, mert a nyomon követéssel szemben hiányoznak az egyértelmű elvárások. Megoldást jelenthetne, ha a jóváhagyott projektek esetében fokozottan érvényesülne a tudástranszfert szolgáló stratégiák fejlesztésének és megvalósításának követelménye. Jó lenne, ha az Európai Bizottság mindezt figyelemmel kísérné, és ellenőrizné, milyen eredmények születnek. |
| --- | --- |

2.1

A tudástranszfer és a tudás terjesztése alapvető jelentőségű. A jelenlegi keretprogram gondoskodik ugyan az ehhez szükséges mechanizmusokról, de felvetődik a kérdés, hogy ezeket rendszeresen és hatékonyan alkalmazzák-e. Hogyan alakul az eredmények sorsa? Erről keveset tudunk, mert a nyomon követéssel szemben hiányoznak az egyértelmű elvárások. Megoldást jelenthetne, ha a jóváhagyott projektek esetében fokozottan érvényesülne a tudástranszfert szolgáló stratégiák fejlesztésének és megvalósításának követelménye. Jó lenne, ha az Európai Bizottság mindezt figyelemmel kísérné, és ellenőrizné, milyen eredmények születnek.

| 2.2 | Az információs és kommunikációs technológia (IKT) elengedhetetlenül fontos az ipar, a vállalkozások, a szolgáltatási ágazat, a tudomány és technológia minden aspektusa – köztük a biztonság és a védelem – számára. Európának különösen Japánhoz és az Egyesült Államokhoz képest jelentős lemaradásai vannak, nem utolsó sorban a szuperszámítógépek szükségességének tekintetében számos jelentős területen, pl. az éghajlat-, biztonság- és anyagkutatásban, valamint az új gyógyszerek előállítása terén. |
| --- | --- |

2.2

Az információs és kommunikációs technológia (IKT) elengedhetetlenül fontos az ipar, a vállalkozások, a szolgáltatási ágazat, a tudomány és technológia minden aspektusa – köztük a biztonság és a védelem – számára. Európának különösen Japánhoz és az Egyesült Államokhoz képest jelentős lemaradásai vannak, nem utolsó sorban a szuperszámítógépek szükségességének tekintetében számos jelentős területen, pl. az éghajlat-, biztonság- és anyagkutatásban, valamint az új gyógyszerek előállítása terén.

| 2.3 | A fenntartható fejlődés ökológiai dimenziójával kapcsolatban az RB rámutat arra, hogy a természetet forrásnak kell tekinteni, következésképpen kutatómunkát kellene végezni a bioenergia és a bio-tüzelőanyag, a növényi genomika, a fatechnológia, a fenntartható erdőgazdálkodás, a bányatechnika, a hulladék ártalmatlanításának technológiája és a turizmus terén. |
| --- | --- |

2.3

A fenntartható fejlődés ökológiai dimenziójával kapcsolatban az RB rámutat arra, hogy a természetet forrásnak kell tekinteni, következésképpen kutatómunkát kellene végezni a bioenergia és a bio-tüzelőanyag, a növényi genomika, a fatechnológia, a fenntartható erdőgazdálkodás, a bányatechnika, a hulladék ártalmatlanításának technológiája és a turizmus terén.

| 2.4 | Az RB megismétli, hogy nagy megelégedésére szolgált, hogy a fontos energia-alprogram újra felvételt nyert a hetedik keretprogramba. Bár az energiakutatás is magas prioritást élvez az Euratom hetedik keretprogramjában, ezt a kulcsfontosságú témát még inkább középpontba kellene állítani. Az energia a versenyképes gazdaság elengedhetetlen forrása, ám amint az közismert, Európa aggasztóan rá van utalva az energia importjára. |
| --- | --- |

2.4

Az RB megismétli, hogy nagy megelégedésére szolgált, hogy a fontos energia-alprogram újra felvételt nyert a hetedik keretprogramba. Bár az energiakutatás is magas prioritást élvez az Euratom hetedik keretprogramjában, ezt a kulcsfontosságú témát még inkább középpontba kellene állítani. Az energia a versenyképes gazdaság elengedhetetlen forrása, ám amint az közismert, Európa aggasztóan rá van utalva az energia importjára.

| 2.5 | Fontos, hogy az ökológiai tervek a társadalmi dimenziót is figyelembe vegyék, és ennek megfelelően egészüljenek ki. Az RB ebben az összefüggésben főként az integrációt szeretné átfogó témaként kiemelni. Fontos lenne, hogy a kutatás például azzal is foglalkozzon, hogy az Unióban hogyan valósul meg az integrációs politika, milyen tovább vezető intézkedések figyelhetők meg, ezek mögött milyen célkitűzések állnak, és milyen mutatók alapján; továbbá: adópolitikai intézkedésekkel hogyan lehet befolyásolni az integrációt (számos tagállamban az adókat nemzeti szinten szedik be, miközben az integráció költségeinek túlnyomó része, például a kirekesztés elleni intézkedések költsége a helyi és regionális önkormányzatokat terheli). Az integrációs politika demokráciát érintő szempontjai is lényegesek, így például a szavazati jog gyakorlásának következményei vagy az integrációs politika eltérő megítélése a társadalom különböző rétegeiben. További kérdések merülnek fel a menekültek és a munkaerőpiacon történő megkülönböztetés témakörének vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.5

Fontos, hogy az ökológiai tervek a társadalmi dimenziót is figyelembe vegyék, és ennek megfelelően egészüljenek ki. Az RB ebben az összefüggésben főként az integrációt szeretné átfogó témaként kiemelni. Fontos lenne, hogy a kutatás például azzal is foglalkozzon, hogy az Unióban hogyan valósul meg az integrációs politika, milyen tovább vezető intézkedések figyelhetők meg, ezek mögött milyen célkitűzések állnak, és milyen mutatók alapján; továbbá: adópolitikai intézkedésekkel hogyan lehet befolyásolni az integrációt (számos tagállamban az adókat nemzeti szinten szedik be, miközben az integráció költségeinek túlnyomó része, például a kirekesztés elleni intézkedések költsége a helyi és regionális önkormányzatokat terheli). Az integrációs politika demokráciát érintő szempontjai is lényegesek, így például a szavazati jog gyakorlásának következményei vagy az integrációs politika eltérő megítélése a társadalom különböző rétegeiben. További kérdések merülnek fel a menekültek és a munkaerőpiacon történő megkülönböztetés témakörének vonatkozásában.

| 2.6 | Az RB üdvözli a Galileo projekt kidolgozásának megkezdését; ezt a projektet amellett, hogy az innováció tekintetében igen értékes, az RB véleménye szerint a benne alkalmazott technológiai megoldások és különösen azok alkalmazása teszi valóban multidiszciplinárissá és többfunkciójúvá. |
| --- | --- |

2.6

Az RB üdvözli a Galileo projekt kidolgozásának megkezdését; ezt a projektet amellett, hogy az innováció tekintetében igen értékes, az RB véleménye szerint a benne alkalmazott technológiai megoldások és különösen azok alkalmazása teszi valóban multidiszciplinárissá és többfunkciójúvá.

| 2.7 | Az RB úgy véli, hogy a közegészség, valamint az egészségügy és az ápolás/gondozás tágabban vett területén végzett kutatás a páneurópai érdekű tematikus kutatási prioritások részét kell, hogy képezze. A tanulmányozandó kérdésekhez tartoznak a közegészség különböző oldalai is, például az alkohol és a dohányzás káros hatásainak csökkentését szolgáló intézkedések. Az alkoholprobléma és a dohányzás arányairól és következményeiről gyűjtött ismeretek mind rövid, mind hosszú távon fontosak. |
| --- | --- |

2.7

Az RB úgy véli, hogy a közegészség, valamint az egészségügy és az ápolás/gondozás tágabban vett területén végzett kutatás a páneurópai érdekű tematikus kutatási prioritások részét kell, hogy képezze. A tanulmányozandó kérdésekhez tartoznak a közegészség különböző oldalai is, például az alkohol és a dohányzás káros hatásainak csökkentését szolgáló intézkedések. Az alkoholprobléma és a dohányzás arányairól és következményeiről gyűjtött ismeretek mind rövid, mind hosszú távon fontosak.

| 2.8 | A városfejlesztéssel kapcsolatos – a környezetvédelmi szempontokon túlmutató – kérdéseknek ilyen értelemben szintén kutatás tárgyát kellene képezniük. Gondolhatunk itt közlekedésre, várostervezésre, víz- és szennyvízgazdálkodásra, kulturális örökségre és idegenforgalomra, de az integrációt és az igazgatást érintő kérdésekre is. Ezekre a témakörökre az ötödik keretprogram még figyelmet fordított, de a hatodikból kimaradtak. Ezért a városfejlesztés összefoglaló áttekintésének feladata a hetedik keretprogramra hárul. |
| --- | --- |

2.8

A városfejlesztéssel kapcsolatos – a környezetvédelmi szempontokon túlmutató – kérdéseknek ilyen értelemben szintén kutatás tárgyát kellene képezniük. Gondolhatunk itt közlekedésre, várostervezésre, víz- és szennyvízgazdálkodásra, kulturális örökségre és idegenforgalomra, de az integrációt és az igazgatást érintő kérdésekre is. Ezekre a témakörökre az ötödik keretprogram még figyelmet fordított, de a hatodikból kimaradtak. Ezért a városfejlesztés összefoglaló áttekintésének feladata a hetedik keretprogramra hárul.

| 2.9 | A Régiók Bizottsága fontos kutatási területnek tekinti a kutatás és a napi gyakorlat összekapcsolását. A kutatásalapú tudás gyakorlati alkalmazhatósága mind a közszférának, mind pedig a magánszektornak komoly kihívást jelent, többek között a társadalombiztosító rendszerek továbbfejlesztésének reformjával kapcsolatban. Ez alapvetően minden kutatási területre, de a szolgáltatási szektorban szerzett új ismeretekre különösen érvényes. Következésképpen erősíteni kéne a kutatási eredmények alkalmazásának kutatását. Eme új kutatási terület tárgyát képezhetik például a kutatási eredmények gyakorlati alkalmazásba való átvezetésének módszerei, az átalakulás akadályai, vagy annak kérdése, mitől sikeres az egyik fejlesztési stratégia, és mitől nem a másik, hogyan mennek végbe a tudáson alapuló átalakulási folyamatok, hogyan valósul meg a dolgozók bevonása, és egyes javaslati rendszerek hogyan járulhatnak hozzá a kreatív légkör megteremtéséhez. Az európai kutatási politikának tehát egy olyan kutatási területet kell meghatároznia, amely a kutatás és a napi gyakorlat kölcsönhatását vizsgálja, és az innováció, illetve a fejlődés előmozdítására irányul. Fontos, hogy az EU elismerje ezt, és támogassa e kutatási terület kiépítését a szolgáltatási ágazatban. |
| --- | --- |

2.9

A Régiók Bizottsága fontos kutatási területnek tekinti a kutatás és a napi gyakorlat összekapcsolását. A kutatásalapú tudás gyakorlati alkalmazhatósága mind a közszférának, mind pedig a magánszektornak komoly kihívást jelent, többek között a társadalombiztosító rendszerek továbbfejlesztésének reformjával kapcsolatban. Ez alapvetően minden kutatási területre, de a szolgáltatási szektorban szerzett új ismeretekre különösen érvényes. Következésképpen erősíteni kéne a kutatási eredmények alkalmazásának kutatását. Eme új kutatási terület tárgyát képezhetik például a kutatási eredmények gyakorlati alkalmazásba való átvezetésének módszerei, az átalakulás akadályai, vagy annak kérdése, mitől sikeres az egyik fejlesztési stratégia, és mitől nem a másik, hogyan mennek végbe a tudáson alapuló átalakulási folyamatok, hogyan valósul meg a dolgozók bevonása, és egyes javaslati rendszerek hogyan járulhatnak hozzá a kreatív légkör megteremtéséhez. Az európai kutatási politikának tehát egy olyan kutatási területet kell meghatároznia, amely a kutatás és a napi gyakorlat kölcsönhatását vizsgálja, és az innováció, illetve a fejlődés előmozdítására irányul. Fontos, hogy az EU elismerje ezt, és támogassa e kutatási terület kiépítését a szolgáltatási ágazatban.

| 2.10 | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a demográfiai változás, ezen belül a népesség elöregedésének témáját egyrészt ajánlatos nemzeti kutatási programok keretében megvizsgálni, majd a kutatást európai szinten az eddiginél nagyobb mértékben összehangolni. A regionálisnál magasabb szintű együttműködés keretében futó programok összehangolásának eljárását az ERA-NET (kutatási és fejlesztési programok koordinációja) mintájára az EK-Szerződés 169. cikke alapján kellene kidolgozni. Másrészt a népesség elöregedésével foglalkozó kutatás támogatását a hetedik keretprogram által is jelentősen fokozni kell. Ebben az összefüggésben fontos téma például az „aktív öregség”, amely „Az idősebb dolgozók foglalkoztatottsági szintjének növelése és annak késleltetése, hogy elhagyják a munkaerőpiacot” című európai bizottsági közlemény tárgyát is képezi. Az aktív öregség azonban sokrétűbb megközelítést feltételez; így például fontos lenne bővíteni az egészségben megöregedett emberekről gyűjtött ismeretanyagot, és rávilágítani, mit adhat az idősebb generáció a társadalomnak. Az Unióban a demográfiai változás vonatkozásában az egyes tagállamok között kulturális különbségek és eltérő tapasztalatok figyelhetők meg. Ebből kiindulva számos különféle kérdés vethető fel, amelyeket több szakterületet közösen érintve volna érdemes megvizsgálni. Vonatkozik ez a túlságosan alacsony születési rátára, az elvándorlásra és a drasztikus népességfogyásra, de olyan témákra is, mint a népesség öregedésének kihatása az egészségüggyel és az ápolással/gondozással szembeni igényre, illetve az öngondozás. Az „Együttműködés” program keretében van ugyan szó az európai és nemzeti kutatási programok összehangolásáról, de a Régiók Bizottságának véleménye szerint nagyobb fokú koordinációra lenne szükség. Az „öregedés” fogalmának társadalmi, gazdasági és kulturális összetevői is vannak. A demográfiai változásra adott válasz – alkalmazkodási koncepciók és társadalmi szintű megoldások kidolgozása – az elkövetkező évek egyik legnagyobb politikai kihívása, főként regionális szinten. Ezért olyan fontos, hogy a nemzeti programok kidolgozásában a helyi és a regionális szint is részt vegyen. |
| --- | --- |

2.10

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a demográfiai változás, ezen belül a népesség elöregedésének témáját egyrészt ajánlatos nemzeti kutatási programok keretében megvizsgálni, majd a kutatást európai szinten az eddiginél nagyobb mértékben összehangolni. A regionálisnál magasabb szintű együttműködés keretében futó programok összehangolásának eljárását az ERA-NET (kutatási és fejlesztési programok koordinációja) mintájára az EK-Szerződés 169. cikke alapján kellene kidolgozni. Másrészt a népesség elöregedésével foglalkozó kutatás támogatását a hetedik keretprogram által is jelentősen fokozni kell. Ebben az összefüggésben fontos téma például az „aktív öregség”, amely „Az idősebb dolgozók foglalkoztatottsági szintjének növelése és annak késleltetése, hogy elhagyják a munkaerőpiacot” című európai bizottsági közlemény tárgyát is képezi. Az aktív öregség azonban sokrétűbb megközelítést feltételez; így például fontos lenne bővíteni az egészségben megöregedett emberekről gyűjtött ismeretanyagot, és rávilágítani, mit adhat az idősebb generáció a társadalomnak. Az Unióban a demográfiai változás vonatkozásában az egyes tagállamok között kulturális különbségek és eltérő tapasztalatok figyelhetők meg. Ebből kiindulva számos különféle kérdés vethető fel, amelyeket több szakterületet közösen érintve volna érdemes megvizsgálni. Vonatkozik ez a túlságosan alacsony születési rátára, az elvándorlásra és a drasztikus népességfogyásra, de olyan témákra is, mint a népesség öregedésének kihatása az egészségüggyel és az ápolással/gondozással szembeni igényre, illetve az öngondozás. Az „Együttműködés” program keretében van ugyan szó az európai és nemzeti kutatási programok összehangolásáról, de a Régiók Bizottságának véleménye szerint nagyobb fokú koordinációra lenne szükség. Az „öregedés” fogalmának társadalmi, gazdasági és kulturális összetevői is vannak. A demográfiai változásra adott válasz – alkalmazkodási koncepciók és társadalmi szintű megoldások kidolgozása – az elkövetkező évek egyik legnagyobb politikai kihívása, főként regionális szinten. Ezért olyan fontos, hogy a nemzeti programok kidolgozásában a helyi és a regionális szint is részt vegyen.

| 2.11 | A Régiók Bizottsága szerint a szóban forgó keretprogramra és a versenyképességi és innovációs keretprogramra (VIK) való felosztás következtében elmosódtak a kutatás, az innováció és a gazdaság közötti kapcsolódási pontok. Olyan projektelképzelések, amelyek egyik programba sem sorolhatók be egyértelműen, pedig a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából alapvetők, így könnyen a „senki földjén” végezhetik, és belebuknak a túlzott bürokráciába. Ez legrosszabb esetben tartósan elriasztja a potenciális keresletet, amit pedig Európa nem engedhet meg magának. Rendkívül fontos, hogy az Európai Bizottság mint egységes testület gondoskodjon arról, hogy a különböző főigazgatóságok és programok közötti adminisztratív határok ne hátráltassák a sokat ígérő projekteket. |
| --- | --- |

2.11

A Régiók Bizottsága szerint a szóban forgó keretprogramra és a versenyképességi és innovációs keretprogramra (VIK) való felosztás következtében elmosódtak a kutatás, az innováció és a gazdaság közötti kapcsolódási pontok. Olyan projektelképzelések, amelyek egyik programba sem sorolhatók be egyértelműen, pedig a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából alapvetők, így könnyen a „senki földjén” végezhetik, és belebuknak a túlzott bürokráciába. Ez legrosszabb esetben tartósan elriasztja a potenciális keresletet, amit pedig Európa nem engedhet meg magának. Rendkívül fontos, hogy az Európai Bizottság mint egységes testület gondoskodjon arról, hogy a különböző főigazgatóságok és programok közötti adminisztratív határok ne hátráltassák a sokat ígérő projekteket.

| 2.12 | A helyi és regionális önkormányzatoknak a technológiai platformokban való részvétele számos fontos társadalmi területen való illetékességük miatt hasznos lehet. A polgárok szükségleteinek megfelelő új technológiai platformok kutatási stratégiáinak kidolgozásában és a vonatkozó, nemrégiben kialakított platformok továbbfejlesztésében a helyi és regionális önkormányzatok természetes részesei a főiskolák, a gazdaság és a közszféra együttműködésének. Ez az együttműködés a technológiai platformok egyik előfeltétele. Vannak olyan technológiai platformok, amelyek könnyen hozzáigazíthatók a helyi és regionális tevékenységek fejlődéséhez. A technológiai platformok hosszú távú vállalkozások, de fejlesztésüket gyakran inkább a technika már régebb óta elismert területei irányítják, mintsem a polgárok alapvető szükségletei. |
| --- | --- |

2.12

A helyi és regionális önkormányzatoknak a technológiai platformokban való részvétele számos fontos társadalmi területen való illetékességük miatt hasznos lehet. A polgárok szükségleteinek megfelelő új technológiai platformok kutatási stratégiáinak kidolgozásában és a vonatkozó, nemrégiben kialakított platformok továbbfejlesztésében a helyi és regionális önkormányzatok természetes részesei a főiskolák, a gazdaság és a közszféra együttműködésének. Ez az együttműködés a technológiai platformok egyik előfeltétele. Vannak olyan technológiai platformok, amelyek könnyen hozzáigazíthatók a helyi és regionális tevékenységek fejlődéséhez. A technológiai platformok hosszú távú vállalkozások, de fejlesztésüket gyakran inkább a technika már régebb óta elismert területei irányítják, mintsem a polgárok alapvető szükségletei.

| 2.13 | A városok, települések és régiók fontos szerepet játszanak a polgárok és a környező területek gazdasági-szociális fejlődésében. Ezért teljes mértékben be kellene őket vonni az innovációra és az egész életen át tartó tanulásra irányuló programokba. Hiszen a városok, a települések és a régiók katalizátorként működhetnek, elősegítve a pénzalapokhoz való széleskörű hozzáférést megkönnyítő partnerséget, a helyi intézmények pedig ösztönző szerepet játszhatnak az innováció és a kutatás fejlesztésében az adott területen. |
| --- | --- |

2.13

A városok, települések és régiók fontos szerepet játszanak a polgárok és a környező területek gazdasági-szociális fejlődésében. Ezért teljes mértékben be kellene őket vonni az innovációra és az egész életen át tartó tanulásra irányuló programokba. Hiszen a városok, a települések és a régiók katalizátorként működhetnek, elősegítve a pénzalapokhoz való széleskörű hozzáférést megkönnyítő partnerséget, a helyi intézmények pedig ösztönző szerepet játszhatnak az innováció és a kutatás fejlesztésében az adott területen.

| 2.14 | Az RB örömmel veszi tudomásul, hogy a hetedik keretprogram folyamán a Tanácsban több tagállam és az Európai Parlament is foglalkozni kezdett a társadalmi ösztönzésű kutatási platformok (Socially Motivated Research Platforms – SMRP) fogalmával. E platformok alatt a technológiai platformok egyféle kiegészítése értendő, amely lehetővé teszi, hogy a hosszú távú kutatási stratégiák koncepcióinak kidolgozásakor más érintett szereplők – például állami intézmények, (egyetemi, főiskolai vagy intézetben dolgozó) kutatók, adott esetben akár gazdasági szereplők – véleménye, és ezáltal a társadalmi szükségletek is meghatározó súllyal essenek a latba. Európának új ismeretekre van szüksége, hogy jobban megértse a társadalmi kihívásokból, például bizonyos interkulturális és etnikai különbségekből, a demográfiai helyzet alakulásából, illetve a környezet állapotából (beleértve az éghajlatváltozást) adódó problémákat. Az SMRP célja egyesíteni azokat, akik Európában érdekeltek a tudásfejlesztés kérdésében, hogy szembenézhessenek az Európa előtt álló komoly, hosszú távú társadalmi kihívásokkal. A legjelentősebb érdekeltek közé tartoznak természetesen a tudás „végső felhasználói”, köztük a helyi és regionális önkormányzatok. |
| --- | --- |

2.14

Az RB örömmel veszi tudomásul, hogy a hetedik keretprogram folyamán a Tanácsban több tagállam és az Európai Parlament is foglalkozni kezdett a társadalmi ösztönzésű kutatási platformok (Socially Motivated Research Platforms – SMRP) fogalmával. E platformok alatt a technológiai platformok egyféle kiegészítése értendő, amely lehetővé teszi, hogy a hosszú távú kutatási stratégiák koncepcióinak kidolgozásakor más érintett szereplők – például állami intézmények, (egyetemi, főiskolai vagy intézetben dolgozó) kutatók, adott esetben akár gazdasági szereplők – véleménye, és ezáltal a társadalmi szükségletek is meghatározó súllyal essenek a latba. Európának új ismeretekre van szüksége, hogy jobban megértse a társadalmi kihívásokból, például bizonyos interkulturális és etnikai különbségekből, a demográfiai helyzet alakulásából, illetve a környezet állapotából (beleértve az éghajlatváltozást) adódó problémákat. Az SMRP célja egyesíteni azokat, akik Európában érdekeltek a tudásfejlesztés kérdésében, hogy szembenézhessenek az Európa előtt álló komoly, hosszú távú társadalmi kihívásokkal. A legjelentősebb érdekeltek közé tartoznak természetesen a tudás „végső felhasználói”, köztük a helyi és regionális önkormányzatok.

| 2.15 | A társadalmi ösztönzésű kutatási platformok fogalma, illetve koncepciója nagymértékben a társadalom érdekelt köreinek kezdeményezéseire és arra épít, hogy ezekben a körökben megvan az igény az új, különböző társadalmi területeken folytatott élvonalbeli kutatáson alapuló ismeretekre. Az elképzelés azt is magában foglalja, hogy az érdekeltek aktívan részt vesznek a kutatandó problémák és kérdéskörök megnevezésében. Ezenkívül azon alapul, hogy a társadalom érdekelt körei aktívan vállalják a felelősséget a keletkező tudás terjesztéséért és alkalmazásáért. Ennek sikerére természetesen nagyobb az esély, ha az érdekelt körök nagymértékben kivehetik a maguk részét a kérdések megfogalmazásából. Az SMRP-k tehát az ipar dominálta technológiai platformok kiegészítéséként értelmezendők. Az ipar szereplői a kutatási területtől függően az egyes SMRP-k munkájába is aktívan bekapcsolódhatnak, jóllehet az irányt más szereplők határozzák meg. Az SMRP koncepciója felöleli az interdiszciplináris kutatást is, hogy megfeleljen az emberi és társadalmi problémák összetettségének. Ezeket úgy értjük meg legjobban, ha különböző tudományos nézőpontokból vizsgáljuk őket. A tudásfejlesztés és a társadalmi újítások lehetőségeinek bővítése érdekében a széleskörű transznacionális együttműködés is az SMRP részét képezi. |
| --- | --- |

2.15

A társadalmi ösztönzésű kutatási platformok fogalma, illetve koncepciója nagymértékben a társadalom érdekelt köreinek kezdeményezéseire és arra épít, hogy ezekben a körökben megvan az igény az új, különböző társadalmi területeken folytatott élvonalbeli kutatáson alapuló ismeretekre. Az elképzelés azt is magában foglalja, hogy az érdekeltek aktívan részt vesznek a kutatandó problémák és kérdéskörök megnevezésében. Ezenkívül azon alapul, hogy a társadalom érdekelt körei aktívan vállalják a felelősséget a keletkező tudás terjesztéséért és alkalmazásáért. Ennek sikerére természetesen nagyobb az esély, ha az érdekelt körök nagymértékben kivehetik a maguk részét a kérdések megfogalmazásából. Az SMRP-k tehát az ipar dominálta technológiai platformok kiegészítéséként értelmezendők. Az ipar szereplői a kutatási területtől függően az egyes SMRP-k munkájába is aktívan bekapcsolódhatnak, jóllehet az irányt más szereplők határozzák meg. Az SMRP koncepciója felöleli az interdiszciplináris kutatást is, hogy megfeleljen az emberi és társadalmi problémák összetettségének. Ezeket úgy értjük meg legjobban, ha különböző tudományos nézőpontokból vizsgáljuk őket. A tudásfejlesztés és a társadalmi újítások lehetőségeinek bővítése érdekében a széleskörű transznacionális együttműködés is az SMRP részét képezi.

| 2.16 | Az SMRP-ről folytatott vita különféle tartalmi és tárgyi kérdésekre tért ki, amelyek közül a Régiók Bizottsága jelen dokumentumában szeretne kiemelni néhány lehetséges témát: népesedési változások Európában (a népesség elöregedése); Európa és az integráció, illetve migráció; fenntartható fejlődés a környezetvédelem fényében.
  A népesség elöregedésének problémája az EU összes tagállamát érinti, és kérdéseket vet fel többek között az egészségügy, az ápolás/gondozás (például e-egészség, egészséges öregedés, biztonságos lakókörülmények), a nyugdíjrendszer, az aktív élet meghosszabbítása terén. Ezt a demográfiai folyamatot sokan gondként említik, pedig számos lehetőséget is megnyit. A népesség idősebb része komoly, szakértelmen és tapasztalaton alapuló tudásforrásnak tekinthető; számos idősebb polgár jól tájékozott és igényes vevő/felhasználó/páciens, aki különböző területeken el fogja várni az innovatív megoldásokat. Hogyan lehet az emberi erőforrást a legjobban és egész életén át az egyén és a társadalom javára felszabadítani és fejleszteni? Az „integráció és migráció” témakör többek között például az integráció, a munkaerőpiac és a kirekesztés bizonyos szempontjaival foglalkozhatna. A „fenntartható fejlődés – környezetvédelem” témakör az európai területrendezés kérdéseit karolhatná fel: a város mint ösztönző erő – a város és a vidék kölcsönös kapcsolatára összpontosítva; környezetszennyezés és ennek hatása a tájra – a városok és a különböző régiók vidéki területei közötti kölcsönhatásra összpontosítva; Európa felelőssége a globális fenntartható fejlődés vonatkozásában – a globális és az európai összefüggések kölcsönös viszonyára összpontosítva. |
| --- | --- |

2.16

Az SMRP-ről folytatott vita különféle tartalmi és tárgyi kérdésekre tért ki, amelyek közül a Régiók Bizottsága jelen dokumentumában szeretne kiemelni néhány lehetséges témát: népesedési változások Európában (a népesség elöregedése); Európa és az integráció, illetve migráció; fenntartható fejlődés a környezetvédelem fényében.

A népesség elöregedésének problémája az EU összes tagállamát érinti, és kérdéseket vet fel többek között az egészségügy, az ápolás/gondozás (például e-egészség, egészséges öregedés, biztonságos lakókörülmények), a nyugdíjrendszer, az aktív élet meghosszabbítása terén. Ezt a demográfiai folyamatot sokan gondként említik, pedig számos lehetőséget is megnyit. A népesség idősebb része komoly, szakértelmen és tapasztalaton alapuló tudásforrásnak tekinthető; számos idősebb polgár jól tájékozott és igényes vevő/felhasználó/páciens, aki különböző területeken el fogja várni az innovatív megoldásokat. Hogyan lehet az emberi erőforrást a legjobban és egész életén át az egyén és a társadalom javára felszabadítani és fejleszteni? Az „integráció és migráció” témakör többek között például az integráció, a munkaerőpiac és a kirekesztés bizonyos szempontjaival foglalkozhatna. A „fenntartható fejlődés – környezetvédelem” témakör az európai területrendezés kérdéseit karolhatná fel: a város mint ösztönző erő – a város és a vidék kölcsönös kapcsolatára összpontosítva; környezetszennyezés és ennek hatása a tájra – a városok és a különböző régiók vidéki területei közötti kölcsönhatásra összpontosítva; Európa felelőssége a globális fenntartható fejlődés vonatkozásában – a globális és az európai összefüggések kölcsönös viszonyára összpontosítva.

3.   „Ötletek” program

| 3.1 | Fontos, hogy az Európai Kutatási Tanács a független és nagy szaktudású kutatókkal végzett munkája során nagymértékben ügyeljen a feddhetetlenségre. Tevékenységének a kérelmek könnyen kezelhető adminisztrációjával kell kitűnnie. Alapvető, hogy felismerhető legyen, ki határozza meg a prioritásokat. |
| --- | --- |

3.1

Fontos, hogy az Európai Kutatási Tanács a független és nagy szaktudású kutatókkal végzett munkája során nagymértékben ügyeljen a feddhetetlenségre. Tevékenységének a kérelmek könnyen kezelhető adminisztrációjával kell kitűnnie. Alapvető, hogy felismerhető legyen, ki határozza meg a prioritásokat.

| 3.2 | Az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott kutatás eredményeit szisztematikusan és ténylegesen elérhetővé kell tenni a más európai régiókban tevékenykedő kutatók számára. Az ehhez szükséges eszközöket a kutatási mobilitást célzó intézkedésekre szánt költségvetésből kell elvenni, vagy az Európai Kutatási Tanács közvetlen támogatása címén kellene biztosítani. Utóbbi esetben a támogatás a jóváhagyott projektekre szánt teljes összegnek csak szerény részét tenné ki. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott kutatás eredményeit szisztematikusan és ténylegesen elérhetővé kell tenni a más európai régiókban tevékenykedő kutatók számára. Az ehhez szükséges eszközöket a kutatási mobilitást célzó intézkedésekre szánt költségvetésből kell elvenni, vagy az Európai Kutatási Tanács közvetlen támogatása címén kellene biztosítani. Utóbbi esetben a támogatás a jóváhagyott projektekre szánt teljes összegnek csak szerény részét tenné ki.

4.   „Emberi erőforrás” program

| 4.1 | Európa tudósokkal való megfelelő ellátása érdekében a Régiók Bizottsága szükségesnek tartja a nők munkájának megkönnyítését a kutatás területén. Ebben az összefüggésben fontos tényezőnek tekinthetők a különböző politikai intézkedések, és az emberek mentális hozzáállásának megváltoztatása a gazdasági életben csakúgy, mint az egyetemeken. Be kell vezetni a Marie Curie cselekvési programokat, hogy már a középiskolás fiatalokban felkeltsük az érdeklődést a nők tudományban és kutatásban betöltött szerepe és helye iránt, és ezzel csökkentsük a nők alulreprezentáltságát. |
| --- | --- |

4.1

Európa tudósokkal való megfelelő ellátása érdekében a Régiók Bizottsága szükségesnek tartja a nők munkájának megkönnyítését a kutatás területén. Ebben az összefüggésben fontos tényezőnek tekinthetők a különböző politikai intézkedések, és az emberek mentális hozzáállásának megváltoztatása a gazdasági életben csakúgy, mint az egyetemeken. Be kell vezetni a Marie Curie cselekvési programokat, hogy már a középiskolás fiatalokban felkeltsük az érdeklődést a nők tudományban és kutatásban betöltött szerepe és helye iránt, és ezzel csökkentsük a nők alulreprezentáltságát.

| 4.2 | A Régiók Bizottsága kiemeli, hogy minden valószínűség szerint számos különböző intézkedésre lesz szükség nagy számú, jó hírű kutatócsoport Európába csábítása érdekében. Azok a különbségek, amelyek Európában gátolják az ígéretes szakmai előmenetelt, egyrészt földrajzi, jogi és adminisztratív, másrészt kulturális természetűek. A besorolási fokozatok, a jövedelemszintek és a társadalmi juttatások stb. összehasonlítása esetleg elősegítené az európai kutatók szakmai kilátásainak javulását. Használhatna az úgynevezett „társított állások” létrehozása is, amelyek lehetővé tennék, hogy a munkaviszonyban dolgozók munkájuk keretei között kutatótevékenységet is végezzenek. |
| --- | --- |

4.2

A Régiók Bizottsága kiemeli, hogy minden valószínűség szerint számos különböző intézkedésre lesz szükség nagy számú, jó hírű kutatócsoport Európába csábítása érdekében. Azok a különbségek, amelyek Európában gátolják az ígéretes szakmai előmenetelt, egyrészt földrajzi, jogi és adminisztratív, másrészt kulturális természetűek. A besorolási fokozatok, a jövedelemszintek és a társadalmi juttatások stb. összehasonlítása esetleg elősegítené az európai kutatók szakmai kilátásainak javulását. Használhatna az úgynevezett „társított állások” létrehozása is, amelyek lehetővé tennék, hogy a munkaviszonyban dolgozók munkájuk keretei között kutatótevékenységet is végezzenek.

| 4.3 | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy fontos lenne megvilágítani, mit jelent az „egész életen át tartó tanulás” mint az európai fejlődés forrása, illetve mint eszköz az európai kutatáspolitikai célok elérésére. Jó, hogy ezek a szempontok megtalálhatók az Európai Bizottság javaslatában, és fontos, hogy a munkát mind a regionális, mind a nemzeti, illetve közösségi szintű szereplők előrelendítsék. Ebben az összefüggésben az RB utal a Kutatási Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság és a Régiók Bizottsága „A kölcsönös tanulás platformjai” elnevezésű kezdeményezésére. Ez a kezdeményezés a regionális szintű döntéshozókra irányul, akiket a „tanulás” kérdéskörét illetően konkrét eszközökkel kellene ellátni. Ilyen eszköz lehet például a regionális körkép, a regionális szintű összehasonlító teljesítményértékelés („benchmarking”) és a regionális profilok. |
| --- | --- |

4.3

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy fontos lenne megvilágítani, mit jelent az „egész életen át tartó tanulás” mint az európai fejlődés forrása, illetve mint eszköz az európai kutatáspolitikai célok elérésére. Jó, hogy ezek a szempontok megtalálhatók az Európai Bizottság javaslatában, és fontos, hogy a munkát mind a regionális, mind a nemzeti, illetve közösségi szintű szereplők előrelendítsék. Ebben az összefüggésben az RB utal a Kutatási Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság és a Régiók Bizottsága „A kölcsönös tanulás platformjai” elnevezésű kezdeményezésére. Ez a kezdeményezés a regionális szintű döntéshozókra irányul, akiket a „tanulás” kérdéskörét illetően konkrét eszközökkel kellene ellátni. Ilyen eszköz lehet például a regionális körkép, a regionális szintű összehasonlító teljesítményértékelés („benchmarking”) és a regionális profilok.

| 4.4 | Az RB véleménye szerint az Európai Bizottságnak arra is tekintettel kellene lennie, hogy az európai kutatók szakmai lehetőségeinek ügye az összes uniós tagállamot, azokon belül pedig a közszféra összes olyan ágazatát érinti, amelyért a települések, járások és régiók felelősek. |
| --- | --- |

4.4

Az RB véleménye szerint az Európai Bizottságnak arra is tekintettel kellene lennie, hogy az európai kutatók szakmai lehetőségeinek ügye az összes uniós tagállamot, azokon belül pedig a közszféra összes olyan ágazatát érinti, amelyért a települések, járások és régiók felelősek.

| 4.5 | Ezenkívül az RB hangsúlyozza: több intézkedésre van szükség a célból, hogy új kutatógeneráció nevelkedhessen fel és munkálkodhasson az egyetemeken, a gazdasági életben és a közszférában. Itt többek között a kutatók képzését érintő intézkedésekre kell gondolni, például arra, hogy a doktoranduszok tanulmányaik során a gazdasági életben és a közszférában is szerezzenek gyakorlati tapasztalatot. A leendő kutatókat az egyetemen kívüli munkára is ki kell képezni és fel kell készíteni. |
| --- | --- |

4.5

Ezenkívül az RB hangsúlyozza: több intézkedésre van szükség a célból, hogy új kutatógeneráció nevelkedhessen fel és munkálkodhasson az egyetemeken, a gazdasági életben és a közszférában. Itt többek között a kutatók képzését érintő intézkedésekre kell gondolni, például arra, hogy a doktoranduszok tanulmányaik során a gazdasági életben és a közszférában is szerezzenek gyakorlati tapasztalatot. A leendő kutatókat az egyetemen kívüli munkára is ki kell képezni és fel kell készíteni.

5.   „Kapacitások” program

A Régiók Bizottsága üdvözli a keretprogram szóban forgó részét. Úgy véli, annak mind a hat részterülete fontos, de szeretné kiemelni a következőket:

| 5.1 | A „tudásalapú régiók” kezdeményezés többek között azért üdvözlendő, mert megvilágítja a régiók megnövekedett értékét az innováció és a fejlődés szempontjából. A tudásalapú régiók jelentőségét az általános európai gazdasági növekedés fényében nem lehet eléggé hangsúlyozni: ők a nemzeti gazdaságok alappillérei. |
| --- | --- |

5.1

A „tudásalapú régiók” kezdeményezés többek között azért üdvözlendő, mert megvilágítja a régiók megnövekedett értékét az innováció és a fejlődés szempontjából. A tudásalapú régiók jelentőségét az általános európai gazdasági növekedés fényében nem lehet eléggé hangsúlyozni: ők a nemzeti gazdaságok alappillérei.

| 5.2 | A Régiók Bizottsága kívánatosnak tartja a keretprogramok és a strukturális alapok szorosabb összekapcsolását. Az élvonalbeli kutatás és a kohézió támogatása között feszültség figyelhető meg. Ez a feszültség feloldható, ha az élvonalbeli kutatásban érintett szereplők minden régióban ösztönző támogatást kapnak. Emellett a Régiók Bizottsága tanulmány készítésére adott megbízást, amely alaposan megvizsgálja a helyi és regionális önkormányzatok strukturális kapacitását, illetve készségüket a K+F támogatására. A tanulmány tekintetbe veszi többek között a K+F, a strukturális alapok és az innováció kérdéseinek kapcsolódását. |
| --- | --- |

5.2

A Régiók Bizottsága kívánatosnak tartja a keretprogramok és a strukturális alapok szorosabb összekapcsolását. Az élvonalbeli kutatás és a kohézió támogatása között feszültség figyelhető meg. Ez a feszültség feloldható, ha az élvonalbeli kutatásban érintett szereplők minden régióban ösztönző támogatást kapnak. Emellett a Régiók Bizottsága tanulmány készítésére adott megbízást, amely alaposan megvizsgálja a helyi és regionális önkormányzatok strukturális kapacitását, illetve készségüket a K+F támogatására. A tanulmány tekintetbe veszi többek között a K+F, a strukturális alapok és az innováció kérdéseinek kapcsolódását.

| 5.3 | A Régiók Bizottsága tudatában van a pénzügyi tervről Európa-szerte folytatott vitának. Mindamellett rendkívül fontosnak tartja, hogy a szóban forgó új kezdeményezések akkor is folytatódjanak, ha csökkenne a jelen javaslatra szánt pénzügyi keret. Az előirányzott eszközök, amelyek mintegy 160 millió euróval csak mintegy 2 %-át teszik ki a 7,4 milliárd euróval ellátott „Kapacitások” alprogramnak, a javaslat ambíciói fényében teljességgel elégtelennek tekinthetők. |
| --- | --- |

5.3

A Régiók Bizottsága tudatában van a pénzügyi tervről Európa-szerte folytatott vitának. Mindamellett rendkívül fontosnak tartja, hogy a szóban forgó új kezdeményezések akkor is folytatódjanak, ha csökkenne a jelen javaslatra szánt pénzügyi keret. Az előirányzott eszközök, amelyek mintegy 160 millió euróval csak mintegy 2 %-át teszik ki a 7,4 milliárd euróval ellátott „Kapacitások” alprogramnak, a javaslat ambíciói fényében teljességgel elégtelennek tekinthetők.

| 5.4 | Emellett hiányoznak a konkrét erőfeszítések annak érdekében, hogy az iparral együtt a főiskolák is összekapcsolódjanak a kutató és fejlesztő munka kereskedelmi alkalmazásának közös kibontakoztatásával és támogatásával. Ez arra vezethető vissza, hogy az innovációt érintő területekkel, a többitől elkülönítve, egy külön versenyképességi és innovációs keretprogram, az úgynevezett VIK-program foglalkozik. Bizonytalanságok észlelhetők a két keretprogram elhatárolásai és lehetséges átfedései vonatkozásában. Az Európai Bizottság feladata, hogy ezeket tisztázza. Ennek során nagy valószínűséggel nem merülnek fel gondok, de ellenkező esetben fontos, hogy az Európai Bizottság készenlétben tartson egy olyan modellt, amely biztosítja a programok jobb illeszkedését. Vegyük például a közös technológiai kezdeményezésekhez felhasznált kockázati tőkét: a piacra történő bevezetés szakaszában egy adott projekt vajon a 7. keretprogram alapján jogosult a támogatásra, vagy a VIK-program keretében kell kérvényezni a szükséges eszközöket? |
| --- | --- |

5.4

Emellett hiányoznak a konkrét erőfeszítések annak érdekében, hogy az iparral együtt a főiskolák is összekapcsolódjanak a kutató és fejlesztő munka kereskedelmi alkalmazásának közös kibontakoztatásával és támogatásával. Ez arra vezethető vissza, hogy az innovációt érintő területekkel, a többitől elkülönítve, egy külön versenyképességi és innovációs keretprogram, az úgynevezett VIK-program foglalkozik. Bizonytalanságok észlelhetők a két keretprogram elhatárolásai és lehetséges átfedései vonatkozásában. Az Európai Bizottság feladata, hogy ezeket tisztázza. Ennek során nagy valószínűséggel nem merülnek fel gondok, de ellenkező esetben fontos, hogy az Európai Bizottság készenlétben tartson egy olyan modellt, amely biztosítja a programok jobb illeszkedését. Vegyük például a közös technológiai kezdeményezésekhez felhasznált kockázati tőkét: a piacra történő bevezetés szakaszában egy adott projekt vajon a 7. keretprogram alapján jogosult a támogatásra, vagy a VIK-program keretében kell kérvényezni a szükséges eszközöket?

| 5.5 | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a kutatási intézeteket is mint a műszaki alkalmazások átvitelének és a közös termékfejlesztésnek természetes szövetségeseit. A régiók egyedi gazdasági szerkezete és a közszektor felépítése függvényében jelentős szakosodási igény alakulhat ki. Az Európai Bizottságnak nemcsak a kohéziós politikával kapcsolatos szinergiákra kellene felhívnia a figyelmet, hanem az uniós eszközök jelentőségére is a nemzeti és regionális szintű innovációs stratégiák megvalósításában. |
| --- | --- |

5.5

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a kutatási intézeteket is mint a műszaki alkalmazások átvitelének és a közös termékfejlesztésnek természetes szövetségeseit. A régiók egyedi gazdasági szerkezete és a közszektor felépítése függvényében jelentős szakosodási igény alakulhat ki. Az Európai Bizottságnak nemcsak a kohéziós politikával kapcsolatos szinergiákra kellene felhívnia a figyelmet, hanem az uniós eszközök jelentőségére is a nemzeti és regionális szintű innovációs stratégiák megvalósításában.

| 5.6 | A Régiók Bizottsága osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint az EU (a strukturális alapok keretében meghatározott) konvergencia célkitűzés által érintett régióiban jelentős kutatási potenciálok rejlenek, amelyeket ki kell aknázni. |
| --- | --- |

5.6

A Régiók Bizottsága osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint az EU (a strukturális alapok keretében meghatározott) konvergencia célkitűzés által érintett régióiban jelentős kutatási potenciálok rejlenek, amelyeket ki kell aknázni.

| 5.7 | Nem szabad figyelmen kívül hagyni a kevésbé kutatásigényes munkaerő-piaci ágazatokat, amelyek szintén nagymértékben hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez Európában, de a lisszaboni folyamathoz is. A hatodik kutatási keretprogram eddig főként a kutatásigényes területekhez igazodott. A kevésbé kutatásigényes területek anyagi támogatása, amely lehetővé teszi, hogy ezek a területek kihasználják a már létező technológiákat, olyan innovációk megvalósításához vezethet, amelyek különben elmaradnának. Ezért fontos, hogy a kutatási program nagyobb figyelmet szenteljen ezekre a szereplőkre. |
| --- | --- |

5.7

Nem szabad figyelmen kívül hagyni a kevésbé kutatásigényes munkaerő-piaci ágazatokat, amelyek szintén nagymértékben hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez Európában, de a lisszaboni folyamathoz is. A hatodik kutatási keretprogram eddig főként a kutatásigényes területekhez igazodott. A kevésbé kutatásigényes területek anyagi támogatása, amely lehetővé teszi, hogy ezek a területek kihasználják a már létező technológiákat, olyan innovációk megvalósításához vezethet, amelyek különben elmaradnának. Ezért fontos, hogy a kutatási program nagyobb figyelmet szenteljen ezekre a szereplőkre.

| 5.8 | A Régiók Bizottsága üdvözli a „Tudomány a társadalomban” cselekvési programot, és hangsúlyozza az új keretprogram e fontos területének jelentőségét. |
| --- | --- |

5.8

A Régiók Bizottsága üdvözli a „Tudomány a társadalomban” cselekvési programot, és hangsúlyozza az új keretprogram e fontos területének jelentőségét.

6.   
  A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 6.1 | A Régiók Bizottsága véleménye szerint fontos, hogy a fenntartható fejlődés társadalmi és ökológiai dimenziója az egész 7. keretprogram valódi vezérfonalává váljon. |
| --- | --- |

6.1

A Régiók Bizottsága véleménye szerint fontos, hogy a fenntartható fejlődés társadalmi és ökológiai dimenziója az egész 7. keretprogram valódi vezérfonalává váljon.

| 6.2 | A Régiók Bizottsága reméli, hogy az Európai Bizottság proaktív szerepet vállal, és sokoldalúan támogatja az SMRP-folyamatokat (Socially Motivated Research Platforms) – úgy, ahogy ezt a technikai platformok esetében is tette. Például ajánlatos lenne először az SMRP koncepcióját meghatározni, és különböző érdekelt csoportokat arra biztatni, hogy hosszú távú elképzeléseket és stratégiai kutatási menetrendet dolgozzanak ki, illetve megfigyelőként különböző platformokon vegyenek részt, amelyek munkáját tanácsadóként és támogatóként mozdíthatják elő. Emellett gondoskodhatnak az átláthatóságról, a nyitottságról és bizonyos szervezési feladatokról is. Ezzel a módszerrel az Európai Bizottság a sikeres megvalósítás útját egyengetné. |
| --- | --- |

6.2

A Régiók Bizottsága reméli, hogy az Európai Bizottság proaktív szerepet vállal, és sokoldalúan támogatja az SMRP-folyamatokat (Socially Motivated Research Platforms) – úgy, ahogy ezt a technikai platformok esetében is tette. Például ajánlatos lenne először az SMRP koncepcióját meghatározni, és különböző érdekelt csoportokat arra biztatni, hogy hosszú távú elképzeléseket és stratégiai kutatási menetrendet dolgozzanak ki, illetve megfigyelőként különböző platformokon vegyenek részt, amelyek munkáját tanácsadóként és támogatóként mozdíthatják elő. Emellett gondoskodhatnak az átláthatóságról, a nyitottságról és bizonyos szervezési feladatokról is. Ezzel a módszerrel az Európai Bizottság a sikeres megvalósítás útját egyengetné.

| 6.3 | A Régiók Bizottsága megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok különböző képviselői aktívan munkálkodnak azon, hogy megnyerjék a megfelelő szereplőket az SMRP-koncepció kidolgozására. A Régiók Bizottsága üdvözölné, ha az Európai Bizottság, a Parlament, a Tanács, a kutatást folytató nemzeti intézmények, a települések, járások és régiók, valamint a kutatók és más szereplők között párbeszéd alakulna ki, amely elsőként a népesség elöregedésének témáját helyezné középpontba. |
| --- | --- |

6.3

A Régiók Bizottsága megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok különböző képviselői aktívan munkálkodnak azon, hogy megnyerjék a megfelelő szereplőket az SMRP-koncepció kidolgozására. A Régiók Bizottsága üdvözölné, ha az Európai Bizottság, a Parlament, a Tanács, a kutatást folytató nemzeti intézmények, a települések, járások és régiók, valamint a kutatók és más szereplők között párbeszéd alakulna ki, amely elsőként a népesség elöregedésének témáját helyezné középpontba.

| 6.4 | A Régiók Bizottsága nézete szerint az egész Európai Bizottság feladata gondoskodni arról, hogy a program végrehajtását ne gátolják abból eredő adminisztrációs nehézségek, hogy a szóban forgó keretprogram, illetve a versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK) igazgatásáért más-más főigazgatóság felel. A két program elhatárolását világosan ki kell dolgozni. |
| --- | --- |

6.4

A Régiók Bizottsága nézete szerint az egész Európai Bizottság feladata gondoskodni arról, hogy a program végrehajtását ne gátolják abból eredő adminisztrációs nehézségek, hogy a szóban forgó keretprogram, illetve a versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK) igazgatásáért más-más főigazgatóság felel. A két program elhatárolását világosan ki kell dolgozni.

| 6.5 | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza a technológiai fejlesztés fontosságát a hetedik keretprogramon belül. A Versenyképességi és Innovációs Keretprogrammal (VIK) szoros szinergiákat kell kialakítani, hogy szerte Európában új vállalkozások és a tudásalapú vállalkozásokban új munkahelyek jöhessenek létre. |
| --- | --- |

6.5

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza a technológiai fejlesztés fontosságát a hetedik keretprogramon belül. A Versenyképességi és Innovációs Keretprogrammal (VIK) szoros szinergiákat kell kialakítani, hogy szerte Európában új vállalkozások és a tudásalapú vállalkozásokban új munkahelyek jöhessenek létre.

| 6.6 | A Régiók Bizottsága megítélése szerint a kiemelt témák körét ki kellene egészíteni a közegészségügy, az egészség, valamint az egészségi és ápolási/gondozási szektor általános kérdéseivel. Ezenkívül a városfejlesztés különféle szempontjai is megvizsgálandók – nem csak a környezetvédelem fényében. |
| --- | --- |

6.6

A Régiók Bizottsága megítélése szerint a kiemelt témák körét ki kellene egészíteni a közegészségügy, az egészség, valamint az egészségi és ápolási/gondozási szektor általános kérdéseivel. Ezenkívül a városfejlesztés különféle szempontjai is megvizsgálandók – nem csak a környezetvédelem fényében.

| 6.7 | Tekintettel arra, hogy a KKV-k az európai gazdaság motorjának szerepét töltik be, a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy a hetedik keretprogramban a nagyobb volumenű kezdeményezések és a KKV-k közötti egyensúlyra kell törekedni, például A tudás régiói kezdeményezés számára biztosított finanszírozás növelése által. |
| --- | --- |

6.7

Tekintettel arra, hogy a KKV-k az európai gazdaság motorjának szerepét töltik be, a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy a hetedik keretprogramban a nagyobb volumenű kezdeményezések és a KKV-k közötti egyensúlyra kell törekedni, például A tudás régiói kezdeményezés számára biztosított finanszírozás növelése által.

| 6.8 | A Régiók Bizottsága arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy próbáljon meg példákat gyűjteni különféle résztvevők mintaszerű tudományos együttműködésére helyi szinten. Erre verseny formájában is sor kerülhetne. |
| --- | --- |

6.8

A Régiók Bizottsága arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy próbáljon meg példákat gyűjteni különféle résztvevők mintaszerű tudományos együttműködésére helyi szinten. Erre verseny formájában is sor kerülhetne.

| 6.9 | A Régiók Bizottsága ajánlja a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy hagyja jóvá az Európai Bizottság javaslatát, amely a 7. keretprogram részére 72 726 millió eurónak megfelelő eszközt biztosít. |
| --- | --- |

6.9

A Régiók Bizottsága ajánlja a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy hagyja jóvá az Európai Bizottság javaslatát, amely a 7. keretprogram részére 72 726 millió eurónak megfelelő eszközt biztosít.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 71, 2005. 03. 22., 22. o.

1

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/27

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: „Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe”

(2006/C 115/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás. A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe című közleményére (COM(2005) 120 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. március 31-i határozatára, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét ebben a tárgyban,

tekintettel a Régiók Bizottsága Elnökségének 2005. április 12-i határozatára, melyben a vélemény kidolgozásával megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot,

tekintettel az RB-nek az Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) tárgyban írott véleményére (CdR 147/2005 fin);

tekintettel az RB-nek A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata tárgyban írott véleményére (CdR 77/2005 fin);

tekintettel az RB-nek Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről tárgyban írott véleményére (CdR 80/2005 fin);

tekintettel az RB-nek A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járulhat hozzá az EU politikája az előnyök mindenki számára érzékelhetővé tételéhez tárgyban írott véleményére (CdR 328/2004 fin),

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 148/2005 rev. 2), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2005. szeptember 23-án elfogadott (előadó: Irene Oldfather, a Skót Parlament tagja (UK/PES),

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a 2005. november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli a közleményt, mely véleménye szerint hasznos hozzájárulást jelent a vállalati szerkezetátalakításokról és azoknak a foglalkoztatásra gyakorolt hatásáról folytatott kulcsfontosságú vitához. A szerkezetátalakítás a piaci változásokra, a belső piac megteremtésére és a globalizációra adott válasszá vált, és sok vállalat úgy tekint rá, mint a versenyképesség megőrzésének fontos eszközére, ha úgy fogják fel, mint jó alkalmat nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező tevékenységek és fenntarthatóbb munkahelyek létrehozására a szóban forgó területen; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a közleményt, mely véleménye szerint hasznos hozzájárulást jelent a vállalati szerkezetátalakításokról és azoknak a foglalkoztatásra gyakorolt hatásáról folytatott kulcsfontosságú vitához. A szerkezetátalakítás a piaci változásokra, a belső piac megteremtésére és a globalizációra adott válasszá vált, és sok vállalat úgy tekint rá, mint a versenyképesség megőrzésének fontos eszközére, ha úgy fogják fel, mint jó alkalmat nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező tevékenységek és fenntarthatóbb munkahelyek létrehozására a szóban forgó területen;

| 1.2 | örömmel látja, hogy a gazdasági szerkezetátalakítások kérdése a növekedésre irányuló lisszaboni stratégia és az európai szociális modell összefüggésében kerül megvitatásra. Az RB hangsúlyozni kívánja, hogy az európai szociális modell jelentős szerepet játszik a szerkezetátalakítások mind a magánszemélyekre, mind a helyi közösségekre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak enyhítésében, és elismeri, hogy ahol lehetséges, megelőző intézkedéseket kell tenni ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.2

örömmel látja, hogy a gazdasági szerkezetátalakítások kérdése a növekedésre irányuló lisszaboni stratégia és az európai szociális modell összefüggésében kerül megvitatásra. Az RB hangsúlyozni kívánja, hogy az európai szociális modell jelentős szerepet játszik a szerkezetátalakítások mind a magánszemélyekre, mind a helyi közösségekre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak enyhítésében, és elismeri, hogy ahol lehetséges, megelőző intézkedéseket kell tenni ezzel kapcsolatban;

| 1.3 | egyetért azzal, hogy a szerkezetátalakítást megfelelően kell irányítani ahhoz, hogy megfeleljen mind a gazdasági, mind a társadalmi követelményeknek; valamint azzal, hogy a szerkezetátalakításoknak helyet kell biztosítani az európai gazdaság fejlesztésével kapcsolatos hosszú távú elképzelések között annak érdekében, hogy a változások ténylegesen az Európai Unió versenyképességének fokozását szolgálják; |
| --- | --- |

1.3

egyetért azzal, hogy a szerkezetátalakítást megfelelően kell irányítani ahhoz, hogy megfeleljen mind a gazdasági, mind a társadalmi követelményeknek; valamint azzal, hogy a szerkezetátalakításoknak helyet kell biztosítani az európai gazdaság fejlesztésével kapcsolatos hosszú távú elképzelések között annak érdekében, hogy a változások ténylegesen az Európai Unió versenyképességének fokozását szolgálják;

| 1.4 | megjegyzi, hogy a közlemény csak az uniós szintet vizsgálja. Mivel a helyi és regionális önkormányzatok és a tagállamok fontos szerepet játszanak, a Régiók Bizottsága csalódott amiatt, hogy a közlemény nem tér ki a többi szintre, és nem vizsgálja meg a különböző kormányzati szintek közötti kapcsolattartást és azok szerepét. Az EU-nak azonban jogkörei vannak olyan területeken, mint az egységes piac fejlesztése, a kereskedelmi és fejlesztési politika és a lisszaboni menetrend. Fontos, hogy az Európai Bizottság figyelembe vegye e politikáknak a szerkezetátalakításokra gyakorolt hatásait, illetve a szerkezetátalakításoknak a politikákra gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

1.4

megjegyzi, hogy a közlemény csak az uniós szintet vizsgálja. Mivel a helyi és regionális önkormányzatok és a tagállamok fontos szerepet játszanak, a Régiók Bizottsága csalódott amiatt, hogy a közlemény nem tér ki a többi szintre, és nem vizsgálja meg a különböző kormányzati szintek közötti kapcsolattartást és azok szerepét. Az EU-nak azonban jogkörei vannak olyan területeken, mint az egységes piac fejlesztése, a kereskedelmi és fejlesztési politika és a lisszaboni menetrend. Fontos, hogy az Európai Bizottság figyelembe vegye e politikáknak a szerkezetátalakításokra gyakorolt hatásait, illetve a szerkezetátalakításoknak a politikákra gyakorolt hatásait;

| 1.5 | egyetért a közleménnyel abban, hogy a szerkezetátalakítások költsége nem csak a munkavállalók számára lehet magas, hanem a szerkezetátalakításoknak a helyi és regionális gazdaságra gyakorolt káros hatásai miatt is. |
| --- | --- |

1.5

egyetért a közleménnyel abban, hogy a szerkezetátalakítások költsége nem csak a munkavállalók számára lehet magas, hanem a szerkezetátalakításoknak a helyi és regionális gazdaságra gyakorolt káros hatásai miatt is.

| 1.6 | hangsúlyozza, hogy a Változások Európai Megfigyelőközpontjának fontos szerepe van a legjobb gyakorlatok kiemelésében, mivel ezáltal teherbíróbb alapra helyezhető a szerkezetátalakításról és a telephelyek áthelyezéséről szóló vita. |
| --- | --- |

1.6

hangsúlyozza, hogy a Változások Európai Megfigyelőközpontjának fontos szerepe van a legjobb gyakorlatok kiemelésében, mivel ezáltal teherbíróbb alapra helyezhető a szerkezetátalakításról és a telephelyek áthelyezéséről szóló vita.

A JELENLEGI KIHÍVÁSOK

A Régiók Bizottsága

| 1.7 | egyetért azzal, hogy a következő okok vállalati szintű szerkezetátalakításokhoz vezethetnek:






  — | az európai egységes piac és a gazdaságok nemzetközi versenyre történő megnyitása, |
| --- | --- | --- |

1.7

egyetért azzal, hogy a következő okok vállalati szintű szerkezetátalakításokhoz vezethetnek:

—

az európai egységes piac és a gazdaságok nemzetközi versenyre történő megnyitása,

| — | technológiai innováció, |
| --- | --- |

—

technológiai innováció,

| — | a jogszabályi keret fejlődése, |
| --- | --- |

—

a jogszabályi keret fejlődése,

| — | a fogyasztói kereslet jelentős átalakulása; |
| --- | --- |

—

a fogyasztói kereslet jelentős átalakulása;

| 1.8 | meggyőződése, hogy az Európai Bizottságnak alaposabban meg kellett volna vizsgálnia a globalizációt, valamint számos munkahely Unión kívüli területekre történő áthelyezését; |
| --- | --- |

1.8

meggyőződése, hogy az Európai Bizottságnak alaposabban meg kellett volna vizsgálnia a globalizációt, valamint számos munkahely Unión kívüli területekre történő áthelyezését;

| 1.9 | felhívja a figyelmet arra, hogy az ágazatok foglalkoztatási jellemzőiben és a munkalehetőségek színvonalában bekövetkező változásokat figyelembe kell venni az EU-szintű munkaügyi, képzési, ipari és mezőgazdasági politikák kialakításakor. A közlemény megállapítja, hogy 1977 és 2002 között mintegy 30 millió munkahely teremtődött az EU-ban. Miközben a szolgáltatási szektorban 44 millió új munkahely jött létre, az iparban 7, a mezőgazdaságban pedig 7,5 millióval csökkent a munkahelyek száma. A foglalkoztatási ráta a magasan képzett munkavállalók esetében 25,1 %-kal, a középfokú végzettséggel bíró munkavállalók esetében 14,2 %-kal, míg a képzetlen munkaerő esetében mindössze 2,2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

1.9

felhívja a figyelmet arra, hogy az ágazatok foglalkoztatási jellemzőiben és a munkalehetőségek színvonalában bekövetkező változásokat figyelembe kell venni az EU-szintű munkaügyi, képzési, ipari és mezőgazdasági politikák kialakításakor. A közlemény megállapítja, hogy 1977 és 2002 között mintegy 30 millió munkahely teremtődött az EU-ban. Miközben a szolgáltatási szektorban 44 millió új munkahely jött létre, az iparban 7, a mezőgazdaságban pedig 7,5 millióval csökkent a munkahelyek száma. A foglalkoztatási ráta a magasan képzett munkavállalók esetében 25,1 %-kal, a középfokú végzettséggel bíró munkavállalók esetében 14,2 %-kal, míg a képzetlen munkaerő esetében mindössze 2,2 %-kal nőtt.

| 1.10 | egyetért a közleménnyel abban, hogy a belső piac fejlesztése és a gazdaság kereskedelmi nyitása előnyös lehet a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából. Az RB örömmel vette azt is, hogy a közleményben felismerték e politikák regionális hatásait és azt, hogy ezeken az intézkedési területeken szükség van társadalmi igazságosság biztosítására; |
| --- | --- |

1.10

egyetért a közleménnyel abban, hogy a belső piac fejlesztése és a gazdaság kereskedelmi nyitása előnyös lehet a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából. Az RB örömmel vette azt is, hogy a közleményben felismerték e politikák regionális hatásait és azt, hogy ezeken az intézkedési területeken szükség van társadalmi igazságosság biztosítására;

| 1.11 | támogatja a közleményben kifejtett nézetet, mely szerint a szerkezetátalakítások hatásait befolyásolni lehet a munkaerőpiac működésének javítását célzó politikákkal, az aktív foglalkoztatáspolitika erősítésével és azzal, ha az illetékes szervek elébe mennek a változásoknak, illetve olyan mechanizmusok megteremtésével, amelyek megkönnyítik a munkahelyváltást. Az RB emellett hangsúlyozni szeretné a hatékony helyi és regionális gazdasági fejlesztési stratégiák fontosságát, amelyek segítik a gazdasági növekedést és a gazdasági alap diverzifikációját. Az ilyen gazdaságokban sokkal könnyebb irányítani a vállalatok szerkezetátalakítását; |
| --- | --- |

1.11

támogatja a közleményben kifejtett nézetet, mely szerint a szerkezetátalakítások hatásait befolyásolni lehet a munkaerőpiac működésének javítását célzó politikákkal, az aktív foglalkoztatáspolitika erősítésével és azzal, ha az illetékes szervek elébe mennek a változásoknak, illetve olyan mechanizmusok megteremtésével, amelyek megkönnyítik a munkahelyváltást. Az RB emellett hangsúlyozni szeretné a hatékony helyi és regionális gazdasági fejlesztési stratégiák fontosságát, amelyek segítik a gazdasági növekedést és a gazdasági alap diverzifikációját. Az ilyen gazdaságokban sokkal könnyebb irányítani a vállalatok szerkezetátalakítását;

| 1.12 | megjegyzi, hogy a közlemény az Egyesült Államokban hozott, a kereskedelmi kiigazításhoz nyújtott támogatásokról szóló 2002-es Trade Adjustment Assistance Reform Act-et említi a gazdasági nyitás és a vállalatoknak és a munkavállalóknak nyújtott segítség pozitív példájaként. Úgy véli azonban, hogy az EU-ban is számos példát találunk arra, hogy állami ügynökségek sikeresen reagáltak a példaértékű szerkezetátalakításokra. |
| --- | --- |

1.12

megjegyzi, hogy a közlemény az Egyesült Államokban hozott, a kereskedelmi kiigazításhoz nyújtott támogatásokról szóló 2002-es Trade Adjustment Assistance Reform Act-et említi a gazdasági nyitás és a vállalatoknak és a munkavállalóknak nyújtott segítség pozitív példájaként. Úgy véli azonban, hogy az EU-ban is számos példát találunk arra, hogy állami ügynökségek sikeresen reagáltak a példaértékű szerkezetátalakításokra.

KÖZÖSSÉGI SZINTŰ VÁLASZOK

i)   Általános megközelítés

A Régiók Bizottsága

| 1.13 | támogatja a szerkezetváltásokat érintő közösségi politikák fokozott összehangolásának igényét, és különösen üdvözli az Európai Bizottságnak a szerkezetátalakításokra befolyással lévő osztályait bevonó munkacsoport létrehozását; |
| --- | --- |

1.13

támogatja a szerkezetváltásokat érintő közösségi politikák fokozott összehangolásának igényét, és különösen üdvözli az Európai Bizottságnak a szerkezetátalakításokra befolyással lévő osztályait bevonó munkacsoport létrehozását;

| 1.14 | egyetért a szerkezetátalakításokat érintő közösségi politikák vizsgálatával, melynek segítségével végre lehet hajtani azokban a szükséges módosításokat. |
| --- | --- |

1.14

egyetért a szerkezetátalakításokat érintő közösségi politikák vizsgálatával, melynek segítségével végre lehet hajtani azokban a szükséges módosításokat.

ii)   Az európai foglalkoztatási stratégia (EFS) reformja

A Régiók Bizottsága

| 1.15 | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai foglalkoztatási stratégiában közösen lefektetett intézkedések hatékony és gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

1.15

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai foglalkoztatási stratégiában közösen lefektetett intézkedések hatékony és gyors végrehajtását;

| 1.16 | üdvözli a lisszaboni stratégia, az európai foglalkoztatási stratégia és az EU strukturális alapjai között a közleményben kiemelt fontos összefüggéseket. Az RB hangsúlyozza az Európai Bizottság által az Európai Szociális Alap (ESZA) keretében javasolt, alkalmazkodást és szerkezetátalakítást támogató intézkedések jelentőségét, valamint a színvonalas vezetőképzés szükségességét, amely a helyi igényekhez igazodik és széles körű partnerségre támaszkodik, valamint amelynek segítségével a munkaadók és a munkavállalók eredményesen képesek kezelni a változásokat, ezért üdvözli a „változásmenedzserek” képzésére vonatkozó javaslatokat; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli a lisszaboni stratégia, az európai foglalkoztatási stratégia és az EU strukturális alapjai között a közleményben kiemelt fontos összefüggéseket. Az RB hangsúlyozza az Európai Bizottság által az Európai Szociális Alap (ESZA) keretében javasolt, alkalmazkodást és szerkezetátalakítást támogató intézkedések jelentőségét, valamint a színvonalas vezetőképzés szükségességét, amely a helyi igényekhez igazodik és széles körű partnerségre támaszkodik, valamint amelynek segítségével a munkaadók és a munkavállalók eredményesen képesek kezelni a változásokat, ezért üdvözli a „változásmenedzserek” képzésére vonatkozó javaslatokat;

| 1.17 | teljes mértékben egyetért a közlemény következtetéseiben foglaltakkal, mely szerint „a változást helyi szinten lehet a leghatékonyabban előkészíteni”, és „az Európai Unió regionális és kohéziós politikája egyfajta katalizátor-szerepet tölt be” (1); |
| --- | --- |

1.17

teljes mértékben egyetért a közlemény következtetéseiben foglaltakkal, mely szerint „a változást helyi szinten lehet a leghatékonyabban előkészíteni”, és „az Európai Unió regionális és kohéziós politikája egyfajta katalizátor-szerepet tölt be” (1);

| 1.18 | kéri a tagállamokat, hogy megfelelő mértékben finanszírozzák a regionális és kohéziós politikát, hogy azok a változás katalizátorai lehessenek; |
| --- | --- |

1.18

kéri a tagállamokat, hogy megfelelő mértékben finanszírozzák a regionális és kohéziós politikát, hogy azok a változás katalizátorai lehessenek;

| 1.19 | emlékeztet arra, hogy azokban az országokban, amelyek már a legutóbbi bővítés előtt is az Unió tagállamai voltak, szintén vannak még olyan régiók, amelyek a közösség többi régiójával való konvergencia elérését tekintve arra vannak utalva, hogy a strukturális és kohéziós alapokból nekik juttatott regionális fejlesztési eszközökben továbbra is részesüljenek, legalább átmeneti időszakra. |
| --- | --- |

1.19

emlékeztet arra, hogy azokban az országokban, amelyek már a legutóbbi bővítés előtt is az Unió tagállamai voltak, szintén vannak még olyan régiók, amelyek a közösség többi régiójával való konvergencia elérését tekintve arra vannak utalva, hogy a strukturális és kohéziós alapokból nekik juttatott regionális fejlesztési eszközökben továbbra is részesüljenek, legalább átmeneti időszakra.

iii)   A közösségi pénzügyi eszközök reformja a szerkezetátalakítások jobb előkészítése és kezelése érdekében

A Régiók Bizottsága

| 1.20 | egyetért a közleménnyel abban, hogy az európai foglalkoztatási stratégia és az EU strukturális alapjai mellett a hetedik keretprogram és az uniós oktatási és képzési programok hozzájárulhatnak a versenyképes tudásalapú, a mobilitást elősegítő gazdaság létrehozásához; |
| --- | --- |

1.20

egyetért a közleménnyel abban, hogy az európai foglalkoztatási stratégia és az EU strukturális alapjai mellett a hetedik keretprogram és az uniós oktatási és képzési programok hozzájárulhatnak a versenyképes tudásalapú, a mobilitást elősegítő gazdaság létrehozásához;

| 1.21 | javasolja a kutatás, fejlesztés és innováció területén nyújtott támogatás megerősítését, mégpedig azért, mert e tevékenységi területeknek jelentős haszna van a vállalati átszervezések kezelése során, valamint az ilyen folyamatok egyes helyi és regionális gazdasági rendszerekre gyakorolt esetleges negatív hatásainak enyhítésében |
| --- | --- |

1.21

javasolja a kutatás, fejlesztés és innováció területén nyújtott támogatás megerősítését, mégpedig azért, mert e tevékenységi területeknek jelentős haszna van a vállalati átszervezések kezelése során, valamint az ilyen folyamatok egyes helyi és regionális gazdasági rendszerekre gyakorolt esetleges negatív hatásainak enyhítésében

| 1.22 | megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási folyamatok férfiakra és nőkre gyakorolt különböző hatásai nem kaptak elég figyelmet, ez akadályozza a specifikus, az adott problémákra szabott intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

1.22

megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási folyamatok férfiakra és nőkre gyakorolt különböző hatásai nem kaptak elég figyelmet, ez akadályozza a specifikus, az adott problémákra szabott intézkedések végrehajtását;

| 1.23 | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok a tárgyalások során csekély finanszírozási forrásokat ítéltek meg a versenyképesség célkitűzés számára. A szerkezetátalakítások ettől függetlenül folytatódnak ezekben a térségekben, melyek közül sok támogatásra szorul a regionális gazdaság teljes korszerűsítéséhez és a tudásgazdaság megteremtéséhez; |
| --- | --- |

1.23

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok a tárgyalások során csekély finanszírozási forrásokat ítéltek meg a versenyképesség célkitűzés számára. A szerkezetátalakítások ettől függetlenül folytatódnak ezekben a térségekben, melyek közül sok támogatásra szorul a regionális gazdaság teljes korszerűsítéséhez és a tudásgazdaság megteremtéséhez;

| 1.24 | ismételten támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amelyet a strukturális alapok 2007–2013-as időszakáról szóló tárgyalásokon egy növekedés-kiigazítási alap létrehozására tett; |
| --- | --- |

1.24

ismételten támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amelyet a strukturális alapok 2007–2013-as időszakáról szóló tárgyalásokon egy növekedés-kiigazítási alap létrehozására tett;

| 1.25 | üdvözli az új lendületet, amelyet a globalizációs kiigazítási alap létrehozására tett javaslat nyújt. Ez az alap az olyan jelentős, helyi, illetve regionális szinten jelentkező gazdasági és társadalmi megrázkódtatások csillapítását szolgálná, amelyek a globalizációval kapcsolatos szerkezetátalakítás következményeként jöttek létre, és amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatok nem számolhattak előre; |
| --- | --- |

1.25

üdvözli az új lendületet, amelyet a globalizációs kiigazítási alap létrehozására tett javaslat nyújt. Ez az alap az olyan jelentős, helyi, illetve regionális szinten jelentkező gazdasági és társadalmi megrázkódtatások csillapítását szolgálná, amelyek a globalizációval kapcsolatos szerkezetátalakítás következményeként jöttek létre, és amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatok nem számolhattak előre;

| 1.26 | hangsúlyozza a KAP-reform és a vidékfejlesztési politika fontosságát a szerkezetátalakítási folyamat mezőgazdasági munkavállalókra és vidéki közösségekre gyakorolt káros hatásainak csökkentésében, és különösen kiemeli az endogén fejlődést támogató intézkedések hasznosságát; |
| --- | --- |

1.26

hangsúlyozza a KAP-reform és a vidékfejlesztési politika fontosságát a szerkezetátalakítási folyamat mezőgazdasági munkavállalókra és vidéki közösségekre gyakorolt káros hatásainak csökkentésében, és különösen kiemeli az endogén fejlődést támogató intézkedések hasznosságát;

iv)   Ipar- és vállalkozáspolitika

A Régiók Bizottsága

| 1.27 | támogatja az EU által 2004 áprilisában, az ipar- és vállalkozáspolitika felülvizsgálatakor elfogadott megközelítést. A felülvizsgálat magában foglalta a vállalatokra vonatkozó szabályozási keret fejlesztését, a jobb versenyképesség és az innováció támogatását, illetve az ágazati szintű összehangolt intézkedések kialakítását; |
| --- | --- |

1.27

támogatja az EU által 2004 áprilisában, az ipar- és vállalkozáspolitika felülvizsgálatakor elfogadott megközelítést. A felülvizsgálat magában foglalta a vállalatokra vonatkozó szabályozási keret fejlesztését, a jobb versenyképesség és az innováció támogatását, illetve az ágazati szintű összehangolt intézkedések kialakítását;

| 1.28 | támogatja a közleményben foglalt javaslatot, mely szerint az Európai Bizottságnak be kell azonosítania azokat az ágazatokat, ahol gyors és mélyreható változások zajlanak, és valamennyi érdekeltet bevonó magas szintű csoportok segítségével elemzéseit a versenyképesség fejlesztésére, a környezeti fenyegetésekre és lehetőségekre, a regionális szintű következményekre, valamint a közösségi szinten meghozható intézkedésekre összpontosítja a változások időben történő felmérése és megfelelő mederbe terelése érdekében. |
| --- | --- |

1.28

támogatja a közleményben foglalt javaslatot, mely szerint az Európai Bizottságnak be kell azonosítania azokat az ágazatokat, ahol gyors és mélyreható változások zajlanak, és valamennyi érdekeltet bevonó magas szintű csoportok segítségével elemzéseit a versenyképesség fejlesztésére, a környezeti fenyegetésekre és lehetőségekre, a regionális szintű következményekre, valamint a közösségi szinten meghozható intézkedésekre összpontosítja a változások időben történő felmérése és megfelelő mederbe terelése érdekében.

v)   Versenypolitika

A Régiók Bizottsága

| 1.29 | megjegyzi, hogy az érvényben lévő, a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentését célzó intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 2004 októberében, a Régiók Bizottságával, illetve az Európai Parlamenttel történő konzultáció nélkül kerültek bevezetésre; |
| --- | --- |

1.29

megjegyzi, hogy az érvényben lévő, a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentését célzó intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 2004 októberében, a Régiók Bizottságával, illetve az Európai Parlamenttel történő konzultáció nélkül kerültek bevezetésre;

| 1.30 | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság 2005 júniusában kiadta az állami támogatások cselekvési tervét (2) (SAAP), amelyről külön RB-vélemény kerül majd kidolgozásra. Az RB megjegyzi továbbá, hogy a SAAP szerint 2007–2008-ban megtörténik az intervenciós és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatások értékelése és módosítása, és hangsúlyozza, hogy az új iránymutatások 2009-es bevezetése előtt ki kell kérni a Régiók Bizottsága véleményét; |
| --- | --- |

1.30

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság 2005 júniusában kiadta az állami támogatások cselekvési tervét (2) (SAAP), amelyről külön RB-vélemény kerül majd kidolgozásra. Az RB megjegyzi továbbá, hogy a SAAP szerint 2007–2008-ban megtörténik az intervenciós és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatások értékelése és módosítása, és hangsúlyozza, hogy az új iránymutatások 2009-es bevezetése előtt ki kell kérni a Régiók Bizottsága véleményét;

| 1.31 | hangsúlyozza az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló rendeletjavaslat (COM(2004)492) fontosságát, mely szerint, ha az alapokból származó hozzájárulásban részesülő cégek a finanszírozási döntéstől számított hét éven belül megszüntetnek egy termelőtevékenységet, és esetleg munkahelyek szűnnek meg, a kifizetett összegeket vissza kell téríteniük (56. cikk); |
| --- | --- |

1.31

hangsúlyozza az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló rendeletjavaslat (COM(2004)492) fontosságát, mely szerint, ha az alapokból származó hozzájárulásban részesülő cégek a finanszírozási döntéstől számított hét éven belül megszüntetnek egy termelőtevékenységet, és esetleg munkahelyek szűnnek meg, a kifizetett összegeket vissza kell téríteniük (56. cikk);

vi)   Külpolitika

A Régiók Bizottsága

| 1.32 | üdvözli a közleményben foglalt állítást, mely szerint a Szociális Menetrend külpolitikai intézkedéseken keresztül mindenki számára kilátásba helyezi a foglalkoztatás, a szociálpolitika és a tisztességes munka támogatását, valamint hogy a menetrend célkitűzései között megtalálhatjuk az alapvető szociális jogok támogatását, a szociális párbeszéd és a vállalkozások szociális felelőssége fejlesztését, illetve a globális szintű változások megelőző jellegű kezelését. Ezek a célkitűzések iránymutatásként szolgálnak az EU számára az olyan nemzetközi szervezetekkel való tárgyalásokban, mint az ILO, az OECD, az ENSZ, az IMF, a Világbank és a WTO. |
| --- | --- |

1.32

üdvözli a közleményben foglalt állítást, mely szerint a Szociális Menetrend külpolitikai intézkedéseken keresztül mindenki számára kilátásba helyezi a foglalkoztatás, a szociálpolitika és a tisztességes munka támogatását, valamint hogy a menetrend célkitűzései között megtalálhatjuk az alapvető szociális jogok támogatását, a szociális párbeszéd és a vállalkozások szociális felelőssége fejlesztését, illetve a globális szintű változások megelőző jellegű kezelését. Ezek a célkitűzések iránymutatásként szolgálnak az EU számára az olyan nemzetközi szervezetekkel való tárgyalásokban, mint az ILO, az OECD, az ENSZ, az IMF, a Világbank és a WTO.

vii)   Megerősített partnerség a változás szolgálatában

A Régiók Bizottsága

| 1.33 | támogatja a közlemény kijelentését, mely szerint az Európai Bizottság folytatja a partnerség a változásért célkitűzésének megvalósítását a szociális párbeszéd erősítésén, a „Közlemény a vállalkozások társadalmi felelősségéről” előterjesztésén, valamint a „Szerkezetátalakítások” elnevezésű fórum életre hívásán keresztül; |
| --- | --- |

1.33

támogatja a közlemény kijelentését, mely szerint az Európai Bizottság folytatja a partnerség a változásért célkitűzésének megvalósítását a szociális párbeszéd erősítésén, a „Közlemény a vállalkozások társadalmi felelősségéről” előterjesztésén, valamint a „Szerkezetátalakítások” elnevezésű fórum életre hívásán keresztül;

| 1.34 | meglátása szerint a 2005 júniusában megtartott első „Szerkezetátalakítások” fórum nagy sikert aratott, és reméli, hogy az a későbbiekben is rendszeresen megrendezésre kerül. Az RB kiemelten üdvözli az arra irányuló szándékot, hogy a fórum egy későbbi rendezvényének központi témája a helyi és regionális szint lesz; |
| --- | --- |

1.34

meglátása szerint a 2005 júniusában megtartott első „Szerkezetátalakítások” fórum nagy sikert aratott, és reméli, hogy az a későbbiekben is rendszeresen megrendezésre kerül. Az RB kiemelten üdvözli az arra irányuló szándékot, hogy a fórum egy későbbi rendezvényének központi témája a helyi és regionális szint lesz;

| 1.35 | egyetért azzal, hogy a javasolt „Közlemény a vállalkozások társadalmi felelősségéről” elsősorban a vállalkozások és az érintett felek által a szerkezetátalakítások esetén tapasztalt példaértékű eljárásokról szól. A közlemény szerint a bizonyítékok azt mutatják, hogy a szerkezetátalakításokat társadalmi értelemben felelősségteljes módon kezelő társaságoknak gyakran jobbak a piaci versenyképességgel és rugalmassággal kapcsolatos mutatói is. Az RB üdvözli ezeket a következtetéseket. |
| --- | --- |

1.35

egyetért azzal, hogy a javasolt „Közlemény a vállalkozások társadalmi felelősségéről” elsősorban a vállalkozások és az érintett felek által a szerkezetátalakítások esetén tapasztalt példaértékű eljárásokról szól. A közlemény szerint a bizonyítékok azt mutatják, hogy a szerkezetátalakításokat társadalmi értelemben felelősségteljes módon kezelő társaságoknak gyakran jobbak a piaci versenyképességgel és rugalmassággal kapcsolatos mutatói is. Az RB üdvözli ezeket a következtetéseket.

| 1.36 | üdvözli a közleményben foglalt javaslatot, mely szerint a Változások Európai Megfigyelőközpontját felkérik, hogy kövesse nyomon a szerkezetátalakításokat és végezzen róluk olyan kvantitatív és kvalitatív elemzést, amelyekkel segíti a nyilvános vitákat; |
| --- | --- |

1.36

üdvözli a közleményben foglalt javaslatot, mely szerint a Változások Európai Megfigyelőközpontját felkérik, hogy kövesse nyomon a szerkezetátalakításokat és végezzen róluk olyan kvantitatív és kvalitatív elemzést, amelyekkel segíti a nyilvános vitákat;

viii)   A szabályozási és egyezményi keret kiigazítása

| 1.37 | üdvözli az ebben a részben foglalt, a lisszaboni cselekvési tervben meghatározott szabályozási, korszerűsítési és egyszerűsítési intézkedésekkel kapcsolatos javaslatokat, valamint a „Zöld könyv a munkajog változásáról” című dokumentumról szóló javaslatot, amely elemezni fogja az új munkaszervezési modelleket, valamint azt, hogy mi a munkajog szerepe a szerkezetátalakítások kezelésében. Ezáltal lehetőség nyílna a „kiegyensúlyozott szerkezetátalakítás” ösztönzésének megvizsgálására. A következő intézkedéseket érdemes megemlíteni: képzési és tanulmányi szabadságok, munkahelymegosztás (job-sharing), távmunka és részmunkaidős foglalkoztatás. Ezek kevésbé demoralizálóak, mint a szerkezetátalakítás agresszívebb formáival járó kényszerelbocsátások. |
| --- | --- |

1.37

üdvözli az ebben a részben foglalt, a lisszaboni cselekvési tervben meghatározott szabályozási, korszerűsítési és egyszerűsítési intézkedésekkel kapcsolatos javaslatokat, valamint a „Zöld könyv a munkajog változásáról” című dokumentumról szóló javaslatot, amely elemezni fogja az új munkaszervezési modelleket, valamint azt, hogy mi a munkajog szerepe a szerkezetátalakítások kezelésében. Ezáltal lehetőség nyílna a „kiegyensúlyozott szerkezetátalakítás” ösztönzésének megvizsgálására. A következő intézkedéseket érdemes megemlíteni: képzési és tanulmányi szabadságok, munkahelymegosztás (job-sharing), távmunka és részmunkaidős foglalkoztatás. Ezek kevésbé demoralizálóak, mint a szerkezetátalakítás agresszívebb formáival járó kényszerelbocsátások.

ix)   Az európai szociális partnerekkel a vállalkozások szerkezetátalakításáról és az Európai Üzemi Tanácsokról folytatott konzultáció második szakasza

| 1.38 | egyetért a közleménnyel abban, hogy a szociális partnereknek még intenzívebben részt kell venniük a változások és szerkezetátalakítások előkészítésében és kezelésében; |
| --- | --- |

1.38

egyetért a közleménnyel abban, hogy a szociális partnereknek még intenzívebben részt kell venniük a változások és szerkezetátalakítások előkészítésében és kezelésében;

| 1.39 | üdvözli az Európai Bizottság megközelítését az üzemi tanácsokról szóló irányelv 2004 áprilisában megkezdődött felülvizsgálatát illetően. A közleményben felvázolja azt a négy területet, amelyekre a megállapodásnak ki kellene terjednie az üzemi tanácsok szerepéről a szerkezetátalakítások előkészítésében és kezelésében, ezek között megtalálhatjuk a legjobb gyakorlat elfogadását és közös álláspontok kialakítását. |
| --- | --- |

1.39

üdvözli az Európai Bizottság megközelítését az üzemi tanácsokról szóló irányelv 2004 áprilisában megkezdődött felülvizsgálatát illetően. A közleményben felvázolja azt a négy területet, amelyekre a megállapodásnak ki kellene terjednie az üzemi tanácsok szerepéről a szerkezetátalakítások előkészítésében és kezelésében, ezek között megtalálhatjuk a legjobb gyakorlat elfogadását és közös álláspontok kialakítását.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | úgy érzi, a vállalati szintű gazdasági szerkezetátalakítás elengedhetetlen része az előremutató tudásalapú gazdaság kialakításához vezető korszerűsítési folyamatnak; hangsúlyozza azonban, hogy meg kell erősíteni az európai szociális modellt annak érdekében, hogy enyhítsük a szerkezetátalakítás által a magánszemélyek és a helyi közösségek számára esetlegesen okozott problémákat; |
| --- | --- |

2.1

úgy érzi, a vállalati szintű gazdasági szerkezetátalakítás elengedhetetlen része az előremutató tudásalapú gazdaság kialakításához vezető korszerűsítési folyamatnak; hangsúlyozza azonban, hogy meg kell erősíteni az európai szociális modellt annak érdekében, hogy enyhítsük a szerkezetátalakítás által a magánszemélyek és a helyi közösségek számára esetlegesen okozott problémákat;

| 2.2 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a „Szerkezetátalakítások” elnevezésű fórum fontos szerepet játszhat, és egy ilyen jövőbeli fórumnak a helyi és regionális szinten játszott szerepre kell összpontosítania; |
| --- | --- |

2.2

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a „Szerkezetátalakítások” elnevezésű fórum fontos szerepet játszhat, és egy ilyen jövőbeli fórumnak a helyi és regionális szinten játszott szerepre kell összpontosítania;

| 2.3 | sürgeti, hogy komolyabban tanulmányozzák, hogy a kormányok hogyan reagálnak a vállalati szintű szerkezetátalakításra, különös tekintettel az uniós, a nemzeti, a regionális és a helyi kormányzati szintek szerepeire és interakciójára; továbbá arról, hogy mi okozza a szerkezetátalakításokat, különös tekintettel a globalizációra; |
| --- | --- |

2.3

sürgeti, hogy komolyabban tanulmányozzák, hogy a kormányok hogyan reagálnak a vállalati szintű szerkezetátalakításra, különös tekintettel az uniós, a nemzeti, a regionális és a helyi kormányzati szintek szerepeire és interakciójára; továbbá arról, hogy mi okozza a szerkezetátalakításokat, különös tekintettel a globalizációra;

| 2.4 | kéri, hogy az uniós, a nemzeti és a helyi politikákat a munkahelyek biztonsága helyett a foglalkoztatás biztonsága köré koncentrálják. Ezáltal magunk mögött hagynánk az egész életre szóló munkahely (biztos munkahely) felfogását, és közelebb kerülnénk ahhoz a helyzethez, amelyben a munkavállalók elsajátították azt a képességet, melynek segítségével könnyebben munkahelyet tudnak váltani (foglalkoztatásbiztonság); |
| --- | --- |

2.4

kéri, hogy az uniós, a nemzeti és a helyi politikákat a munkahelyek biztonsága helyett a foglalkoztatás biztonsága köré koncentrálják. Ezáltal magunk mögött hagynánk az egész életre szóló munkahely (biztos munkahely) felfogását, és közelebb kerülnénk ahhoz a helyzethez, amelyben a munkavállalók elsajátították azt a képességet, melynek segítségével könnyebben munkahelyet tudnak váltani (foglalkoztatásbiztonság);

| 2.5 | hangsúlyozza a Változások Európai Megfigyelőközpontjának szerepét és azt, hogy naprakész információval szolgál a gazdasági szerkezetátalakításokról, többek között a változások előkészítéséről és kezeléséről folyó vita számára is; |
| --- | --- |

2.5

hangsúlyozza a Változások Európai Megfigyelőközpontjának szerepét és azt, hogy naprakész információval szolgál a gazdasági szerkezetátalakításokról, többek között a változások előkészítéséről és kezeléséről folyó vita számára is;

| 2.6 | hangsúlyozza, hogy a változásokhoz való alkalmazkodáshoz és azok kezeléséhez az uniós politikák fokozottabb koordinációjára van szükség, és az Európai Bizottság ajánlásaival összhangban arra szólít fel, hogy a képzési és oktatási politikát vegyék fel a koordináció erősítését szolgáló intézkedéseket tartalmazó listára; |
| --- | --- |

2.6

hangsúlyozza, hogy a változásokhoz való alkalmazkodáshoz és azok kezeléséhez az uniós politikák fokozottabb koordinációjára van szükség, és az Európai Bizottság ajánlásaival összhangban arra szólít fel, hogy a képzési és oktatási politikát vegyék fel a koordináció erősítését szolgáló intézkedéseket tartalmazó listára;

| 2.7 | örömmel venne egy jól működő európai foglalkoztatási stratégiát, amely kulcsszerepet játszik a változáshoz való alkalmazkodásban és annak kezelésében, valamint a munkahelyteremtésben a növekedő ágazatokban; |
| --- | --- |

2.7

örömmel venne egy jól működő európai foglalkoztatási stratégiát, amely kulcsszerepet játszik a változáshoz való alkalmazkodásban és annak kezelésében, valamint a munkahelyteremtésben a növekedő ágazatokban;

| 2.8 | hangsúlyozza, hogy a vállalati szintű szerkezetátalakítás könnyebben kezelhető, ha a helyi és regionális szereplők megteremtették a növekedést ösztönző és a gazdaság diverzifikálását szolgáló gazdasági fejlesztési stratégiáikat. Ezáltal a korábbi alkalmazottak is könnyebben találnak másik munkahelyet; |
| --- | --- |

2.8

hangsúlyozza, hogy a vállalati szintű szerkezetátalakítás könnyebben kezelhető, ha a helyi és regionális szereplők megteremtették a növekedést ösztönző és a gazdaság diverzifikálását szolgáló gazdasági fejlesztési stratégiáikat. Ezáltal a korábbi alkalmazottak is könnyebben találnak másik munkahelyet;

| 2.9 | elismeri, hogy az EU strukturális alapjai és az Európai Szociális Alap kulcsszerepet játszanak a szerkezetátalakításokban és a változások kezelésében. Az RB kéri a tagállamokat, hogy az uniós költségvetési eszközök olyan felosztását fogadják el, amely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy korszerűsítsék gazdaságaikat, és ezáltal csökkentsék a szerkezetátalakításoknak az egyes vállalkozások szintjén okozott káros hatásait. Ennek során azt is figyelembe kell venni, hogy olyan átfogó problematikáról van szó, amely a régiók minden fajtáját érinti; |
| --- | --- |

2.9

elismeri, hogy az EU strukturális alapjai és az Európai Szociális Alap kulcsszerepet játszanak a szerkezetátalakításokban és a változások kezelésében. Az RB kéri a tagállamokat, hogy az uniós költségvetési eszközök olyan felosztását fogadják el, amely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy korszerűsítsék gazdaságaikat, és ezáltal csökkentsék a szerkezetátalakításoknak az egyes vállalkozások szintjén okozott káros hatásait. Ennek során azt is figyelembe kell venni, hogy olyan átfogó problematikáról van szó, amely a régiók minden fajtáját érinti;

| 2.10 | javasolja, hogy a tagállamok újra fontolják meg egy növekedési vagy globalizációs kiigazítási alap létrehozását az uniós strukturális alapokból, amely révén az EU be tudna avatkozni, ha szerkezetátalakítás miatt egy helyi vagy regionális gazdaság válságba kerülne. Az RB úgy véli, hogy ez az alap csak abban az esetben avatkozhatna be, amennyiben elérnek egy olyan regionális küszöbértéket, amelyet a váratlanul jelentkező, szerkezetátalakítás okozta megrázkódtatás által érintett dolgozók arányának, a regionális munkanélküliségi rátának és a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) gyakorolt hatásnak a figyelembevételével határoznak meg. Egyetért abban, hogy az alap olyan intézkedésekre is terjedjen ki, amelyek a megrázkódtatást humán tőke bevonásával fogják fel, tehát képzés révén, illetve a dolgozók átcsoportosításával, továbbá javasolja, hogy ez az alap az EU költségvetésén belül állandó és független alapként működjön, amelyik saját, rögzített éves költségvetéssel rendelkezik. Az RB támogatja, hogy az alapnak évi 1 milliárd eurót utaljanak ki; |
| --- | --- |

2.10

javasolja, hogy a tagállamok újra fontolják meg egy növekedési vagy globalizációs kiigazítási alap létrehozását az uniós strukturális alapokból, amely révén az EU be tudna avatkozni, ha szerkezetátalakítás miatt egy helyi vagy regionális gazdaság válságba kerülne. Az RB úgy véli, hogy ez az alap csak abban az esetben avatkozhatna be, amennyiben elérnek egy olyan regionális küszöbértéket, amelyet a váratlanul jelentkező, szerkezetátalakítás okozta megrázkódtatás által érintett dolgozók arányának, a regionális munkanélküliségi rátának és a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) gyakorolt hatásnak a figyelembevételével határoznak meg. Egyetért abban, hogy az alap olyan intézkedésekre is terjedjen ki, amelyek a megrázkódtatást humán tőke bevonásával fogják fel, tehát képzés révén, illetve a dolgozók átcsoportosításával, továbbá javasolja, hogy ez az alap az EU költségvetésén belül állandó és független alapként működjön, amelyik saját, rögzített éves költségvetéssel rendelkezik. Az RB támogatja, hogy az alapnak évi 1 milliárd eurót utaljanak ki;

| 2.11 | javasolja, hogy az Európai Unió vizsgálja meg, milyen lépéseket lehetne tenni a vidéki gazdaságok diverzifikálása és versenyképességük növelése érdekében azért, hogy enyhíthetők legyenek a mezőgazdasági szerkezetátalakítások súlyos hatásai, és különösen hangsúlyozza, hogy az endogén fejlődés támogatására szolgáló intézkedések ebben fontos szerepet játszhatnak; |
| --- | --- |

2.11

javasolja, hogy az Európai Unió vizsgálja meg, milyen lépéseket lehetne tenni a vidéki gazdaságok diverzifikálása és versenyképességük növelése érdekében azért, hogy enyhíthetők legyenek a mezőgazdasági szerkezetátalakítások súlyos hatásai, és különösen hangsúlyozza, hogy az endogén fejlődés támogatására szolgáló intézkedések ebben fontos szerepet játszhatnak;

| 2.12 | bár üdvözli az ipari és vállalkozási politikára vonatkozó javaslatokat, az RB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben határozza meg a gyors változáson átmenő ágazatokat; |
| --- | --- |

2.12

bár üdvözli az ipari és vállalkozási politikára vonatkozó javaslatokat, az RB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben határozza meg a gyors változáson átmenő ágazatokat;

| 2.13 | véleményt kíván nyilvánítani az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 2007–2008-as felülvizsgálatakor; |
| --- | --- |

2.13

véleményt kíván nyilvánítani az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 2007–2008-as felülvizsgálatakor;

| 2.14 | javasolja, hogy a Szociális Menetrendben szereplő megfontolások kapjanak kulcsszerepet a nemzetközi szervezetekkel folyó tárgyalások, valamint a dohai forduló során; |
| --- | --- |

2.14

javasolja, hogy a Szociális Menetrendben szereplő megfontolások kapjanak kulcsszerepet a nemzetközi szervezetekkel folyó tárgyalások, valamint a dohai forduló során;

| 2.15 | hangsúlyozza, hogy mind a vállalatok szintjén, mind pedig a különböző kormányzati szinteken felelős változás- és szerkezetátalakítás-kezelésre van szükség, valamint annak biztosítására, hogy a munkaadók tisztában legyenek kötelezettségeikkel. Az RB meglátása szerint ezt többféleképpen el lehet érni közösségi szinten: a szociális párbeszéd megerősítése, a vállalatok szociális felelősségéről szóló közlemény és az üzemi tanácsokról szóló irányelvet övező tárgyalások révén; |
| --- | --- |

2.15

hangsúlyozza, hogy mind a vállalatok szintjén, mind pedig a különböző kormányzati szinteken felelős változás- és szerkezetátalakítás-kezelésre van szükség, valamint annak biztosítására, hogy a munkaadók tisztában legyenek kötelezettségeikkel. Az RB meglátása szerint ezt többféleképpen el lehet érni közösségi szinten: a szociális párbeszéd megerősítése, a vállalatok szociális felelősségéről szóló közlemény és az üzemi tanácsokról szóló irányelvet övező tárgyalások révén;

| 2.16 | azt javasolja, hogy a vállalkozások először a „kiegyensúlyozott szerkezetátalakítások” ösztönzését vizsgálják meg. Ehhez a következő intézkedéseket érdemes megemlíteni: képzési és tanulmányi szabadságok, munkahelymegosztás (job-sharing), távmunka és részmunkaidős foglalkoztatás. Ezek kevésbé demoralizálóak, mint a szerkezetátalakítás agresszívebb formáival járó kényszerelbocsátások. |
| --- | --- |

2.16

azt javasolja, hogy a vállalkozások először a „kiegyensúlyozott szerkezetátalakítások” ösztönzését vizsgálják meg. Ehhez a következő intézkedéseket érdemes megemlíteni: képzési és tanulmányi szabadságok, munkahelymegosztás (job-sharing), távmunka és részmunkaidős foglalkoztatás. Ezek kevésbé demoralizálóak, mint a szerkezetátalakítás agresszívebb formáival járó kényszerelbocsátások.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  COM(2005) 120 final, 12. old.

1

(2)  COM(2005) 107 final – CdR 225/2005

2

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/32

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek szerepe az Unió demokratikus közéletében”

(2006/C 115/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel elnökségének 2004. június 15-én hozott határozatára, melyben az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot saját kezdeményezésű vélemény megfogalmazására kérte fel „A regionális parlamentek szerepéről az Unió demokratikus közéletében”;

tekintettel az európai alkotmányt létrehozó szerződésre, pontosabban a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról szóló rendelkezéseire;

tekintettel az európai alkotmányt létrehozó szerződésről megfogalmazott véleményére (CdR 354/2003 fin (1));

tekintettel2005. október 13-i véleményére a következő tárgyban: „Az elmélkedés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének struktúrája, tárgya és háttere” (CdR 250/2005 fin);

tekintettel az Elnökség által 2001. október 26-án tett nyilatkozatra „A törvényhozói jogkörrel rendelkező régiók szerepéről a közösségi döntéshozatali folyamatban” (CdR 191/2001 fin);

tekintettel a Régiók Bizottsága és az Európai Régiók Törvényhozó Gyűléseinek Konferenciája (CALRE) 2003–2004-es közös cselekvési tervére;

tekintettel a 2003. október 27-én és 28-án Reggio di Calabriában, valamint a 2004. október 26-án Milánóban és a 2005. október 24–25-én Barcelonában az Európai Régiók Törvényhozó Gyűléseinek elnökei által elfogadott nyilatkozatra;

tekintettel az Európai Régiók Törvényhozói Gyűléseinek Konferenciáját (CALRE) 1997-ben létrehozó, valamint céljait és elveit meghatározó oviedói dokumentumra;

tekintettel az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. április 22-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 221/2004 rev 3) (előadó: Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), a flamand parlament képviselője, szenátor);

| 1) | mivel néhány tagállamban a régiók jogalkotói hatáskörrel bírnak és ebből következően felhatalmazottak az európai jogszabályok alkalmazására; |
| --- | --- |

1)

mivel néhány tagállamban a régiók jogalkotói hatáskörrel bírnak és ebből következően felhatalmazottak az európai jogszabályok alkalmazására;

| 2) | mivel a jogalkotói hatalommal rendelkező régiókat az európai alkotmányról szóló szerződés kifejezetten felruházza a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó hatáskörrel, és ebből következően sajátos helyet foglalnak el az Európai Unió demokratikus döntéshozatalában; |
| --- | --- |

2)

mivel a jogalkotói hatalommal rendelkező régiókat az európai alkotmányról szóló szerződés kifejezetten felruházza a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó hatáskörrel, és ebből következően sajátos helyet foglalnak el az Európai Unió demokratikus döntéshozatalában;

| 3) | mivel e vélemény csak az Alkotmányszerződés által rájuk ruházott jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentekkel foglalkozik, ez nem jelenti a többi döntéshozatali szint jelentőségétnek figyelmen kívül hagyását; és e vélemény ajánlásai a szükséges változtatásokkal a többi politikai döntéshozatali szintre is érvényesek lehetnek; |
| --- | --- |

3)

mivel e vélemény csak az Alkotmányszerződés által rájuk ruházott jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentekkel foglalkozik, ez nem jelenti a többi döntéshozatali szint jelentőségétnek figyelmen kívül hagyását; és e vélemény ajánlásai a szükséges változtatásokkal a többi politikai döntéshozatali szintre is érvényesek lehetnek;

| 4) | mivel a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentek teljes egészében gondoskodnak határozataik végrehajtásáról, amiről az alkotmányszerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyve kifejezetten említést tesz; |
| --- | --- |

4)

mivel a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentek teljes egészében gondoskodnak határozataik végrehajtásáról, amiről az alkotmányszerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyve kifejezetten említést tesz;

| 5) | mivel az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság „A törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek és a regionális gyűlések szerepe az Unió demokratikus közéletében” címmel 2005. március 3-án megrendezett meghallgatásán elhangzott eszmecsere is alátámasztotta, hogy a törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek szerepe egyre erősebb az európai politikai egységesülés folyamatában; |
| --- | --- |

5)

mivel az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság „A törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek és a regionális gyűlések szerepe az Unió demokratikus közéletében” címmel 2005. március 3-án megrendezett meghallgatásán elhangzott eszmecsere is alátámasztotta, hogy a törvényhozói jogkörrel bíró regionális parlamentek szerepe egyre erősebb az európai politikai egységesülés folyamatában;

| 6) | mivel az alkotmányszerződés ratifikálási folyamatában bekövetkezett szünetnek semmi esetre sem szabad fékeznie a regionális parlamenteknek az Unió demokratikus közéletébe való nagyobb mértékű bevonására, illetve a közösségi jogalkotásban, annak végrehajtásában és ellenőrzésében való részvételére elindított kezdeményezéseket, melyek az alkotmányszerződés körüli politikai konszenzusból következnek; |
| --- | --- |

6)

mivel az alkotmányszerződés ratifikálási folyamatában bekövetkezett szünetnek semmi esetre sem szabad fékeznie a regionális parlamenteknek az Unió demokratikus közéletébe való nagyobb mértékű bevonására, illetve a közösségi jogalkotásban, annak végrehajtásában és ellenőrzésében való részvételére elindított kezdeményezéseket, melyek az alkotmányszerződés körüli politikai konszenzusból következnek;

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának szempontjai

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | javasolja, hogy a jelenlegi szerződésekbe illesszék be a szubszidiaritás és az arányosság elvére vonatkozó jegyzőkönyvet, valamint a nemzeti parlamentek európai uniós szerepéről szóló jegyzőkönyvet, amelyek jelentősen javíthatnák a demokráciát és lakosság általános részvételét az Európai Unió döntéshozatali folyamatában; |
| --- | --- |

1.1

javasolja, hogy a jelenlegi szerződésekbe illesszék be a szubszidiaritás és az arányosság elvére vonatkozó jegyzőkönyvet, valamint a nemzeti parlamentek európai uniós szerepéről szóló jegyzőkönyvet, amelyek jelentősen javíthatnák a demokráciát és lakosság általános részvételét az Európai Unió döntéshozatali folyamatában;

| 1.2 | azon a véleményen van, hogy a regionális demokrácia lényeges módon elősegíti a polgárok politikában való részvételét, és ezért érdemes figyelmet fordítani erre a kérdésre az Európai Unióban. Ennek megfelelően még inkább erősíteni szükséges a választott regionális és helyi gyűlések szerepét abban, hogy közelebb hozzák Európát a polgárokhoz, nevezetesen ezeknek a decentralizált testületeknek a döntéshozatali mechanizmusba való hiánytalan bevonása révén; |
| --- | --- |

1.2

azon a véleményen van, hogy a regionális demokrácia lényeges módon elősegíti a polgárok politikában való részvételét, és ezért érdemes figyelmet fordítani erre a kérdésre az Európai Unióban. Ennek megfelelően még inkább erősíteni szükséges a választott regionális és helyi gyűlések szerepét abban, hogy közelebb hozzák Európát a polgárokhoz, nevezetesen ezeknek a decentralizált testületeknek a döntéshozatali mechanizmusba való hiánytalan bevonása révén;

| 1.3 | úgy véli, hogy a regionális parlamentek az Unió kulturális és nyelvi sokféleségének tiszteletben tartásával hozzájárulnak az uniós polgárság kialakításához, |
| --- | --- |

1.3

úgy véli, hogy a regionális parlamentek az Unió kulturális és nyelvi sokféleségének tiszteletben tartásával hozzájárulnak az uniós polgárság kialakításához,

| 1.4 | meg van győződve arról, hogy a regionális autonómia erősítése több tagállamban jelentősen elősegítené a többek között a demokrácia, a polgárközeliség és a decentralizáció elvei által irányított Európa felépítését; |
| --- | --- |

1.4

meg van győződve arról, hogy a regionális autonómia erősítése több tagállamban jelentősen elősegítené a többek között a demokrácia, a polgárközeliség és a decentralizáció elvei által irányított Európa felépítését;

| 1.5 | hangsúlyozza, hogy a decentralizáció tekintetében az Európai Unió minden tagállama sokat fejlődött, és ezáltal a régiók a meghatározó európai politikai és gazdasági szereplők sorába emelkedhettek; |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza, hogy a decentralizáció tekintetében az Európai Unió minden tagállama sokat fejlődött, és ezáltal a régiók a meghatározó európai politikai és gazdasági szereplők sorába emelkedhettek;

| 1.6 | rámutat arra, hogy a helyi és regionális gyűlések szerves részei az Európa országaiban kialakult demokratikus rendszernek, ezért az európai szintű eszmecserékben a szubnacionális politikai szint számára biztosítani kell az őt megillető helyet. |
| --- | --- |

1.6

rámutat arra, hogy a helyi és regionális gyűlések szerves részei az Európa országaiban kialakult demokratikus rendszernek, ezért az európai szintű eszmecserékben a szubnacionális politikai szint számára biztosítani kell az őt megillető helyet.

| 1.7 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződésben az érintett régiók tekintetében nem vezetett közvetlen fellebbezési joghoz az a szándék, hogy figyelembe vegyék a jogalkotói hatalommal bíró regionális parlamentek decentralizált hatásköreit, holott ennek fontosságára a Laekeni Nyilatkozat ígéretes módon felhívta a figyelmet; |
| --- | --- |

1.7

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződésben az érintett régiók tekintetében nem vezetett közvetlen fellebbezési joghoz az a szándék, hogy figyelembe vegyék a jogalkotói hatalommal bíró regionális parlamentek decentralizált hatásköreit, holott ennek fontosságára a Laekeni Nyilatkozat ígéretes módon felhívta a figyelmet;

| 1.8 | örömét fejezi ki amiatt, hogy ezentúl joga van a Bírósághoz fordulni azokkal a jogalkotási aktusokkal kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan az Alkotmány értelmében ki kell kérni a Régiók Bizottsága véleményét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiók (még mindig) nem fordulhatnak ugyanehhez a Bírósághoz; |
| --- | --- |

1.8

örömét fejezi ki amiatt, hogy ezentúl joga van a Bírósághoz fordulni azokkal a jogalkotási aktusokkal kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan az Alkotmány értelmében ki kell kérni a Régiók Bizottsága véleményét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiók (még mindig) nem fordulhatnak ugyanehhez a Bírósághoz;

| 1.9 | ebből következően megállapítja, hogy a regionális – nevezetesen a törvényhozói jogkörrel felruházott – gyűléseknek a Régiók Bizottságához, adott esetben pedig országuk parlamentjéhez kell fordulniuk, ha ilyen jellegű bírósági eljárást kívánnak kezdeményezni. |
| --- | --- |

1.9

ebből következően megállapítja, hogy a regionális – nevezetesen a törvényhozói jogkörrel felruházott – gyűléseknek a Régiók Bizottságához, adott esetben pedig országuk parlamentjéhez kell fordulniuk, ha ilyen jellegű bírósági eljárást kívánnak kezdeményezni.

| 1.10 | támogatja az Európai Régiók Törvényhozó Gyűléseinek Konferenciája (CALRE) annak érdekében kifejtett erőfeszítéseit, hogy a regionális parlamenteket bevonják az európai döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

1.10

támogatja az Európai Régiók Törvényhozó Gyűléseinek Konferenciája (CALRE) annak érdekében kifejtett erőfeszítéseit, hogy a regionális parlamenteket bevonják az európai döntéshozatali folyamatba;

| 1.11 | még egyszer hangsúlyozni szeretné, hogy az európai kormányzásról szóló fehér könyv ajánlásai értelmében az európai jogszabályok végrehajtásáért felelős valamennyi szintet teljes mértékben be kell vonni a jogalkotási előkészítő munkába és a közösségi politikák kidolgozásába. Úgy véli, hogy ez annál is inkább vonatkozik a regionális törvényalkotó gyűlésekre, mivel ezen a szinten kell elfogadni azokat a régiós szintű jogszabályokat, amelyek révén az európai jog alkalmazhatóvá válik; következésképpen támogatja aktív részvételüket a jogalkotási folyamat előkészítő szakaszában és az őket képviselő szervezetek közvetítése révén vállalt szerepüket a strukturált párbeszédben; |
| --- | --- |

1.11

még egyszer hangsúlyozni szeretné, hogy az európai kormányzásról szóló fehér könyv ajánlásai értelmében az európai jogszabályok végrehajtásáért felelős valamennyi szintet teljes mértékben be kell vonni a jogalkotási előkészítő munkába és a közösségi politikák kidolgozásába. Úgy véli, hogy ez annál is inkább vonatkozik a regionális törvényalkotó gyűlésekre, mivel ezen a szinten kell elfogadni azokat a régiós szintű jogszabályokat, amelyek révén az európai jog alkalmazhatóvá válik; következésképpen támogatja aktív részvételüket a jogalkotási folyamat előkészítő szakaszában és az őket képviselő szervezetek közvetítése révén vállalt szerepüket a strukturált párbeszédben;

| 1.12 | tudomásul vette azokat a különböző javaslatokat és kezdeményezéseket, amelyek európai szinten erősítik a parlamentközi együttműködést, ami – véleménye szerint – elősegítheti az európai integrációs folyamatot. |
| --- | --- |

1.12

tudomásul vette azokat a különböző javaslatokat és kezdeményezéseket, amelyek európai szinten erősítik a parlamentközi együttműködést, ami – véleménye szerint – elősegítheti az európai integrációs folyamatot.

| 1.13 | szükségét érzi ugyanakkor annak, hogy mélyebben megvizsgálják, valóban kívánatosak és realisztikusak-e ezek az ajánlások, és hogy – s ez a legfontosabb kérdés – ezeknek a javaslatoknak köszönhetően ténylegesen növekszik-e a regionális gyűlések politikai súlya; |
| --- | --- |

1.13

szükségét érzi ugyanakkor annak, hogy mélyebben megvizsgálják, valóban kívánatosak és realisztikusak-e ezek az ajánlások, és hogy – s ez a legfontosabb kérdés – ezeknek a javaslatoknak köszönhetően ténylegesen növekszik-e a regionális gyűlések politikai súlya;

| 1.14 | hangsúlyozza, hogy az alkotmányról folytatott elmélkedés időszaka az Unióban semmilyen körülmények között nem jelentheti a célkitűzésektől való eltérést vagy ezek elhagyását; |
| --- | --- |

1.14

hangsúlyozza, hogy az alkotmányról folytatott elmélkedés időszaka az Unióban semmilyen körülmények között nem jelentheti a célkitűzésektől való eltérést vagy ezek elhagyását;

| 1.15 | hangsúlyozza, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó jegyzőkönyv az első fontos lépés a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek tényleges elismeréséhez vezető úton, mivel úgy rendelkezik, hogy a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzése keretében – ahol ez helyénvaló – a nemzeti parlamentek egyeztetnek azokkal; |
| --- | --- |

1.15

hangsúlyozza, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó jegyzőkönyv az első fontos lépés a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek tényleges elismeréséhez vezető úton, mivel úgy rendelkezik, hogy a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzése keretében – ahol ez helyénvaló – a nemzeti parlamentek egyeztetnek azokkal;

| 1.16 | megállapítja ezenkívül, hogy valamennyi regionális gyűlés – a rájuk bízott hatásköröktől függően – illetékes a szubszidiaritás és az arányosság elvének megvalósításában és annak ellenőrzésében; |
| --- | --- |

1.16

megállapítja ezenkívül, hogy valamennyi regionális gyűlés – a rájuk bízott hatásköröktől függően – illetékes a szubszidiaritás és az arányosság elvének megvalósításában és annak ellenőrzésében;

| 1.17 | rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak az európai kormányzásra vonatkozó javaslatai, csakúgy mint az európai alkotmányt létrehozó szerződés véglegesíti az EU elmozdulását a többszintű kormányzás rendszere felé, ami azt jelenti, hogy a különféle kormányzási szintek egymással horizontális partnerségen alapuló kapcsolatban állnak, amivel biztosítható a hatékony és integrált döntéshozatal, és hogy a politikai szintek közötti hatáskörök elosztását egyértelműen meghatározzák annak érdekében, hogy tudni lehessen, ki mivel foglalkozik, és milyen szint viseli a politikai felelősséget; |
| --- | --- |

1.17

rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak az európai kormányzásra vonatkozó javaslatai, csakúgy mint az európai alkotmányt létrehozó szerződés véglegesíti az EU elmozdulását a többszintű kormányzás rendszere felé, ami azt jelenti, hogy a különféle kormányzási szintek egymással horizontális partnerségen alapuló kapcsolatban állnak, amivel biztosítható a hatékony és integrált döntéshozatal, és hogy a politikai szintek közötti hatáskörök elosztását egyértelműen meghatározzák annak érdekében, hogy tudni lehessen, ki mivel foglalkozik, és milyen szint viseli a politikai felelősséget;

| 1.18 | megjegyzi, hogy a jogalkotói hatáskörrel felruházott regionális gyűlések részvétele a Régiók Bizottságában olyan előnyt jelent, amely tükrözi az Európai Unió területi sokszínűségét, és szorosabb együttműködést tesz lehetővé köztük és a Régiók Bizottsága között. Ez segíti a regionális demokrácia megerősítését Európában, az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés által biztosított újabb hatáskörök megfelelő gyakorlását, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének helyes alkalmazását, összhangban a regionális végrehajtó szervezetekkel; |
| --- | --- |

1.18

megjegyzi, hogy a jogalkotói hatáskörrel felruházott regionális gyűlések részvétele a Régiók Bizottságában olyan előnyt jelent, amely tükrözi az Európai Unió területi sokszínűségét, és szorosabb együttműködést tesz lehetővé köztük és a Régiók Bizottsága között. Ez segíti a regionális demokrácia megerősítését Európában, az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés által biztosított újabb hatáskörök megfelelő gyakorlását, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének helyes alkalmazását, összhangban a regionális végrehajtó szervezetekkel;

| 1.19 | úgy látja, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződés ratifikálása a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek által kiváló alkalom annak előtérbe helyezésére, hogy hol és milyen szerepet játszanak a regionális parlamentek Európa építésében. |
| --- | --- |

1.19

úgy látja, hogy az európai alkotmányt létrehozó szerződés ratifikálása a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek által kiváló alkalom annak előtérbe helyezésére, hogy hol és milyen szerepet játszanak a regionális parlamentek Európa építésében.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | kívánatosnak tartja, hogy a regionális parlamentek, regionális gyűlések és helyi hatóságok – a rájuk ruházott hatáskörüknek megfelően – intézményesen, proaktív módon be legyenek vonva, és teljes mértékben részt vegyenek az európai eszmecserékben és a közösségi döntéshozatali folyamatban, és így teljesítsék a polgárokkal szembeni kötelezettségüket, különösen a jelenlegi elmélkedés időszakában; |
| --- | --- |

2.1

kívánatosnak tartja, hogy a regionális parlamentek, regionális gyűlések és helyi hatóságok – a rájuk ruházott hatáskörüknek megfelően – intézményesen, proaktív módon be legyenek vonva, és teljes mértékben részt vegyenek az európai eszmecserékben és a közösségi döntéshozatali folyamatban, és így teljesítsék a polgárokkal szembeni kötelezettségüket, különösen a jelenlegi elmélkedés időszakában;

| 2.2 | e tekintetben javasolja a regionális parlamentek bevonását az Európai Parlament által tervezett parlamenti fórumokba az elmélkedés időszakának keretében az európai párbeszéd elősegítése és az alkotmányos válság megoldása érdekében; |
| --- | --- |

2.2

e tekintetben javasolja a regionális parlamentek bevonását az Európai Parlament által tervezett parlamenti fórumokba az elmélkedés időszakának keretében az európai párbeszéd elősegítése és az alkotmányos válság megoldása érdekében;

| 2.3 | javasolja a helyi és regionális önkormányzatok és – nevezetesen – a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális gyűlések tényleges bevonását a jogalkotást megelőző előkészítő szakaszba – a közösségi jogalkotást megelőző egyeztetésekbe –, illetve véleményük kikérését a „korai riasztás” mechanizmusának kialakítása során; |
| --- | --- |

2.3

javasolja a helyi és regionális önkormányzatok és – nevezetesen – a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális gyűlések tényleges bevonását a jogalkotást megelőző előkészítő szakaszba – a közösségi jogalkotást megelőző egyeztetésekbe –, illetve véleményük kikérését a „korai riasztás” mechanizmusának kialakítása során;

| 2.4 | ragaszkodik a regionális parlamentek teljes bevonásához az Európai Bizottság által javasolt D-terv rendelkezéseibe mind a közösségi kezdeményezések, mind a javasolt nemzeti viták keretén belül Európa jövőjének és a polgárok elvárásainak megvitatása érdekében; |
| --- | --- |

2.4

ragaszkodik a regionális parlamentek teljes bevonásához az Európai Bizottság által javasolt D-terv rendelkezéseibe mind a közösségi kezdeményezések, mind a javasolt nemzeti viták keretén belül Európa jövőjének és a polgárok elvárásainak megvitatása érdekében;

| 2.5 | igyekszik intenzívebb együttműködést és párbeszédet folytatni a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentekkel részvételük optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

2.5

igyekszik intenzívebb együttműködést és párbeszédet folytatni a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentekkel részvételük optimalizálása érdekében;

| 2.6 | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve egyesületeikkel végzett hálózati munka keretében figyelemmel fogja kísérni a közösségi jogi aktusokkal szembeni kereseteket a még meghatározandó belső eljárások keretében; |
| --- | --- |

2.6

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve egyesületeikkel végzett hálózati munka keretében figyelemmel fogja kísérni a közösségi jogi aktusokkal szembeni kereseteket a még meghatározandó belső eljárások keretében;

| 2.7 | azon munkálkodik, hogy a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentek – az Európai Unió által gyakorolt hatásköröktől függően – saját országuk parlamentjén vagy nemzeti képviselőházának keretein belül és azok szerves részeként léphessenek fel, illetve nemzeti parlamentjükhöz fordulhassanak, ha a Bírósághoz kívánnak fordulni a szubszidiaritás elvének megsértése miatt; |
| --- | --- |

2.7

azon munkálkodik, hogy a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamentek – az Európai Unió által gyakorolt hatásköröktől függően – saját országuk parlamentjén vagy nemzeti képviselőházának keretein belül és azok szerves részeként léphessenek fel, illetve nemzeti parlamentjükhöz fordulhassanak, ha a Bírósághoz kívánnak fordulni a szubszidiaritás elvének megsértése miatt;

| 2.8 | felkéri a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamenteket és gyűléseket, hogy segítsék elő az RB által összeállított „Repertórium a hatáskörök megosztásáról az Unió, a tagállamok és a területi autonómiák között” (CdR 104/2004) rendszeres frissítését; |
| --- | --- |

2.8

felkéri a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamenteket és gyűléseket, hogy segítsék elő az RB által összeállított „Repertórium a hatáskörök megosztásáról az Unió, a tagállamok és a területi autonómiák között” (CdR 104/2004) rendszeres frissítését;

| 2.9 | arra buzdítja a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamenteket, hogy mérlegeljék a szubszidiaritás elvének alkalmazását ellenőrző parlamenti bizottságok létrehozatalának lehetőségét. Következésképp a fent említett hálózatok számára ezek a bizottságok lennének a fő tárgyalópartnerek; |
| --- | --- |

2.9

arra buzdítja a jogalkotói hatalommal rendelkező regionális parlamenteket, hogy mérlegeljék a szubszidiaritás elvének alkalmazását ellenőrző parlamenti bizottságok létrehozatalának lehetőségét. Következésképp a fent említett hálózatok számára ezek a bizottságok lennének a fő tárgyalópartnerek;

| 2.10 | amellett érvel, hogy azokban a tagállamokban, ahol a hatáskör megoszlik a nemzeti és a regionális szint között, a felek kössenek egy kötelező érvényű megállapodást a szubszidiaritási elv betartásának ellenőrzésére a „korai riasztási” mechanizmus keretében, hogy az eljárás tisztasága és átláthatósága garantálható legyen. Az RB javasolja lista összeállítását a különböző tagállamokban érvényes eljárási megállapodásokról; |
| --- | --- |

2.10

amellett érvel, hogy azokban a tagállamokban, ahol a hatáskör megoszlik a nemzeti és a regionális szint között, a felek kössenek egy kötelező érvényű megállapodást a szubszidiaritási elv betartásának ellenőrzésére a „korai riasztási” mechanizmus keretében, hogy az eljárás tisztasága és átláthatósága garantálható legyen. Az RB javasolja lista összeállítását a különböző tagállamokban érvényes eljárási megállapodásokról;

| 2.11 | azt ajánlja, hogy a szubszidiaritás elvének ellenőrzési folyamatát a tagállamokban belső reformfolyamat is kísérje – a meglévő alkotmányos struktúrák figyelembe vételével –, ami megszilárdítaná a törvényhozói jogkörrel rendelkező regionális parlamentek szerepét a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról és ellenőrzéséről szóló jegyzőkönyvben javasolt mechanizmusokban; |
| --- | --- |

2.11

azt ajánlja, hogy a szubszidiaritás elvének ellenőrzési folyamatát a tagállamokban belső reformfolyamat is kísérje – a meglévő alkotmányos struktúrák figyelembe vételével –, ami megszilárdítaná a törvényhozói jogkörrel rendelkező regionális parlamentek szerepét a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról és ellenőrzéséről szóló jegyzőkönyvben javasolt mechanizmusokban;

| 2.12 | azt ajánlja az elsődleges hatáskörökkel bíró regionális parlamenteknek, hogy ezeket a hatásköröket ne csupán intézményi, hanem adókivetési értelemben is hasznosítsák az európai döntéshozatal keretében. |
| --- | --- |

2.12

azt ajánlja az elsődleges hatáskörökkel bíró regionális parlamenteknek, hogy ezeket a hatásköröket ne csupán intézményi, hanem adókivetési értelemben is hasznosítsák az európai döntéshozatal keretében.

| 2.13 | végül arra buzdítja az Európai Uniót, hogy tegye hatásosabbá a regionális eszmecseréket egész Európában, melyeknek minden körülmények között az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális önkormányzatok és – főként – a jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek közötti együttműködés formájában kell folyniuk. Az együttműködés konkrét formája tekintetében további, mélyebb egyeztetés szükséges, amelynek során egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy az európai demokrácia szempontjából plusz értékek származnak belőle. |
| --- | --- |

2.13

végül arra buzdítja az Európai Uniót, hogy tegye hatásosabbá a regionális eszmecseréket egész Európában, melyeknek minden körülmények között az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális önkormányzatok és – főként – a jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek közötti együttműködés formájában kell folyniuk. Az együttműködés konkrét formája tekintetében további, mélyebb egyeztetés szükséges, amelynek során egyértelműen kifejezésre kell juttatni, hogy az európai demokrácia szempontjából plusz értékek származnak belőle.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 71, 2005.3.22., 1. oldal

1

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/35

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Irányvonalak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásához és ellenőrzéséhez”

(2006/C 115/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a Régiók Bizottsága Elnökségének 2004. június 20-án hozott határozatára, melyben az EK-Szerződés 265. cikkének (5) bekezdése alapján megbízza az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot, hogy a „A szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása és ellenőrzése” témában saját kezdeményezésű véleményt dolgozzon ki;

tekintettel a 2004. október 29-én az állam- és kormányfők által aláírt, európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre, különösen pedig „A szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv”-re (a továbbiakban szubszidiaritási jegyzőkönyv) (CIG 87/04 rev 1, CIG 87/04 Add 1 rev1, CIG 87/04 Add 2 rev 1);

tekintettel az Európai Bizottság „Az acquis communautaire aktualizálása és egyszerűsítése” című közleményére, COM (2004) 432 final;

tekintettel„Az európai alkotmányszerződés átdolgozása” tárgyában kiadott véleményére (CdR 136/1995 fin) és „A szubszidiaritás elvének alkalmazása az Európai Unióban” tárgyában kiadott kiegészítő véleményére (CdR 136/1995 melléklet);

tekintettel„A kormányközi konferencia eredményei” tárgyában kiadott állásfoglalására (CdR 305/1997 fin);

tekintettel az „Egy valódi szubszidiaritási kultúra felé – a Régiók Bizottságának felhívása” címmel kiadott véleményére (CdR 302/1998 fin (1));

tekintettel az „Eredményesebb jogalkotás 1998 – közös felelősségünk” című véleményére (CdR 50/1999 fin (2));

tekintettel„Az Európai Unió jogának a regionális és helyi önkormányzatok általi alkalmazása” tárgyában kiadott véleményére (CdR 51/1999 fin (3));

tekintettel a „Kormányközi konferencia 2000” tárgyában kiadott véleményére (CdR 53/1999 fin (4));

tekintettel„A következő kormányközi konferencia” tárgyában kiadott állásfoglalására (CdR 54/1999 fin (5));

tekintettel az Európai Bizottságnak az Európai Tanácshoz intézett, „Eredményesebb jogalkotás 1999” című jelentéséről kiadott véleményére (CdR 18/2000 fin (6));

tekintettel az Európai Bizottság „Eredményesebb jogalkotás 2002” című jelentéséről és „Az acquis communautaire aktualizálása és egyszerűsítése” című közleményéről kiadott véleményére (CdR 62/2003 fin (7));

tekintettel a Régiók Bizottsága „Hatékonyabb jogalkotás 2004” és „Jobb szabályozás a növekedés és munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” tárgyában készített véleményére (CdR 121/2005 fin);

tekintettel„Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés” tárgyában kiadott véleményére (CdR 354/2003 fin);

tekintettel„Az elmélkedés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének struktúrája, témája és kerete” tárgyában kiadott véleményére (CdR 250/2005 fin);

tekintettel az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. október 4-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 220/2004 rev. 3) (Előadó: Peter Straub, DE/EPP, Baden-Württemberg tartományi gyűlésének elnöke);

| 1) | mivel a szubszidiaritás elvének a szerződésekben történő továbbfejlesztése során javaslatai az utóbbi években fokozatosan bekerültek a szerződésekbe; |
| --- | --- |

1)

mivel a szubszidiaritás elvének a szerződésekben történő továbbfejlesztése során javaslatai az utóbbi években fokozatosan bekerültek a szerződésekbe;

| 2) | mivel a kezdeményezésére 2004. május 27-én, Berlinben szervezett első szubszidiaritási konferencia az ismert eredményekkel zárult; |
| --- | --- |

2)

mivel a kezdeményezésére 2004. május 27-én, Berlinben szervezett első szubszidiaritási konferencia az ismert eredményekkel zárult;

| 3) | mivel a szubszidiaritás elve kiterjed a regionális és helyi önkormányzatokra is (I-11. cikk), és ezáltal konkrét értelmet nyer a helyi és regionális önkormányzatok tiszteletben tartásának az alkotmányban (I-5. cikk (1) bekezdés) lefektetett alapelve; |
| --- | --- |

3)

mivel a szubszidiaritás elve kiterjed a regionális és helyi önkormányzatokra is (I-11. cikk), és ezáltal konkrét értelmet nyer a helyi és regionális önkormányzatok tiszteletben tartásának az alkotmányban (I-5. cikk (1) bekezdés) lefektetett alapelve;

| 4) | mivel az Európai Bizottság köteles a jogalkotási szakaszt megelőző időszakban széles körben konzultálni a regionális és helyi hatóságokkal (szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikk) |
| --- | --- |

4)

mivel az Európai Bizottság köteles a jogalkotási szakaszt megelőző időszakban széles körben konzultálni a regionális és helyi hatóságokkal (szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikk)

| 5) | mivel a Régiók Bizottsága mint az európai régiók és települések intézményes szócsöve kereseti jogot kap annak érdekében, hogy meg tudja őrizni jogait az Európai Bíróság előtt (III-365.cikk, (3) bekezdés), |
| --- | --- |

5)

mivel a Régiók Bizottsága mint az európai régiók és települések intézményes szócsöve kereseti jogot kap annak érdekében, hogy meg tudja őrizni jogait az Európai Bíróság előtt (III-365.cikk, (3) bekezdés),

| 6) | mivel további kereseti jogot kap a szubszidiaritás elve betartásának biztosítására (III-365. cikk és a szubszidiaritási jegyzőkönyv 8. cikke), |
| --- | --- |

6)

mivel további kereseti jogot kap a szubszidiaritás elve betartásának biztosítására (III-365. cikk és a szubszidiaritási jegyzőkönyv 8. cikke),

| 7) | mivel a többi intézménnyel és a nemzeti parlamentekkel együtt az RB feladata, hogy foglalkozzon az Európai Bizottság az alkotmány I-11. cikkének (szubszidiaritás és arányosság) alkalmazásáról szóló éves jelentésével (szubszidiaritási jegyzőkönyv 9. cikk), |
| --- | --- |

7)

mivel a többi intézménnyel és a nemzeti parlamentekkel együtt az RB feladata, hogy foglalkozzon az Európai Bizottság az alkotmány I-11. cikkének (szubszidiaritás és arányosság) alkalmazásáról szóló éves jelentésével (szubszidiaritási jegyzőkönyv 9. cikk),

| 8) | mivel létre fog jönni a szubszidiaritás elvének betartását politikailag ellenőrző és előre figyelmeztető rendszer, amely most először mind a nemzeti, mind a regionális parlamenteknek szerepet szán az EU jogalkotási folyamatában (szubszidiaritási jegyzőkönyv, 6. cikk); |
| --- | --- |

8)

mivel létre fog jönni a szubszidiaritás elvének betartását politikailag ellenőrző és előre figyelmeztető rendszer, amely most először mind a nemzeti, mind a regionális parlamenteknek szerepet szán az EU jogalkotási folyamatában (szubszidiaritási jegyzőkönyv, 6. cikk);

2005. november 16–17-én tartott, 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt:

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA NÉZETEI ÉS AJÁNLÁSAI

1.   Előzetes megjegyzés az alkotmányszerződés ratifikálási eljárásának állásáról

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | tudomásul veszi, hogy a tagállamok többsége ratifikálta az alkotmányszerződést, míg két tagállam lakossága népszavazás útján elutasította a szerződést; |
| --- | --- |

1.1

tudomásul veszi, hogy a tagállamok többsége ratifikálta az alkotmányszerződést, míg két tagállam lakossága népszavazás útján elutasította a szerződést;

| 1.2 | üdvözli a ratifikációs folyamatnak az Európai Tanács 2005. június 16–17-i ülésén elhatározott „elmélkedési időszakát” és szükségesnek tartja, hogy ezt az időszakot annak átgondolására használják fel, hogy miként tudna az Európai Unió jobban megfelelni polgárai elvárásainak és miként tudna javítani a polgárokkal folytatott kommunikáción; hangsúlyozza, hogy – polgárközeliségük révén – éppen a regionális és helyi önkormányzatok képviselői segíthetnek ebben döntő módon javaslatok és kezdeményezések révén is; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli a ratifikációs folyamatnak az Európai Tanács 2005. június 16–17-i ülésén elhatározott „elmélkedési időszakát” és szükségesnek tartja, hogy ezt az időszakot annak átgondolására használják fel, hogy miként tudna az Európai Unió jobban megfelelni polgárai elvárásainak és miként tudna javítani a polgárokkal folytatott kommunikáción; hangsúlyozza, hogy – polgárközeliségük révén – éppen a regionális és helyi önkormányzatok képviselői segíthetnek ebben döntő módon javaslatok és kezdeményezések révén is;

| 1.3 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális szint aktív részese legyen „az elmélkedés időszakának”, és ajánlásokat tesz a vita szerkezetére, témáira és értékelésére vonatkozóan (CdR 250/2005); |
| --- | --- |

1.3

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális szint aktív részese legyen „az elmélkedés időszakának”, és ajánlásokat tesz a vita szerkezetére, témáira és értékelésére vonatkozóan (CdR 250/2005);

| 1.4 | kiemeli, hogy az európai politikának a szubszidiaritás és az arányosság elvéhez való igazodása, valamint a szubszidiaritás kultúrájának fejlesztése döntően hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a polgároknak az európai együttműködésbe vetett bizalma megerősödjön és a negatív eredményeket hozó népszavazásokban megnyilvánuló kételyek eloszoljanak; |
| --- | --- |

1.4

kiemeli, hogy az európai politikának a szubszidiaritás és az arányosság elvéhez való igazodása, valamint a szubszidiaritás kultúrájának fejlesztése döntően hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a polgároknak az európai együttműködésbe vetett bizalma megerősödjön és a negatív eredményeket hozó népszavazásokban megnyilvánuló kételyek eloszoljanak;

| 1.5 | felkéri ezért az EU szerveit és intézményeit, hogy az alkotmányszerződés ratifikálásától függetlenül és – amennyire ez jogilag lehetséges – késedelem nélkül ültessék át a gyakorlatba különösképpen a szubszidiaritás és az arányosság alkotmányszerződésben rögzített elveit és ezek ellenőrzését; |
| --- | --- |

1.5

felkéri ezért az EU szerveit és intézményeit, hogy az alkotmányszerződés ratifikálásától függetlenül és – amennyire ez jogilag lehetséges – késedelem nélkül ültessék át a gyakorlatba különösképpen a szubszidiaritás és az arányosság alkotmányszerződésben rögzített elveit és ezek ellenőrzését;

| 1.6 | ebben az összefüggésben elengedhetetlennek tartja, hogy – ahogy arról az újkeletű Jegyzőkönyv a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról is rendelkezik – az Európai Unió regionális és helyi dimenziójának erősítése érdekében bármely jogi aktus elfogadását széles körű konzultációk előzzék meg, és minden egyes európai kerettörvény számára készüljön „szubszidiaritási hatásvizsgálat”, amelyben az Európai Bizottság értékeli a kerettörvény szabályozási és pénzügyi hatásait a regionális és helyi hatóságok szempontjából (CdR 121/2005 – 2.1.2. pont); |
| --- | --- |

1.6

ebben az összefüggésben elengedhetetlennek tartja, hogy – ahogy arról az újkeletű Jegyzőkönyv a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról is rendelkezik – az Európai Unió regionális és helyi dimenziójának erősítése érdekében bármely jogi aktus elfogadását széles körű konzultációk előzzék meg, és minden egyes európai kerettörvény számára készüljön „szubszidiaritási hatásvizsgálat”, amelyben az Európai Bizottság értékeli a kerettörvény szabályozási és pénzügyi hatásait a regionális és helyi hatóságok szempontjából (CdR 121/2005 – 2.1.2. pont);

2.   A szubszidiaritás és az arányosság elvének politikai értékelése az alkotmányszerződésben

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | örömmel állapítja meg, hogy ma már az RB által az utóbbi 10 évben hangoztatott majdnem minden, a szubszidiaritás elvére vonatkozó követelés teljesült a szerződéseknek 1996 óta bekövetkezett különböző reformjai, valamint a 2004. október 29-én aláírt alkotmányszerződés révén, főként az alkotmányozó konvent munkájának keretein belül; ez pedig ékesszóló bizonyítéka annak, hogy a Régiók Bizottsága képes akaratát érvényesíteni, illetve befolyásolni az európai jogalkotási folyamatot; |
| --- | --- |

2.1

örömmel állapítja meg, hogy ma már az RB által az utóbbi 10 évben hangoztatott majdnem minden, a szubszidiaritás elvére vonatkozó követelés teljesült a szerződéseknek 1996 óta bekövetkezett különböző reformjai, valamint a 2004. október 29-én aláírt alkotmányszerződés révén, főként az alkotmányozó konvent munkájának keretein belül; ez pedig ékesszóló bizonyítéka annak, hogy a Régiók Bizottsága képes akaratát érvényesíteni, illetve befolyásolni az európai jogalkotási folyamatot;

| 2.2 | üdvözli a szubszidiaritás elvének új definícióját, valamint részvételét az elv betartásának utólagos ellenőrzésében; emellett méltányolja, hogy más intézményekkel és a nemzeti parlamentekkel együtt az RB is meg fogja kapni az Európai Bizottság jelentését az alkotmány I-11. cikkének (szubszidiaritási jegyzőkönyv 9. cikk) alkalmazásáról (CdR 354/2003 1.12. pont); |
| --- | --- |

2.2

üdvözli a szubszidiaritás elvének új definícióját, valamint részvételét az elv betartásának utólagos ellenőrzésében; emellett méltányolja, hogy más intézményekkel és a nemzeti parlamentekkel együtt az RB is meg fogja kapni az Európai Bizottság jelentését az alkotmány I-11. cikkének (szubszidiaritási jegyzőkönyv 9. cikk) alkalmazásáról (CdR 354/2003 1.12. pont);

| 2.3 | hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága az alkotmányszerződésben végrehajtott módosítások révén eddigi, az Európai Unió jogalkotó szerveinek nyújtott tanácsadásra korlátozódó funkciója mellett fontos szerepet kap a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzésében; ezáltal erősödni fog az unióban betöltött intézményi szerepe; |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága az alkotmányszerződésben végrehajtott módosítások révén eddigi, az Európai Unió jogalkotó szerveinek nyújtott tanácsadásra korlátozódó funkciója mellett fontos szerepet kap a szubszidiaritás elve alkalmazásának ellenőrzésében; ezáltal erősödni fog az unióban betöltött intézményi szerepe;

| 2.4 | minden erőfeszítést meg fog tenni annak érdekében, hogy felkészülhessen erre az új feladatra, és hogy az érdekelt intézményekkel, illetve a regionális és helyi önkormányzatokkal még szorosabb együttműködést alakítson ki; |
| --- | --- |

2.4

minden erőfeszítést meg fog tenni annak érdekében, hogy felkészülhessen erre az új feladatra, és hogy az érdekelt intézményekkel, illetve a regionális és helyi önkormányzatokkal még szorosabb együttműködést alakítson ki;

| 2.5 | hangsúlyozza, hogy a megreformált szubszidiaritási elv komoly alkalmazása, azaz a regionális és helyi szereplők nagyobb fokú bevonása kulcsszerepet játszhat az európai intézmények politikáinak és intézkedéseinek világosabbá tételében; mégpedig azért, mert a regionális és helyi önkormányzatok – mint a polgárokhoz különösen közel álló egységek – képesek a leginkább arra, hogy az európai intézmények felé közvetítsék az ő szintjükről érkező, a gazdasági és szociális fejlődés konkrét szükségleteihez kapcsolódó kéréseket és javaslatokat. A helyi és a regionális önkormányzatok az európai eszme megvédéséhez is hozzá tudnak járulni a polgárok körében; |
| --- | --- |

2.5

hangsúlyozza, hogy a megreformált szubszidiaritási elv komoly alkalmazása, azaz a regionális és helyi szereplők nagyobb fokú bevonása kulcsszerepet játszhat az európai intézmények politikáinak és intézkedéseinek világosabbá tételében; mégpedig azért, mert a regionális és helyi önkormányzatok – mint a polgárokhoz különösen közel álló egységek – képesek a leginkább arra, hogy az európai intézmények felé közvetítsék az ő szintjükről érkező, a gazdasági és szociális fejlődés konkrét szükségleteihez kapcsolódó kéréseket és javaslatokat. A helyi és a regionális önkormányzatok az európai eszme megvédéséhez is hozzá tudnak járulni a polgárok körében;

| 2.6 | üdvözli José Manuel Barroso európai bizottsági elnöknek a 2005. február 24-i plenáris ülésen tett ajánlatát az Európai Bizottsággal való politikai partnerség megerősítésére és a 2001. évi együttműködési megállapodás továbbfejlesztésére; emlékeztet arra az elvárására, hogy az Európai Bizottsággal valódi, a kulcsfontosságú témákra kiterjesztett párbeszéd jöjjön létre (CdR 354/2003 1.18. pont); |
| --- | --- |

2.6

üdvözli José Manuel Barroso európai bizottsági elnöknek a 2005. február 24-i plenáris ülésen tett ajánlatát az Európai Bizottsággal való politikai partnerség megerősítésére és a 2001. évi együttműködési megállapodás továbbfejlesztésére; emlékeztet arra az elvárására, hogy az Európai Bizottsággal valódi, a kulcsfontosságú témákra kiterjesztett párbeszéd jöjjön létre (CdR 354/2003 1.18. pont);

| 2.7 | üdvözli, hogy az alkotmányszerződésben most először vezettek be – az RB által számos alkalommal követelt (8) – világos hatásköri kategóriákat (kizárólagos, megosztott, kiegészítő hatáskörök, I-12. cikk), valamint pontosabban határolták el az Unió, a tagállamok és azok regionális és helyi önkormányzatai közötti hatásköröket (I-13–18 cikk); |
| --- | --- |

2.7

üdvözli, hogy az alkotmányszerződésben most először vezettek be – az RB által számos alkalommal követelt (8) – világos hatásköri kategóriákat (kizárólagos, megosztott, kiegészítő hatáskörök, I-12. cikk), valamint pontosabban határolták el az Unió, a tagállamok és azok regionális és helyi önkormányzatai közötti hatásköröket (I-13–18 cikk);

| 2.8 | emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy a szubszidiaritás elvének mint az Unió közéletében részt vevő intézmények és szervek közötti megosztott hatáskörök gyakorlásához fűződő lépések kiigazítását lehetővé tevő dinamikus politikai alapelvnek fő célja annak biztosítása, hogy Európában a döntéseket a legnagyobb hatékonyságot biztosító és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten hozzák; |
| --- | --- |

2.8

emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy a szubszidiaritás elvének mint az Unió közéletében részt vevő intézmények és szervek közötti megosztott hatáskörök gyakorlásához fűződő lépések kiigazítását lehetővé tevő dinamikus politikai alapelvnek fő célja annak biztosítása, hogy Európában a döntéseket a legnagyobb hatékonyságot biztosító és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten hozzák;

| 2.9 | megállapítja, hogy a szubszidiaritás elve dinamikus alapelv, amely az egyik területen több, a másikon kevesebb „európaisághoz” vezethet (CdR 302/1998 1.1.5. pont); |
| --- | --- |

2.9

megállapítja, hogy a szubszidiaritás elve dinamikus alapelv, amely az egyik területen több, a másikon kevesebb „európaisághoz” vezethet (CdR 302/1998 1.1.5. pont);

| 2.10 | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak mind a harmonizációra, mind a megnövekedett sokszínűség megtartására szüksége van, ezért mindent megtesz, hogy olyan Európa jöjjön létre, melyben népeinek sokfélesége és azonossága kibontakozhat, a gyümölcsöző versenyt elősegítendő, anélkül, hogy a szolidaritás és az Unión belüli összetartás csorbát szenvedne (9); |
| --- | --- |

2.10

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak mind a harmonizációra, mind a megnövekedett sokszínűség megtartására szüksége van, ezért mindent megtesz, hogy olyan Európa jöjjön létre, melyben népeinek sokfélesége és azonossága kibontakozhat, a gyümölcsöző versenyt elősegítendő, anélkül, hogy a szolidaritás és az Unión belüli összetartás csorbát szenvedne (9);

| 2.11 | ezért felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása elsősorban azt jelenti, hogy proaktív módon megvizsgáljuk, vajon egyáltalán szükség van-e egy európai szintű jogalkotás kezdeményezésére; |
| --- | --- |

2.11

ezért felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása elsősorban azt jelenti, hogy proaktív módon megvizsgáljuk, vajon egyáltalán szükség van-e egy európai szintű jogalkotás kezdeményezésére;

| 2.12 | hangsúlyozza, hogy az alkotmányszerződéshez csatolt „Jegyzőkönyv a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról” 1. pontja szerint az összes európai szerv köteles ezen elvek betartására, melyeket az egész jogalkotási folyamat során, tehát az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa tanácskozásai során is érvényesíteni kell; ezért fontos, hogy az RB megkapja, ill. kialakítsa az új hatásköreinek ellátásához szükséges eszközöket, melyek révén képes követni elsősorban a szubszidiaritás elvének az egész jogalkotási eljárás során történő tiszteletben tartását, valamint adott esetben az Európai Bírósághoz fordulni; |
| --- | --- |

2.12

hangsúlyozza, hogy az alkotmányszerződéshez csatolt „Jegyzőkönyv a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról” 1. pontja szerint az összes európai szerv köteles ezen elvek betartására, melyeket az egész jogalkotási folyamat során, tehát az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa tanácskozásai során is érvényesíteni kell; ezért fontos, hogy az RB megkapja, ill. kialakítsa az új hatásköreinek ellátásához szükséges eszközöket, melyek révén képes követni elsősorban a szubszidiaritás elvének az egész jogalkotási eljárás során történő tiszteletben tartását, valamint adott esetben az Európai Bírósághoz fordulni;

| 2.13 | az RB-t megelégedéssel tölti el, hogy a helyi szintnek a szubszidiaritás elvébe való integrálásával világossá vált, hogy ezzel az elvvel kapcsolatban nem csupán a nemzeti és regionális szintű törvényhozói jogok tiszteletben tartásáról van szó, hanem arról is, hogy ez Európai Uniónak a helyi és regionális önkormányzat keretei között a városok, a települések és a régiók előjogait is meg kell őriznie; |
| --- | --- |

2.13

az RB-t megelégedéssel tölti el, hogy a helyi szintnek a szubszidiaritás elvébe való integrálásával világossá vált, hogy ezzel az elvvel kapcsolatban nem csupán a nemzeti és regionális szintű törvényhozói jogok tiszteletben tartásáról van szó, hanem arról is, hogy ez Európai Uniónak a helyi és regionális önkormányzat keretei között a városok, a települések és a régiók előjogait is meg kell őriznie;

| 2.14 | ellenben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Amszterdami Szerződés szubszidiaritási jegyzőkönyvében szereplő kritériumokat – melyek révén megvizsgálható, vajon egy uniós jogalkotási javaslat megfelel-e a szubszidiaritás elvének – nem vették át teljes mértékben az új szubszidiaritási jegyzőkönyvbe; és javasolja, hogy az Európai Bizottság a jövőben a szubszidiaritás elve alkalmazásának keretén belül azt is emelje ki, hogy vajon






  — | a szóban forgó terület rendelkezik-e olyan transznacionális szempontokkal, amelyeket nem lehet kielégítő módon rendezni a tagállamok által, vagy azok regionális és helyi hatóságai által hozott intézkedésekkel; |
| --- | --- | --- |

2.14

ellenben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Amszterdami Szerződés szubszidiaritási jegyzőkönyvében szereplő kritériumokat – melyek révén megvizsgálható, vajon egy uniós jogalkotási javaslat megfelel-e a szubszidiaritás elvének – nem vették át teljes mértékben az új szubszidiaritási jegyzőkönyvbe; és javasolja, hogy az Európai Bizottság a jövőben a szubszidiaritás elve alkalmazásának keretén belül azt is emelje ki, hogy vajon

—

a szóban forgó terület rendelkezik-e olyan transznacionális szempontokkal, amelyeket nem lehet kielégítő módon rendezni a tagállamok által, vagy azok regionális és helyi hatóságai által hozott intézkedésekkel;

| — | a tagállamoknak, illetve azok regionális és helyi hatóságainak saját intézkedései, vagy a közösségi rendeletek hiánya ütköznének-e a Szerződés követelményeivel, vagy pedig más módon sértenék-e a tagállamok vagy azok regionális és helyi hatóságainak érdekeit, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak, illetve azok regionális és helyi hatóságainak saját intézkedései, vagy a közösségi rendeletek hiánya ütköznének-e a Szerződés követelményeivel, vagy pedig más módon sértenék-e a tagállamok vagy azok regionális és helyi hatóságainak érdekeit,

| — | nyilvánvaló előnyökkel járnának-e a közösségi szintű intézkedések, terjedelmüknél vagy hatásuknál fogva, a tagállamok, vagy azok regionális és helyi szintű intézkedéseihez viszonyítva; |
| --- | --- |

—

nyilvánvaló előnyökkel járnának-e a közösségi szintű intézkedések, terjedelmüknél vagy hatásuknál fogva, a tagállamok, vagy azok regionális és helyi szintű intézkedéseihez viszonyítva;

| 2.15 | úgy ítéli meg, hogy a szubszidiaritás vizsgálatánál figyelembe kell venni, hogy az uniós intézkedésekkel mennyiben érhető el méretgazdaságosság és – a határokon átnyúló vagy transznacionális kihatások révén – többletérték; |
| --- | --- |

2.15

úgy ítéli meg, hogy a szubszidiaritás vizsgálatánál figyelembe kell venni, hogy az uniós intézkedésekkel mennyiben érhető el méretgazdaságosság és – a határokon átnyúló vagy transznacionális kihatások révén – többletérték;

| 2.16 | hangsúlyozza, hogy, amikor a szubszidiaritás elve alapján európai jogalkotásra van szükség, azt úgy kell kidolgozni, hogy a nemzeti, regionális és települési szintű döntéseknek lehetőleg nagy játékterük maradjon. Az európai szabályozások tömegét még a mostaninál is erősebben kell korlátozni a Szerződésbe foglalt célok eléréshez feltétlenül szükséges mennyiségre (az arányosság elve); főként a munkahelyek teremtésének és biztosításának érdekében sem a polgárokat, sem a gazdaságot nem szabad felesleges bürokráciával terhelni; ezért üdvözli az Európai Bizottságnak a közösségi joganyag aktualizálását és egyszerűsítését célzó intézkedéseit is, melyeket hatékonyabbá kellene tenni; |
| --- | --- |

2.16

hangsúlyozza, hogy, amikor a szubszidiaritás elve alapján európai jogalkotásra van szükség, azt úgy kell kidolgozni, hogy a nemzeti, regionális és települési szintű döntéseknek lehetőleg nagy játékterük maradjon. Az európai szabályozások tömegét még a mostaninál is erősebben kell korlátozni a Szerződésbe foglalt célok eléréshez feltétlenül szükséges mennyiségre (az arányosság elve); főként a munkahelyek teremtésének és biztosításának érdekében sem a polgárokat, sem a gazdaságot nem szabad felesleges bürokráciával terhelni; ezért üdvözli az Európai Bizottságnak a közösségi joganyag aktualizálását és egyszerűsítését célzó intézkedéseit is, melyeket hatékonyabbá kellene tenni;

| 2.17 | ebben az összefüggésben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az arányosság elvére vonatkozó rendelkezések nem olyan átfogóak és világosak, mint a szubszidiaritásra vonatkozóak; annál is inkább, mivel az Alkotmány elismeri a regionális és a helyi önkormányzatok autonómiáját (I-5. cikk és a preambulum II. része), és mivel a helyi és regionális egységek felelősek az EU jogi aktusai több, mint 70 %-ának végrehajtásáért; |
| --- | --- |

2.17

ebben az összefüggésben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az arányosság elvére vonatkozó rendelkezések nem olyan átfogóak és világosak, mint a szubszidiaritásra vonatkozóak; annál is inkább, mivel az Alkotmány elismeri a regionális és a helyi önkormányzatok autonómiáját (I-5. cikk és a preambulum II. része), és mivel a helyi és regionális egységek felelősek az EU jogi aktusai több, mint 70 %-ának végrehajtásáért;

| 2.18 | ebben az összefüggésben utal az Európai Bíróság jelenleg érvényben lévő joggyakorlatára (10), amely szerint már annak megítélése során is, hogy vajon egy törvényhozási aktus összeegyeztethető-e szubszidiaritás elvével, figyelembe kell venni az arányosság szempontjait is, illetve a két elvet nem lehet teljesen különválasztani egymástól; |
| --- | --- |

2.18

ebben az összefüggésben utal az Európai Bíróság jelenleg érvényben lévő joggyakorlatára (10), amely szerint már annak megítélése során is, hogy vajon egy törvényhozási aktus összeegyeztethető-e szubszidiaritás elvével, figyelembe kell venni az arányosság szempontjait is, illetve a két elvet nem lehet teljesen különválasztani egymástól;

| 2.19 | a szubszidiaritási kérdésekben való keresetindítási jogosultságra tekintettel leszögezi, hogy számára az a lényeg, hogy a regionális és helyi szint hatékonyabban járuljon hozzá a szubszidiaritás elvének jobb alkalmazásához, kezdve az Európai Bizottság által felvázolt törvényjavaslatoktól egészen addig, hogy az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa elfogadja azokat; |
| --- | --- |

2.19

a szubszidiaritási kérdésekben való keresetindítási jogosultságra tekintettel leszögezi, hogy számára az a lényeg, hogy a regionális és helyi szint hatékonyabban járuljon hozzá a szubszidiaritás elvének jobb alkalmazásához, kezdve az Európai Bizottság által felvázolt törvényjavaslatoktól egészen addig, hogy az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa elfogadja azokat;

| 2.20 | felhívja ezért az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet, a Miniszterek Tanácsát és a nemzeti és regionális parlamenteket, hogy egy igazi szubszidiaritási kultúrát hozzanak létre az Unión belül, valamint hogy együttesen munkálkodjanak azon, hogy az európai, nemzeti, regionális és helyi szinten meggyökereztessék a felelős politikusok tudatában ezt az elvet, valamint, hogy folyamatos párbeszédet folytassanak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó konkrét intézkedésekről; |
| --- | --- |

2.20

felhívja ezért az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet, a Miniszterek Tanácsát és a nemzeti és regionális parlamenteket, hogy egy igazi szubszidiaritási kultúrát hozzanak létre az Unión belül, valamint hogy együttesen munkálkodjanak azon, hogy az európai, nemzeti, regionális és helyi szinten meggyökereztessék a felelős politikusok tudatában ezt az elvet, valamint, hogy folyamatos párbeszédet folytassanak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó konkrét intézkedésekről;

| 2.21 | emlékeztet ezzel kapcsolatban a szubszidiaritás elvének alkalmazása és a felelősségteljes európai kormányzás elvei között fennálló szoros összefüggésre, melynek hatására az Európai Bizottság és a regionális és helyi önkormányzatok közötti, a jogalkotást megelőző konzultációk – az alkotmányszerződés általi (a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikke) – üdvözlendő kibővítésével erősödni fog az Unió demokratikus legitimációja, illetve átláthatósága, mivel e kibővítés remélhetőleg valódi eszmecseréhez vezet; |
| --- | --- |

2.21

emlékeztet ezzel kapcsolatban a szubszidiaritás elvének alkalmazása és a felelősségteljes európai kormányzás elvei között fennálló szoros összefüggésre, melynek hatására az Európai Bizottság és a regionális és helyi önkormányzatok közötti, a jogalkotást megelőző konzultációk – az alkotmányszerződés általi (a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikke) – üdvözlendő kibővítésével erősödni fog az Unió demokratikus legitimációja, illetve átláthatósága, mivel e kibővítés remélhetőleg valódi eszmecseréhez vezet;

| 2.22 | felhívja a nemzeti parlamenteket, melyek ugyanúgy, mint az RB, szintén jogosultságot kaptak a bírósághoz benyújtható keresetre, hogy indítsanak állandó párbeszédet az RB-vel, annak érdekében, hogy közös stratégiákat alakíthassanak ki a szubszidiaritási jegyzőkönyv hatékony alkalmazására, valamint, hogy konzultáljanak a helyi és regionális szint képviselőivel, és különösképpen a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek közötti konzultációkat nemzeti szinten hatékonyan és átlátható módon valósítsák meg a gyakorlatban; |
| --- | --- |

2.22

felhívja a nemzeti parlamenteket, melyek ugyanúgy, mint az RB, szintén jogosultságot kaptak a bírósághoz benyújtható keresetre, hogy indítsanak állandó párbeszédet az RB-vel, annak érdekében, hogy közös stratégiákat alakíthassanak ki a szubszidiaritási jegyzőkönyv hatékony alkalmazására, valamint, hogy konzultáljanak a helyi és regionális szint képviselőivel, és különösképpen a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek közötti konzultációkat nemzeti szinten hatékonyan és átlátható módon valósítsák meg a gyakorlatban;

| 2.23 | felhívja a regionális parlamenteket, hogy a továbbiakban is hangolják össze lépéseiket az RB-vel, illetve, hogy olyan belső intézkedéseket hajtsanak végre, melyek a korai előrejelző rendszer keretén belül gyors határozathozatalt és hatékony információcserét tesznek lehetővé a szubszidiaritási kérdésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.23

felhívja a regionális parlamenteket, hogy a továbbiakban is hangolják össze lépéseiket az RB-vel, illetve, hogy olyan belső intézkedéseket hajtsanak végre, melyek a korai előrejelző rendszer keretén belül gyors határozathozatalt és hatékony információcserét tesznek lehetővé a szubszidiaritási kérdésekkel kapcsolatban;

3.   A Régiók Bizottságának szerepe a szubszidiaritás és az arányosság elvének ellenőrzésében a jogalkotás előtti időszaktól egészen a kereset Európai Bírósághoz való benyújtásáig

a)   Jogalkotás előtti szakasz

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | hangsúlyozza, hogy a jogi aktusok tervezési időszakában nyílik a Régiók Bizottsága és az önkormányzatok számára a legtöbb lehetőség arra, hogy a helyi és a regionális szempontokat hatékonyan érvényesítsék, és rámutat arra, hogy a Régiók Bizottságának időben történő bevonása, illetve pozícióinak figyelembe vétele feleslegessé tehetné az Európai Bírósághoz benyújtott kereseteket a szubszidiaritás elvének a megsértése miatt; |
| --- | --- |

3.1

hangsúlyozza, hogy a jogi aktusok tervezési időszakában nyílik a Régiók Bizottsága és az önkormányzatok számára a legtöbb lehetőség arra, hogy a helyi és a regionális szempontokat hatékonyan érvényesítsék, és rámutat arra, hogy a Régiók Bizottságának időben történő bevonása, illetve pozícióinak figyelembe vétele feleslegessé tehetné az Európai Bírósághoz benyújtott kereseteket a szubszidiaritás elvének a megsértése miatt;

| 3.2 | üdvözli, hogy az Európai Bizottságnak jogalkotási javaslatainak előterjesztése előtt meg kell vizsgálnia azok anyagi és adminisztratív kihatásait, és elvárja, hogy a szubszidiaritási kérdőívben e javaslatok a helyi és a regionális önkormányzatokra gyakorolt kihatásait is le kelljen írni, mivel nagyon gyakran ez a kormányzati és közigazgatási szint felelős az új uniós kezdeményezések szabályozásáért és megvalósításáért; egyben felkéri az Európai Parlamentet, hogy hasonló módon vegye figyelembe a jogalkotási javaslatokhoz benyújtott módosításainak hatását (CdR 354/2003 1.21. pont); |
| --- | --- |

3.2

üdvözli, hogy az Európai Bizottságnak jogalkotási javaslatainak előterjesztése előtt meg kell vizsgálnia azok anyagi és adminisztratív kihatásait, és elvárja, hogy a szubszidiaritási kérdőívben e javaslatok a helyi és a regionális önkormányzatokra gyakorolt kihatásait is le kelljen írni, mivel nagyon gyakran ez a kormányzati és közigazgatási szint felelős az új uniós kezdeményezések szabályozásáért és megvalósításáért; egyben felkéri az Európai Parlamentet, hogy hasonló módon vegye figyelembe a jogalkotási javaslatokhoz benyújtott módosításainak hatását (CdR 354/2003 1.21. pont);

| 3.3 | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a keretszabályozásból kellene kihoznia a lehető legtöbbet, a kitűzött célok eléréséhez legmegfelelőbb forma és módszerek kiválasztását a nemzeti hatóságokra, illetve regionális és helyi önkormányzatokra hagyva; |
| --- | --- |

3.3

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a keretszabályozásból kellene kihoznia a lehető legtöbbet, a kitűzött célok eléréséhez legmegfelelőbb forma és módszerek kiválasztását a nemzeti hatóságokra, illetve regionális és helyi önkormányzatokra hagyva;

| 3.4 | javasolja, hogy az Európai Bizottság már a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikke szerinti konzultáció keretében alkalmazzon a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, valamint a hatásvizsgálatról megalapozott adatokat tartalmazó szubszidiaritási kérdőíveket; |
| --- | --- |

3.4

javasolja, hogy az Európai Bizottság már a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikke szerinti konzultáció keretében alkalmazzon a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, valamint a hatásvizsgálatról megalapozott adatokat tartalmazó szubszidiaritási kérdőíveket;

| 3.5 | elvárja, hogy az Európai Bizottság a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikkének értelmében rendszeresen vonja be a jogalkotás előtti konzultációs folyamatba; |
| --- | --- |

3.5

elvárja, hogy az Európai Bizottság a szubszidiaritási jegyzőkönyv 2. cikkének értelmében rendszeresen vonja be a jogalkotás előtti konzultációs folyamatba;

| 3.6 | elvárja, hogy az RB-nek is legyen módja az Európai Bizottság által az Európai Tanács számára készített, a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról szóló éves jelentés kidolgozásához hozzájárulni; elsősorban az RB-nek az Európai Bizottságnak az Alkotmány I-11. cikke (szubszidiaritás és arányosság) alkalmazásáról szóló éves jelentésével kapcsolatban készített véleményét kellene az Európai Bizottság jelentéséhez hozzácsatolni; |
| --- | --- |

3.6

elvárja, hogy az RB-nek is legyen módja az Európai Bizottság által az Európai Tanács számára készített, a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról szóló éves jelentés kidolgozásához hozzájárulni; elsősorban az RB-nek az Európai Bizottságnak az Alkotmány I-11. cikke (szubszidiaritás és arányosság) alkalmazásáról szóló éves jelentésével kapcsolatban készített véleményét kellene az Európai Bizottság jelentéséhez hozzácsatolni;

| 3.7 | javasolja, hogy a szubszidiaritás kultúrájának az Európai Unión belüli továbbfejlesztése érdekében évente rendezzenek konferenciát az Európai Bizottság, a Miniszterek Tanácsa, az Európai Parlament, az Európai Bíróság, valamint a nemzeti és a regionális közgyűlések részvételével, hogy megvitassák és értékeljék a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása során tapasztalható előrelépéseket, akadályokat és fejlődést; |
| --- | --- |

3.7

javasolja, hogy a szubszidiaritás kultúrájának az Európai Unión belüli továbbfejlesztése érdekében évente rendezzenek konferenciát az Európai Bizottság, a Miniszterek Tanácsa, az Európai Parlament, az Európai Bíróság, valamint a nemzeti és a regionális közgyűlések részvételével, hogy megvitassák és értékeljék a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása során tapasztalható előrelépéseket, akadályokat és fejlődést;

| 3.8 | meg van győződve arról, hogy még jobban ki kell építeni az RB-nek azt a lehetőségét, hogy már a jogalkotási eljárás előtt is közreműködjön, és ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési megállapodás 2005. évi átdolgozása során szenteljen különleges figyelmet a szubszidiaritás elvének alkalmazása keretén belül történő együttműködés kérdésének és az RB új szerepének. |
| --- | --- |

3.8

meg van győződve arról, hogy még jobban ki kell építeni az RB-nek azt a lehetőségét, hogy már a jogalkotási eljárás előtt is közreműködjön, és ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési megállapodás 2005. évi átdolgozása során szenteljen különleges figyelmet a szubszidiaritás elvének alkalmazása keretén belül történő együttműködés kérdésének és az RB új szerepének.

b)   Jogalkotási eljárás

A Régiók Bizottsága

| 3.9 | hangsúlyozza, hogy a jelenleg már létező tanácsadói funkciója révén joga van megvizsgálni, mennyire összeegyeztethető egy uniós jogalkotási kezdeményezés a szubszidiaritás és az arányosság elvével, illetve közölni véleményét az európai intézményekkel, valamint a nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

3.9

hangsúlyozza, hogy a jelenleg már létező tanácsadói funkciója révén joga van megvizsgálni, mennyire összeegyeztethető egy uniós jogalkotási kezdeményezés a szubszidiaritás és az arányosság elvével, illetve közölni véleményét az európai intézményekkel, valamint a nemzeti parlamentekkel;

| 3.10 | úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének értékelését nem kellene a tíz kötelező konzultációs területre korlátoznia, hanem képesnek kell lennie arra, hogy „sorsát saját kezébe vegye”; |
| --- | --- |

3.10

úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének értékelését nem kellene a tíz kötelező konzultációs területre korlátoznia, hanem képesnek kell lennie arra, hogy „sorsát saját kezébe vegye”;

| 3.11 | tudatában van annak, hogy a jogai megőrzését célzó kereseti jog az RB politikai erősödéséhez vezet majd; |
| --- | --- |

3.11

tudatában van annak, hogy a jogai megőrzését célzó kereseti jog az RB politikai erősödéséhez vezet majd;

| 3.12 | rámutat, hogy az RB a szubszidiaritás és az arányosság elvének be nem tartása miatti felszólalás tekintetében – a nemzeti parlamentekkel ellentétben – a korai előrejelző rendszer keretében nincs határidőhöz kötve; |
| --- | --- |

3.12

rámutat, hogy az RB a szubszidiaritás és az arányosság elvének be nem tartása miatti felszólalás tekintetében – a nemzeti parlamentekkel ellentétben – a korai előrejelző rendszer keretében nincs határidőhöz kötve;

| 3.13 | ezért úgy határoz, hogy a korai előrejelző rendszer és a keresetindítás betartandó határidőire tekintettel az Elnökséget ellenőrzési hatáskörrel ruházza fel a célból, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett olyan jogalkotási javaslatokkal kapcsolatban, amelyek esetében kötelező az RB-vel történő konzultáció, megvizsgálja, hogy mennyiben egyeztethetőek össze ezek a javaslatok a szubszidiaritás és az arányosság elvével, valamint közvetítse az RB véleményét az európai intézmények és a nemzeti parlamentek felé, az Elnökségen belüli eljárást az RB Működési Szabályzatának felülvizsgálata keretében kell meghatározni; |
| --- | --- |

3.13

ezért úgy határoz, hogy a korai előrejelző rendszer és a keresetindítás betartandó határidőire tekintettel az Elnökséget ellenőrzési hatáskörrel ruházza fel a célból, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett olyan jogalkotási javaslatokkal kapcsolatban, amelyek esetében kötelező az RB-vel történő konzultáció, megvizsgálja, hogy mennyiben egyeztethetőek össze ezek a javaslatok a szubszidiaritás és az arányosság elvével, valamint közvetítse az RB véleményét az európai intézmények és a nemzeti parlamentek felé, az Elnökségen belüli eljárást az RB Működési Szabályzatának felülvizsgálata keretében kell meghatározni;

| 3.14 | hangsúlyozza, hogy az egész jogalkotási folyamat alatt a vélemény tartalmi mondanivalójának megőrzése minden jogalkotási kezdeményezés esetében továbbra is a szakbizottságok és azok előadóinak a hatáskörébe fog tartozni; |
| --- | --- |

3.14

hangsúlyozza, hogy az egész jogalkotási folyamat alatt a vélemény tartalmi mondanivalójának megőrzése minden jogalkotási kezdeményezés esetében továbbra is a szakbizottságok és azok előadóinak a hatáskörébe fog tartozni;

| 3.15 | mindazonáltal rámutat, hogy a jogalkotási eljárás teljes menete során biztosítani szükséges a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazási módozataira vonatkozó értékelés nyomon követését; az előadóknak különösen arra kell figyelniük, vajon a parlamentben és a tanácsi tárgyalás során nem történtek-e olyan módosítások a szövegben, amelyek során a javaslat összeegyeztethetetlenné válik a szubszidiaritás vagy az arányosság elvével. Erről adott esetben értesíteni kell a Régiók Bizottságát (az Elnökséget); |
| --- | --- |

3.15

mindazonáltal rámutat, hogy a jogalkotási eljárás teljes menete során biztosítani szükséges a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazási módozataira vonatkozó értékelés nyomon követését; az előadóknak különösen arra kell figyelniük, vajon a parlamentben és a tanácsi tárgyalás során nem történtek-e olyan módosítások a szövegben, amelyek során a javaslat összeegyeztethetetlenné válik a szubszidiaritás vagy az arányosság elvével. Erről adott esetben értesíteni kell a Régiók Bizottságát (az Elnökséget);

| 3.16 | felkéri ezért a Miniszterek Tanácsát és az Európai Parlamentet, vizsgálják meg tárgyalások megkezdésének lehetőségét egy együttműködési egyezmény megkötéséről tekintettel egyfelől arra az alkotmányszerződésben előirányzott jövőbeni kötelezettségre, hogy meghatározott esetekben kötelezően konzultálnia kell az RB-vel (III-388. cikk), másfelől az RB új hatáskörére a szubszidiaritás elvének ellenőrzésében; az egyezményben rögzíteni kellene – az RB szubszidiaritással kapcsolatos hatáskörére tekintettel – elsősorban az RB véleményadás iránti megkeresésének módozatait, valamint az RB és a Parlament, illetve a Miniszterek Tanácsa közötti információcsere módjait, az együttdöntési eljárás keretén belül; |
| --- | --- |

3.16

felkéri ezért a Miniszterek Tanácsát és az Európai Parlamentet, vizsgálják meg tárgyalások megkezdésének lehetőségét egy együttműködési egyezmény megkötéséről tekintettel egyfelől arra az alkotmányszerződésben előirányzott jövőbeni kötelezettségre, hogy meghatározott esetekben kötelezően konzultálnia kell az RB-vel (III-388. cikk), másfelől az RB új hatáskörére a szubszidiaritás elvének ellenőrzésében; az egyezményben rögzíteni kellene – az RB szubszidiaritással kapcsolatos hatáskörére tekintettel – elsősorban az RB véleményadás iránti megkeresésének módozatait, valamint az RB és a Parlament, illetve a Miniszterek Tanácsa közötti információcsere módjait, az együttdöntési eljárás keretén belül;

| 3.17 | kifejezi szándékát, hogy már az európai alkotmányszerződés hatályba lépése előtt, próbaidőszakban használják a szubszidiaritásvizsgálat eszközeit a hatályos jogi rendelkezések keretein belül, főként egy elektronikus hálózat kiépítését a regionális és helyi önkormányzatokkal és egyesületeikkel. |
| --- | --- |

3.17

kifejezi szándékát, hogy már az európai alkotmányszerződés hatályba lépése előtt, próbaidőszakban használják a szubszidiaritásvizsgálat eszközeit a hatályos jogi rendelkezések keretein belül, főként egy elektronikus hálózat kiépítését a regionális és helyi önkormányzatokkal és egyesületeikkel.

c)   Kereset benyújtása az Európai Bírósághoz

A Régiók Bizottsága

| 3.18 | megállapítja, hogy az Európai Bíróság mindezidáig nagyon korlátozott értelemben gyakorolta a szubszidiaritási elv betartásának ellenőrzését. A Bíróság lényegében azt vizsgálja, hogy a szervek eleget tettek-e a szubszidiaritási elv betartásáról történő nyilatkozás kötelezettségének. Ezzel szemben anyagi jogi kérdésekre nem terjed ki a Bíróság vizsgálata, hacsak nincs szó az elv egyértelmű megsértéséről. Miután az alkotmányszerződés következtében a szubszidiaritás elve és annak ellenőrzése lényegesen nagyobb súllyal esik latba, ki kell várnunk, hogy a Bíróság fokozza-e majd ellenőrzési tevékenyégét; |
| --- | --- |

3.18

megállapítja, hogy az Európai Bíróság mindezidáig nagyon korlátozott értelemben gyakorolta a szubszidiaritási elv betartásának ellenőrzését. A Bíróság lényegében azt vizsgálja, hogy a szervek eleget tettek-e a szubszidiaritási elv betartásáról történő nyilatkozás kötelezettségének. Ezzel szemben anyagi jogi kérdésekre nem terjed ki a Bíróság vizsgálata, hacsak nincs szó az elv egyértelmű megsértéséről. Miután az alkotmányszerződés következtében a szubszidiaritás elve és annak ellenőrzése lényegesen nagyobb súllyal esik latba, ki kell várnunk, hogy a Bíróság fokozza-e majd ellenőrzési tevékenyégét;

| 3.19 | megállapítja, hogy a Régiók Bizottságának a III-365. cikk alapján legkésőbb a jogi aktus hatályba lépése után két hónappal kell keresetet benyújtania a szubszidiaritás elvének megsértése esetén; |
| --- | --- |

3.19

megállapítja, hogy a Régiók Bizottságának a III-365. cikk alapján legkésőbb a jogi aktus hatályba lépése után két hónappal kell keresetet benyújtania a szubszidiaritás elvének megsértése esetén;

| 3.20 | üdvözli, hogy a jogai megőrzését, illetve – kötelező konzultációval járó jogalkotási aktusok esetén – a szubszidiaritás betartásának ellenőrzését célzó kereseti joggal új bírósági legitimációt nyer; |
| --- | --- |

3.20

üdvözli, hogy a jogai megőrzését, illetve – kötelező konzultációval járó jogalkotási aktusok esetén – a szubszidiaritás betartásának ellenőrzését célzó kereseti joggal új bírósági legitimációt nyer;

| 3.21 | úgy vélekedik, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése esetén a Bírósághoz fordulhat még akkor is, ha nem fogadott el bíráló jellegű véleményt a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról, hanem megelégedett egy kötelező vagy fakultatív konzultációs felkérés eredményeképpen kidolgozott véleménnyel; |
| --- | --- |

3.21

úgy vélekedik, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése esetén a Bírósághoz fordulhat még akkor is, ha nem fogadott el bíráló jellegű véleményt a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról, hanem megelégedett egy kötelező vagy fakultatív konzultációs felkérés eredményeképpen kidolgozott véleménnyel;

| 3.22 | eltökélt szándéka, hogy az Európai Bíróságnál való keresetindítást csak utolsó lehetőségként alkalmazza olyan esetekben, amikor a befolyásolás minden más módja kimerült; |
| --- | --- |

3.22

eltökélt szándéka, hogy az Európai Bíróságnál való keresetindítást csak utolsó lehetőségként alkalmazza olyan esetekben, amikor a befolyásolás minden más módja kimerült;

| 3.23 | úgy határoz, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése esetén alapvetően az Elnökség döntsön a kereset Európai Bírósághoz való benyújtásáról. Ha ez a kitűzött határidőkkel összeegyeztethető, akkor, az Elnökség javaslatára, a közgyűlés dönt. A közgyűlés azonban, mivel a kereset benyújtása az RB számára nagy jelentőségű, mindenkor fenntartja magának a jogot, hogy az Elnökség döntését felülbírálja, az eljárást az RB Működési Szabályzatának felülvizsgálata keretében kell meghatározni; |
| --- | --- |

3.23

úgy határoz, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése esetén alapvetően az Elnökség döntsön a kereset Európai Bírósághoz való benyújtásáról. Ha ez a kitűzött határidőkkel összeegyeztethető, akkor, az Elnökség javaslatára, a közgyűlés dönt. A közgyűlés azonban, mivel a kereset benyújtása az RB számára nagy jelentőségű, mindenkor fenntartja magának a jogot, hogy az Elnökség döntését felülbírálja, az eljárást az RB Működési Szabályzatának felülvizsgálata keretében kell meghatározni;

| 3.24 | megállapítja, hogy a regionális és helyi önkormányzatokkal, valamint azok szövetségeivel kialakított hálózati munka keretén belül kezdeményezések történtek arra, hogy az EU jogi aktusaival szemben benyújtott kereseteket figyelemmel kísérjék a még meghatározandó belső eljárások keretében. |
| --- | --- |

3.24

megállapítja, hogy a regionális és helyi önkormányzatokkal, valamint azok szövetségeivel kialakított hálózati munka keretén belül kezdeményezések történtek arra, hogy az EU jogi aktusaival szemben benyújtott kereseteket figyelemmel kísérjék a még meghatározandó belső eljárások keretében.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 198., 1999.7.14., 73. o.

1

(2)  HL C 374., 1999.12.23., 11. o.

2

(3)  HL C 374., 1999.12.23., 25. o.

3

(4)  HL C 156., 2000.6.6., 6. o.

4

(5)  HL C 293., 1999.10.13., 74. o.

5

(6)  HL C 226., 2000.8.8., 60. o.

6

(7)  HL C 73., 2004.3.23., 38. o.

7

(8)  Vélemény „Az illetékességi körök jobb elosztása és megállapítása az Európai Unióban” tárgyában (CdR 119/2002 fin)

8

(9)  CdR 308/1998

9

(10)  (C 491/01)

10

---

MELLÉKLET

A SZUBSZIDIARITÁST ELEMZŐ KÉRDŐÍV TERVEZETE (1)

1.   Az Európai Bizottság dokumentumának hivatkozási száma

2.   Jogalap

3.   Az intézkedés indoklása és célja:

| — | Az intézkedés a Közösség kizárólagos vagy a tagállamokkal megosztott illetékességi körébe tartozik? |
| --- | --- |

—

Az intézkedés a Közösség kizárólagos vagy a tagállamokkal megosztott illetékességi körébe tartozik?

| — | A tervezett intézkedés céljai megfelelnek-e az Unió kötelezettségeinek? |
| --- | --- |

—

A tervezett intézkedés céljai megfelelnek-e az Unió kötelezettségeinek?

| — | Képvisel-e a közösségi szintű cselekvés hozzáadott értéket? |
| --- | --- |

—

Képvisel-e a közösségi szintű cselekvés hozzáadott értéket?

| — | Bizonyítást nyert-e a tagállami szintű cselekvés potenciális elégtelensége? |
| --- | --- |

—

Bizonyítást nyert-e a tagállami szintű cselekvés potenciális elégtelensége?

| — | A tervezett intézkedés célja kielégítő módon elérhető lett volna-e helyi vagy regionális szinten? |
| --- | --- |

—

A tervezett intézkedés célja kielégítő módon elérhető lett volna-e helyi vagy regionális szinten?

4.   Helyi és regionális vetület:

| — | Tekintetbe vették-e a tervezett intézkedések regionális és helyi vetületét? |
| --- | --- |

—

Tekintetbe vették-e a tervezett intézkedések regionális és helyi vetületét?

| — | Milyen hatásokat tártak fel a helyi és regionális szintű szabályozás vonatkozásában? |
| --- | --- |

—

Milyen hatásokat tártak fel a helyi és regionális szintű szabályozás vonatkozásában?

5.   Az eszközök kiválasztása:

| — | A javasolt eszköz (irányelv, rendelet stb.) a legalkalmasabb-e az adott cél elérésére? |
| --- | --- |

—

A javasolt eszköz (irányelv, rendelet stb.) a legalkalmasabb-e az adott cél elérésére?

6.   Jogalkotási és közigazgatási egyszerűsítés:

| — | A javasolt intézkedés megfelel-e a jogalkotási és közigazgatási egyszerűsítés kritériumainak úgy közösségi, mint tagállami szinten? |
| --- | --- |

—

A javasolt intézkedés megfelel-e a jogalkotási és közigazgatási egyszerűsítés kritériumainak úgy közösségi, mint tagállami szinten?

| — | A javasolt intézkedés milyen előnyökkel, illetve kötelezettségekkel jár a helyi és a regionális hatóságok számára? |
| --- | --- |

—

A javasolt intézkedés milyen előnyökkel, illetve kötelezettségekkel jár a helyi és a regionális hatóságok számára?

7.   Pénzügyi értékelés:

| — | Az Európai Bizottság javaslatához tartozó pénzügyi kimutatás értékelése. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság javaslatához tartozó pénzügyi kimutatás értékelése.

| — | A helyi és regionális pénzügyekre gyakorolt hatás értékelése. |
| --- | --- |

—

A helyi és regionális pénzügyekre gyakorolt hatás értékelése.

8.   Külső konzultáció:

| — | A konzultációs folyamat során tekintetbe vették-e a tervezett intézkedések helyi és regionális vetületét? |
| --- | --- |

—

A konzultációs folyamat során tekintetbe vették-e a tervezett intézkedések helyi és regionális vetületét?

| — | Az Európai Bizottság kezdeményezését kísérte-e a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció? Ez a konzultáció lényegbevágó volt-e? |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság kezdeményezését kísérte-e a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció? Ez a konzultáció lényegbevágó volt-e?

9.   Hatáselemzés:

| — | Az Európai Bizottság kezdeményezése képezte-e hatáselemzés tárgyát? |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság kezdeményezése képezte-e hatáselemzés tárgyát?

| — | Tekintetbe vették-e a helyi hatásokat? |
| --- | --- |

—

Tekintetbe vették-e a helyi hatásokat?

10.   Arányosság:

| — | Jól alkalmazható, szükséges és a célnak megfelelő-e a szabályozás? |
| --- | --- |

—

Jól alkalmazható, szükséges és a célnak megfelelő-e a szabályozás?

| — | A célnak megfelelő-e a jogi forma, a szabályozások terjedelme és mennyisége? |
| --- | --- |

—

A célnak megfelelő-e a jogi forma, a szabályozások terjedelme és mennyisége?

| — | A célnak megfelelő-e az anyagi és az adminisztrációs ráfordítás? |
| --- | --- |

—

A célnak megfelelő-e az anyagi és az adminisztrációs ráfordítás?

---

(1)  Ez a kérdőívtervezet az RB igazgatási reformjának B32. intézkedése keretében került kidolgozásra, mely arra irányul, hogy fokozatosan kötelezően kerüljön be az RB véleményeinek szerkezetébe a szubszidiaritási elv tiszteletben tartásának értékelése, valamint – az RB Működési Szabályzata 51. cikkének megfelelően – a helyi és regionális közigazgatási végrehajtásra és pénzügyekre gyakorolt hatás értékelése. A kérdőív gyakorlati hasznossága tesztvélemények segítségével végzett értékelés alatt áll, és általános bevezetésére a tervek szerint 2005 folyamán kerül sor. A kérdőívet kiegészíti majd a vélemény szövegében található politikai értékelés, és alkalmazási előírások járulnak majd hozzá.

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/42

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Decentralizált együttműködés az EU fejlesztési politikájának reformjában”

(2006/C 115/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Elnökség 2005. július 5-i határozatára, amellyel az EK szerződés 265. cikkének (5) bekezdése értelmében a „Külkapcsolatok” (RELEX) szakbizottságot saját kezdeményezésű vélemény kidolgozásával bízza meg a következő tárgyban: „Decentralizált együttműködés az EU fejlesztési politikájának reformjában”;

tekintettel a RELEX szakbizottság által 2005. június 30-án az Elnökséghez való továbbításra elfogadott „az RB külkapcsolati stratégiája: irányvonalak” (DI CdR 8/2005) dokumentumra;

tekintettel a 2005. április 12-i elnökségi ülésen elfogadott RELEX szakbizottsági munkaprogramra (CdR 62/2005 pt 8 annexe 6), és annak 1.3. pontjára;

tekintettel2005. február 23-án kiadott véleményére „Az Európai Bizottság közleménye a globalizáció szociális dimenziójáról” tárgyban (CdR 328/2004 fin) (1);

tekintettel2003. október 9-i véleményére a következő tárgyban: Az Európai Bizottság közleménye „Kereskedelem és fejlesztés – Hogyan segítsük a fejlődő országokat a kereskedelem kihasználásában?” (CdR 100/2003 fin) (2);

tekintettel2003. július 3-án kiadott „A szolgáltatások kereskedelméről szóló általános megállapodásról (GATS) folyó WTO-tárgyalások hatása a helyi és regionális hatóságokra” c. véleményére (CdR 103/2003 fin) (3);

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 177–181. cikkére;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. április 12-i közleményeit elfogadó 2005. május 23–24-i Tanács következtetéseire;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. április 12-i közleményére a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása felé való haladás felgyorsítása – az Európai Unió hozzájárulása” tárgyában, COM (2005) 132 final;

tekintettel az Európai Bizottság által 2005. január 7-én az EU fejlesztési politikájának jövőjéről elindított konzultáció eredményeire;

tekintettel a 2005 június 16–17-i Európai Tanács következtetéseire, (10255/05), és különösen annak IV. pontjára;

tekintettel a 2005. június 25-én aláírt felülvizsgált Cotonou-i Egyezményre;

tekintettel Az Európai Bizottság 2005. július 13-i közleményére a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához: „Javaslat a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikája tárgyában, »Európai Konszenzus«” címmel, COM(2005) 311 final;

tekintettel az ENSZ főtitkára által 2005. március 21-én ismertetett jelentésre a „millenniumi fejlesztési célok” megvalósításának kilátásairól, amelynek megvitatására a 2005. szeptemberi New York-i csúcson került sor;

tekintettel véleménytervezetére (CdR 224/2005), melyet a „Külkapcsolatok” szakbizottság 2005. szeptember 15-én elfogadott (előadó: Juliette SOULABAILLE, Corps-Nuds polgármestere FR/PES);

MIVEL

| 1) | az európai területi önkormányzatok által, a fejlődés érdekében kialakított decentralizált együttműködési projektek intézményi szószólójaként hívhatja fel a figyelmet azok sajátos jellegére; |
| --- | --- |

1)

az európai területi önkormányzatok által, a fejlődés érdekében kialakított decentralizált együttműködési projektek intézményi szószólójaként hívhatja fel a figyelmet azok sajátos jellegére;

| 2) | a szegénység elleni küzdelemben a globális célok megvalósítása érdekében az EU tevékenységének helytállósága és hatékonysága miatt át kell gondolni, hogy melyek azok a szereplők, amelyek – természetüknél fogva – rendelkeznek olyan tapasztalatokkal a demokrácia szervezésében és fejlesztésében, amely közel áll a lakosság igényeihez és elvárásaihoz; |
| --- | --- |

2)

a szegénység elleni küzdelemben a globális célok megvalósítása érdekében az EU tevékenységének helytállósága és hatékonysága miatt át kell gondolni, hogy melyek azok a szereplők, amelyek – természetüknél fogva – rendelkeznek olyan tapasztalatokkal a demokrácia szervezésében és fejlesztésében, amely közel áll a lakosság igényeihez és elvárásaihoz;

| 3) | az Európai Bizottság eljuttatta hozzá a Javaslat a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatáról, Az Európai Unió fejlesztési politikája „Európai Konszenzus”, COM(2005) 311 final dokumentumot; |
| --- | --- |

3)

az Európai Bizottság eljuttatta hozzá a Javaslat a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatáról, Az Európai Unió fejlesztési politikája „Európai Konszenzus”, COM(2005) 311 final dokumentumot;

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

1.1   Az európai fejlesztési politika kapcsán

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | emlékeztet arra, hogy a Közösség fejlesztési politikáját a Szerződés 177–181. cikke ismerteti, és a fejlesztési politika az Európai Unió külső fellépésének egyik fő eleme; |
| --- | --- |

1.1.1

emlékeztet arra, hogy a Közösség fejlesztési politikáját a Szerződés 177–181. cikke ismerteti, és a fejlesztési politika az Európai Unió külső fellépésének egyik fő eleme;

| 1.1.2 | helyesli az európai fejlesztési politika 2000-ben elfogadott reformját, melynek fő célja a világban tapasztalható szegénység elleni küzdelem, valamint a demokrácia és az emberi jogok melletti elkötelezettség megerősítése, és amely a támogatott országokkal kialakított partnerség szellemében fogant. A Régiók Bizottsága kiemeli az ENSZ millenniumi céljainak és a szegénység ezáltal elérni kívánt leküzdésének jelentőségét. Hangsúlyozza, hogy ezek az ambiciózus célok nem érhetők el a helyi és regionális önkormányzatok aktív részvétele nélkül. Ennek egyértelműnek kell lennie, és a fejlesztési együttműködés során fontos szerepet kell nekik juttatni; |
| --- | --- |

1.1.2

helyesli az európai fejlesztési politika 2000-ben elfogadott reformját, melynek fő célja a világban tapasztalható szegénység elleni küzdelem, valamint a demokrácia és az emberi jogok melletti elkötelezettség megerősítése, és amely a támogatott országokkal kialakított partnerség szellemében fogant. A Régiók Bizottsága kiemeli az ENSZ millenniumi céljainak és a szegénység ezáltal elérni kívánt leküzdésének jelentőségét. Hangsúlyozza, hogy ezek az ambiciózus célok nem érhetők el a helyi és regionális önkormányzatok aktív részvétele nélkül. Ennek egyértelműnek kell lennie, és a fejlesztési együttműködés során fontos szerepet kell nekik juttatni;

| 1.1.3 | nagyra értékeli az európai támogatás megismertetése és hatékonyságának fokozása, valamint a támogatott országok saját felelősségének elve érdekében tett intézkedéseket (valódi, többéves fejlesztési stratégiák kidolgozása, a EuropeAid létrehívása, az európai programok igen hatékony decentralizálása az Európai Bizottság delegációinak bevonásával); |
| --- | --- |

1.1.3

nagyra értékeli az európai támogatás megismertetése és hatékonyságának fokozása, valamint a támogatott országok saját felelősségének elve érdekében tett intézkedéseket (valódi, többéves fejlesztési stratégiák kidolgozása, a EuropeAid létrehívása, az európai programok igen hatékony decentralizálása az Európai Bizottság delegációinak bevonásával);

| 1.1.4 | megállapítja, hogy az Európai Unió fejlesztési politikája jelenleg 151 országot és területet érint, melyeknek listáját nemzetközi szinten állítják össze; a fejlesztési politika számos földrajzi és tematikus programon keresztül, illetve az AKCS-országok esetében a Cotonou-i Egyezmény útján érvényesül; |
| --- | --- |

1.1.4

megállapítja, hogy az Európai Unió fejlesztési politikája jelenleg 151 országot és területet érint, melyeknek listáját nemzetközi szinten állítják össze; a fejlesztési politika számos földrajzi és tematikus programon keresztül, illetve az AKCS-országok esetében a Cotonou-i Egyezmény útján érvényesül;

| 1.1.5 | sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság 2002-ben kiadott, A nem állami szereplők részvétele a közösségi politikában témájú közleményében (4) – azzal a szándékkal, hogy a fejlesztési programokat ismertté tegye az érintett országok közvéleménye előtt – kizárólag a civil társadalom szervezeteivel számolt, és nem vette figyelembe a területi önkormányzatok szerepét. |
| --- | --- |

1.1.5

sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság 2002-ben kiadott, A nem állami szereplők részvétele a közösségi politikában témájú közleményében (4) – azzal a szándékkal, hogy a fejlesztési programokat ismertté tegye az érintett országok közvéleménye előtt – kizárólag a civil társadalom szervezeteivel számolt, és nem vette figyelembe a területi önkormányzatok szerepét.

| 1.1.6 | ezért – a fenti megközelítést illetően – üdvözli a Cotonou-i Egyezmény félidei felülvizsgálatában (5) tetten érhető változást, nevezetesen a 4. cikkben, amely a mindeddig kizárólag a nem állami szereplőkre vonatkozó intézkedéseket kiterjeszti a „decentralizált helyhatóságokra”. |
| --- | --- |

1.1.6

ezért – a fenti megközelítést illetően – üdvözli a Cotonou-i Egyezmény félidei felülvizsgálatában (5) tetten érhető változást, nevezetesen a 4. cikkben, amely a mindeddig kizárólag a nem állami szereplőkre vonatkozó intézkedéseket kiterjeszti a „decentralizált helyhatóságokra”.

1.2   A decentralizált együttműködésnek biztosított hely tekintetében

A Régiók Bizottsága

| 1.2.1 | „decentralizált együttműködés” alatt a demokratikus úton választott európai területi önkormányzatok (amint azokat az egyes tagállamok törvényhozása definiálja) által vezetett nemzetközi együttműködést érti, amely mozgósítja a tevékeny helyi erőket, mind a központi, állami hatalom, mind a civil társadalom entitásait; |
| --- | --- |

1.2.1

„decentralizált együttműködés” alatt a demokratikus úton választott európai területi önkormányzatok (amint azokat az egyes tagállamok törvényhozása definiálja) által vezetett nemzetközi együttműködést érti, amely mozgósítja a tevékeny helyi erőket, mind a központi, állami hatalom, mind a civil társadalom entitásait;

| 1.2.2 | sajnálatát fejezi ki, hogy az európai területi önkormányzatok hozzájárulása az európai fejlesztési politikához és a többi külső támogatási politikákhoz ma még igen kevéssé ismert; |
| --- | --- |

1.2.2

sajnálatát fejezi ki, hogy az európai területi önkormányzatok hozzájárulása az európai fejlesztési politikához és a többi külső támogatási politikákhoz ma még igen kevéssé ismert;

| 1.2.3 | megállapítja, hogy az ismertség e hiánya abban is kifejeződik, hogy a fejlesztési politika különböző programjaiban a helyi önkormányzatok igen változó mértékben kapnak helyet, és ez azt eredményezi, hogy






  a) | bizonyos programok, például az URB-AL vagy az Asia-Urbs (amely most már az Asia Pro Eco II-be épült be) különleges helyet biztosítanak számukra, |
| --- | --- | --- |

1.2.3

megállapítja, hogy az ismertség e hiánya abban is kifejeződik, hogy a fejlesztési politika különböző programjaiban a helyi önkormányzatok igen változó mértékben kapnak helyet, és ez azt eredményezi, hogy

a)

bizonyos programok, például az URB-AL vagy az Asia-Urbs (amely most már az Asia Pro Eco II-be épült be) különleges helyet biztosítanak számukra,

| b) | az Európai Bizottságnak A nem állami szereplők részvétele a közösségi fejlesztési politikában címmel 2002-ben kiadott közleményében, illetve a 2000 júniusában aláírt Cotonou-i Egyezményben a helyi „hatóságok” az állami szereplők között szerepelnek, megkülönböztetve a nem állami szereplőktől, |
| --- | --- |

b)

az Európai Bizottságnak A nem állami szereplők részvétele a közösségi fejlesztési politikában címmel 2002-ben kiadott közleményében, illetve a 2000 júniusában aláírt Cotonou-i Egyezményben a helyi „hatóságok” az állami szereplők között szerepelnek, megkülönböztetve a nem állami szereplőktől,

| c) | ugyanakkor a „decentralizált együttműködésről” szóló rendelkezésben ugyanezek a „helyi hatóságok (ideértve a városi önkormányzatokat)” a civil társadalom szereplőinek hosszú sorában kapnak helyet; |
| --- | --- |

c)

ugyanakkor a „decentralizált együttműködésről” szóló rendelkezésben ugyanezek a „helyi hatóságok (ideértve a városi önkormányzatokat)” a civil társadalom szereplőinek hosszú sorában kapnak helyet;

| 1.2.4 | kívánatosnak tartja, hogy a fejlesztés kormányokon kívüli szereplőinek figyelembe vételekor nagyobb egyensúly alakuljon ki a civil társadalom „nem állami szereplőkként” megnevezett szervezeti formái és a területi önkormányzatok között, mely elvárás semmi esetre sem mond ellent a decentralizált együttműködés során a nem állami szereplők és az önkormányzatok között kialakított partnerségnek. |
| --- | --- |

1.2.4

kívánatosnak tartja, hogy a fejlesztés kormányokon kívüli szereplőinek figyelembe vételekor nagyobb egyensúly alakuljon ki a civil társadalom „nem állami szereplőkként” megnevezett szervezeti formái és a területi önkormányzatok között, mely elvárás semmi esetre sem mond ellent a decentralizált együttműködés során a nem állami szereplők és az önkormányzatok között kialakított partnerségnek.

1.3   A helyi önkormányzatok mint a fejlesztési politika szereplői tekintetében

A Régiók Bizottsága

| 1.3.1 | hangsúlyozza, hogy az európai helyi önkormányzatok a tagállamok nemzeti rendelkezéseinek keretében sok éve tartanak fenn együttműködési kapcsolatokat az Európai Unión kívüli, különösen a fejlődő országokban lévő önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

1.3.1

hangsúlyozza, hogy az európai helyi önkormányzatok a tagállamok nemzeti rendelkezéseinek keretében sok éve tartanak fenn együttműködési kapcsolatokat az Európai Unión kívüli, különösen a fejlődő országokban lévő önkormányzatokkal;

| 1.3.2 | megjegyzi, hogy bármennyi is legyen az önkormányzatok kezdeményezési joga, a tagállamok – különböző módokon – gyakran támogatják őket a decentralizált együttműködés hatékonyságának növelése érdekében, illetve azért, hogy az állami szinten kialakított együttműködés önkormányzati szinten is kialakuljon, és ezzel elismerik az önkormányzatok által nyújtott kiegészítő támogatást; |
| --- | --- |

1.3.2

megjegyzi, hogy bármennyi is legyen az önkormányzatok kezdeményezési joga, a tagállamok – különböző módokon – gyakran támogatják őket a decentralizált együttműködés hatékonyságának növelése érdekében, illetve azért, hogy az állami szinten kialakított együttműködés önkormányzati szinten is kialakuljon, és ezzel elismerik az önkormányzatok által nyújtott kiegészítő támogatást;

| 1.3.3 | emlékeztet arra, hogy az önkormányzatok a különféle hatásköreik gyakorlásából adódó tudásukkal és tapasztalataikkal hozzájárulnak az együttműködéshez: egészségügyi és oktatási szolgáltatások, városi szolgáltatások (víz, szemétszállítás), a terület gazdasági fejlesztése, ideértve a kereskedelmet is, de intézményi támogatást is nyújtanak a helyi irányításhoz, tapasztalatokkal rendelkeznek a helyi és regionális demokráciával, valamint működő demokratikus intézményekkel kapcsolatban, érvényre juttatják a kulturális örökséget, nem is beszélve a béke megőrzésében betöltött szerepükről („a városok diplomáciája”); tevékenységük tehát különösen értékes annak biztosításában, hogy a fejlődő országok „decentralizált helyi hatóságai” szembe tudjanak nézni a decentralizáció által rájuk rótt feladatkörökkel; |
| --- | --- |

1.3.3

emlékeztet arra, hogy az önkormányzatok a különféle hatásköreik gyakorlásából adódó tudásukkal és tapasztalataikkal hozzájárulnak az együttműködéshez: egészségügyi és oktatási szolgáltatások, városi szolgáltatások (víz, szemétszállítás), a terület gazdasági fejlesztése, ideértve a kereskedelmet is, de intézményi támogatást is nyújtanak a helyi irányításhoz, tapasztalatokkal rendelkeznek a helyi és regionális demokráciával, valamint működő demokratikus intézményekkel kapcsolatban, érvényre juttatják a kulturális örökséget, nem is beszélve a béke megőrzésében betöltött szerepükről („a városok diplomáciája”); tevékenységük tehát különösen értékes annak biztosításában, hogy a fejlődő országok „decentralizált helyi hatóságai” szembe tudjanak nézni a decentralizáció által rájuk rótt feladatkörökkel;

| 1.3.4 | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a területi önkormányzatok egyedülálló lehetőséggel rendelkeznek az európai polgárok fogékonnyá tételére, arra, hogy felhívják a figyelmüket a fejlesztési támogatás problémakörére, és, hogy ösztönözzék őket az ennek megfelelő cselekvésre; |
| --- | --- |

1.3.4

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a területi önkormányzatok egyedülálló lehetőséggel rendelkeznek az európai polgárok fogékonnyá tételére, arra, hogy felhívják a figyelmüket a fejlesztési támogatás problémakörére, és, hogy ösztönözzék őket az ennek megfelelő cselekvésre;

| 1.3.5 | elismeri, hogy a nemzeti rendelkezések és a helyi önkormányzatok együttműködési területeinek különbözősége, az egyes önkormányzatok jellemzői, a decentralizált együttműködésre fordított humán és pénzügyi erőforrásaik nagyságrendje igen gazdag és összetett képet mutat; |
| --- | --- |

1.3.5

elismeri, hogy a nemzeti rendelkezések és a helyi önkormányzatok együttműködési területeinek különbözősége, az egyes önkormányzatok jellemzői, a decentralizált együttműködésre fordított humán és pénzügyi erőforrásaik nagyságrendje igen gazdag és összetett képet mutat;

| 1.3.6 | úgy véli, hogy az érthetőség alapvető elem az önkormányzati hozzájárulás elismeréséhez a szegénység elleni küzdelemben és a demokrácia gyakorlásának elősegítésében, mivel így a decentralizált együttműködés nem csupán a tevékenységek és a programok egyszerű megsokszorozódása lesz, hanem egy globális stratégia helyi dimenziója egy ország vagy egy régió fejlődése érdekében; |
| --- | --- |

1.3.6

úgy véli, hogy az érthetőség alapvető elem az önkormányzati hozzájárulás elismeréséhez a szegénység elleni küzdelemben és a demokrácia gyakorlásának elősegítésében, mivel így a decentralizált együttműködés nem csupán a tevékenységek és a programok egyszerű megsokszorozódása lesz, hanem egy globális stratégia helyi dimenziója egy ország vagy egy régió fejlődése érdekében;

| 1.3.7 | üdvözli mind az európai, mind a fejlődő országok helyi önkormányzatainak kezdeményezéseit együttműködésük tematikus vagy földrajzi alapokon történő megszervezése érdekében; |
| --- | --- |

1.3.7

üdvözli mind az európai, mind a fejlődő országok helyi önkormányzatainak kezdeményezéseit együttműködésük tematikus vagy földrajzi alapokon történő megszervezése érdekében;

| 1.3.8 | üdvözli az ENSZ által már partnerként elismert Egyesült Városok és Önkormányzatok Világszervezetének 2004-es megalakulását, mely a béke, a helyi autonómia és a szolidaritás értékeire épül, és nemzetközi együttműködésben fogja össze a világ valamennyi régiójának önkormányzatait. |
| --- | --- |

1.3.8

üdvözli az ENSZ által már partnerként elismert Egyesült Városok és Önkormányzatok Világszervezetének 2004-es megalakulását, mely a béke, a helyi autonómia és a szolidaritás értékeire épül, és nemzetközi együttműködésben fogja össze a világ valamennyi régiójának önkormányzatait.

1.4   Az Európai Bizottság javaslata tekintetében a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikája tárgyában „Európai Konszenzus” (COM(2005) 311 final) címmel

A Régiók Bizottsága

| 1.4.1 | köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak, amiért a politikailag igen jelentős közös nyilatkozatra tett javaslatot eljuttatták hozzá; |
| --- | --- |

1.4.1

köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak, amiért a politikailag igen jelentős közös nyilatkozatra tett javaslatot eljuttatták hozzá;

| 1.4.2 | üdvözli ezt a gesztust, amely önmagában is a helyi önkormányzatoknak az európai fejlesztési politika szereplőiként való elismerését fejezi ki; |
| --- | --- |

1.4.2

üdvözli ezt a gesztust, amely önmagában is a helyi önkormányzatoknak az európai fejlesztési politika szereplőiként való elismerését fejezi ki;

| 1.4.3 | osztja a szöveg általános nézőpontját, amely arra törekszik, hogy „a globalizáció pozitív erő legyen az egész emberiségre nézve”, hiszen maga is ezt az álláspontot alakította ki egyik véleményében (6) |
| --- | --- |

1.4.3

osztja a szöveg általános nézőpontját, amely arra törekszik, hogy „a globalizáció pozitív erő legyen az egész emberiségre nézve”, hiszen maga is ezt az álláspontot alakította ki egyik véleményében (6)

| 1.4.4 | nagyra értékeli azt, hogy az Európai Unió tevékenységében nagyobb koherenciára törekszik: „tematikus keret” megfogalmazásával a prioritások kiválasztásának irányítására, a belső és külső politikák között (ez különösen fontos a nemzetközi kereskedelem és a mezőgazdaság terén), az Európai Bizottság és a tagállamok fellépése között; |
| --- | --- |

1.4.4

nagyra értékeli azt, hogy az Európai Unió tevékenységében nagyobb koherenciára törekszik: „tematikus keret” megfogalmazásával a prioritások kiválasztásának irányítására, a belső és külső politikák között (ez különösen fontos a nemzetközi kereskedelem és a mezőgazdaság terén), az Európai Bizottság és a tagállamok fellépése között;

| 1.4.5 | üdvözli, hogy a helyi önkormányzatok szerepe – a helyi irányítás és a decentralizált fejlesztés szereplőiként – explicit módon említést nyer számos fellépési témában, de hangot ad annak, hogy egyéb területeken (vízellátás) is említhető lenne; |
| --- | --- |

1.4.5

üdvözli, hogy a helyi önkormányzatok szerepe – a helyi irányítás és a decentralizált fejlesztés szereplőiként – explicit módon említést nyer számos fellépési témában, de hangot ad annak, hogy egyéb területeken (vízellátás) is említhető lenne;

| 1.4.6 | érdeklődéssel várja az Európai Bizottság által bejelentett, Afrika helyzetére és támogatására vonatkozó szöveget. |
| --- | --- |

1.4.6

érdeklődéssel várja az Európai Bizottság által bejelentett, Afrika helyzetére és támogatására vonatkozó szöveget.

2.   A Régiók Bizottsága javaslatai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | javasolja a decentralizált együttműködés helyének átgondolását az alábbi elvek alapján:






  a) | a világban lévő szegénység elleni küzdelem globális megközelítése és az ENSZ millenniumi céljainak eléréséért tett erőfeszítések során figyelembe kell venni az igények és kielégítésük helyi dimenzióját; |
| --- | --- | --- |

2.1

javasolja a decentralizált együttműködés helyének átgondolását az alábbi elvek alapján:

a)

a világban lévő szegénység elleni küzdelem globális megközelítése és az ENSZ millenniumi céljainak eléréséért tett erőfeszítések során figyelembe kell venni az igények és kielégítésük helyi dimenzióját;

| b) | ezért fontos annak elismerése, hogy az önkormányzatok, a többi szereplő mellett, hatáskörük gyakorlásából és a területükön élőkkel szembeni felelősségükből adódóan, sajátos ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

ezért fontos annak elismerése, hogy az önkormányzatok, a többi szereplő mellett, hatáskörük gyakorlásából és a területükön élőkkel szembeni felelősségükből adódóan, sajátos ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkeznek;

| c) | az európai fejlesztési politika hatásának javítása érdekében a stratégiákba integrálni kell azoknak a szereplőknek a hozzájárulását, akik egyszerre hordozói a demokráciának és a fejlődésnek, valamint osztják az Unió partnerségi és saját felelősségre vonatkozó elveit; |
| --- | --- |

c)

az európai fejlesztési politika hatásának javítása érdekében a stratégiákba integrálni kell azoknak a szereplőknek a hozzájárulását, akik egyszerre hordozói a demokráciának és a fejlődésnek, valamint osztják az Unió partnerségi és saját felelősségre vonatkozó elveit;

| d) | tisztában van azzal, hogy a nemzetközi fejlődés kétirányú folyamat, és hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok számára amellett, hogy hatalmas mértékben kell hozzájárulniuk a fejlesztéshez a gondolatok és legjobb gyakorlatok átadása tekintetében, haszonnal is jár a kormányokkal, helyi önkormányzatokkal és helyi közösségekkel való nagyobb interakció és bevonódás szerte a világban az azok munkájából és tapasztalataiból levonható tanulságoknak köszönhetően; |
| --- | --- |

d)

tisztában van azzal, hogy a nemzetközi fejlődés kétirányú folyamat, és hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok számára amellett, hogy hatalmas mértékben kell hozzájárulniuk a fejlesztéshez a gondolatok és legjobb gyakorlatok átadása tekintetében, haszonnal is jár a kormányokkal, helyi önkormányzatokkal és helyi közösségekkel való nagyobb interakció és bevonódás szerte a világban az azok munkájából és tapasztalataiból levonható tanulságoknak köszönhetően;

| e) | elismeri, hogy a jobb kormányzás a sikeres fejlesztési politika kulcsa, és hogy a jobb kormányzás egyik kulcsfontosságú eleme annak felismerése, hogy a döntéseket legjobb a polgárokhoz – akiket azok érintenek – lehető legközelebb álló szinten meghozni; |
| --- | --- |

e)

elismeri, hogy a jobb kormányzás a sikeres fejlesztési politika kulcsa, és hogy a jobb kormányzás egyik kulcsfontosságú eleme annak felismerése, hogy a döntéseket legjobb a polgárokhoz – akiket azok érintenek – lehető legközelebb álló szinten meghozni;

| 2.2 | a következő lehetőségeket javasolja az elsősorban az Egyesült Városok és Önkormányzatok keretében a fejlesztés érdekében megszervezett decentralizált együttműködés által már létrehívott szervezetekre, illetve a decentralizált együttműködést érvényre juttatni hivatatott szervekre támaszkodva: |
| --- | --- |

2.2

a következő lehetőségeket javasolja az elsősorban az Egyesült Városok és Önkormányzatok keretében a fejlesztés érdekében megszervezett decentralizált együttműködés által már létrehívott szervezetekre, illetve a decentralizált együttműködést érvényre juttatni hivatatott szervekre támaszkodva:

| 2.2.1 | – az európai helyi önkormányzatok irányába:







  a) | a decentralizált együttműködési műveletek azonosítása, mivel ez az első feltétele annak, hogy a közösségi partnerek értékeljék ezen együttműködés sokrétűségét, valamint az önkormányzatok közötti tapasztalatcsere és együttműködés érdekében. Az Európa/Latin-Amerika decentralizált együttműködés megfigyelőközpontjának példája (az Urb-Al keretében elindított projektfelhívást követően) üdvözlendő, és a világ más régiói számára is követendő példa lehet; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

– az európai helyi önkormányzatok irányába:

a)

a decentralizált együttműködési műveletek azonosítása, mivel ez az első feltétele annak, hogy a közösségi partnerek értékeljék ezen együttműködés sokrétűségét, valamint az önkormányzatok közötti tapasztalatcsere és együttműködés érdekében. Az Európa/Latin-Amerika decentralizált együttműködés megfigyelőközpontjának példája (az Urb-Al keretében elindított projektfelhívást követően) üdvözlendő, és a világ más régiói számára is követendő példa lehet;

| b) | olyan platform létrehozásának ösztönzése, amellyel a nem kormányzati szervek már rendelkeznek (CONCORD), a fejlesztéssel foglalkozó közösségi intézmények és helyi önkormányzatok közötti politikai párbeszéd elindítására; |
| --- | --- |

b)

olyan platform létrehozásának ösztönzése, amellyel a nem kormányzati szervek már rendelkeznek (CONCORD), a fejlesztéssel foglalkozó közösségi intézmények és helyi önkormányzatok közötti politikai párbeszéd elindítására;

| c) | az információcsere és a vizsgálódás megkönnyítése az önkormányzatok között az ikerintézményi együttműködés növekvő finanszírozása révén, ideértve az EU és a fejlődő országok közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

c)

az információcsere és a vizsgálódás megkönnyítése az önkormányzatok között az ikerintézményi együttműködés növekvő finanszírozása révén, ideértve az EU és a fejlődő országok közötti kapcsolatokat;

| d) | az olyan jogszabályi és szabályozási rendelkezések tanulmányban történő vizsgálata, melyek az egyes tagállamokban a területi önkormányzatok nemzetközi együttműködési tevékenységét szabályozzák; |
| --- | --- |

d)

az olyan jogszabályi és szabályozási rendelkezések tanulmányban történő vizsgálata, melyek az egyes tagállamokban a területi önkormányzatok nemzetközi együttműködési tevékenységét szabályozzák;

| 2.2.2 | – a fejlődő országok önkormányzatainak irányába a fejlesztéshez nyújtott európai támogatás általános elveinek módosítása decentralizált megközelítés alapján:







  a) | az Európai Bizottság tevékenységének
  decentralizálás
  ával kapcsolatban: az Európai Bizottság delegációinak fogékonnyá kell válniuk a helyi dimenzióra, a hangsúlyt a decentralizált együttműködés kiegészítő jellegére kell helyezni az állami szintű együttműködés mellett, illetve annak helytállóságára az érintett országok helyi önkormányzatainak igényeivel kapcsolatban a demokratizálódás és a decentralizáció érdekében.
  Irányvonalakat
  kell kidolgozni e tekintetben, hogy figyelembe lehessen venni azokat a programok kidolgozásának minden fázisában, a program ötletének megszületésétől kezdve megvalósításának finanszírozásáig; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

– a fejlődő országok önkormányzatainak irányába a fejlesztéshez nyújtott európai támogatás általános elveinek módosítása decentralizált megközelítés alapján:

a)

az Európai Bizottság tevékenységének
  decentralizálás
  ával kapcsolatban: az Európai Bizottság delegációinak fogékonnyá kell válniuk a helyi dimenzióra, a hangsúlyt a decentralizált együttműködés kiegészítő jellegére kell helyezni az állami szintű együttműködés mellett, illetve annak helytállóságára az érintett országok helyi önkormányzatainak igényeivel kapcsolatban a demokratizálódás és a decentralizáció érdekében.
  Irányvonalakat
  kell kidolgozni e tekintetben, hogy figyelembe lehessen venni azokat a programok kidolgozásának minden fázisában, a program ötletének megszületésétől kezdve megvalósításának finanszírozásáig;

| b) | a
  regionális integráció
  megerősítése érdekében ösztönözni kell a fejlődő országok választott helyi képviselői hálózatának és szövetségeinek kialakítását, és részesülniük kell európai társaik támogatásában; |
| --- | --- |

b)

a
  regionális integráció
  megerősítése érdekében ösztönözni kell a fejlődő országok választott helyi képviselői hálózatának és szövetségeinek kialakítását, és részesülniük kell európai társaik támogatásában;

| c) | a
  támogatás harmonizálása
  érdekében az egyes fejlődő országokban fellépő európai önkormányzatokat összefogó „
  Országfórum
  okat” lehetne szervezni; ezt abban a négy országban lehetne megvalósítani, ahol – a 2002. márciusi barcelonai Tanács határozatát követően – vizsgálják a támogatások tagállamok közötti harmonizálását; |
| --- | --- |

c)

a
  támogatás harmonizálása
  érdekében az egyes fejlődő országokban fellépő európai önkormányzatokat összefogó „
  Országfórum
  okat” lehetne szervezni; ezt abban a négy országban lehetne megvalósítani, ahol – a 2002. márciusi barcelonai Tanács határozatát követően – vizsgálják a támogatások tagállamok közötti harmonizálását;

| 2.3 | javasolja a helyi önkormányzatok bevonását az európai fejlesztési politikának az Európai Bizottság által kívánt élénkítésébe, mivel azok már jelentős szerepet képesek játszani – nagyon gyakran az NGO-kkal együtt – a nyilvánosság fogékonnyá tételében a világban tapasztalható szegénység elleni küzdelemre, az általuk képviseltek, elsősorban a fiatalok körében szervezett akciókkal; |
| --- | --- |

2.3

javasolja a helyi önkormányzatok bevonását az európai fejlesztési politikának az Európai Bizottság által kívánt élénkítésébe, mivel azok már jelentős szerepet képesek játszani – nagyon gyakran az NGO-kkal együtt – a nyilvánosság fogékonnyá tételében a világban tapasztalható szegénység elleni küzdelemre, az általuk képviseltek, elsősorban a fiatalok körében szervezett akciókkal;

| 2.4 | A Javaslat a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikája tárgyában: „Az európai konszenzus” (COM(2005) 311 final) című dokumentum tekintetében

  A Régiók Bizottsága |
| --- | --- |

2.4

A Régiók Bizottsága

| 2.4.1 | megkérdőjelezi – látva az Európai Unióval „nehéz partnerségben” lévő országokra irányuló figyelmet – a „decentralizált együttműködés” 2007-től esedékes átalakítását, amely együttműködés ma (7) kizárólag ezeknek az országoknak szól, és a hozzá kapcsolódó pénzforrások rendszeresen elégtelennek bizonyulnak; |
| --- | --- |

2.4.1

megkérdőjelezi – látva az Európai Unióval „nehéz partnerségben” lévő országokra irányuló figyelmet – a „decentralizált együttműködés” 2007-től esedékes átalakítását, amely együttműködés ma (7) kizárólag ezeknek az országoknak szól, és a hozzá kapcsolódó pénzforrások rendszeresen elégtelennek bizonyulnak;

| 2.4.2 | kívánatosnak tartja, hogy a költségvetési támogatás, amelynek egyre nagyobb jelentőségre kellene szert tennie az európai támogatás formáiban, a támogatott kormányok számára alkalmat nyújtson arra, hogy a nemzeti költségvetésből – a folyamatban lévő decentralizációs intézkedések által a helyi önkormányzatokhoz kerülő újabb feladatkörökkel arányban – utóbbiak számára biztosítsanak forrásokat. |
| --- | --- |

2.4.2

kívánatosnak tartja, hogy a költségvetési támogatás, amelynek egyre nagyobb jelentőségre kellene szert tennie az európai támogatás formáiban, a támogatott kormányok számára alkalmat nyújtson arra, hogy a nemzeti költségvetésből – a folyamatban lévő decentralizációs intézkedések által a helyi önkormányzatokhoz kerülő újabb feladatkörökkel arányban – utóbbiak számára biztosítsanak forrásokat.

| 2.4.3 | kéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió fejlesztési politikájának ezen újabb szakasza érdekében, vegye figyelembe a véleményben megfogalmazott ajánlásokat. |
| --- | --- |

2.4.3

kéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió fejlesztési politikájának ezen újabb szakasza érdekében, vegye figyelembe a véleményben megfogalmazott ajánlásokat.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 164 2005.7.5. 82.o.

1

(2)  HL C 23 2004.1.27. 8.o.

2

(3)  HL C 256 2003.10.24. 83.o.

3

(4)  COM(2002) 598 final

4

(5)  COM(2005) 185 final

5

(6)  CdR 328/2004 fin.

6

(7)  625/2004. sz. tanácsi rendelet a 2004–2006. évről – 21 02 13 költségvetési tétel

7

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/47

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére keretprogram létrehozásáról a 2007–2013 időszakra, »Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése« területen”

(2006/C 115/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére keretprogram létrehozásáról a 2007–2013 időszakra, „Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” területen (COM(2005) 123 final);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. április 6-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét,

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága Elnökségének 2005. február 22-én hozott döntésére, melyben megbízza a „Külkapcsolatok” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

TEKINTETTEL a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről szóló zöld könyvről megfogalmazott, 2005. július 7-i véleményére (CdR 82/2005 fin)

TEKINTETTEL a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. szeptember 15-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 144/2005 rev. 1, előadó: Hrisztosz Paleologosz, Livadia önkormányzatának tagja, GR/PSE);

TEKINTETTEL arra, hogy a jelen szolidaritási program új politikai eszközt nyújt majd a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához az Unió minden polgára számára;

TEKINTETTEL arra, hogy a tehermegosztás jegyében egyensúlyt kíván teremteni a szabadságot, biztonságot és a jog érvényesülését célzó valamennyi európai politika hatékony támogatása, illetve az országos, regionális és helyi igények között;

MIVEL a „vonzó” és a „kényszerítő” tényezők továbbra is migrációs áramlásokat gerjesztenek a világ minden tájának fejletlenebb és kevés biztonságot nyújtó országaiból az Unió felé, miközben bűnözői hálózatok, rasszista és idegengyűlölő nézetek és mozgalmak, továbbá adminisztratív hiányosságok veszélyeztethetik a szabályozott, irányított, társadalmilag és gazdaságilag integráló jellegű, mind a migránsok, mind a küldő és befogadó társadalmak hasznára váló migrációt;

MIVEL az Unió különböző politikákban és intézkedésekben való, egyre szélesedő részvételéhez megfelelő pénzügyi források és eszközök révén nyújtott támogatásra van szükség;

MIVEL a népesség elöregedése és a munkaképes korú népesség csökkenése valószínűleg nagyobb mértékű migrációhoz vezet, amelyre egyre inkább szükség is lesz a kibővített Unió szükségleteinek kielégítéséhez;

MIVEL a keretprogram a regionális és helyi testületeket illetően szilárd jogi alapot foglal magában, kiemelve, hogy „az érvényben lévő országos előírásoknak és gyakorlatnak megfelelően minden tagállamnak partneri kapcsolatot kell szerveznie az általa kijelölt hatóságokkal és testületekkel, nevezetesen (a) az illetékes regionális, helyi, városi és egyéb hatóságokkal”;

A 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság keretprogram létrehozására irányuló javaslatát a 2007–2013 időszakra, „Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” területen; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság keretprogram létrehozására irányuló javaslatát a 2007–2013 időszakra, „Szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” területen;

| 1.2 | elismeri a világméretű migráció jelentőségét és méreteit, valamint fontosságát a sokszínűség és a fejlődés szempontjából, különösen a helyi közösségekben, Az RB teljes mértékben egyetért a bevándorlás-, menekült- és integrációs politika Európai Unión belüli koordinálásának fontosságával. A jelenlegi, kibővült Unióban ennek még nagyobb a jelentősége; |
| --- | --- |

1.2

elismeri a világméretű migráció jelentőségét és méreteit, valamint fontosságát a sokszínűség és a fejlődés szempontjából, különösen a helyi közösségekben, Az RB teljes mértékben egyetért a bevándorlás-, menekült- és integrációs politika Európai Unión belüli koordinálásának fontosságával. A jelenlegi, kibővült Unióban ennek még nagyobb a jelentősége;

| 1.3 | elismeri a közösségi indíttatású, átfogó és fenntartható politika jelentőségét a migrációs áramlások kezelése terén, ideértve a határok biztonságát, a nemzetközi védelemre szoruló személyek hatékony védelmét, az európai területen illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok hatékony hazatelepítését, illetve a legális migránsok gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai életbe való beilleszkedésének segítését; |
| --- | --- |

1.3

elismeri a közösségi indíttatású, átfogó és fenntartható politika jelentőségét a migrációs áramlások kezelése terén, ideértve a határok biztonságát, a nemzetközi védelemre szoruló személyek hatékony védelmét, az európai területen illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok hatékony hazatelepítését, illetve a legális migránsok gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai életbe való beilleszkedésének segítését;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy a jogszabályok kidolgozása és végrehajtása nemzeti hatáskörbe tartozik, míg a bevándorlók befogadásának, letelepítésének és beilleszkedésének megkönnyítése főleg a regionális és helyi szint feladata. Az RB ezért különösen kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét, amelyek hatáskörébe a tervezés, elhelyezés, oktatás és munkaerőpiac tartozik, ami közvetlen hatással van a beilleszkedésre és elősegítheti a szociális kohéziót, a társadalmi integrációt és a társadalmak fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy a jogszabályok kidolgozása és végrehajtása nemzeti hatáskörbe tartozik, míg a bevándorlók befogadásának, letelepítésének és beilleszkedésének megkönnyítése főleg a regionális és helyi szint feladata. Az RB ezért különösen kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét, amelyek hatáskörébe a tervezés, elhelyezés, oktatás és munkaerőpiac tartozik, ami közvetlen hatással van a beilleszkedésre és elősegítheti a szociális kohéziót, a társadalmi integrációt és a társadalmak fenntarthatóságát;

| 1.5 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok azt remélik, kulcsfontosságú láncszemet képezhetnek a szolidaritási láncban, és a pénzügyi együttműködés intézkedéseinek szigorításával, valamint a határokon átívelő, a migrációs áramlások kezelésére irányuló regionális és országos együttműködés ösztönzését szolgáló közös stratégia kidolgozásával hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a migráció okai megszűnjenek. A migráció, bevándorlás és a beilleszkedés területén meglévő hatásköreik, valamint az infrastruktúrák működtetőjeként vagy tulajdonosaként beöltött szerepük előtérbe állítja e hatóságokat a migrációs áramlások megelőzésének, finanszírozásának és kezelésének folyamataiban; |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok azt remélik, kulcsfontosságú láncszemet képezhetnek a szolidaritási láncban, és a pénzügyi együttműködés intézkedéseinek szigorításával, valamint a határokon átívelő, a migrációs áramlások kezelésére irányuló regionális és országos együttműködés ösztönzését szolgáló közös stratégia kidolgozásával hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a migráció okai megszűnjenek. A migráció, bevándorlás és a beilleszkedés területén meglévő hatásköreik, valamint az infrastruktúrák működtetőjeként vagy tulajdonosaként beöltött szerepük előtérbe állítja e hatóságokat a migrációs áramlások megelőzésének, finanszírozásának és kezelésének folyamataiban;

| 1.6 | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió számos részén az adóbevételeket országos szinten szedik be, míg a bevándorlással összefüggő kirekesztés gazdasági terhe helyi szinten jelentkezik. A különböző szintek egymással folytatott párbeszédének hiánya akadálya lehet a gazdasági erőforrások lehető legjobb felhasználásának. A terhek ilyen jellegű megosztása kiegészíthetné az uniós szintű tevékenységet, és eredményeket hozhatna a területen; |
| --- | --- |

1.6

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió számos részén az adóbevételeket országos szinten szedik be, míg a bevándorlással összefüggő kirekesztés gazdasági terhe helyi szinten jelentkezik. A különböző szintek egymással folytatott párbeszédének hiánya akadálya lehet a gazdasági erőforrások lehető legjobb felhasználásának. A terhek ilyen jellegű megosztása kiegészíthetné az uniós szintű tevékenységet, és eredményeket hozhatna a területen;

| 1.7 | a) | emlékeztet arra, hogy a nők mind nemük, mind etnikai hovatartozásuk alapján hátrányos megkülönböztetésben részesülnek. Ha a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdéseket is figyelembe vesszük, a migrációs áramlások jobb kezelésére irányuló erőfeszítések célirányosabbak és hatékonyabbak lesznek; A sikeres beilleszkedést illetően nem szabad alábecsülni a nők jelentőségét, mivel a család gyerekeihez gyakran ők jelentik a közvetlen kapcsolatot; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

emlékeztet arra, hogy a nők mind nemük, mind etnikai hovatartozásuk alapján hátrányos megkülönböztetésben részesülnek. Ha a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdéseket is figyelembe vesszük, a migrációs áramlások jobb kezelésére irányuló erőfeszítések célirányosabbak és hatékonyabbak lesznek; A sikeres beilleszkedést illetően nem szabad alábecsülni a nők jelentőségét, mivel a család gyerekeihez gyakran ők jelentik a közvetlen kapcsolatot;

| b) | hangsúlyozza, hogy az eredményes migrációs politikához a gazdaságiak mellett más értékeket is figyelembe kell venni. A bevándorlás olyan lehetőségeket nyit, amelyek gazdagíthatják az egyes polgár életét, s hasonlóképp, az EU számára is olyan szaktudást és képességeket nyújthat, amelyek globális viszonylatban értékesek; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozza, hogy az eredményes migrációs politikához a gazdaságiak mellett más értékeket is figyelembe kell venni. A bevándorlás olyan lehetőségeket nyit, amelyek gazdagíthatják az egyes polgár életét, s hasonlóképp, az EU számára is olyan szaktudást és képességeket nyújthat, amelyek globális viszonylatban értékesek;

| c) | felhívja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy nagyobb mértékben használják fel a helyi és regionális önkormányzatoknál a migrációs politika végrehajtása során évtizedek alatt összegyűlt gyakorlati tapasztalatokat; |
| --- | --- |

c)

felhívja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy nagyobb mértékben használják fel a helyi és regionális önkormányzatoknál a migrációs politika végrehajtása során évtizedek alatt összegyűlt gyakorlati tapasztalatokat;

| 1.8 | a) | hangsúlyozza, hogy azoknál a kezdeményezéseknél, amelyeket a közös bevándorlási politika gazdasági támogatása hatékonyságának biztosítására dolgoztak ki, figyelembe kell venni a regionális különbségeket. A támogatásnak ösztönöznie kell a rugalmas megoldásokat, s a helyi és regionális szint számára meg kell hagyni a lehetőséget, hogy megközelítését saját maga válassza meg; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

hangsúlyozza, hogy azoknál a kezdeményezéseknél, amelyeket a közös bevándorlási politika gazdasági támogatása hatékonyságának biztosítására dolgoztak ki, figyelembe kell venni a regionális különbségeket. A támogatásnak ösztönöznie kell a rugalmas megoldásokat, s a helyi és regionális szint számára meg kell hagyni a lehetőséget, hogy megközelítését saját maga válassza meg;

| b) | sürgeti, hogy az európai kohéziós politika jövőjéről folytatott vitában vegyék figyelembe az olyan régiókban megvalósított kezdeményezéseket, ahol a strukturális alapokból kapott támogatás esetleg csökkenni fog, illetve ahol a bevándorolt népesség az elmúlt néhány év alatt jelentősen megnövekedett. Ez főleg a nagyobb városokat érinti; |
| --- | --- |

b)

sürgeti, hogy az európai kohéziós politika jövőjéről folytatott vitában vegyék figyelembe az olyan régiókban megvalósított kezdeményezéseket, ahol a strukturális alapokból kapott támogatás esetleg csökkenni fog, illetve ahol a bevándorolt népesség az elmúlt néhány év alatt jelentősen megnövekedett. Ez főleg a nagyobb városokat érinti;

| 1.9 | hangsúlyozza, hogy a bevándorlás nem elegendő ahhoz, hogy hosszú távon megoldja az EU munkaerőhiányát, és utal az idősebb emberek munkaerő-piaci szerepvállalásáról szóló véleményére; |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza, hogy a bevándorlás nem elegendő ahhoz, hogy hosszú távon megoldja az EU munkaerőhiányát, és utal az idősebb emberek munkaerő-piaci szerepvállalásáról szóló véleményére;

| 1.10 | Gazdasági, szociális és politikai okokból egyaránt sürgető szükség van olyan stratégiák kidolgozására, melyek a munkaerőpiacon kívül rekedt bevándorlók jelentős csoportját célozzák meg; |
| --- | --- |

1.10

Gazdasági, szociális és politikai okokból egyaránt sürgető szükség van olyan stratégiák kidolgozására, melyek a munkaerőpiacon kívül rekedt bevándorlók jelentős csoportját célozzák meg;

| 1.11 | Intézkedésekre szólít fel az EU-ba illegálisan belépett és ott tartózkodó nagyszámú munkavállaló problémájának hatékony kezelésére. Olyan intézkedéseket kell fontolóra venni, és olyan mechanizmusokat kell bevezetni, melyek lehetővé teszik a jelenlegi bevándorlási jogszabályokat megszegő bevándorlók számára, hogy késlekedés nélkül legalizálják helyzetüket, különösen abban az esetben, ha illegális helyzetük a tagállamok közigazgatási hiányosságaiból vagy geopolitikai körülményeiből fakad. Ezek különleges és egyszeri intézkedések legyenek, és kombinálni kell őket a) az érdekelt felek tisztességes fogadására vonatkozó normákkal, b) azzal az elvvel, hogy az illegális bevándorlás elfogadhatatlan, c) az emberkereskedelem elleni erőteljes küzdelemmel, d) a legális munkaerő-vándorlást támogató hatékony struktúrák és politikák elfogadásával; |
| --- | --- |

1.11

Intézkedésekre szólít fel az EU-ba illegálisan belépett és ott tartózkodó nagyszámú munkavállaló problémájának hatékony kezelésére. Olyan intézkedéseket kell fontolóra venni, és olyan mechanizmusokat kell bevezetni, melyek lehetővé teszik a jelenlegi bevándorlási jogszabályokat megszegő bevándorlók számára, hogy késlekedés nélkül legalizálják helyzetüket, különösen abban az esetben, ha illegális helyzetük a tagállamok közigazgatási hiányosságaiból vagy geopolitikai körülményeiből fakad. Ezek különleges és egyszeri intézkedések legyenek, és kombinálni kell őket a) az érdekelt felek tisztességes fogadására vonatkozó normákkal, b) azzal az elvvel, hogy az illegális bevándorlás elfogadhatatlan, c) az emberkereskedelem elleni erőteljes küzdelemmel, d) a legális munkaerő-vándorlást támogató hatékony struktúrák és politikák elfogadásával;

| 1.12 | hangsúlyozza, hogy méltányolni és támogatni kell a bevándorlónak azt az igényét, hogy munkából tartsa el magát. A vállalkozói réteg és a kisvállalkozások a gazdasági szempontok mellett a kedvező társadalmi fejlődéshez is hozzájárulnak. Egy cég birtoklásának és vezetésének lehetősége kihat a beilleszkedésre is, ezért a közpénzekből fokozottan támogatandó; |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza, hogy méltányolni és támogatni kell a bevándorlónak azt az igényét, hogy munkából tartsa el magát. A vállalkozói réteg és a kisvállalkozások a gazdasági szempontok mellett a kedvező társadalmi fejlődéshez is hozzájárulnak. Egy cég birtoklásának és vezetésének lehetősége kihat a beilleszkedésre is, ezért a közpénzekből fokozottan támogatandó;

| 1.13 | üdvözli, hogy az Unión belül egyre nagyobb mértékben elismerésre talál a bevándorlók kreativitása és vállalkozói szelleme. A vállalkozók és az új vállalkozások számának növekedése meghatározó a beilleszkedési folyamat sikeréhez, és fontos hozzájárulást jelent a lisszaboni stratégia megvalósításához; |
| --- | --- |

1.13

üdvözli, hogy az Unión belül egyre nagyobb mértékben elismerésre talál a bevándorlók kreativitása és vállalkozói szelleme. A vállalkozók és az új vállalkozások számának növekedése meghatározó a beilleszkedési folyamat sikeréhez, és fontos hozzájárulást jelent a lisszaboni stratégia megvalósításához;

| 1.14 | hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben végzett munkájának fontosságát, és támogatja a migrációval összefüggő politikák és intézkedések (pl. az ország politikai és szociális életébe való beilleszkedés, stb.) felgyorsítására irányuló programjaikat; |
| --- | --- |

1.14

hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben végzett munkájának fontosságát, és támogatja a migrációval összefüggő politikák és intézkedések (pl. az ország politikai és szociális életébe való beilleszkedés, stb.) felgyorsítására irányuló programjaikat;

| 1.15 | üdvözli az Európai Menekültügyi Alapot létrehozó határozatot, és különösen a megcélzott népesség beilleszkedéséről szóló rendelkezést. Az RB emlékeztet arra, hogy a fogadtatás feltételeinek javítására és a menekültek beilleszkedésének segítésére egyaránt alkalmasnak tartott, javasolt intézkedések döntő része a regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

1.15

üdvözli az Európai Menekültügyi Alapot létrehozó határozatot, és különösen a megcélzott népesség beilleszkedéséről szóló rendelkezést. Az RB emlékeztet arra, hogy a fogadtatás feltételeinek javítására és a menekültek beilleszkedésének segítésére egyaránt alkalmasnak tartott, javasolt intézkedések döntő része a regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozik;

| 1.16 | üdvözli a Külső Határok Alapját létrehozó határozatot, és emlékeztet arra a tényre, hogy Európa néhány régiója a fejlődés és a szociális kohézió terén további veszteségeket szenved amiatt, hogy az Unió határán fekszik. Ennek a ténynek tükröződnie kell a határozatban; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli a Külső Határok Alapját létrehozó határozatot, és emlékeztet arra a tényre, hogy Európa néhány régiója a fejlődés és a szociális kohézió terén további veszteségeket szenved amiatt, hogy az Unió határán fekszik. Ennek a ténynek tükröződnie kell a határozatban;

| 1.17 | megállapítja, hogy az Európai Unióban az integráció kudarcát részben az magyarázza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonták be az ide vonatkozó politika kidolgozásába. A helyi és regionális önkormányzatok alkotják az állampolgárokhoz legközelebb álló kormányzati szintet, ennek ellenére a helyi szintű végrehajtásból eredő következményeket gyakran elhanyagolták és nem mindig vették figyelembe; |
| --- | --- |

1.17

megállapítja, hogy az Európai Unióban az integráció kudarcát részben az magyarázza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonták be az ide vonatkozó politika kidolgozásába. A helyi és regionális önkormányzatok alkotják az állampolgárokhoz legközelebb álló kormányzati szintet, ennek ellenére a helyi szintű végrehajtásból eredő következményeket gyakran elhanyagolták és nem mindig vették figyelembe;

| 1.18 | emlékeztet rá, hogy az integráció problémáját – amennyiben a szociális kohézió a célunk – minden politikai területnek részévé kell tenni. A bevándorlásra és az integrációra vonatkozó közösségi politikának összhangban kell lennie az EU tágabb, szociálpolitikai, gazdaság- és külpolitikai, valamint fejlődéspolitikai célkitűzéseivel, illetve az esélyegyenlőség, az emberi jogok, az emberi méltóság, a tolerancia, a sokféleség tiszteletben tartása, a megkülönböztetés elleni intézkedések és a társadalmi életben való nagyobb fokú részvétel elősegítésének alapvető európai értékeivel; |
| --- | --- |

1.18

emlékeztet rá, hogy az integráció problémáját – amennyiben a szociális kohézió a célunk – minden politikai területnek részévé kell tenni. A bevándorlásra és az integrációra vonatkozó közösségi politikának összhangban kell lennie az EU tágabb, szociálpolitikai, gazdaság- és külpolitikai, valamint fejlődéspolitikai célkitűzéseivel, illetve az esélyegyenlőség, az emberi jogok, az emberi méltóság, a tolerancia, a sokféleség tiszteletben tartása, a megkülönböztetés elleni intézkedések és a társadalmi életben való nagyobb fokú részvétel elősegítésének alapvető európai értékeivel;

| 1.19 | hangsúlyozza, hogy az integráció elősegítése az egész társadalom feladata, és hogy ez mind a bevándorlók, mind a helyi lakosság részéről erőfeszítéseket igényel, annak érdekében, hogy el lehessen jutni a fenntartható szociális kohézióhoz és növekedéshez; |
| --- | --- |

1.19

hangsúlyozza, hogy az integráció elősegítése az egész társadalom feladata, és hogy ez mind a bevándorlók, mind a helyi lakosság részéről erőfeszítéseket igényel, annak érdekében, hogy el lehessen jutni a fenntartható szociális kohézióhoz és növekedéshez;

| 1.20 | elismeri, hogy a munkaerőpiaccal kapcsolatos kérdéseknek ugyan döntő jelentőségük van a bevándorlók beilleszkedése szempontjából, azonban nem lehet őket a körülményektől függetlenül vizsgálni, mivel a beilleszkedés mértéke számos más tényezőtől is függ, így például a szociális háttértől, a képzettségtől, illetve a nyelvtudástól, valamint a társadalmi életben való részvételtől. A bevándorlók sikeres beilleszkedése egy lépés az olyan társadalom felé, amelyben mindenki megtalálja a helyét, mind az egyén, mind a helyi közösség és a szélesebb értelemben vett társadalom javára; |
| --- | --- |

1.20

elismeri, hogy a munkaerőpiaccal kapcsolatos kérdéseknek ugyan döntő jelentőségük van a bevándorlók beilleszkedése szempontjából, azonban nem lehet őket a körülményektől függetlenül vizsgálni, mivel a beilleszkedés mértéke számos más tényezőtől is függ, így például a szociális háttértől, a képzettségtől, illetve a nyelvtudástól, valamint a társadalmi életben való részvételtől. A bevándorlók sikeres beilleszkedése egy lépés az olyan társadalom felé, amelyben mindenki megtalálja a helyét, mind az egyén, mind a helyi közösség és a szélesebb értelemben vett társadalom javára;

| 1.21 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szolidaritási program nem foglalkozik kellően az Európai Unióban lévő csaknem 500 000 menedékkérő helyzetével, akik tartózkodási vagy egyéb hasonló engedélyre várnak, és akiknek a nagy része kívül rekedt a szabályozott munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

1.21

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szolidaritási program nem foglalkozik kellően az Európai Unióban lévő csaknem 500 000 menedékkérő helyzetével, akik tartózkodási vagy egyéb hasonló engedélyre várnak, és akiknek a nagy része kívül rekedt a szabályozott munkaerőpiacon;

| 1.22 | hangsúlyozza, hogy a nemzeti szint – ahol a bevándorolt munkaerő szükségessége kerül előtérbe –, illetve a helyi szint – ahol megpróbálnak fellépni a kirekesztés, a peremre szorulás és az idegengyűlölet ellen – közötti kontraszt erősíti a párbeszéd és az együttműködés szükségességét valamennyi érintett szint között; |
| --- | --- |

1.22

hangsúlyozza, hogy a nemzeti szint – ahol a bevándorolt munkaerő szükségessége kerül előtérbe –, illetve a helyi szint – ahol megpróbálnak fellépni a kirekesztés, a peremre szorulás és az idegengyűlölet ellen – közötti kontraszt erősíti a párbeszéd és az együttműködés szükségességét valamennyi érintett szint között;

| 1.23 | úgy véli, hogy a bevándorlók demokratikus közéletben való részvételét erősítő formális szavazati joghoz fokozatosan elvezető intézkedéseknek és politikáknak a szolidaritási program fontos elemét kell alkotniuk; |
| --- | --- |

1.23

úgy véli, hogy a bevándorlók demokratikus közéletben való részvételét erősítő formális szavazati joghoz fokozatosan elvezető intézkedéseknek és politikáknak a szolidaritási program fontos elemét kell alkotniuk;

| 1.24 | üdvözli az Európai Hazatelepítési Alap létrehozásáról szóló határozatot, emlékeztetve arra, hogy a hazatérés integrált irányításánál regionális tényezőket is figyelembe kell venni, főként pedig az önkéntes hazatérési rendszerek támogatásánál el kell ismerni az EU határai mentén fekvő regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulását. |
| --- | --- |

1.24

üdvözli az Európai Hazatelepítési Alap létrehozásáról szóló határozatot, emlékeztetve arra, hogy a hazatérés integrált irányításánál regionális tényezőket is figyelembe kell venni, főként pedig az önkéntes hazatérési rendszerek támogatásánál el kell ismerni az EU határai mentén fekvő regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulását.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | hangsúlyozza, hogy az illegális bevándorlás visszaszorítására és az embercsempészet és emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló intézkedésekkel társuló, az egyenletes szintű legális migrációt biztosító kiegyensúlyozott politika elengedhetetlen; Az RB hangsúlyozza a migráció fontos szerepét a munkaerőhiány betöltésében, és felkéri az Európai Tanácsot, hogy dolgozzon ki hatékony politikai kezdeményezéseket ezen a területen, ideértve harmadik országbeli állampolgárok toborzását tudományos kutatás folytatása céljából; |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza, hogy az illegális bevándorlás visszaszorítására és az embercsempészet és emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló intézkedésekkel társuló, az egyenletes szintű legális migrációt biztosító kiegyensúlyozott politika elengedhetetlen; Az RB hangsúlyozza a migráció fontos szerepét a munkaerőhiány betöltésében, és felkéri az Európai Tanácsot, hogy dolgozzon ki hatékony politikai kezdeményezéseket ezen a területen, ideértve harmadik országbeli állampolgárok toborzását tudományos kutatás folytatása céljából;

| 2.2 | hangsúlyozza, a helyi és regionális önkormányzatokat jobban be kellene vonni a menekültpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába. Az RB e feladatok megoldása érdekében megfontolásra javasolja a strukturális alapok 2007–2013 közötti időszakának harmadik fő célkitűzésében szereplő Regionális együttműködés és az Új szomszédsági politika keretében történő finanszírozás hatókörének kiterjesztését, és reméli, hogy az e célkitűzés keretében folyó közös, többoldalú programokat és a szomszédsági politika részeként végrehajtandó kétoldalú intézkedési terveket hatékonyan koordinálják; |
| --- | --- |

2.2

hangsúlyozza, a helyi és regionális önkormányzatokat jobban be kellene vonni a menekültpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába. Az RB e feladatok megoldása érdekében megfontolásra javasolja a strukturális alapok 2007–2013 közötti időszakának harmadik fő célkitűzésében szereplő Regionális együttműködés és az Új szomszédsági politika keretében történő finanszírozás hatókörének kiterjesztését, és reméli, hogy az e célkitűzés keretében folyó közös, többoldalú programokat és a szomszédsági politika részeként végrehajtandó kétoldalú intézkedési terveket hatékonyan koordinálják;

| 2.3 | hangsúlyozza, hogy fontos gondoskodni a regionális és helyi önkormányzatok konkrét részvételéről a négy alaphoz kötődő intézkedéseknek mind a kidolgozásában, mind a végrehajtásában, hogy a partnerség horizontális dimenziója megvalósuljon; |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza, hogy fontos gondoskodni a regionális és helyi önkormányzatok konkrét részvételéről a négy alaphoz kötődő intézkedéseknek mind a kidolgozásában, mind a végrehajtásában, hogy a partnerség horizontális dimenziója megvalósuljon;

| 2.4 | javasolja, hogy a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések során erősítsék a képzéseket magukban foglaló lépéseket, különösen a migránsok és menekültek beilleszkedése terén; |
| --- | --- |

2.4

javasolja, hogy a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések során erősítsék a képzéseket magukban foglaló lépéseket, különösen a migránsok és menekültek beilleszkedése terén;

| 2.5 | javasolja speciális, horizontális rendelkezések beépítését – a következő mellékmondatok formájában: |
| --- | --- |

2.5

javasolja speciális, horizontális rendelkezések beépítését – a következő mellékmondatok formájában:

1. ajánlás

3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD)) | CoR Amendment |
| --- | --- |
| 3. cikk
  Különleges célkitűzések
  1.   Az alap a következő különleges célok eléréséhez járul hozzá:






  (a) | a visszatérés integrált igazgatásának bevezetése és tagállami szervezésének és végrehajtásának javítása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD))

CoR Amendment

3. cikk

Különleges célkitűzések

1.   Az alap a következő különleges célok eléréséhez járul hozzá:

(a)

a visszatérés integrált igazgatásának bevezetése és tagállami szervezésének és végrehajtásának javítása;

| (b) | a tagállamok közötti együttműködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása és annak végrehajtása keretében; |
| --- | --- |

(b)

a tagállamok közötti együttműködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása és annak végrehajtása keretében;

| (c) | a visszatérésre vonatkozó előírások hatékony és egységes alkalmazásának elősegítése a területen zajló politikai fejleményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(c)

a visszatérésre vonatkozó előírások hatékony és egységes alkalmazásának elősegítése a területen zajló politikai fejleményeknek megfelelően.

3. cikk

Különleges célkitűzések

1.   Az alap a következő különleges célok eléréséhez járul hozzá:

| (a) | a visszatérés integrált igazgatásának bevezetése és tagállami szervezésének és végrehajtásának javítása
  , méghozzá – ahol szükséges – az országos, regionális és helyi hatóságok közötti együttműködési mechanizmusok felállítása révén
  ; |
| --- | --- |

(a)

a visszatérés integrált igazgatásának bevezetése és tagállami szervezésének és végrehajtásának javítása
  , méghozzá – ahol szükséges – az országos, regionális és helyi hatóságok közötti együttműködési mechanizmusok felállítása révén
  ;

| (b) | a tagállamok közötti együttműködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása és annak végrehajtása keretében; |
| --- | --- |

(b)

a tagállamok közötti együttműködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása és annak végrehajtása keretében;

| (c) | a visszatérésre vonatkozó előírások hatékony és egységes alkalmazásának elősegítése a területen zajló politikai fejleményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(c)

a visszatérésre vonatkozó előírások hatékony és egységes alkalmazásának elősegítése a területen zajló politikai fejleményeknek megfelelően.

Indokolás

Mivel az Európai Bizottság javaslatának jogi alapjára az együttdöntési eljárás alkalmazandó, a Régiók Bizottságának az Európai Parlament által használt modell szerint közvetlenül a javaslat szövegét illető konkrét módosításokkal kellene előállnia.

2. ajánlás

4.1. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD)) | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. cikk

  Támogatható fellépések a tagállamokban


  1.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:






  (a) | a tagállamok hatóságainak hatékony, stabil és tartós működési együttműködésének kialakítása vagy javítása a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival, tekintettel a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzésére és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosítására; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD))

Az RB módosítása

4. cikk

Támogatható fellépések a tagállamokban

1.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:

(a)

a tagállamok hatóságainak hatékony, stabil és tartós működési együttműködésének kialakítása vagy javítása a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival, tekintettel a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzésére és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosítására;

| (b) | az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok önkéntes hazatelepülésének előmozdítása és megkönnyítése, különösen támogatott önkéntes hazatelepülési programok révén, a visszatérések fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

(b)

az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok önkéntes hazatelepülésének előmozdítása és megkönnyítése, különösen támogatott önkéntes hazatelepülési programok révén, a visszatérések fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

| (c) | a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárai kényszerű visszatérésének egyszerűsítése és végrehajtása, melynek célja a bevándorlás-politikák hitelességének és integritásának növelése és a kényszerű kiutasításra váró személyek őrizeti időszakának csökkentése. |
| --- | --- |

(c)

a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárai kényszerű visszatérésének egyszerűsítése és végrehajtása, melynek célja a bevándorlás-politikák hitelességének és integritásának növelése és a kényszerű kiutasításra váró személyek őrizeti időszakának csökkentése.

4. cikk

Támogatható fellépések a tagállamokban

1.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:

| (a) | a tagállamok hatóságainak hatékony, stabil és tartós működési együttműködésének kialakítása vagy javítása a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival, tekintettel a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzésére és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosítására; |
| --- | --- |

(a)

a tagállamok hatóságainak hatékony, stabil és tartós működési együttműködésének kialakítása vagy javítása a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival, tekintettel a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzésére és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosítására;

| (b) | az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok önkéntes hazatelepülésének előmozdítása és megkönnyítése, különösen támogatott önkéntes hazatelepülési programok révén, a visszatérések fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

(b)

az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok önkéntes hazatelepülésének előmozdítása és megkönnyítése, különösen támogatott önkéntes hazatelepülési programok révén, a visszatérések fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

| (c) | a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárai kényszerű visszatérésének egyszerűsítése és végrehajtása, melynek célja a bevándorlás-politikák hitelességének és integritásának növelése és a kényszerű kiutasításra váró személyek őrizeti időszakának csökkentése. |
| --- | --- |

(c)

a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárai kényszerű visszatérésének egyszerűsítése és végrehajtása, melynek célja a bevándorlás-politikák hitelességének és integritásának növelése és a kényszerű kiutasításra váró személyek őrizeti időszakának csökkentése.

| (d) | olyan fellépések, amelyek segítenék a koordináció javítását az országos, regionális, helyi, városi és egyéb hatóságok különböző szintjei között. |
| --- | --- |

(d)

olyan fellépések, amelyek segítenék a koordináció javítását az országos, regionális, helyi, városi és egyéb hatóságok különböző szintjei között.

Indokolás

Mivel az Európai Bizottság javaslatának jogi alapjára az együttdöntési eljárás alkalmazandó, a Régiók Bizottságának az Európai Parlament által használt modell szerint közvetlenül a javaslat szövegét illető konkrét módosításokkal kellene előállnia.

3. ajánlás

4.2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD)) | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. cikk

  Támogatható fellépések a tagállamokban


  (...)


  2.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:






  (a) | a származási országgal kapcsolatos információk összegyűjtésével és a potenciális visszatérők erről történő tájékoztatásával kapcsolatos együttműködés; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD))

Az RB módosítása

4. cikk

Támogatható fellépések a tagállamokban

(...)

2.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:

(a)

a származási országgal kapcsolatos információk összegyűjtésével és a potenciális visszatérők erről történő tájékoztatásával kapcsolatos együttműködés;

| (b) | a tagállamok hatóságainak a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival történő hatékony, stabil és tartós működési kapcsolata kialakításában való együttműködés, a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzéséhez és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosításához nyújtott konzuli segítség megkönnyítésére; |
| --- | --- |

(b)

a tagállamok hatóságainak a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival történő hatékony, stabil és tartós működési kapcsolata kialakításában való együttműködés, a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzéséhez és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosításához nyújtott konzuli segítség megkönnyítésére;

| (c) | közös integrált visszatérési tervek kidolgozása és megvalósítása, ezen belül közös önkéntes hazatelepülési programok bizonyos származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokba; |
| --- | --- |

(c)

közös integrált visszatérési tervek kidolgozása és megvalósítása, ezen belül közös önkéntes hazatelepülési programok bizonyos származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokba;

| (d) | tanulmányok az aktuális helyzettel és a lehetőségekkel kapcsolatban a tagállamok között a visszatérés területén folytatott igazgatási együttműködés javítására, valamint ebben az összefüggésben a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek szerepe; |
| --- | --- |

(d)

tanulmányok az aktuális helyzettel és a lehetőségekkel kapcsolatban a tagállamok között a visszatérés területén folytatott igazgatási együttműködés javítására, valamint ebben az összefüggésben a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek szerepe;

| (e) | információcsere, támogatás és tanácsadás a különösen sérülékeny csoportok visszatérésének kezeléséhez; |
| --- | --- |

(e)

információcsere, támogatás és tanácsadás a különösen sérülékeny csoportok visszatérésének kezeléséhez;

| (f) | a gyakorlati szakemberek számára szervezett szemináriumok a meghatározott harmadik országokra és/vagy régiókra vonatkozó legjobban bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

(f)

a gyakorlati szakemberek számára szervezett szemináriumok a meghatározott harmadik országokra és/vagy régiókra vonatkozó legjobban bevált gyakorlatokról;

| (g) | a származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokban a visszafogadott személyek befogadására tett közös intézkedések; |
| --- | --- |

(g)

a származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokban a visszafogadott személyek befogadására tett közös intézkedések;

| (h) | intézkedések közös kidolgozása a származási vagy korábbi tartózkodási országban a személyek tartós visszailleszkedésének biztosítására; |
| --- | --- |

(h)

intézkedések közös kidolgozása a származási vagy korábbi tartózkodási országban a személyek tartós visszailleszkedésének biztosítására;

| (i) | a visszatérők helyzetének figyelemmel kísérésére és visszatérés utáni helyzetük fenntarthatóságára vonatkozó közös intézkedések. |
| --- | --- |

(i)

a visszatérők helyzetének figyelemmel kísérésére és visszatérés utáni helyzetük fenntarthatóságára vonatkozó közös intézkedések.

4. cikk

Támogatható fellépések a tagállamokban

(...)

2.   Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjában meghatározott célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak:

| (a) | a származási országgal kapcsolatos információk összegyűjtésével és a potenciális visszatérők erről történő tájékoztatásával kapcsolatos együttműködés; |
| --- | --- |

(a)

a származási országgal kapcsolatos információk összegyűjtésével és a potenciális visszatérők erről történő tájékoztatásával kapcsolatos együttműködés;

| (b) | a tagállamok hatóságainak a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival történő hatékony, stabil és tartós működési kapcsolata kialakításában való együttműködés, a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzéséhez és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosításához nyújtott konzuli segítség megkönnyítésére; |
| --- | --- |

(b)

a tagállamok hatóságainak a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival történő hatékony, stabil és tartós működési kapcsolata kialakításában való együttműködés, a harmadik országok állampolgárainak visszatéréséhez szükséges útiokmányok beszerzéséhez és a gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosításához nyújtott konzuli segítség megkönnyítésére;

| (c) | közös integrált visszatérési tervek kidolgozása és megvalósítása, ezen belül közös önkéntes hazatelepülési programok bizonyos származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokba; |
| --- | --- |

(c)

közös integrált visszatérési tervek kidolgozása és megvalósítása, ezen belül közös önkéntes hazatelepülési programok bizonyos származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokba;

| (d) | tanulmányok az aktuális helyzettel és a lehetőségekkel kapcsolatban a tagállamok között a visszatérés területén folytatott igazgatási együttműködés javítására, valamint ebben az összefüggésben a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek szerepe; |
| --- | --- |

(d)

tanulmányok az aktuális helyzettel és a lehetőségekkel kapcsolatban a tagállamok között a visszatérés területén folytatott igazgatási együttműködés javítására, valamint ebben az összefüggésben a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek szerepe;

| (e) | információcsere, támogatás és tanácsadás a különösen sérülékeny csoportok visszatérésének kezeléséhez; |
| --- | --- |

(e)

információcsere, támogatás és tanácsadás a különösen sérülékeny csoportok visszatérésének kezeléséhez;

| (f) | a gyakorlati szakemberek számára szervezett szemináriumok a meghatározott harmadik országokra és/vagy régiókra vonatkozó legjobban bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

(f)

a gyakorlati szakemberek számára szervezett szemináriumok a meghatározott harmadik országokra és/vagy régiókra vonatkozó legjobban bevált gyakorlatokról;

| (g) | a származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokban a visszafogadott személyek befogadására tett közös intézkedések; |
| --- | --- |

(g)

a származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokban a visszafogadott személyek befogadására tett közös intézkedések;

| (h) | intézkedések közös kidolgozása a származási vagy korábbi tartózkodási országban a személyek tartós visszailleszkedésének biztosítására; |
| --- | --- |

(h)

intézkedések közös kidolgozása a származási vagy korábbi tartózkodási országban a személyek tartós visszailleszkedésének biztosítására;

| (i) | a visszatérők helyzetének figyelemmel kísérésére és visszatérés utáni helyzetük fenntarthatóságára vonatkozó közös intézkedések. |
| --- | --- |

(i)

a visszatérők helyzetének figyelemmel kísérésére és visszatérés utáni helyzetük fenntarthatóságára vonatkozó közös intézkedések.

| (j) | szemináriumok és közös tréningek szervezése az illetékes országos, regionális, helyi, városi testületek, valamint az egyéb illetékes adminisztratív, bűnüldöző és igazságügyi szervek dolgozói számára; |
| --- | --- |

(j)

szemináriumok és közös tréningek szervezése az illetékes országos, regionális, helyi, városi testületek, valamint az egyéb illetékes adminisztratív, bűnüldöző és igazságügyi szervek dolgozói számára;

| (k) | a „Legjobb gyakorlatok könyve” – az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közös kezdeményezése – létrehozásának támogatása. E könyv tartalmához országos, regionális és helyi hatóságok is hozzájárulnának, és stratégiákat tartalmazna a következő célok elérésére: a polgárok közelebb hozása egymáshoz, együttműködés szövetségekkel és nem kormányzati szervezetekkel, helyi hálózatok kialakítása, adatgyűjtés és elemzések, valamint együttműködés rendőri szervekkel és intézményekkel;



  Adott esetben a fellépések során figyelembe kell venni a regionális és helyi önkormányzatokat. |
| --- | --- |

(k)

a „Legjobb gyakorlatok könyve” – az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közös kezdeményezése – létrehozásának támogatása. E könyv tartalmához országos, regionális és helyi hatóságok is hozzájárulnának, és stratégiákat tartalmazna a következő célok elérésére: a polgárok közelebb hozása egymáshoz, együttműködés szövetségekkel és nem kormányzati szervezetekkel, helyi hálózatok kialakítása, adatgyűjtés és elemzések, valamint együttműködés rendőri szervekkel és intézményekkel;

Indokolás

Mivel az Európai Bizottság javaslatának jogi alapjára az együttdöntési eljárás alkalmazandó, a Régiók Bizottságának az Európai Parlament által használt modell szerint közvetlenül a javaslat szövegét illető konkrét módosításokkal kellene előállnia.

| 2.6 | sajnálja, hogy a technikai támogatásra fordítható kiadások mind a négy határozat esetében alacsonyak, pedig a közvélemény figyelmét felkeltő kampányok a „szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” területen valamennyi politika sikeréhez és hatékonyságához kulcsfontosságúak; |
| --- | --- |

2.6

sajnálja, hogy a technikai támogatásra fordítható kiadások mind a négy határozat esetében alacsonyak, pedig a közvélemény figyelmét felkeltő kampányok a „szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” területen valamennyi politika sikeréhez és hatékonyságához kulcsfontosságúak;

| 2.7 | ösztönzi, hogy a helyi és regionális igazgatási szervek lehetővé tegyék a részvételt egymás tréningprogramjain, és együtt dolgozzanak a szinergiák és a partnerség megvalósításán a megfelelő európai és országos hatóságokkal; |
| --- | --- |

2.7

ösztönzi, hogy a helyi és regionális igazgatási szervek lehetővé tegyék a részvételt egymás tréningprogramjain, és együtt dolgozzanak a szinergiák és a partnerség megvalósításán a megfelelő európai és országos hatóságokkal;

| 2.8 | ösztönzi, hogy a helyi és regionális hatóságok járuljanak hozzá a keretprogramban javasolt intézkedések gyors és hatékony végrehajtásához; |
| --- | --- |

2.8

ösztönzi, hogy a helyi és regionális hatóságok járuljanak hozzá a keretprogramban javasolt intézkedések gyors és hatékony végrehajtásához;

| 2.9 | saját cselekvési tervet kezdeményez a hatáskörök tagállamok közötti, illetve az egyes tagállamokon belül az országos, regionális, helyi, városi és más hatóságok közötti méltányos megosztásának szellemét támogatandó; |
| --- | --- |

2.9

saját cselekvési tervet kezdeményez a hatáskörök tagállamok közötti, illetve az egyes tagállamokon belül az országos, regionális, helyi, városi és más hatóságok közötti méltányos megosztásának szellemét támogatandó;

| 2.10 | hangsúlyozza, hogy az RB-t illetékes és Közösség-orientált partnernek kell tekinteni, amely segít a helyi és regionális szintet képviselő szervek hatásköreinek hatékonyabb tisztázásában a 2007–2013 időszakra vonatkozó migrációs áramlások kezelésének és finanszírozásának kérdéseit illetően, hozzájárulva ezek beépítéséhez az Unió által megvalósítani kívánt együttműködési mechanizmusba. |
| --- | --- |

2.10

hangsúlyozza, hogy az RB-t illetékes és Közösség-orientált partnernek kell tekinteni, amely segít a helyi és regionális szintet képviselő szervek hatásköreinek hatékonyabb tisztázásában a 2007–2013 időszakra vonatkozó migrációs áramlások kezelésének és finanszírozásának kérdéseit illetően, hozzájárulva ezek beépítéséhez az Unió által megvalósítani kívánt együttműködési mechanizmusba.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/53

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak: »Koszovó jövője: Európa«”

(2006/C 115/11)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Tanácsnak: Koszovó jövője: Európa (COM(2005) 156 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2005. május 11-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága Elnökségének 2005. április 12-i határozatára, melyben megbízza a „Külkapcsolatok” szakbizottságot, hogy a fenti tárgyban véleményt alkosson;

tekintettel az Európai Tanács 2005. június 16–17-én tartott brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire;

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-án tartott theszaloníki ülésének elnökségi következtetéseire;

tekintettel az Európai Tanácsnak a Szerbiával és Montenegróval – Koszovót is beleértve – kötött európai partneri együttműködésben foglalt elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló 2004. június 14-i határozatára;

tekintettel a Szerbia és Montenegrónak az Európai Unióval a stabilizációs és társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokra való felkészültségéről szóló jelentésre (SEC(2005) 478 final);

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2005. június 3-án elfogadott, „Koszovó jelenlegi helyzetéről” szóló véleményére (10572. sz. dokumentum, előadó: Marianne Tritz);

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójáról írott, 2005. május 23-i jelentésére (05–33918. sz. dokumentum);

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i, 1244 (1999) sz. határozatára;

tekintettel a Régiók Bizottsága és az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa közötti, 2005. április 13-án kötött együttműködési megállapodásra (CdR 62/2005);

tekintettel
  Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak szerepe a Nyugat-Balkán demokratikus konszolidációs folyamatában című véleményére (CdR 101/2003 fin) (1);

tekintettel a 2005. június 22-i prištinai konferencia résztvevői által elfogadott következtetésekre (a „Prištinai Nyilatkozatra”) (CdR 145/2005 fin);

tekintettel a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. szeptember 15-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 143/2005 rev 2) (előadó: Tomaž Štebe, Mengeš város polgármestere (SI/EPP));

attól a szándéktól vezetve, hogy megismertesse a helyi és regionális önkormányzatok álláspontját Koszovó európai jövőjével kapcsolatban,

mivel:

| 1. | az Európai Tanács 2003. június 19–20-án tartott theszaloníki ülésének elnökségi következtetései az egész nyugat-balkáni régió jövőjét európai színekben tüntetik fel. Ez az elképzelés az Európai Tanács 2005. június 16–17-én tartott brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseiben ismét hangsúlyt kapott; |
| --- | --- |

1.

az Európai Tanács 2003. június 19–20-án tartott theszaloníki ülésének elnökségi következtetései az egész nyugat-balkáni régió jövőjét európai színekben tüntetik fel. Ez az elképzelés az Európai Tanács 2005. június 16–17-én tartott brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseiben ismét hangsúlyt kapott;

| 2. | az összes nyugat-balkáni ország – Koszovót is beleértve – hozzáállása pozitívan változott az utóbbi időben – a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) kapcsán is. Ez a változás fontos lépést jelent ezen országok majdani európai integrációja szempontjából. Emellett azonban további számottevő haladásra is szükség van; |
| --- | --- |

2.

az összes nyugat-balkáni ország – Koszovót is beleértve – hozzáállása pozitívan változott az utóbbi időben – a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) kapcsán is. Ez a változás fontos lépést jelent ezen országok majdani európai integrációja szempontjából. Emellett azonban további számottevő haladásra is szükség van;

| 3. | ami Koszovót illeti: a polgárok a volt miniszterelnök, Ramus Haradinaj lemondását békés önfegyelemmel viselték, az új, Bajram Kosumi vezette kormány zökkenőmentes megalakulása pedig a kormány politikai érettségéről tanúskodott. Az új kormány továbbá elkötelezte magát az előző kormány ENSZ-előírások végrehajtására irányuló programjának folytatása mellett; |
| --- | --- |

3.

ami Koszovót illeti: a polgárok a volt miniszterelnök, Ramus Haradinaj lemondását békés önfegyelemmel viselték, az új, Bajram Kosumi vezette kormány zökkenőmentes megalakulása pedig a kormány politikai érettségéről tanúskodott. Az új kormány továbbá elkötelezte magát az előző kormány ENSZ-előírások végrehajtására irányuló programjának folytatása mellett;

| 4. | a koszovói kormány 2005. február 22-én elfogadta a „Helyi kormányzási reform – 2005-ös munkaprogram” elnevezésű programot. A reform célja a helyi szintű szolgáltatások javítása. Ez hozzájárul ahhoz, hogy (a) Koszovó minden polgára számára fenntartható kormányzást és életkörülményeket lehessen biztosítani; (b) Koszovóban minden közösség demokratikus struktúrákba illeszkedhessen; (c) jól működő demokratikus intézmények jöhessenek létre és szilárdulhassanak meg Koszovóban az előírásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

4.

a koszovói kormány 2005. február 22-én elfogadta a „Helyi kormányzási reform – 2005-ös munkaprogram” elnevezésű programot. A reform célja a helyi szintű szolgáltatások javítása. Ez hozzájárul ahhoz, hogy (a) Koszovó minden polgára számára fenntartható kormányzást és életkörülményeket lehessen biztosítani; (b) Koszovóban minden közösség demokratikus struktúrákba illeszkedhessen; (c) jól működő demokratikus intézmények jöhessenek létre és szilárdulhassanak meg Koszovóban az előírásoknak megfelelően;

| 5. | tovább folytatódnak az olyan tevékenységek, melyek célja Koszovó gazdasági integrálása a régióba. Ezek a folyamatos erőfeszítések a Koszovóban továbbra is fennálló nehéz gazdasági helyzetet – többek között az alacsony fizetési szintet, a magas munkanélküliségi arányt és az infrastruktúrabeli óriási hiányosságokat – igyekeznek enyhíteni. Sürgősen szükség van olyan jogi keretre, amely világosan meghatározza a tulajdonjogokat; |
| --- | --- |

5.

tovább folytatódnak az olyan tevékenységek, melyek célja Koszovó gazdasági integrálása a régióba. Ezek a folyamatos erőfeszítések a Koszovóban továbbra is fennálló nehéz gazdasági helyzetet – többek között az alacsony fizetési szintet, a magas munkanélküliségi arányt és az infrastruktúrabeli óriási hiányosságokat – igyekeznek enyhíteni. Sürgősen szükség van olyan jogi keretre, amely világosan meghatározza a tulajdonjogokat;

| 6. | az előírások végrehajtásának jelenleg folyamatban levő célratörő és átfogó felülvizsgálata olyan valószerű folyamatot kell, hogy beindítson, amely Koszovó jövőbeli jogállásának rendezéséhez vezet. Erős, autonóm és többnemzetiségű helyi és területi önkormányzatok nélkül elképzelhetetlen Koszovóban a hosszú távú béke és jólét, és ezek kulcsfontosságú elemei továbbá a Koszovó jövőbeli jogállásáról szóló bármilyen egyeztetett megállapodásnak is; |
| --- | --- |

6.

az előírások végrehajtásának jelenleg folyamatban levő célratörő és átfogó felülvizsgálata olyan valószerű folyamatot kell, hogy beindítson, amely Koszovó jövőbeli jogállásának rendezéséhez vezet. Erős, autonóm és többnemzetiségű helyi és területi önkormányzatok nélkül elképzelhetetlen Koszovóban a hosszú távú béke és jólét, és ezek kulcsfontosságú elemei továbbá a Koszovó jövőbeli jogállásáról szóló bármilyen egyeztetett megállapodásnak is;

| 7. | a Prištinában, 2005. június 22-én„Az Európai Unió helyi és regionális hatóságainak szerepe a Nyugat-Balkán demokratikus konszolidációs folyamatában” témájában, a Régiók Bizottsága, az Európai Bizottság, az Európa Tanács Helyi és Regionális Helyhatóságok Kongresszusa és a Délkelet-Európai Stabilitási Paktum közös szervezésében megtartott konferencia végső nyilatkozata hangsúlyozza, hogy ha Koszovó polgárainak jövője valóban az Európai Unióban keresendő, akkor elengedhetetlen a valódi decentralizáció és a részvételi demokrácia – a demokratikus értékek és a kisebbségi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

7.

a Prištinában, 2005. június 22-én„Az Európai Unió helyi és regionális hatóságainak szerepe a Nyugat-Balkán demokratikus konszolidációs folyamatában” témájában, a Régiók Bizottsága, az Európai Bizottság, az Európa Tanács Helyi és Regionális Helyhatóságok Kongresszusa és a Délkelet-Európai Stabilitási Paktum közös szervezésében megtartott konferencia végső nyilatkozata hangsúlyozza, hogy ha Koszovó polgárainak jövője valóban az Európai Unióban keresendő, akkor elengedhetetlen a valódi decentralizáció és a részvételi demokrácia – a demokratikus értékek és a kisebbségi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett.

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén, (a november 16-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | örömmel fogadja az Európai Bizottság Koszovó jövője: Európa című közleményét (COM (2005) 156 final) – amelyben bemutatott keret véget vet a jelenlegi koszovói patthelyzetnek a demokratikus és többnemzetiségű társadalom fejlődését illetően, hogy Koszovó a béke és jólét fényében vehessen részt a régió életében –, valamint az abban leírt jelentést és következtetéseket; |
| --- | --- |

1.1

örömmel fogadja az Európai Bizottság Koszovó jövője: Európa című közleményét (COM (2005) 156 final) – amelyben bemutatott keret véget vet a jelenlegi koszovói patthelyzetnek a demokratikus és többnemzetiségű társadalom fejlődését illetően, hogy Koszovó a béke és jólét fényében vehessen részt a régió életében –, valamint az abban leírt jelentést és következtetéseket;

| 1.2 | örömmel fogadja a Szerbia és Montenegrónak az Európai Unióval a stabilizációs és társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokra való felkészültségéről szóló jelentést (SEC(2005) 478 final), melynek következtetéseiben határozott ajánlás szerepel a stabilizációs és társulási megállapodási tárgyalások megnyitására abban az esetben, ha Szerbia és Montenegró fenntartható módon folytatja előkészületeit; |
| --- | --- |

1.2

örömmel fogadja a Szerbia és Montenegrónak az Európai Unióval a stabilizációs és társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokra való felkészültségéről szóló jelentést (SEC(2005) 478 final), melynek következtetéseiben határozott ajánlás szerepel a stabilizációs és társulási megállapodási tárgyalások megnyitására abban az esetben, ha Szerbia és Montenegró fenntartható módon folytatja előkészületeit;

| 1.3 | örömmel fogadja az Európai Tanács 2005. június 16–17-én tartott brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseit és az ahhoz csatolt Koszovói Nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a koszovói helyzetről szóló átfogó elemzés kimenetele nincs előre eldöntve: a – különösen a prioritásként megjelölt – előírások végrehajtása és a decentralizációs folyamat különös jelenőséggel bír; |
| --- | --- |

1.3

örömmel fogadja az Európai Tanács 2005. június 16–17-én tartott brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseit és az ahhoz csatolt Koszovói Nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a koszovói helyzetről szóló átfogó elemzés kimenetele nincs előre eldöntve: a – különösen a prioritásként megjelölt – előírások végrehajtása és a decentralizációs folyamat különös jelenőséggel bír;

| 1.4 | úgy véli, hogy Koszovó és az EU helyi és regionális önkormányzatainak segíteniük kellene Koszovónak abban, hogy megfelelhessen az európai jövő kihívásának; |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy Koszovó és az EU helyi és regionális önkormányzatainak segíteniük kellene Koszovónak abban, hogy megfelelhessen az európai jövő kihívásának;

| 1.5 | dicséretesnek tartja az Európai Bizottság elköteleződését a konkrét helyzetre és Koszovó egyedi szükségleteire való összpontosítás mellett, mivel így valószínűbb, hogy haladás érhető el a stabilizációs és társulási folyamatban; |
| --- | --- |

1.5

dicséretesnek tartja az Európai Bizottság elköteleződését a konkrét helyzetre és Koszovó egyedi szükségleteire való összpontosítás mellett, mivel így valószínűbb, hogy haladás érhető el a stabilizációs és társulási folyamatban;

| 1.6 | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság Koszovó fejlesztési és reformszükségleteire összpontosít aktívan, valamint hogy elkötelezte magát arra, hogy erőforrásait ezeknek a fejlesztéseknek és reformoknak a meggyorsítása érdekében mozgósítja; |
| --- | --- |

1.6

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság Koszovó fejlesztési és reformszükségleteire összpontosít aktívan, valamint hogy elkötelezte magát arra, hogy erőforrásait ezeknek a fejlesztéseknek és reformoknak a meggyorsítása érdekében mozgósítja;

| 1.7 | támogatja az Európai Bizottság új utak feltárására irányuló javaslatát annak biztosítása érdekében, hogy Koszovó teljes mértékben kihasználhassa az összes alkalmas EU-s eszköz nyújtotta lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.7

támogatja az Európai Bizottság új utak feltárására irányuló javaslatát annak biztosítása érdekében, hogy Koszovó teljes mértékben kihasználhassa az összes alkalmas EU-s eszköz nyújtotta lehetőségeket;

| 1.8 | Kimagasló jelentőséget tulajdonít a koszovói közösségek közötti, illetve a belgrádi és prištinai vezetés között folyó politikai párbeszédnek, minthogy csak ezen a módon érhető el az a nagyobb stabilitás, amely az egész nyugat-balkáni régió európai integrációjának előfeltétele; |
| --- | --- |

1.8

Kimagasló jelentőséget tulajdonít a koszovói közösségek közötti, illetve a belgrádi és prištinai vezetés között folyó politikai párbeszédnek, minthogy csak ezen a módon érhető el az a nagyobb stabilitás, amely az egész nyugat-balkáni régió európai integrációjának előfeltétele;

| 1.9 | örömmel fogadja a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeknek (PISG) a koszovói helyi kormányzás átalakítására irányuló kezdeti erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

1.9

örömmel fogadja a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeknek (PISG) a koszovói helyi kormányzás átalakítására irányuló kezdeti erőfeszítéseit;

| 1.10 | emlékeztet rá, hogy a decentralizációt nemcsak a jogkörök, de különösen a helyi és regionális önkormányzatokra rótt új felelősségi körökkel arányos pénzügyi erőforrások és vagyon valódi átruházásának is kell kísérnie; |
| --- | --- |

1.10

emlékeztet rá, hogy a decentralizációt nemcsak a jogkörök, de különösen a helyi és regionális önkormányzatokra rótt új felelősségi körökkel arányos pénzügyi erőforrások és vagyon valódi átruházásának is kell kísérnie;

| 1.11 | támogatja a helyi és regionális önkormányzati szövetségeknek a helyi és regionális önkormányzatok együttes véleményének a kormány számára való közvetítésében, illetve a cselekvési lehetőségek helyi és regionális politikusokon keresztül történő előmozdításának kulcsfontosságú eszközeként játszott létfontosságú szerepét; |
| --- | --- |

1.11

támogatja a helyi és regionális önkormányzati szövetségeknek a helyi és regionális önkormányzatok együttes véleményének a kormány számára való közvetítésében, illetve a cselekvési lehetőségek helyi és regionális politikusokon keresztül történő előmozdításának kulcsfontosságú eszközeként játszott létfontosságú szerepét;

| 1.12 | támogatja az Európai Bizottságnak a főbb nemzetközi szereplőkkel folytatott magas szintű konzultáció iránti elköteleződését annak érdekében, hogy Koszovóval kapcsolatban összehangolt politikai megközelítés jöhessen létre, továbbá örömmel fogadja a koszovói előírások megvalósításával kapcsolatos, mindenre kiterjedő felülvizsgálat elindítására vonatkozó döntést. |
| --- | --- |

1.12

támogatja az Európai Bizottságnak a főbb nemzetközi szereplőkkel folytatott magas szintű konzultáció iránti elköteleződését annak érdekében, hogy Koszovóval kapcsolatban összehangolt politikai megközelítés jöhessen létre, továbbá örömmel fogadja a koszovói előírások megvalósításával kapcsolatos, mindenre kiterjedő felülvizsgálat elindítására vonatkozó döntést.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy aktívan vonja be a koszovói helyi önkormányzatokat a politikai, szociális és gazdasági reformok alacsony szinten történő végrehajtásába a szubszidiaritás, az arányosság és a felelősségteljes kormányzás elveinek teljes tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

2.1

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy aktívan vonja be a koszovói helyi önkormányzatokat a politikai, szociális és gazdasági reformok alacsony szinten történő végrehajtásába a szubszidiaritás, az arányosság és a felelősségteljes kormányzás elveinek teljes tiszteletben tartása mellett;

| 2.2 | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa – a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben – olyan tájékoztatási kampányok létrejöttét, melyek célja az EU polgárainak felvilágosítása a koszovói kapcsolatokról, illetve a koszovói polgárok tájékoztatása az uniós értékekről; |
| --- | --- |

2.2

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa – a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben – olyan tájékoztatási kampányok létrejöttét, melyek célja az EU polgárainak felvilágosítása a koszovói kapcsolatokról, illetve a koszovói polgárok tájékoztatása az uniós értékekről;

| 2.3 | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa – a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben – olyan csere- és ikerintézményi együttműködési programok létrejöttét, amelyek egyrészt segítenek növelni a polgárok és az EU és Koszovó vezetése közötti kölcsönös megértést, továbbá erősítik a helyi és regionális szintű kormányzati hatásköröket; |
| --- | --- |

2.3

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa – a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben – olyan csere- és ikerintézményi együttműködési programok létrejöttét, amelyek egyrészt segítenek növelni a polgárok és az EU és Koszovó vezetése közötti kölcsönös megértést, továbbá erősítik a helyi és regionális szintű kormányzati hatásköröket;

| 2.4 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság intézménykiépítési támogatásában a helyi kormányzat kapjon kiemelt szerepet, különösen a jogszabályok végrehajtásának támogatása, valamint a központi és a helyi kormányzat közötti kommunikáció és együttműködés javítása érdekében; |
| --- | --- |

2.4

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság intézménykiépítési támogatásában a helyi kormányzat kapjon kiemelt szerepet, különösen a jogszabályok végrehajtásának támogatása, valamint a központi és a helyi kormányzat közötti kommunikáció és együttműködés javítása érdekében;

| 2.5 | együttműködési erőfeszítéseket és az előcsatlakozási politikának az uniós tagállamok, a tagságukat kérő országok és a nyugat-balkáni országok helyi és regionális önkormányzataival együtt történt megvalósítása során gyűjtött tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét tartja szükségesnek; |
| --- | --- |

2.5

együttműködési erőfeszítéseket és az előcsatlakozási politikának az uniós tagállamok, a tagságukat kérő országok és a nyugat-balkáni országok helyi és regionális önkormányzataival együtt történt megvalósítása során gyűjtött tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét tartja szükségesnek;

| 2.6 | hangsúlyozza, hogy Koszovóban és a Nyugat-Balkánon a bizalom és a stabilitás növelésének egyik módja a helyi és regionális önkormányzatok közötti határokon átnyúló aktív együttműködés; |
| --- | --- |

2.6

hangsúlyozza, hogy Koszovóban és a Nyugat-Balkánon a bizalom és a stabilitás növelésének egyik módja a helyi és regionális önkormányzatok közötti határokon átnyúló aktív együttműködés;

| 2.7 | arra biztatja az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy folytassák a helyi kormányzat reformjának végrehajtását Koszovó egész területén, továbbá segítsék a koszovói helyi önkormányzatokat abban, hogy megfelelhessenek a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának, illetve főként abban, hogy megkaphassák a szociális és gazdasági feladataik végrehajtásához szükséges pénzügyi, ingatlan- és humán erőforrásokat; |
| --- | --- |

2.7

arra biztatja az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy folytassák a helyi kormányzat reformjának végrehajtását Koszovó egész területén, továbbá segítsék a koszovói helyi önkormányzatokat abban, hogy megfelelhessenek a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának, illetve főként abban, hogy megkaphassák a szociális és gazdasági feladataik végrehajtásához szükséges pénzügyi, ingatlan- és humán erőforrásokat;

| 2.8 | arra emlékezteti az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy a regionális és kisebbségi nyelvek, valamint az összes közösség kulturális örökségének védelme és támogatása a tolerancia és a kölcsönös megértés szempontjából kulcsfontosságú tényezők a pluralista, többnemzetiségű és többkultúrájú Koszovóban; |
| --- | --- |

2.8

arra emlékezteti az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy a regionális és kisebbségi nyelvek, valamint az összes közösség kulturális örökségének védelme és támogatása a tolerancia és a kölcsönös megértés szempontjából kulcsfontosságú tényezők a pluralista, többnemzetiségű és többkultúrájú Koszovóban;

| 2.9 | arra ösztönzi az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy tegyék lehetővé, hogy minden etnikai csoport és közösség képviseltethesse magát a döntéshozatali folyamatban, különösen helyi és területi szinten, továbbá hangsúlyozza, hogy a többnemzetiségű helyhatóságok a koszovói stabilizációs és békéltető folyamat kulcsfontosságú résztvevői; |
| --- | --- |

2.9

arra ösztönzi az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy tegyék lehetővé, hogy minden etnikai csoport és közösség képviseltethesse magát a döntéshozatali folyamatban, különösen helyi és területi szinten, továbbá hangsúlyozza, hogy a többnemzetiségű helyhatóságok a koszovói stabilizációs és békéltető folyamat kulcsfontosságú résztvevői;

| 2.10 | azt ajánlja az előírások végrehajtásáért felelős összes szerv – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézmények (PISG) – számára, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy sürgősen kézzelfogható eredmények szülessenek a menekültek és a kitelepítettek visszatérésének, valamint az összes közösség mozgási szabadságának terén; |
| --- | --- |

2.10

azt ajánlja az előírások végrehajtásáért felelős összes szerv – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézmények (PISG) – számára, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy sürgősen kézzelfogható eredmények szülessenek a menekültek és a kitelepítettek visszatérésének, valamint az összes közösség mozgási szabadságának terén;

| 2.11 | arra kéri az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy uniós és nemzetközi intézményekkel együttműködésben tegyenek lépéseket – helyi szinten is – az előírások végrehajtásán túlmenően az uniós jogszabályok végrehajtására való felkészülés érdekében; |
| --- | --- |

2.11

arra kéri az előírások végrehajtásáért felelős összes szervet – különösen a koszovói Ideiglenes Önkormányzati Intézményeket (PISG) –, hogy uniós és nemzetközi intézményekkel együttműködésben tegyenek lépéseket – helyi szinten is – az előírások végrehajtásán túlmenően az uniós jogszabályok végrehajtására való felkészülés érdekében;

| 2.12 | szoros együttműködést ajánl az Európa Tanács Helyi és Regionális Helyhatóságok Kongresszusával, valamint azt, hogy Koszovó helyhatóságai nagyobb mértékben vegyenek részt az európai demokratikus folyamatban; |
| --- | --- |

2.12

szoros együttműködést ajánl az Európa Tanács Helyi és Regionális Helyhatóságok Kongresszusával, valamint azt, hogy Koszovó helyhatóságai nagyobb mértékben vegyenek részt az európai demokratikus folyamatban;

| 2.13 | azt ajánlja, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv keretében elegendő pénzügyi támogatást irányozzanak elő Koszovó számára. |
| --- | --- |

2.13

azt ajánlja, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv keretében elegendő pénzügyi támogatást irányozzanak elő Koszovó számára.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 73., 2004.3.23., 1. o.

1

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/56

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó »Európa kulturális fővárosa« rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről”

(2006/C 115/12)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

Tekintettel
  a 2007 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó „Európa kulturális fővárosa” rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatra COM(2005) 209 final – 2005/102 (COD)

Tekintettel az Európai Bizottság 2005. május 30-án hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkelyének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

Tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2005. július 25-én hozott döntésére, mely szerint az elnök megbízza a „Kultúra és oktatás” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

Tekintettel a Régiók Bizottságának az „Európa kulturális fővárosa” rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatra írt véleményére (CdR 448/97fin) (1);

Tekintettel a Régiók Bizottságának a 2007 és 2019 közötti időszakban megvalósítandó „Európa kulturális fővárosa” rendezvénysorozat létrehozásával kapcsolatos közösségi fellépésről szóló 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatra írt véleményére (CdR 393/2003fin) (2);

Tekintettel a Régiók Bizottságának a Kultúra és kulturális különbségek, valamint jelentőségük Európa jövőjére nézve című dokumentumról szóló véleményére (CdR 447/97 fin) (3)

Tekintettel a „Kultúra és oktatás” szakbizottság által 2005. szeptember 22-én elfogadott (CdR 251/2005 rev.1) véleményére (előadó: Seamus Murray, az írországi közép-keleti régió regionális önkormányzatának és Meath megye tanácsának tagja (IE/UEN-EA));

A 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a 2005. november 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

Az Európa Kulturális Fővárosa rendezvénysorozatról (ECOC)

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | az ECOC-kezdeményezést hatékony eszköznek tekinti az európai és a helyi kultúra bemutatására, támogatására, gazdagítására és megtapasztalására, valamint értékeli azt a tényt, hogy az ECOC-jelölés igen pozitív hatást gyakorol a városokra, nemcsak kulturális téren, hanem azáltal is, hogy gazdasági és foglalkoztatási lehetőségeket biztosít a turizmus, a szórakoztatóipar és a sport területén, továbbá azáltal, hogy elősegíti a városok megújulását; |
| --- | --- |

1.1

az ECOC-kezdeményezést hatékony eszköznek tekinti az európai és a helyi kultúra bemutatására, támogatására, gazdagítására és megtapasztalására, valamint értékeli azt a tényt, hogy az ECOC-jelölés igen pozitív hatást gyakorol a városokra, nemcsak kulturális téren, hanem azáltal is, hogy gazdasági és foglalkoztatási lehetőségeket biztosít a turizmus, a szórakoztatóipar és a sport területén, továbbá azáltal, hogy elősegíti a városok megújulását;

| 1.2 | elismeri, hogy az ECOC nagyobb hatással bír, ha az esemény szerves részét képezi a város hosszú távú kulturális fejlesztési stratégiájának, valamint fontosnak tartja, hogy az ECOC fenntarthatóbb megközelítés révén segítse elő a kulturális fejlesztést. Továbbá a Régiók Bizottsága elismeri, hogy az ECOC egyre inkább regionális dimenziókban működik, a városok a környező területeket is bevonják kulturális programjaik fejlesztésébe és megvalósításába; |
| --- | --- |

1.2

elismeri, hogy az ECOC nagyobb hatással bír, ha az esemény szerves részét képezi a város hosszú távú kulturális fejlesztési stratégiájának, valamint fontosnak tartja, hogy az ECOC fenntarthatóbb megközelítés révén segítse elő a kulturális fejlesztést. Továbbá a Régiók Bizottsága elismeri, hogy az ECOC egyre inkább regionális dimenziókban működik, a városok a környező területeket is bevonják kulturális programjaik fejlesztésébe és megvalósításába;

| 1.3 | A Régiók Bizottsága megítélése szerint az ECOC értékét és a benne rejlő lehetőségeket alábecsülték, főként az alacsony mértékű uniós pénzügyi támogatások miatt, az ECOC európai dimenzióinak fejlesztésére való összpontosítás illetve a városok számára a láthatóság fejlesztésének hiányában, valamint azért, mert hiányzott a városok kulturális programjainak előkészítésére és megvalósítására szánt támogatás; |
| --- | --- |

1.3

A Régiók Bizottsága megítélése szerint az ECOC értékét és a benne rejlő lehetőségeket alábecsülték, főként az alacsony mértékű uniós pénzügyi támogatások miatt, az ECOC európai dimenzióinak fejlesztésére való összpontosítás illetve a városok számára a láthatóság fejlesztésének hiányában, valamint azért, mert hiányzott a városok kulturális programjainak előkészítésére és megvalósítására szánt támogatás;

| 1.4 | úgy véli, hogy az elmúlt idők során az Európai Unió elszalasztotta az ECOC-kezdeményezésnek az európai integráció és identitás előmozdításában rejlő lehetőségeinek – tekintettel arra, hogy az ECOC széleskörű láthatóságot és közismertséget tesz lehetővé – kihasználását. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az ECOC sokat segíthet abban, hogy a polgárok kedvezően azonosuljanak az Európai Unióval. |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy az elmúlt idők során az Európai Unió elszalasztotta az ECOC-kezdeményezésnek az európai integráció és identitás előmozdításában rejlő lehetőségeinek – tekintettel arra, hogy az ECOC széleskörű láthatóságot és közismertséget tesz lehetővé – kihasználását. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az ECOC sokat segíthet abban, hogy a polgárok kedvezően azonosuljanak az Európai Unióval.

A javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamatokról

A Régiók Bizottsága

| 1.5 | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az ECOC kiválasztási folyamatának átalakítására és a kulturális programok előkészítése folyamán végrehajtandó ellenőrzési folyamat biztosítására a kijelölt városok esetén; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az ECOC kiválasztási folyamatának átalakítására és a kulturális programok előkészítése folyamán végrehajtandó ellenőrzési folyamat biztosítására a kijelölt városok esetén;

| 1.6 | véleménye szerint az Európai Bizottság javaslata a jelenlegi kiválasztási folyamat számos gyenge pontjával foglalkozik, valamint elismeri, hogy a javasolt megközelítés jó egyensúlyt teremt az egyes szükségletek között: valódi versenyhelyzet jöjjön létre a városok között; a pályázati zsűri nagyobb szereppel bírjon; nagyobb hangsúly essen az ECOC európai dimenziójára; valamint a kijelölési és kinevezési folyamatban ismerjék el a tagállamok hozzájárulását és a Tanács szerepét; |
| --- | --- |

1.6

véleménye szerint az Európai Bizottság javaslata a jelenlegi kiválasztási folyamat számos gyenge pontjával foglalkozik, valamint elismeri, hogy a javasolt megközelítés jó egyensúlyt teremt az egyes szükségletek között: valódi versenyhelyzet jöjjön létre a városok között; a pályázati zsűri nagyobb szereppel bírjon; nagyobb hangsúly essen az ECOC európai dimenziójára; valamint a kijelölési és kinevezési folyamatban ismerjék el a tagállamok hozzájárulását és a Tanács szerepét;

| 1.7 | üdvözli és támogatja a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat következő szempontjait:






  — | az ECOC korábban történő kidolgozását és a városok számára a kulturális programok előkészítése érdekében a bevezető idő megnövelését; |
| --- | --- | --- |

1.7

üdvözli és támogatja a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat következő szempontjait:

—

az ECOC korábban történő kidolgozását és a városok számára a kulturális programok előkészítése érdekében a bevezető idő megnövelését;

| — | a kulturális programok kritériumainak az „európai dimenzió” és a „város és polgárok” kategóriába való csoportosítása, valamint a két csoport számára célkitűzések felállítása révén a városok számára biztosított jobb láthatóságot; |
| --- | --- |

—

a kulturális programok kritériumainak az „európai dimenzió” és a „város és polgárok” kategóriába való csoportosítása, valamint a két csoport számára célkitűzések felállítása révén a városok számára biztosított jobb láthatóságot;

| — | a kiválasztási folyamat jobb átláthatóságát és az európai hozzáadott értékre helyezett hangsúlyt a folyamat során; |
| --- | --- |

—

a kiválasztási folyamat jobb átláthatóságát és az európai hozzáadott értékre helyezett hangsúlyt a folyamat során;

| — | a versenyhelyzet kialakítását, amely ösztönző és inspiráló hatással van a kijelölt városokra, hogy minél színvonalasabb és művészibb elemekkel gazdagítsák kulturális programjaikat; |
| --- | --- |

—

a versenyhelyzet kialakítását, amely ösztönző és inspiráló hatással van a kijelölt városokra, hogy minél színvonalasabb és művészibb elemekkel gazdagítsák kulturális programjaikat;

| — | a kijelölt városok és az Ellenőrző Bizottság közötti folyamatos kapcsolatot a fejlődés nyomon követése érdekében útmutatást adni a felmerülő problémákra, majd a felkészülési szakasz folyamán a lehető leghamarabb orvosolni ezeket; |
| --- | --- |

—

a kijelölt városok és az Ellenőrző Bizottság közötti folyamatos kapcsolatot a fejlődés nyomon követése érdekében útmutatást adni a felmerülő problémákra, majd a felkészülési szakasz folyamán a lehető leghamarabb orvosolni ezeket;

| 1.8 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a kiválasztási és ellenőrzési folyamatban teljes mértékben vegye figyelembe a városok által a jövőben betöltött központi szerepet, és ebben a tekintetben úgy véli, hogy a javaslat – jelenlegi formájában – egyrészt nem egyértelmű, másrészt pedig előíró jellegű, és bizonytalanságot okoz az ECOC-nak helyt adni kívánó városok számára. |
| --- | --- |

1.8

kéri az Európai Bizottságot, hogy a kiválasztási és ellenőrzési folyamatban teljes mértékben vegye figyelembe a városok által a jövőben betöltött központi szerepet, és ebben a tekintetben úgy véli, hogy a javaslat – jelenlegi formájában – egyrészt nem egyértelmű, másrészt pedig előíró jellegű, és bizonytalanságot okoz az ECOC-nak helyt adni kívánó városok számára.

| 1.9 | fenntartással kezeli a következőket a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat tekintetében:






  — | a kijelölt városokra nézve esetlegesen terhet róhat a félidős, ellenőrző és értékelési jelentések elkészítése. ez aránytalan lehet ahhoz az igen korlátozott összeghez viszonyítva, amellyel az EU pénzügyileg hozzájárul a városok teljes ECOC költségvetéséhez, és különösképpen az ECOC-nak helyt adni kívánó kisebb városok számára jelenthet problémát; |
| --- | --- | --- |

1.9

fenntartással kezeli a következőket a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat tekintetében:

—

a kijelölt városokra nézve esetlegesen terhet róhat a félidős, ellenőrző és értékelési jelentések elkészítése. ez aránytalan lehet ahhoz az igen korlátozott összeghez viszonyítva, amellyel az EU pénzügyileg hozzájárul a városok teljes ECOC költségvetéséhez, és különösképpen az ECOC-nak helyt adni kívánó kisebb városok számára jelenthet problémát;

| — | múltbeli tapasztalatok alapján az Ellenőrző Bizottság képes-e biztosítani a városok számára a szakértő támogatást a programok előkészítése terén, illetve tud-e gyakorlati tapasztalatot átadni az ECOC megvalósítása folyamán; |
| --- | --- |

—

múltbeli tapasztalatok alapján az Ellenőrző Bizottság képes-e biztosítani a városok számára a szakértő támogatást a programok előkészítése terén, illetve tud-e gyakorlati tapasztalatot átadni az ECOC megvalósítása folyamán;

| — | az új kijelölési folyamat esetén is fennálló lehetséges késedelem, amely különösen a tagállam által hozott városjelölés és a Tanács kiválasztási döntése között eltelt időszakra tehető; |
| --- | --- |

—

az új kijelölési folyamat esetén is fennálló lehetséges késedelem, amely különösen a tagállam által hozott városjelölés és a Tanács kiválasztási döntése között eltelt időszakra tehető;

| 1.10 | úgy véli, hogy a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat néhány szempontját tisztázni kellene, különösen az alábbiakkal kapcsolatban:






  — | az európai intézmények által a kiválasztási és ellenőrzési bizottságok élére kijelölendő „független szakértők” meghatározásával, valamint a szakértők kinevezésekor esetlegesen felmerülő következményekkel kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

1.10

úgy véli, hogy a javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamat néhány szempontját tisztázni kellene, különösen az alábbiakkal kapcsolatban:

—

az európai intézmények által a kiválasztási és ellenőrzési bizottságok élére kijelölendő „független szakértők” meghatározásával, valamint a szakértők kinevezésekor esetlegesen felmerülő következményekkel kapcsolatban.

| — | az eljárás, amelynek alapján a díjat odaítélik (a 11. cikknek megfelelően) a kijelölt, a kritériumoknak és a bizottságok ajánlásainak megfelelő városok számára; |
| --- | --- |

—

az eljárás, amelynek alapján a díjat odaítélik (a 11. cikknek megfelelően) a kijelölt, a kritériumoknak és a bizottságok ajánlásainak megfelelő városok számára;

| 1.11 | támogatja a 13 tagból álló pályázati zsűri felállítását, amelyből 7 tag az EU intézményeiből kerül ki, 6 tagot pedig az érintett tagállamok választanak meg (ahogyan az az 5. cikkben is szerepel). Mindamellett azt kéri, hogy a tagállamok a megfelelő, helyi és/vagy városi kormányzatot képviselő nemzeti egyesületből is jelöljenek ki egy tagot; |
| --- | --- |

1.11

támogatja a 13 tagból álló pályázati zsűri felállítását, amelyből 7 tag az EU intézményeiből kerül ki, 6 tagot pedig az érintett tagállamok választanak meg (ahogyan az az 5. cikkben is szerepel). Mindamellett azt kéri, hogy a tagállamok a megfelelő, helyi és/vagy városi kormányzatot képviselő nemzeti egyesületből is jelöljenek ki egy tagot;

| 1.12 | ahogyan azt a Régiók Bizottsága az előző véleményben is javasolta (CdR 393/2003fin), üdvözli a kritériumot, amelynek megfelelően a két kijelölt város programjának kapcsolódnia kell egymáshoz, és úgy véli, hogy az Ellenőrző Bizottság kulcsszereppel bír annak biztosításában, hogy a szinergiahatások a program előkészítési szakaszában kerüljenek kidolgozására; |
| --- | --- |

1.12

ahogyan azt a Régiók Bizottsága az előző véleményben is javasolta (CdR 393/2003fin), üdvözli a kritériumot, amelynek megfelelően a két kijelölt város programjának kapcsolódnia kell egymáshoz, és úgy véli, hogy az Ellenőrző Bizottság kulcsszereppel bír annak biztosításában, hogy a szinergiahatások a program előkészítési szakaszában kerüljenek kidolgozására;

| 1.13 | hangsúlyozza, hogy az összes tagország egyenlő bánásmódban részesül az ECOC-kezdeményezés vonatkozásában, az unióhoz való csatlakozás időpontjától függetlenül. A Régiók Bizottsága csalódását fejezi ki, hogy az Európai Bizottság ismét nem tette meg a kellő intézkedéseket az Unió további bővítésének vonatkozásában és felkéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a tagságukat jelenleg tárgyaló országok helyzetét. |
| --- | --- |

1.13

hangsúlyozza, hogy az összes tagország egyenlő bánásmódban részesül az ECOC-kezdeményezés vonatkozásában, az unióhoz való csatlakozás időpontjától függetlenül. A Régiók Bizottsága csalódását fejezi ki, hogy az Európai Bizottság ismét nem tette meg a kellő intézkedéseket az Unió további bővítésének vonatkozásában és felkéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a tagságukat jelenleg tárgyaló országok helyzetét.

Európa Kulturális Fővárosainak finanszírozásáról és támogatásáról

A Régiók Bizottsága

| 1.14 | üdvözli a Kultúra 2007 program javaslatát, amely biztosítja, hogy a közösségi hozzájárulás összegét a mostani programban meghatározott összeg háromszorosára emeljék minden egyes Kulturális Főváros esetében, mivel a Régiók Bizottsága szerint ez maximalizálni fogja az EU részvételének láthatóságát, a hangsúlyt ismét a városok kulturális programjainak európai dimenziójára helyezi, valamint a kijelölt városok elvárásainak való megfelelést is segíti; |
| --- | --- |

1.14

üdvözli a Kultúra 2007 program javaslatát, amely biztosítja, hogy a közösségi hozzájárulás összegét a mostani programban meghatározott összeg háromszorosára emeljék minden egyes Kulturális Főváros esetében, mivel a Régiók Bizottsága szerint ez maximalizálni fogja az EU részvételének láthatóságát, a hangsúlyt ismét a városok kulturális programjainak európai dimenziójára helyezi, valamint a kijelölt városok elvárásainak való megfelelést is segíti;

| 1.15 | a 2007-2013-ra szóló pénzügyi terv folyamatban lévő tárgyalása során óvatosságra int a Kultúra 2007 programon belül az Európa Kulturális Fővárosa költségvetésének bárminemű csökkentésével szemben; |
| --- | --- |

1.15

a 2007-2013-ra szóló pénzügyi terv folyamatban lévő tárgyalása során óvatosságra int a Kultúra 2007 programon belül az Európa Kulturális Fővárosa költségvetésének bárminemű csökkentésével szemben;

| 1.16 | szükségesnek látja, hogy az Európai Bizottság azonnal egyértelművé tegye javaslatát arra nézve, hogy a „díj” révén hogyan kívánja pénzügyileg támogatni a kijelölt városokat, és hogy mutassa be, milyen lehetséges előnyökkel jár a szóban forgó eljárás a kijelölt városok számára, a jelenlegi gyakorlat alapján. Ezenkívül a Régiók Bizottsága kéri az Európai Bizottságot, hogy a „díj” helyett más megnevezést használjon az ilyen támogatásra, mivel a díj versenyen kivívott győzelem jutalmazását vagy „értékelését” tételezi fel, szemben azzal, amikor bizonyos program kritériumainak teljesítéséért jár fizetség. |
| --- | --- |

1.16

szükségesnek látja, hogy az Európai Bizottság azonnal egyértelművé tegye javaslatát arra nézve, hogy a „díj” révén hogyan kívánja pénzügyileg támogatni a kijelölt városokat, és hogy mutassa be, milyen lehetséges előnyökkel jár a szóban forgó eljárás a kijelölt városok számára, a jelenlegi gyakorlat alapján. Ezenkívül a Régiók Bizottsága kéri az Európai Bizottságot, hogy a „díj” helyett más megnevezést használjon az ilyen támogatásra, mivel a díj versenyen kivívott győzelem jutalmazását vagy „értékelését” tételezi fel, szemben azzal, amikor bizonyos program kritériumainak teljesítéséért jár fizetség.

| 1.17 | aggodalmát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság által a Kulturális Fővárosok számára juttatott hozzájárulások kifizetésénél hosszú késések tapasztalhatók, és a városok csak a jelölési év leteltével juthatnak jelentős támogatási összegekhez; |
| --- | --- |

1.17

aggodalmát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság által a Kulturális Fővárosok számára juttatott hozzájárulások kifizetésénél hosszú késések tapasztalhatók, és a városok csak a jelölési év leteltével juthatnak jelentős támogatási összegekhez;

| 1.18 | üdvözölné a további javaslatokat arra vonatkozóan, hogy az Európai Bizottság miként tudná támogatni és segíteni a kijelölt városokat kulturális programjaik előkészítése és megvalósítása terén; |
| --- | --- |

1.18

üdvözölné a további javaslatokat arra vonatkozóan, hogy az Európai Bizottság miként tudná támogatni és segíteni a kijelölt városokat kulturális programjaik előkészítése és megvalósítása terén;

| 1.19 | továbbá üdvözölné az Európai Bizottság által a városoknak a jelölési év lejártával nyújtott támogatást, amely biztosítani tudja az ECOC eredményeinek hosszabb távú fenntartását, valamint a városon belül a kulturális hagyomány megőrzését. Az Ellenőrző Bizottság szerepet játszhatna annak biztosításában, hogy a kulturális szektoron belüli fellépés és annak fenntartása részét képezze a városok programjainak, de ennek megvalósítását az EU pénzügyi támogatása is nagyban segítené. |
| --- | --- |

1.19

továbbá üdvözölné az Európai Bizottság által a városoknak a jelölési év lejártával nyújtott támogatást, amely biztosítani tudja az ECOC eredményeinek hosszabb távú fenntartását, valamint a városon belül a kulturális hagyomány megőrzését. Az Ellenőrző Bizottság szerepet játszhatna annak biztosításában, hogy a kulturális szektoron belüli fellépés és annak fenntartása részét képezze a városok programjainak, de ennek megvalósítását az EU pénzügyi támogatása is nagyban segítené.

A nem uniós országok részvételére vonatkozóan

A Régiók Bizottsága

| 1.20 | támogatja az Európai Bizottság általános javaslatát arra vonatkozóan, hogy egy további, harmadik országbeli ECOC-jelölt helyett a „kulturális hónap” kezdeményezés újraindítása révén a nem uniós országok is részt vehessenek a rendezvénysorozatban. A Régiók Bizottsága azonban szeretné, ha tisztáznák, hogy a „kulturális hónap” kezdeményezés miként nyer pénzügyi támogatást közösségi szinten; |
| --- | --- |

1.20

támogatja az Európai Bizottság általános javaslatát arra vonatkozóan, hogy egy további, harmadik országbeli ECOC-jelölt helyett a „kulturális hónap” kezdeményezés újraindítása révén a nem uniós országok is részt vehessenek a rendezvénysorozatban. A Régiók Bizottsága azonban szeretné, ha tisztáznák, hogy a „kulturális hónap” kezdeményezés miként nyer pénzügyi támogatást közösségi szinten;

| 1.21 | megítélése szerint az ECOC-kezdeményezésre jelölt és a „kulturális hónap” eseménynek otthont adó (legalább két) városnak együtt kell működnie, és a kapcsolatnak főként a határon túli és a régiók közötti kulturális együttműködésben kell megnyilvánulnia. Ezen az eseményeknek és a „kulturális hónappal” való kapcsolódási pontoknak az ECOC kulturális programok központi elemét kell képezniük, mivel az Európai Bizottság megítélése szerint egy ilyen megközelítés növelné az ECOC európai dimenzióját; |
| --- | --- |

1.21

megítélése szerint az ECOC-kezdeményezésre jelölt és a „kulturális hónap” eseménynek otthont adó (legalább két) városnak együtt kell működnie, és a kapcsolatnak főként a határon túli és a régiók közötti kulturális együttműködésben kell megnyilvánulnia. Ezen az eseményeknek és a „kulturális hónappal” való kapcsolódási pontoknak az ECOC kulturális programok központi elemét kell képezniük, mivel az Európai Bizottság megítélése szerint egy ilyen megközelítés növelné az ECOC európai dimenzióját;

| 1.22 | ezért a Régiók Bizottsága meglátása szerint a harmadik országok jövőbeli részvételéről szóló javaslatnak az ECOC-ra vonatkozó jelenlegi javaslat figyelembe vételével kellett volna elkészülnie, tekintettel arra, hogy a kijelölési eljárások ugyanakkor mennek végbe az ECOC és a „kulturális hónap” esetében. |
| --- | --- |

1.22

ezért a Régiók Bizottsága meglátása szerint a harmadik országok jövőbeli részvételéről szóló javaslatnak az ECOC-ra vonatkozó jelenlegi javaslat figyelembe vételével kellett volna elkészülnie, tekintettel arra, hogy a kijelölési eljárások ugyanakkor mennek végbe az ECOC és a „kulturális hónap” esetében.

A Régiók Bizottságának részvételére vonatkozóan

A Régiók Bizottsága

| 1.23 | igen elkötelezett az ECOC-kezdeményezésben való szerepvállalás terén és továbbra is hajlandó aktív tagként részt venni az Európai Bizottság által javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamatban; |
| --- | --- |

1.23

igen elkötelezett az ECOC-kezdeményezésben való szerepvállalás terén és továbbra is hajlandó aktív tagként részt venni az Európai Bizottság által javasolt kiválasztási és ellenőrzési folyamatban;

| 1.24 | tisztázni szeretné – az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően – a pályázati zsűri tagjainak kinevezésére vonatkozó rész szövegét, annak biztosítása érdekében, hogy az egyik megválasztott tag továbbra is képviselje a Régiók Bizottságát a kijelölési folyamatban. A Bizottság szeretné megtartani a személyes helyettes kinevezésének gyakorlatát, annak érdekében, hogy továbbra is aktívan részt vehessen abban az esetben is, ha képviselője nem tud megjelenni a zsűri ülésein; |
| --- | --- |

1.24

tisztázni szeretné – az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően – a pályázati zsűri tagjainak kinevezésére vonatkozó rész szövegét, annak biztosítása érdekében, hogy az egyik megválasztott tag továbbra is képviselje a Régiók Bizottságát a kijelölési folyamatban. A Bizottság szeretné megtartani a személyes helyettes kinevezésének gyakorlatát, annak érdekében, hogy továbbra is aktívan részt vehessen abban az esetben is, ha képviselője nem tud megjelenni a zsűri ülésein;

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A kiválasztási és ellenőrzési folyamatokról

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | azt ajánlja hogy a városok az ECOC-kezdeményezést hosszú távú kulturális fejlesztési stratégiájuk részeként használják, a kulturális fejlesztés fenntarthatóbb megközelítéseinek elősegítése érdekében, valamint az ECOC hatásának és hagyományának növelésére a városokban; |
| --- | --- |

2.1

azt ajánlja hogy a városok az ECOC-kezdeményezést hosszú távú kulturális fejlesztési stratégiájuk részeként használják, a kulturális fejlesztés fenntarthatóbb megközelítéseinek elősegítése érdekében, valamint az ECOC hatásának és hagyományának növelésére a városokban;

| 2.2 | felkéri az Európai Parlamentet, az Európai Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a tagállamok általi városjelölések és a Tanács kijelölése közötti esetleges késést a minimumra csökkentsék a városok számára a maximális felkészülési idő biztosítsa érdekében; |
| --- | --- |

2.2

felkéri az Európai Parlamentet, az Európai Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a tagállamok általi városjelölések és a Tanács kijelölése közötti esetleges késést a minimumra csökkentsék a városok számára a maximális felkészülési idő biztosítsa érdekében;

| 2.3 | azt kéri, hogy a tagállamok a megfelelő nemzeti egyesületből is jelöljenek egy tagot, aki a 6 jelöltből álló ECOC pályázati zsűri tagjaként képviseli a helyi és/vagy városi kormányt. |
| --- | --- |

2.3

azt kéri, hogy a tagállamok a megfelelő nemzeti egyesületből is jelöljenek egy tagot, aki a 6 jelöltből álló ECOC pályázati zsűri tagjaként képviseli a helyi és/vagy városi kormányt.

Európa kulturális fővárosainak támogatására vonatkozóan

A Régiók Bizottsága

| 2.4 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új ellenőrző intézkedések bevezetése révén csökkentse a kijelölt városokat az előkészítési folyamat során érintő adminisztrációs terheket; |
| --- | --- |

2.4

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új ellenőrző intézkedések bevezetése révén csökkentse a kijelölt városokat az előkészítési folyamat során érintő adminisztrációs terheket;

| 2.5 | kéri, hogy a tervezési folyamat érdekében a kijelölt városok jóval a programjaik megvalósítása előtt kapják meg a szükséges információkat a nekik szánt pénzügyi támogatás összegéről. A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, amely szerint a kritériumoknak megfelelő városoknak hat hónappal a kijelölési év kezdete előtt odaítélik a „díjat”, további információt szeretne azonban arról, hogy ez hogyan és milyen feltételekkel történne. |
| --- | --- |

2.5

kéri, hogy a tervezési folyamat érdekében a kijelölt városok jóval a programjaik megvalósítása előtt kapják meg a szükséges információkat a nekik szánt pénzügyi támogatás összegéről. A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, amely szerint a kritériumoknak megfelelő városoknak hat hónappal a kijelölési év kezdete előtt odaítélik a „díjat”, további információt szeretne azonban arról, hogy ez hogyan és milyen feltételekkel történne.

| 2.6 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul korszerűsítse a támogatások kiutalásának folyamatait, valamint gyorsítsa fel a Kulturális Fővárosoknak szánt támogatások kifizetésének kezelését; |
| --- | --- |

2.6

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul korszerűsítse a támogatások kiutalásának folyamatait, valamint gyorsítsa fel a Kulturális Fővárosoknak szánt támogatások kifizetésének kezelését;

| 2.7 | kéri, hogy az Európai Bizottság az ellenőrzési folyamat részeként, tanácsadó szolgálat biztosítása révén tegye lehetővé a kijelölt városok számára a gyakorlati tapasztalatokhoz és szaktudáshoz való teljes hozzáférést. Ez a szolgálat legyen rugalmas és a városok igényeire szabott, valamint egészítse ki a városoknak az Európai Bizottság honlapján keresztül nyújtott információkat: ennek megvalósítása az alábbi alternatívák alapján történhet:






  a) | a városok rendelkezésére bocsátani egy mentor-listát, amely egy Kulturális Főváros programnak előzőleg már otthont adó városban tevékenykedő igazgatókból és technikai szakemberekből áll; vagy |
| --- | --- | --- |

2.7

kéri, hogy az Európai Bizottság az ellenőrzési folyamat részeként, tanácsadó szolgálat biztosítása révén tegye lehetővé a kijelölt városok számára a gyakorlati tapasztalatokhoz és szaktudáshoz való teljes hozzáférést. Ez a szolgálat legyen rugalmas és a városok igényeire szabott, valamint egészítse ki a városoknak az Európai Bizottság honlapján keresztül nyújtott információkat: ennek megvalósítása az alábbi alternatívák alapján történhet:

a)

a városok rendelkezésére bocsátani egy mentor-listát, amely egy Kulturális Főváros programnak előzőleg már otthont adó városban tevékenykedő igazgatókból és technikai szakemberekből áll; vagy

| b) | az Európa Kulturális Fővárosai és Kulturális Hónap Hálózat felelevenítése a tapasztalatcsere megkönnyítése érdekében, valamint támogatási szolgálat felállítása az újonnan jelölt városok számára; |
| --- | --- |

b)

az Európa Kulturális Fővárosai és Kulturális Hónap Hálózat felelevenítése a tapasztalatcsere megkönnyítése érdekében, valamint támogatási szolgálat felállítása az újonnan jelölt városok számára;

| 2.8 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy további javaslatokat tegyen arra vonatkozóan, hogy miként támogathatná és segíthetné a kijelölt városokat kulturális programjaik előkészítésében és megvalósításában, különös tekintettel a következő területekre:






  a) | közvetlen támogatás biztosítása a városok számára a marketing tevékenységek terén, promóciós termékek szélesebb körű terjesztése és az ECOC közismertségének növelése; |
| --- | --- | --- |

2.8

felkéri az Európai Bizottságot, hogy további javaslatokat tegyen arra vonatkozóan, hogy miként támogathatná és segíthetné a kijelölt városokat kulturális programjaik előkészítésében és megvalósításában, különös tekintettel a következő területekre:

a)

közvetlen támogatás biztosítása a városok számára a marketing tevékenységek terén, promóciós termékek szélesebb körű terjesztése és az ECOC közismertségének növelése;

| b) | iránymutatások készítése arra vonatkozóan, hogy a városok hogyan tudnak eleget tenni a számos értékelési és ellenőrzési követelménynek; |
| --- | --- |

b)

iránymutatások készítése arra vonatkozóan, hogy a városok hogyan tudnak eleget tenni a számos értékelési és ellenőrzési követelménynek;

| 2.9 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a városoknak a jelölési év lejártával nyújtson támogatást, amely biztosítani tudja az ECOC eredményeinek hosszabb távú fenntartását, valamint a városon belül a kulturális hagyomány megőrzését. |
| --- | --- |

2.9

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a városoknak a jelölési év lejártával nyújtson támogatást, amely biztosítani tudja az ECOC eredményeinek hosszabb távú fenntartását, valamint a városon belül a kulturális hagyomány megőrzését.

Az Európa Kulturális Fővárosa programban való szélesebb körű szerepvállalásról

A Régiók Bizottsága

| 2.10 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza az ECOC program rendelkezéseit az Unió további bővítése vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.10

felkéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza az ECOC program rendelkezéseit az Unió további bővítése vonatkozásában;

| 2.11 | azt ajánlja, hogy a nem uniós országokból két város adjon otthont a „kulturális hónap” kezdeményezésnek és hogy ezeket a városokat az ECOC városokkal egy időben jelöljék ki, annak érdekében, hogy már az előkészületi szakasz korai szintjén megfelelő szinergiahatások fejlődhessenek ki közöttük, valamint azért, hogy az ECOC kulturális programok növeljék a kezdeményezés európai dimenzióját. |
| --- | --- |

2.11

azt ajánlja, hogy a nem uniós országokból két város adjon otthont a „kulturális hónap” kezdeményezésnek és hogy ezeket a városokat az ECOC városokkal egy időben jelöljék ki, annak érdekében, hogy már az előkészületi szakasz korai szintjén megfelelő szinergiahatások fejlődhessenek ki közöttük, valamint azért, hogy az ECOC kulturális programok növeljék a kezdeményezés európai dimenzióját.

A Régiók Bizottságának részvételére vonatkozóan

A Régiók Bizottsága

| 2.12 | hangsúlyozza hogy a múltbéli gyakorlathoz hűen, a pályázati zsűriben részt vevő képviselőjének továbbra is megválasztott tagként kell működnie, valamint – a belső koordináció lehetővé tétele érdekében – azt kívánja, hogy ezt a képviselőt három év helyett két évre válasszák meg. |
| --- | --- |

2.12

hangsúlyozza hogy a múltbéli gyakorlathoz hűen, a pályázati zsűriben részt vevő képviselőjének továbbra is megválasztott tagként kell működnie, valamint – a belső koordináció lehetővé tétele érdekében – azt kívánja, hogy ezt a képviselőt három év helyett két évre válasszák meg.

1. ajánlás

5(3). cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Két zsűritagot az Európai Parlament jelöljön ki, kettőt a Tanács, kettőt az Európai Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága.
  Ezek a zsűritagok független, a kulturális szektorban, a városok kulturális fejlesztése vagy az Európa Kulturális Fővárosa megszervezése terén nagy tapasztalattal és szaktudással rendelkező szakértők legyenek, akik esetén nincs szó érdekütközésről.
  A Határozat hatályba lépésének első évében, eltérve az első alpontban foglaltaktól, az Európai Bizottság két szakértőt nevezzen ki egy évre, kettőt az Európai Parlament két évre, kettőt a Tanács három évre és egyet a Régiók Bizottsága három évre. | Két zsűritagot az Európai Parlament jelöljön ki, kettőt a Tanács, kettőt az Európai Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága.
  Ezek a zsűritagok a kulturális szektorban, a városok kulturális fejlesztése vagy az Európa Kulturális Fővárosa megszervezése terén nagy tapasztalattal és szaktudással rendelkező független szakértők
  vezető személyek legyenek, akik esetén nincs szó érdekütközésről.
  A Határozat hatályba lépésének első évében, eltérve az első alpontban foglaltaktól, az Európai Bizottság két szakértőt
  tagot nevezzen ki egy évre, kettőt az Európai Parlament két évre, kettőt a Tanács három évre és egyet a Régiók Bizottsága három
  két évre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Két zsűritagot az Európai Parlament jelöljön ki, kettőt a Tanács, kettőt az Európai Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága.

Ezek a zsűritagok független, a kulturális szektorban, a városok kulturális fejlesztése vagy az Európa Kulturális Fővárosa megszervezése terén nagy tapasztalattal és szaktudással rendelkező szakértők legyenek, akik esetén nincs szó érdekütközésről.

A Határozat hatályba lépésének első évében, eltérve az első alpontban foglaltaktól, az Európai Bizottság két szakértőt nevezzen ki egy évre, kettőt az Európai Parlament két évre, kettőt a Tanács három évre és egyet a Régiók Bizottsága három évre.

Két zsűritagot az Európai Parlament jelöljön ki, kettőt a Tanács, kettőt az Európai Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága.

Ezek a zsűritagok a kulturális szektorban, a városok kulturális fejlesztése vagy az Európa Kulturális Fővárosa megszervezése terén nagy tapasztalattal és szaktudással rendelkező független szakértők
  vezető személyek legyenek, akik esetén nincs szó érdekütközésről.

A Határozat hatályba lépésének első évében, eltérve az első alpontban foglaltaktól, az Európai Bizottság két szakértőt
  tagot nevezzen ki egy évre, kettőt az Európai Parlament két évre, kettőt a Tanács három évre és egyet a Régiók Bizottsága három
  két évre.

| 2.13 | azt kéri, hogy a határozatjavaslat erősítse meg a Régiók Bizottságának az Ellenőrző Bizottságban vállalt szerepét, valamint ez a Bizottság aktívan vállaljon szerepet a kijelölt városok kulturális programjai közötti szinergiák az előkészítő szakaszban való kialakításának biztosításában. |
| --- | --- |

2.13

azt kéri, hogy a határozatjavaslat erősítse meg a Régiók Bizottságának az Ellenőrző Bizottságban vállalt szerepét, valamint ez a Bizottság aktívan vállaljon szerepet a kijelölt városok kulturális programjai közötti szinergiák az előkészítő szakaszban való kialakításának biztosításában.

2. ajánlás

9(2). cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Legkésőbb 24 hónappal az esemény kezdete előtt az Európai Bizottság hívja össze az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Bizottság, az RB és az Európa Kulturális Fővárosa címre jelölt városok kulturális programjainak megvalósításáért felelős megfelelő hatóságok által kinevezett hét szakértőt.
  Ettől a szakasztól kezdve ezek a szakértők „ellenőrző bizottságot” alkotnak.
  Azért ülnek össze, hogy értékeljék az esemény előkészítését, különös tekintettel a programok „európai hozzáadott értékére”. | Legkésőbb 24 hónappal az esemény kezdete előtt az Európai Bizottság hívja össze az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Bizottság, az RB és az Európa Kulturális Fővárosa címre jelölt városok kulturális programjainak megvalósításáért felelős megfelelő hatóságok által kinevezett hét szakértőt
  tagot.
  Ettől a szakasztól kezdve ezek a szakértők
  tagok„ellenőrző bizottságot” alkotnak.
  Azért ülnek össze, hogy értékeljék az esemény előkészítését, különös tekintettel a programok „európai hozzáadott értékére” és a két város programja közötti szinergiahatásokra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Legkésőbb 24 hónappal az esemény kezdete előtt az Európai Bizottság hívja össze az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Bizottság, az RB és az Európa Kulturális Fővárosa címre jelölt városok kulturális programjainak megvalósításáért felelős megfelelő hatóságok által kinevezett hét szakértőt.

Ettől a szakasztól kezdve ezek a szakértők „ellenőrző bizottságot” alkotnak.

Azért ülnek össze, hogy értékeljék az esemény előkészítését, különös tekintettel a programok „európai hozzáadott értékére”.

Legkésőbb 24 hónappal az esemény kezdete előtt az Európai Bizottság hívja össze az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Bizottság, az RB és az Európa Kulturális Fővárosa címre jelölt városok kulturális programjainak megvalósításáért felelős megfelelő hatóságok által kinevezett hét szakértőt
  tagot.

Ettől a szakasztól kezdve ezek a szakértők
  tagok„ellenőrző bizottságot” alkotnak.

Azért ülnek össze, hogy értékeljék az esemény előkészítését, különös tekintettel a programok „európai hozzáadott értékére” és a két város programja közötti szinergiahatásokra.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 180 / 1998. 06. 11. 70. old.

1

(2)  HL C 121 / 2004. 04. 30. 15. old.

2

(3)  HL C 180 / 1998. 06. 11. 63. old.

3

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/61

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Zöld könyv: „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái”

(2006/C 115/13)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére „Zöld könyv: A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” (COM(2005) 94 final) címmel;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. március 16-án hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel elnökének 2005. január 10-én hozott határozatára, mely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot vélemény kidolgozásával bízza meg a fenti tárgyban;

tekintettel az Európai Bizottság közleményére „Minden korosztály Európája felé – a jólét és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” (COM(1999) 221 final) címmel;

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára kiadott jelentése (a Stockholmi Európai Tanács által kért jelentés): „A munkaerő-piaci részvétel növelése és az aktív öregedés népszerűsítése” (COM(2002) 9 final) tárgyában írott véleményére (CdR 94/2002 final) (1);

tekintettel az Európai Bizottság közleményére „Európa válasza a világ népességének öregedésére – a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása az idősödő népességű világban. Az Európai Bizottság hozzájárulása az öregedésről rendezett második közgyűléshez” (COM(2002) 143 final) címmel;

tekintettel„Az Európai Bizottság közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához a bevándorlásról, a beilleszkedésről és a foglalkoztatásról” (COM (2003) 336 final) tárgyában írott véleményére (CdR 223/2003 final) (2);

tekintettel„Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére: idősebb dolgozók foglalkoztatottsági szintjének növelése és annak késleltetése, hogy elhagyják a munkaerőpiacot” (COM(2004) 146 final) tárgyában írott véleményére (CdR 151/2004 final) (3);

tekintettel a „Zöld könyv a gazdasági migráció kezelésének európai uniós megközelítéséről” COM(2004) 811 final tárgyában írott véleményére (CdR 82/2005 final);

tekintettel a „Gazdaság- ás szociálpolitika” szakbizottság által 2005. szeptember 25-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 152/2005 rev. 1) – előadó: Roman Línek, Pardubice régió elnökhelyettese (CZ/EPP);

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a 17-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

a zöld könyvben érintett néhány fontosabb kérdéssel kapcsolatban

Az európai demográfiai helyzet kihívásai

| 1.1 | úgy véli, hogy a hivatalos politikáknak mind európai, mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten figyelembe kellene venniük az Európában jelenleg zajló demográfiai változásokat; |
| --- | --- |

1.1

úgy véli, hogy a hivatalos politikáknak mind európai, mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten figyelembe kellene venniük az Európában jelenleg zajló demográfiai változásokat;

| 1.2 | úgy ítéli meg, hogy a demográfiai változásokról és a következmények kezeléséről európai, nemzeti, regionális és helyi vitát kell tartani, s e vitának illeszkednie kell a lisszaboni stratégia megvalósításába, és választ kell adnia arra, hogyan lehet:






  — | a generációk közötti szolidaritást megszilárdítani a fiatalok és a nyugdíjasok, illetve időskorúak erőteljesebb társadalmi integrációjával; |
| --- | --- | --- |

1.2

úgy ítéli meg, hogy a demográfiai változásokról és a következmények kezeléséről európai, nemzeti, regionális és helyi vitát kell tartani, s e vitának illeszkednie kell a lisszaboni stratégia megvalósításába, és választ kell adnia arra, hogyan lehet:

—

a generációk közötti szolidaritást megszilárdítani a fiatalok és a nyugdíjasok, illetve időskorúak erőteljesebb társadalmi integrációjával;

| — | javítani az életminőséget, előmozdítani az egészséges életmódot valamint az egész életen át tartó tanulást még a nyugdíj után is; |
| --- | --- |

—

javítani az életminőséget, előmozdítani az egészséges életmódot valamint az egész életen át tartó tanulást még a nyugdíj után is;

| — | az idősödő társadalmak igényeinek megfeleltetni a termelési és szociális védelmi rendszereket; |
| --- | --- |

—

az idősödő társadalmak igényeinek megfeleltetni a termelési és szociális védelmi rendszereket;

| — | biztosítani, hogy az öregedést az összes politikai területen figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

—

biztosítani, hogy az öregedést az összes politikai területen figyelembe vegyék;

| — | a család, illetve az egyedülálló szülők társadalmi helyzetét előmozdítani. |
| --- | --- |

—

a család, illetve az egyedülálló szülők társadalmi helyzetét előmozdítani.

Úgy véli, hogy kedvezőbb társadalmi környezetet és keretet kell kialakítani a család, gyermekek és szüleik, illetve nevelőszüleik, valamint a tartósan gondozásra szoruló személyek és a családtagjaik számára minden területen azért, hogy a polgárok meg tudják valósítani saját életstratégiájukat és terveiket párokként és szülőkként – mindezt a különféle családtípusok és a családtagok sajátos igényeinek és érdekeinek tiszteletben tartásával. Ehhez alapfeltétel, hogy gazdasági szempontból adott legyen a családok létbiztonsága, és ne hiányozzanak a megfelelő kilátások sem. Ilyen értelemben a gazdaságpolitika és a munkaerő-piaci politika a sikeres családpolitika közvetlen feltétele;

| 1.3 | úgy ítéli meg, hogy a szakmai és a családi élet ügyesebb összehangolása hozzájárulhat a gyermeknevelés és a tartósan gondozásra szoruló egyéb személyek helyzetének javításához, például a családoknak nyújtott szolgáltatások által, valamint a mindkét szülőt megillető szülői szabadság tárgyában foganatosítandó új intézkedések révén; |
| --- | --- |

1.3

úgy ítéli meg, hogy a szakmai és a családi élet ügyesebb összehangolása hozzájárulhat a gyermeknevelés és a tartósan gondozásra szoruló egyéb személyek helyzetének javításához, például a családoknak nyújtott szolgáltatások által, valamint a mindkét szülőt megillető szülői szabadság tárgyában foganatosítandó új intézkedések révén;

| 1.4 | meg van győződve arról, hogy az állami és a magánszektorból kiinduló szolgáltatások hozzájárulhatnak az otthoni és családi feladatkörök férfiak és nők közötti kiegyensúlyozottabb elosztásához anélkül, hogy megkérdőjeleznék a két szülőnek a lehetőségeik és megállapodásuk szerinti szerepvállalását – mindezt a férfiak és nők közötti egyenlőség tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

1.4

meg van győződve arról, hogy az állami és a magánszektorból kiinduló szolgáltatások hozzájárulhatnak az otthoni és családi feladatkörök férfiak és nők közötti kiegyensúlyozottabb elosztásához anélkül, hogy megkérdőjeleznék a két szülőnek a lehetőségeik és megállapodásuk szerinti szerepvállalását – mindezt a férfiak és nők közötti egyenlőség tiszteletben tartásával;

| 1.5 | javasolja, hogy a nők részvételét a munkaerő-piacon ösztönözzék. E célból hatékony intézkedéseket kell kidolgozni és ösztönözni ideértve a korrekciós intézkedéseket, melyek révén elkerülhető az egyszülős családok hátrányos megkülönböztetése; |
| --- | --- |

1.5

javasolja, hogy a nők részvételét a munkaerő-piacon ösztönözzék. E célból hatékony intézkedéseket kell kidolgozni és ösztönözni ideértve a korrekciós intézkedéseket, melyek révén elkerülhető az egyszülős családok hátrányos megkülönböztetése;

| 1.6 | úgy véli, hogy a 0-3 éves kor közötti gyermekek részére nyújtott nevelési és gondozási szolgáltatások és az idős, valamint a tartósan gondozásra szoruló személyek ellátási struktúráinak kialakítása – mind a magán-, mind az állami szektorban – javítható olyan szabályozási keret bevezetésével (ha még nem létezik ilyen), amely – például mind a beszállítóknak, mind a felhasználóknak biztosított kedvezmények útján – befektetésekre ösztönzi a vállalkozásokat; |
| --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy a 0-3 éves kor közötti gyermekek részére nyújtott nevelési és gondozási szolgáltatások és az idős, valamint a tartósan gondozásra szoruló személyek ellátási struktúráinak kialakítása – mind a magán-, mind az állami szektorban – javítható olyan szabályozási keret bevezetésével (ha még nem létezik ilyen), amely – például mind a beszállítóknak, mind a felhasználóknak biztosított kedvezmények útján – befektetésekre ösztönzi a vállalkozásokat;

| 1.7 | hangsúlyozza, hogy a szülők, elsősorban a fiatal párok bejutása a munkaerőpiacra, szakmai kiteljesedésük, illetve az általuk vállalt gyermekek száma saját döntésükön kell, hogy múljék, ezért meg kell szüntetni a gyermekes családokkal szemben tapasztalható mindennemű negatív megkülönböztetést; |
| --- | --- |

1.7

hangsúlyozza, hogy a szülők, elsősorban a fiatal párok bejutása a munkaerőpiacra, szakmai kiteljesedésük, illetve az általuk vállalt gyermekek száma saját döntésükön kell, hogy múljék, ezért meg kell szüntetni a gyermekes családokkal szemben tapasztalható mindennemű negatív megkülönböztetést;

| 1.8 | tudomásul veszi azt a nyomást, amelyet az Európában jelenleg tapasztalható demográfiai változások gyakorolnak a munkaerőpiacra és a társadalombiztosítási rendszerekre. Ragaszkodik ahhoz, hogy sürgősen szükség van megfelelő intézkedések elfogadására az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci helyzetének javítására, és olyan megfelelő politikai kezdeményezések elindítására, amelyek nem csupán megfordíthatják ezt a tendenciát, hanem új távlatokat is nyithatnak a szakmai élet minőségének javítása és az egész életen át tartó tanuláshoz való jog tekintetében, továbbá elősegítik a nyugdíjrendszer megválasztásának rugalmasságát és a szociális vagy egyéb szempontból hátrányos helyzetű személyek munkaerőpiacra való bejutását, valamint esetleg az aktív életszakasz fokozatos meghosszabbításának ösztönzését. A Régiók Bizottsága szeretne széles körű vitát nyitni, annak érdekében, hogy mindenki elfogadható szintű nyugdíjhoz juthasson, még az atipikus foglalkozásokban dolgozók és a bizonytalan helyzetű csoportokhoz tartozó személyek is; |
| --- | --- |

1.8

tudomásul veszi azt a nyomást, amelyet az Európában jelenleg tapasztalható demográfiai változások gyakorolnak a munkaerőpiacra és a társadalombiztosítási rendszerekre. Ragaszkodik ahhoz, hogy sürgősen szükség van megfelelő intézkedések elfogadására az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci helyzetének javítására, és olyan megfelelő politikai kezdeményezések elindítására, amelyek nem csupán megfordíthatják ezt a tendenciát, hanem új távlatokat is nyithatnak a szakmai élet minőségének javítása és az egész életen át tartó tanuláshoz való jog tekintetében, továbbá elősegítik a nyugdíjrendszer megválasztásának rugalmasságát és a szociális vagy egyéb szempontból hátrányos helyzetű személyek munkaerőpiacra való bejutását, valamint esetleg az aktív életszakasz fokozatos meghosszabbításának ösztönzését. A Régiók Bizottsága szeretne széles körű vitát nyitni, annak érdekében, hogy mindenki elfogadható szintű nyugdíjhoz juthasson, még az atipikus foglalkozásokban dolgozók és a bizonytalan helyzetű csoportokhoz tartozó személyek is;

| 1.9 | úgy véli, hogy a munkaképesek számának csökkenése miatt a szakember-utánpótlás biztosítása érdekében igényeket felmérő munkaerő-piaci elemzésekre és a társadalom minden csoportjának szorosabb együttműködésére lesz szükség. Mindenekelőtt a következőkre: felelős vállalkozói magatartásra a szakképzésben abból a célból, hogy elegendő, az igényeknek megfelelő gyakorlati oktatóhely álljon rendelkezésre; szakmák célzott népszerűsítésére; kísérő intézkedésekre, például kevesebb elméletet tartalmazó és gyakorlatközpontú szakképzési rendszerekre, a tanulásra jogosultak részarányának megemelésére, valamint olyan intézkedésekre, amelyek gazdaságilag gyengébb régiókban is jobban lehetővé teszik a frissen végzettek ott maradását; |
| --- | --- |

1.9

úgy véli, hogy a munkaképesek számának csökkenése miatt a szakember-utánpótlás biztosítása érdekében igényeket felmérő munkaerő-piaci elemzésekre és a társadalom minden csoportjának szorosabb együttműködésére lesz szükség. Mindenekelőtt a következőkre: felelős vállalkozói magatartásra a szakképzésben abból a célból, hogy elegendő, az igényeknek megfelelő gyakorlati oktatóhely álljon rendelkezésre; szakmák célzott népszerűsítésére; kísérő intézkedésekre, például kevesebb elméletet tartalmazó és gyakorlatközpontú szakképzési rendszerekre, a tanulásra jogosultak részarányának megemelésére, valamint olyan intézkedésekre, amelyek gazdaságilag gyengébb régiókban is jobban lehetővé teszik a frissen végzettek ott maradását;

| 1.10 | hangoztatja, hogy a tájékoztatás alapvető eszköze annak, hogy a bevándorlók nem csupán a rendelkezésre álló eszközökről, hanem azon társadalom jellemzőiről is ismereteket szerezzenek, amelyben élni kívánnak; |
| --- | --- |

1.10

hangoztatja, hogy a tájékoztatás alapvető eszköze annak, hogy a bevándorlók nem csupán a rendelkezésre álló eszközökről, hanem azon társadalom jellemzőiről is ismereteket szerezzenek, amelyben élni kívánnak;

| 1.11 | megjegyzi, hogy a bevándorlás önmagában nem képes megoldani a népesség elöregedése által okozott összes problémát és nem helyettesítheti a gazdasági reformokat vagy a rugalmasabb munkaerőpiaccal szemben támasztott igényeket, mindazonáltal a jelenlegi európai demográfiai változások megoldásának egyik elemét képezheti; |
| --- | --- |

1.11

megjegyzi, hogy a bevándorlás önmagában nem képes megoldani a népesség elöregedése által okozott összes problémát és nem helyettesítheti a gazdasági reformokat vagy a rugalmasabb munkaerőpiaccal szemben támasztott igényeket, mindazonáltal a jelenlegi európai demográfiai változások megoldásának egyik elemét képezheti;

| 1.12 | azon a véleményen van, hogy a bevándorlást az európai társadalmak erőforrásának kell tekinteni, nem jelenthet azonban kizárólagos megoldást az európai népesség öregedésére. A bevándorlók, különösen a fiatalok és az idősebb bevándorlók integrálására irányuló politikáknak – elsősorban azért, hogy biztosítsák a társadalmi kohéziót a XXI. századi Európa egyre inkább multikulturális térségében – gazdasági, szociális és kulturális dimenziókra is ki kellene terjednie. A bevándorlók nem megfelelő mértékű integrálása mindazonáltal rövid távon a szociális területen az állami kiadások növekedésével járhat. Az RB álláspontja szerint fokozni kell az (elsősorban a kisebbséghez tartozásból fakadó) hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, és fel kell kérni a tagállamokat és a területi önkormányzatokat az elért eredményekkel kapcsolatos információcserére; |
| --- | --- |

1.12

azon a véleményen van, hogy a bevándorlást az európai társadalmak erőforrásának kell tekinteni, nem jelenthet azonban kizárólagos megoldást az európai népesség öregedésére. A bevándorlók, különösen a fiatalok és az idősebb bevándorlók integrálására irányuló politikáknak – elsősorban azért, hogy biztosítsák a társadalmi kohéziót a XXI. századi Európa egyre inkább multikulturális térségében – gazdasági, szociális és kulturális dimenziókra is ki kellene terjednie. A bevándorlók nem megfelelő mértékű integrálása mindazonáltal rövid távon a szociális területen az állami kiadások növekedésével járhat. Az RB álláspontja szerint fokozni kell az (elsősorban a kisebbséghez tartozásból fakadó) hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, és fel kell kérni a tagállamokat és a területi önkormányzatokat az elért eredményekkel kapcsolatos információcserére;

| 1.13 | úgy véli, hogy a közösségi eszközök – a hátrányos megkülönböztetés elleni szabályozási keret, a Strukturális Alapok és a foglalkoztatási stratégia – jelentős mértékben elősegíthetik a bevándorlók integrálódását az európai értékrendbe; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy a közösségi eszközök – a hátrányos megkülönböztetés elleni szabályozási keret, a Strukturális Alapok és a foglalkoztatási stratégia – jelentős mértékben elősegíthetik a bevándorlók integrálódását az európai értékrendbe;

| 1.14 | azon a véleményen van, hogy az Európai Unió megfelelő migrációs politikája döntő módon segítheti a tagállamokat a bevándorlással összefüggő problémák leküzdésében; ezenkívül megkönnyítheti az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó bevándorlók integrációját, valamint jelentős előrelépést tehet lehetővé az illegális bevándorlás leküzdésénél, továbbá azt illetően, hogy ki lehessen elégíteni az európai uniós tagállamok munkaerőpiacának vendégmunkások iránti igényét; |
| --- | --- |

1.14

azon a véleményen van, hogy az Európai Unió megfelelő migrációs politikája döntő módon segítheti a tagállamokat a bevándorlással összefüggő problémák leküzdésében; ezenkívül megkönnyítheti az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó bevándorlók integrációját, valamint jelentős előrelépést tehet lehetővé az illegális bevándorlás leküzdésénél, továbbá azt illetően, hogy ki lehessen elégíteni az európai uniós tagállamok munkaerőpiacának vendégmunkások iránti igényét;

A nemzedékek közötti új szolidaritás

| 1.15 | hangsúlyozza, hogy a gyermekeknek mindenképpen olyan komplex nevelésben kell részesülniük, hogy személyiségükben kialakulhassanak azok a társadalmi-kulturális és értékrendbeli támpontok, amelyek segítségével őket kielégítő életet élhetnek, és képesek lesznek reagálni az életük során fellépő különböző helyzetekre anélkül, hogy szem elől tévesztenék saját meggyőződésüket. A stabil családi környezet biztosítja a gyermekek egészséges testi és lelki fejlődését és ezáltal a társadalom gazdasági és szociális rendszereinek működőképességét; |
| --- | --- |

1.15

hangsúlyozza, hogy a gyermekeknek mindenképpen olyan komplex nevelésben kell részesülniük, hogy személyiségükben kialakulhassanak azok a társadalmi-kulturális és értékrendbeli támpontok, amelyek segítségével őket kielégítő életet élhetnek, és képesek lesznek reagálni az életük során fellépő különböző helyzetekre anélkül, hogy szem elől tévesztenék saját meggyőződésüket. A stabil családi környezet biztosítja a gyermekek egészséges testi és lelki fejlődését és ezáltal a társadalom gazdasági és szociális rendszereinek működőképességét;

| 1.16 | hangsúlyozza, hogy a kiskorúakat aktív, résztvevő és kreatív személyeknek kell tekinteni, akik képesek személyes és társadalmi környezetük megváltoztatására, és hozzá tudnak járulni igényeik felderítéséhez, valamint ahhoz, hogy megfeleljenek saját, valamint embertársaik igényeinek; kiemeli továbbá, hogy a kiskorúak jogainak lényegi tartalma semmi esetre sem csorbulhat a társadalom alapvető erőforrásainak hiánya miatt; |
| --- | --- |

1.16

hangsúlyozza, hogy a kiskorúakat aktív, résztvevő és kreatív személyeknek kell tekinteni, akik képesek személyes és társadalmi környezetük megváltoztatására, és hozzá tudnak járulni igényeik felderítéséhez, valamint ahhoz, hogy megfeleljenek saját, valamint embertársaik igényeinek; kiemeli továbbá, hogy a kiskorúak jogainak lényegi tartalma semmi esetre sem csorbulhat a társadalom alapvető erőforrásainak hiánya miatt;

| 1.17 | úgy véli, figyelembe kell venni azt a szerepet, amelyet a területei önkormányzatok a képzés területén számos tagállamban betöltenek; hangsúlyozza, hogy az alapképzés változása az egész életen át tartó tanulás új koncepcióját kívánja meg, melynek elsősorban a képzés esélyegyenlőségét kell biztosítania, és lehetővé kell tennie a társadalomba történő teljes integrálódást. Kapcsolatot kell teremteni a felnőttképzés és az alapképzés között, de nem szabad figyelmen kívül hagyni a különböző csoportok eltérő képzési igényeit sem; |
| --- | --- |

1.17

úgy véli, figyelembe kell venni azt a szerepet, amelyet a területei önkormányzatok a képzés területén számos tagállamban betöltenek; hangsúlyozza, hogy az alapképzés változása az egész életen át tartó tanulás új koncepcióját kívánja meg, melynek elsősorban a képzés esélyegyenlőségét kell biztosítania, és lehetővé kell tennie a társadalomba történő teljes integrálódást. Kapcsolatot kell teremteni a felnőttképzés és az alapképzés között, de nem szabad figyelmen kívül hagyni a különböző csoportok eltérő képzési igényeit sem;

| 1.18 | úgy ítéli meg, hogy az oktatási rendszer akkor teremthet kedvező feltételeket a fiatalok aktív életbe történő bevonásához az iskola elhagyásának pillanatában, ha az alapképzés kapcsolatban van a gyakorolt foglalkozással és a továbbképzéssel, ha a képzés gyakorlattal jár együtt, és végül, ha regionális és helyi szinten létezik hatékony tájékoztatási és orientációs mechanizmus; |
| --- | --- |

1.18

úgy ítéli meg, hogy az oktatási rendszer akkor teremthet kedvező feltételeket a fiatalok aktív életbe történő bevonásához az iskola elhagyásának pillanatában, ha az alapképzés kapcsolatban van a gyakorolt foglalkozással és a továbbképzéssel, ha a képzés gyakorlattal jár együtt, és végül, ha regionális és helyi szinten létezik hatékony tájékoztatási és orientációs mechanizmus;

| 1.19 | úgy véli, hogy a teljes és részmunkaidős foglalkoztatás közötti gördülékeny váltás lehetősége a férfiak és nők számára, a rugalmas munkaidő vagy a foglalkoztatás újabb formái (távmunka és egyebek) hozzájárulhatnak az egyes korcsoportok sajátos igényeinek figyelembe vételéhez, ami a munkaszervezés modernizálásához vezet; |
| --- | --- |

1.19

úgy véli, hogy a teljes és részmunkaidős foglalkoztatás közötti gördülékeny váltás lehetősége a férfiak és nők számára, a rugalmas munkaidő vagy a foglalkoztatás újabb formái (távmunka és egyebek) hozzájárulhatnak az egyes korcsoportok sajátos igényeinek figyelembe vételéhez, ami a munkaszervezés modernizálásához vezet;

| 1.20 | meg van győződve arról, hogy a 2001. március 23–24-i stockholmi Európai Tanács által kitűzött cél, mely szerint 2010-re az 55–64 éves korú nők és férfiak körében 50 %-ra kell emelni a munkában részt vevők számát, csak akkor érhető el, ha a munkavállalók átlagéletkorának növelésével párhuzamosan a munkaszervezés javítása is megtörténik, elsősorban az egész életen át tartó tanulás terén; |
| --- | --- |

1.20

meg van győződve arról, hogy a 2001. március 23–24-i stockholmi Európai Tanács által kitűzött cél, mely szerint 2010-re az 55–64 éves korú nők és férfiak körében 50 %-ra kell emelni a munkában részt vevők számát, csak akkor érhető el, ha a munkavállalók átlagéletkorának növelésével párhuzamosan a munkaszervezés javítása is megtörténik, elsősorban az egész életen át tartó tanulás terén;

| 1.21 | úgy véli, hogy az idősebbeket fokozott mértékben be kell vonni a társadalmi indíttatású kezdeményezésekbe. Foglalkozhatnak például gyermekekkel, fiatalokkal vagy saját kortársaikkal, tevékenykedhetnek a kultúra terén, illetve ápolhatják és gondozhatják a hajlott korúakat. Ha az idősebbek törődnek egymással és jó szomszéd módjára gondoskodnak a másikról, akkor elmagányosodásuk elkerülhető, egészségük erősödik, és nem sodródnak a társadalom szélére. |
| --- | --- |

1.21

úgy véli, hogy az idősebbeket fokozott mértékben be kell vonni a társadalmi indíttatású kezdeményezésekbe. Foglalkozhatnak például gyermekekkel, fiatalokkal vagy saját kortársaikkal, tevékenykedhetnek a kultúra terén, illetve ápolhatják és gondozhatják a hajlott korúakat. Ha az idősebbek törődnek egymással és jó szomszéd módjára gondoskodnak a másikról, akkor elmagányosodásuk elkerülhető, egészségük erősödik, és nem sodródnak a társadalom szélére.

| 1.22 | úgy ítéli meg, hogy az idősek részvétele a gazdasági és társadalmi életben úgy lenne biztosítható, ha a munkahelyen olyan feltételeket teremtenénk, amelyek lehetővé tennék számukra, hogy lehetőségeik szerint dolgozzanak. Nem mindig igaz, hogy az idősebbek kevésbé termelékenyebbek a munkában, mint a fiatalok. Társadalmi szinten gyermekeik támogatására kell ösztönözni az idősebbeket, hogy adják át nekik személyes ismereteiket és tapasztalatukat; |
| --- | --- |

1.22

úgy ítéli meg, hogy az idősek részvétele a gazdasági és társadalmi életben úgy lenne biztosítható, ha a munkahelyen olyan feltételeket teremtenénk, amelyek lehetővé tennék számukra, hogy lehetőségeik szerint dolgozzanak. Nem mindig igaz, hogy az idősebbek kevésbé termelékenyebbek a munkában, mint a fiatalok. Társadalmi szinten gyermekeik támogatására kell ösztönözni az idősebbeket, hogy adják át nekik személyes ismereteiket és tapasztalatukat;

| 1.23 | úgy véli, hogy a nyugdíjasok tagállamok közötti mobilitásához el kell fogadni egy olyan szabályozási eszközt, amellyel az Európai Unión belüli migráció esetén megoldhatók a társadalombiztosítási kérdések és az egészséggondozás; |
| --- | --- |

1.23

úgy véli, hogy a nyugdíjasok tagállamok közötti mobilitásához el kell fogadni egy olyan szabályozási eszközt, amellyel az Európai Unión belüli migráció esetén megoldhatók a társadalombiztosítási kérdések és az egészséggondozás;

| 1.24 | azon a véleményen van, hogy különbséget kell tenni a nyugdíj és a tartósan gondozásra szoruló személyek részére nyújtott ellátások között; |
| --- | --- |

1.24

azon a véleményen van, hogy különbséget kell tenni a nyugdíj és a tartósan gondozásra szoruló személyek részére nyújtott ellátások között;

| 1.25 | A nyugdíjban lévő férfiak és nők közötti egyenlőtlenség a férfiak és nők bérezése közötti nagyfokú eltérésből, a szakmai kirekesztésből és a nők képzésre való esélyének hiányából adódik; az okok közé sorolható még a szakmai és a magánélet összeegyeztetésére irányuló politikák elégtelensége és a szociális szolgáltatások hiányosságai az Európai Unió legtöbb országában. Egy valódi nemek közötti esélyegyenlőségi politika, a férfiak számára a gyermekek és az idős korúak után biztosított szülői szabadság támogatásával karöltve hozzájárulhatna a nők nyugdíjának javításához. Az állami hatóságoknak fel kell venniük a harcot az idős nők elszegényedése ellen; |
| --- | --- |

1.25

A nyugdíjban lévő férfiak és nők közötti egyenlőtlenség a férfiak és nők bérezése közötti nagyfokú eltérésből, a szakmai kirekesztésből és a nők képzésre való esélyének hiányából adódik; az okok közé sorolható még a szakmai és a magánélet összeegyeztetésére irányuló politikák elégtelensége és a szociális szolgáltatások hiányosságai az Európai Unió legtöbb országában. Egy valódi nemek közötti esélyegyenlőségi politika, a férfiak számára a gyermekek és az idős korúak után biztosított szülői szabadság támogatásával karöltve hozzájárulhatna a nők nyugdíjának javításához. Az állami hatóságoknak fel kell venniük a harcot az idős nők elszegényedése ellen;

| 1.26 | úgy véli, hogy az idősek támogatását a hagyományos oktatás és képzés elveire, illetve az egész életen át tartó oktatás és képzés modern koncepciójára (például elektronikus tanulás) kellene alapozni. Az új szakmai tevékenységi formák bevezetésének keretében elő kell mozdítani a távmunkát, valamint az internet és a többi modern technológia használatát. Az időseknek jobban részt kellene venniük a közéletben; erősíteni kell támogatásukat a munkaerőpiacon további jelentős szakmai és gazdasági forrásokkal; |
| --- | --- |

1.26

úgy véli, hogy az idősek támogatását a hagyományos oktatás és képzés elveire, illetve az egész életen át tartó oktatás és képzés modern koncepciójára (például elektronikus tanulás) kellene alapozni. Az új szakmai tevékenységi formák bevezetésének keretében elő kell mozdítani a távmunkát, valamint az internet és a többi modern technológia használatát. Az időseknek jobban részt kellene venniük a közéletben; erősíteni kell támogatásukat a munkaerőpiacon további jelentős szakmai és gazdasági forrásokkal;

2.   A Régiók Bizottsága javaslatai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | helyesli, hogy az Európai Unió szociál- és foglalkoztatáspolitikája rendszeresen olyan megközelítést alkalmaz, amely a teljes életcikluson alapul a lisszaboni menetrend reformjainak és végrehajtásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

2.1

helyesli, hogy az Európai Unió szociál- és foglalkoztatáspolitikája rendszeresen olyan megközelítést alkalmaz, amely a teljes életcikluson alapul a lisszaboni menetrend reformjainak és végrehajtásának támogatása érdekében;

| 2.2 | javasolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok illetékességi területükön belül alakítsanak ki átfogó politikát, amely a kiskorúak megfelelő eszközökkel való fejlesztésére irányul, különös tekintettel az egyes tagállamok törvényalkotásában, valamint az Alapjogi Chartának a gyermekek jogairól szóló fejezetében foglalt jogokra; |
| --- | --- |

2.2

javasolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok illetékességi területükön belül alakítsanak ki átfogó politikát, amely a kiskorúak megfelelő eszközökkel való fejlesztésére irányul, különös tekintettel az egyes tagállamok törvényalkotásában, valamint az Alapjogi Chartának a gyermekek jogairól szóló fejezetében foglalt jogokra;

| 2.3 | meg van győződve arról, hogy az Európai Uniónak még inkább fogékonnyá kellene tennie a politikai szereplőket és a magánszektort az élet problémáira, mégpedig a munka minőségével, a munka és a magánélet egyensúlyával, az egész életen át tartó oktatással és képzéssel, a gyermekgondozással és más személyek gondozásával, az életminőséggel, az esélyegyenlőséggel, a társadalmi integrációval és a társadalombiztosítási rendszerek modernizációjával kapcsolatos politikai kezdeményezéseket vizsgáló hatástanulmányok bevezetése által; |
| --- | --- |

2.3

meg van győződve arról, hogy az Európai Uniónak még inkább fogékonnyá kellene tennie a politikai szereplőket és a magánszektort az élet problémáira, mégpedig a munka minőségével, a munka és a magánélet egyensúlyával, az egész életen át tartó oktatással és képzéssel, a gyermekgondozással és más személyek gondozásával, az életminőséggel, az esélyegyenlőséggel, a társadalmi integrációval és a társadalombiztosítási rendszerek modernizációjával kapcsolatos politikai kezdeményezéseket vizsgáló hatástanulmányok bevezetése által;

| 2.4 | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak a demográfiai hanyatlásról szóló zöld könyv nyomon követése érdekében további vitákat kellene kezdeményeznie az élet lefolyására ható politikák fontosságáról a különféle politikai fórumokon: a miniszterek tanácsában, a szociális és civil párbeszéd keretében, az illetékes közösségi ügynökségekben stb.; |
| --- | --- |

2.4

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak a demográfiai hanyatlásról szóló zöld könyv nyomon követése érdekében további vitákat kellene kezdeményeznie az élet lefolyására ható politikák fontosságáról a különféle politikai fórumokon: a miniszterek tanácsában, a szociális és civil párbeszéd keretében, az illetékes közösségi ügynökségekben stb.;

| 2.5 | meg van győződve, hogy az Európai Uniónak ösztönöznie kellene a kutatást, hogy mélyüljön a szakmai pályafutásban való előrejutás elismerésének alapja és hatása az egész élet tartama alatt a jövedelemre, a foglalkoztatásra, a szociális biztonságra, valamint a szakmai és a magánélet közötti egyensúlyra; |
| --- | --- |

2.5

meg van győződve, hogy az Európai Uniónak ösztönöznie kellene a kutatást, hogy mélyüljön a szakmai pályafutásban való előrejutás elismerésének alapja és hatása az egész élet tartama alatt a jövedelemre, a foglalkoztatásra, a szociális biztonságra, valamint a szakmai és a magánélet közötti egyensúlyra;

| 2.6 | ezért kéri az Európai Uniót, illetve a tagállamokat, hogy segítsék elő a kedvezőbb szociális környezetet és teremtsenek jobb feltételeket a családok, gyermekek és szüleik, illetve nevelőszüleik számára; |
| --- | --- |

2.6

ezért kéri az Európai Uniót, illetve a tagállamokat, hogy segítsék elő a kedvezőbb szociális környezetet és teremtsenek jobb feltételeket a családok, gyermekek és szüleik, illetve nevelőszüleik számára;

| 2.7 | ragaszkodik a családnak, mint olyan meghatározó tényezőnek a támogatásához, amely képes megfordítani az Európai Unió demográfiai fejlődésének tendenciáit, amelyek hosszú távon negatívan hatnak a gazdaság életképességére és a társadalmi békére. Hatékony családpolitikát kell megvalósítani a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, a civil társadalom szereplői széles skálájának bevonásával mind regionális, mind helyi szinten. |
| --- | --- |

2.7

ragaszkodik a családnak, mint olyan meghatározó tényezőnek a támogatásához, amely képes megfordítani az Európai Unió demográfiai fejlődésének tendenciáit, amelyek hosszú távon negatívan hatnak a gazdaság életképességére és a társadalmi békére. Hatékony családpolitikát kell megvalósítani a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, a civil társadalom szereplői széles skálájának bevonásával mind regionális, mind helyi szinten.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 287., 2002.11.22., 1. o.

1

(2)  HL C 109., 2004.4.30., 46. o.

2

(3)  HL C 43., 2005.2.18., 7. o.

3

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/65

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának »Megkülönböztetés-mentesség és esélyegyenlőség mindenki számára« – Keretstratégia”; „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről (2007) – Az igazságos társadalom irányában”

(2006/C 115/14)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság által „Megkülönböztetés-mentesség és esélyegyenlőség mindenki számára – Keretstratégia” címmel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához címzett közleményre (COM(2005) 224 final), valamint az európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó, „A Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről (2007) – Az igazságos társadalom irányában” című javaslatra (COM(2005) 225 final) – 2005/0107 (COD),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. június 1-jén hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti kérdésben kikéri a Régiók Bizottsága véleményét,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalására a kisebbségek védelméről és az antidiszkriminációs politikáról a kibővített Európában, valamint az RB elfogadás előtt álló véleményére erről az állásfoglalásról,

tekintettel elnökének 2005. július 25-i határozatára, melyben a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot vélemény kidolgozásával bízza meg e tárgyban,

tekintettel az egyenlő bánásmódról szóló véleményére (CdR 513/99 fin) (1),

tekintettel a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelvre (a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, illetve a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról),

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a termékek és szolgáltatások terén történő alkalmazásáról szóló véleményére (CdR 19/2004 fin) (2),

tekintettel az „Egyenlőség és megkülönböztetés-mentesség a kibővült EU-ban” című zöld könyvről (COM(2004) 379 final) szóló véleményére (CdR 241/2004 fin) (3),

tekintettel véleménytervezetére (CdR 226/2005 rev 1), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2005. szeptember 23-án elfogadott (előadó: Peter MOORE, Sheffield önkormányzati képviselője (UK/ALDE)),

Mivel:

| 1) | Az Európai Uniót létrehozó szerződés 13. cikke alapvető célkitűzésként jelöli meg a nem, a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, a kor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéssel szembeni fellépést. |
| --- | --- |

1)

Az Európai Uniót létrehozó szerződés 13. cikke alapvető célkitűzésként jelöli meg a nem, a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, a kor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéssel szembeni fellépést.

| 2) | Az Unió Alapjogi Chartája, amelyet 2000 decemberében, Nizzában fogadtak el és az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésbe is bekerült (II-81. cikk), széles körű tilalmat fogalmaz meg a megkülönböztetés kapcsán: „Tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés.” |
| --- | --- |

2)

Az Unió Alapjogi Chartája, amelyet 2000 decemberében, Nizzában fogadtak el és az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésbe is bekerült (II-81. cikk), széles körű tilalmat fogalmaz meg a megkülönböztetés kapcsán: „Tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés.”

| 3) | A faji egyenlőségről szóló irányelvet (2000/43/EK) és a foglalkoztatási keretirányelvet (2000/78/EK) valamennyi tagország köteles volt 2003 végéig nemzeti jogába átültetni. |
| --- | --- |

3)

A faji egyenlőségről szóló irányelvet (2000/43/EK) és a foglalkoztatási keretirányelvet (2000/78/EK) valamennyi tagország köteles volt 2003 végéig nemzeti jogába átültetni.

| 4) | A 2005–2010 közötti időszak szociális menetrendje, mely kiegészíti és támogatja a lisszaboni stratégiát, kulcsszerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség a szociális menetrend prioritásai közé tartozik, |
| --- | --- |

4)

A 2005–2010 közötti időszak szociális menetrendje, mely kiegészíti és támogatja a lisszaboni stratégiát, kulcsszerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség a szociális menetrend prioritásai közé tartozik,

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 16-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   
  A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

I)   A zöld könyvről tartott konzultáció eredménye

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy tekintetbe vegye a több, mint 1 500 szervezet által megfogalmazott észrevételeket és reakciókat, melyek az Európai Bizottság 2004 májusában elfogadott, „Egyenlőség és megkülönböztetés-mentesség a kibővült EU-ban” című zöld könyvére vonatkoztak; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy tekintetbe vegye a több, mint 1 500 szervezet által megfogalmazott észrevételeket és reakciókat, melyek az Európai Bizottság 2004 májusában elfogadott, „Egyenlőség és megkülönböztetés-mentesség a kibővült EU-ban” című zöld könyvére vonatkoztak;

| 1.2 | megjegyzi, hogy a Régiók Bizottságán kívül számos helyi és regionális önkormányzat, illetve önkormányzati szövetség is részt vett a konzultációs folyamatban; |
| --- | --- |

1.2

megjegyzi, hogy a Régiók Bizottságán kívül számos helyi és regionális önkormányzat, illetve önkormányzati szövetség is részt vett a konzultációs folyamatban;

| 1.3 | kiemeli, hogy a zöld könyv iránt helyi és regionális szinten megnyilvánuló érdeklődés azt tükrözi, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra komoly szerep hárul a megkülönböztetés-mentességre és mindenki esélyegyenlőségére irányuló stratégiák végrehajtásában. Ezt a szerepet az önkormányzatok elsősorban sokakat foglalkoztató munkáltatóként, illetve áruk előállításáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős mivoltukban töltik be; |
| --- | --- |

1.3

kiemeli, hogy a zöld könyv iránt helyi és regionális szinten megnyilvánuló érdeklődés azt tükrözi, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra komoly szerep hárul a megkülönböztetés-mentességre és mindenki esélyegyenlőségére irányuló stratégiák végrehajtásában. Ezt a szerepet az önkormányzatok elsősorban sokakat foglalkoztató munkáltatóként, illetve áruk előállításáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős mivoltukban töltik be;

| 1.4 | megelégedését fejezi ki, amiért az Európai Bizottság nagymértékben figyelembe vette számos, a zöld könyvről alkotott véleményében megfogalmazott aggályát, különös tekintettel a megkülönböztetés-mentességi jogszabályok végrehajtására, az ezzel kapcsolatos tájékoztatásra és tudatosításra, az érintettek bevonására, valamint a nyomon követés és a jelentéskészítés mechanizmusai javításának igényére; |
| --- | --- |

1.4

megelégedését fejezi ki, amiért az Európai Bizottság nagymértékben figyelembe vette számos, a zöld könyvről alkotott véleményében megfogalmazott aggályát, különös tekintettel a megkülönböztetés-mentességi jogszabályok végrehajtására, az ezzel kapcsolatos tájékoztatásra és tudatosításra, az érintettek bevonására, valamint a nyomon követés és a jelentéskészítés mechanizmusai javításának igényére;

II)   Hathatós jogi védelem biztosítása a megkülönböztetéssel szemben

| 1.5 | üdvözli a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv rendelkezésit átültető nemzeti végrehajtási intézkedésekről szóló átfogó éves jelentés elkészítésére vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv rendelkezésit átültető nemzeti végrehajtási intézkedésekről szóló átfogó éves jelentés elkészítésére vonatkozó javaslatot;

| 1.6 | üdvözli az Európai Bizottság által a Tanács és a Parlament számára készítendő, a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv átültetésének állapotát elemző jelentések 2006 elejére tervezett közzétételét; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli az Európai Bizottság által a Tanács és a Parlament számára készítendő, a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv átültetésének állapotát elemző jelentések 2006 elejére tervezett közzétételét;

| 1.7 | kiemeli azonban, hogy az antidiszkriminációs politikákat a tagállamok elégtelen mértékben valósították meg; |
| --- | --- |

1.7

kiemeli azonban, hogy az antidiszkriminációs politikákat a tagállamok elégtelen mértékben valósították meg;

III)   A jelenlegi jogi keretet kiegészítő további intézkedések iránti igény felmérése

| 1.8 | emlékezteti az Európai Bizottságot arra az általa sérelmezett fejleményre, hogy a 13. cikkben megjelölt különböző csoportok között védelmi hierarchia kezd kialakulni, illetve hogy még hátravan egy átfogóbb uniós politikai keret kidolgozása a kor, nem, etnikai hovatartozás, fogyatékosság, vallás, hitbéli meggyőződés és a szexuális irányultság tekintetében; |
| --- | --- |

1.8

emlékezteti az Európai Bizottságot arra az általa sérelmezett fejleményre, hogy a 13. cikkben megjelölt különböző csoportok között védelmi hierarchia kezd kialakulni, illetve hogy még hátravan egy átfogóbb uniós politikai keret kidolgozása a kor, nem, etnikai hovatartozás, fogyatékosság, vallás, hitbéli meggyőződés és a szexuális irányultság tekintetében;

| 1.9 | jelzi, hogy – noha előrelépés történt a nők foglalkoztatása terén – magas képzettségi szintjük, valamint feladatköreik és szerepük egyenlősége ellenére a nők javadalmazása továbbra is alacsonyabb, mint a férfiaké. Továbbá – ami a terhességet és az anyaságot illeti – a munkaadók még nem veszik kedvező módon figyelembe a nem által meghatározott különbséget; |
| --- | --- |

1.9

jelzi, hogy – noha előrelépés történt a nők foglalkoztatása terén – magas képzettségi szintjük, valamint feladatköreik és szerepük egyenlősége ellenére a nők javadalmazása továbbra is alacsonyabb, mint a férfiaké. Továbbá – ami a terhességet és az anyaságot illeti – a munkaadók még nem veszik kedvező módon figyelembe a nem által meghatározott különbséget;

| 1.10 | jelzi a migráns nőkkel kapcsolatosan szakmai és foglalkoztatási téren, valamint a személyes és családi kapcsolatokban felmerülő specifikus problémát, és 2008-ra kívánatosnak tartja egy részletes tanulmány elkészítését; |
| --- | --- |

1.10

jelzi a migráns nőkkel kapcsolatosan szakmai és foglalkoztatási téren, valamint a személyes és családi kapcsolatokban felmerülő specifikus problémát, és 2008-ra kívánatosnak tartja egy részletes tanulmány elkészítését;

| 1.11 | érdeklődéssel veszi tudomásul az Európai Bizottság javaslatát a jelenlegi jogi keret lehetséges új kezdeményezésekkel való kiegészítéséről szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére; |
| --- | --- |

1.11

érdeklődéssel veszi tudomásul az Európai Bizottság javaslatát a jelenlegi jogi keret lehetséges új kezdeményezésekkel való kiegészítéséről szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére;

IV)   A megkülönböztetés-mentesség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség integrálása más szakpolitikákba

| 1.12 | egyetért azzal, hogy a jogi szabályozás egymaga csak nehezen tudja leküzdeni az egyenlőtlenségnek az egyes csoportok által tapasztalt, mélyen gyökerező formáit, valamint hogy szükség van olyan eszközök kialakítására, amelyek segíthetik a megkülönböztetés-mentesség más szakpolitikákba való integrálását. Ez segíthet felhívni a figyelmet a többszörös megkülönböztetés eseteire is; |
| --- | --- |

1.12

egyetért azzal, hogy a jogi szabályozás egymaga csak nehezen tudja leküzdeni az egyenlőtlenségnek az egyes csoportok által tapasztalt, mélyen gyökerező formáit, valamint hogy szükség van olyan eszközök kialakítására, amelyek segíthetik a megkülönböztetés-mentesség más szakpolitikákba való integrálását. Ez segíthet felhívni a figyelmet a többszörös megkülönböztetés eseteire is;

| 1.13 | megismétli megjegyzését, hogy az egyenlőség általános érvényesítése olyan mechanizmusokat tesz szükségessé, amelyek biztosítják, hogy az egyenlőség kérdése és elve megfelelő figyelmet kapjon valamennyi szakpolitika, illetve intézkedés megfogalmazásában, lebonyolításában és kiértékelésében; |
| --- | --- |

1.13

megismétli megjegyzését, hogy az egyenlőség általános érvényesítése olyan mechanizmusokat tesz szükségessé, amelyek biztosítják, hogy az egyenlőség kérdése és elve megfelelő figyelmet kapjon valamennyi szakpolitika, illetve intézkedés megfogalmazásában, lebonyolításában és kiértékelésében;

| 1.14 | megjegyzi, hogy az Alkotmányszerződés tovább erősíti az Európai Unió megkülönböztetés elleni eszköztárát azzal, hogy szélesíti a megkülönböztetés tilalmát (II-81. cikk), bevezeti a horizontális megkülönböztetésmentességi záradékot (III-118. cikk), és megerősíti az Európai Parlament szerepét az antidiszkriminációs jogalkotás során (III-125. cikk). Az Alkotmányszerződés ratifikációjától függetlenül az EK-Szerződés 13. cikke már jogi alapot szolgáltat valamennyi megkülönböztetési ok horizontális megközelítésének kialakítására; |
| --- | --- |

1.14

megjegyzi, hogy az Alkotmányszerződés tovább erősíti az Európai Unió megkülönböztetés elleni eszköztárát azzal, hogy szélesíti a megkülönböztetés tilalmát (II-81. cikk), bevezeti a horizontális megkülönböztetésmentességi záradékot (III-118. cikk), és megerősíti az Európai Parlament szerepét az antidiszkriminációs jogalkotás során (III-125. cikk). Az Alkotmányszerződés ratifikációjától függetlenül az EK-Szerződés 13. cikke már jogi alapot szolgáltat valamennyi megkülönböztetési ok horizontális megközelítésének kialakítására;

V)   Az innováció és a bevált gyakorlatok elősegítése és tanulságai

| 1.15 | úgy ítéli meg, hogy az oktatás fontos eszköze a megkülönböztetés elleni fellépésnek, valamint hogy a helyi és regionális önkormányzatok létfontosságú szerepet játszanak ezen a téren; |
| --- | --- |

1.15

úgy ítéli meg, hogy az oktatás fontos eszköze a megkülönböztetés elleni fellépésnek, valamint hogy a helyi és regionális önkormányzatok létfontosságú szerepet játszanak ezen a téren;

| 1.16 | üdvözli az Európai Bizottság szándékát, hogy támogatni kívánja a tapasztalatcserét és a bevált gyakorlatok megosztását az érdekeltek széles körében, és úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak meghatározó szerepet kell biztosítani ezekben a tevékenységekben; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli az Európai Bizottság szándékát, hogy támogatni kívánja a tapasztalatcserét és a bevált gyakorlatok megosztását az érdekeltek széles körében, és úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak meghatározó szerepet kell biztosítani ezekben a tevékenységekben;

| 1.17 | üdvözli, hogy a 2006 utáni strukturális alapokra vonatkozó javaslatokban fokozott hangsúly került a nemek közötti egyenlőségre, de egyben elismeri a megkülönböztetés elleni harc horizontális megközelítésének fontosságát; |
| --- | --- |

1.17

üdvözli, hogy a 2006 utáni strukturális alapokra vonatkozó javaslatokban fokozott hangsúly került a nemek közötti egyenlőségre, de egyben elismeri a megkülönböztetés elleni harc horizontális megközelítésének fontosságát;

| 1.18 | mély meggyőződése, hogy a bevált gyakorlatok megosztását támogató programoknak nem szabad túlzottan bürokratikus szemléletűnek lenniük, mivel az adminisztratív követelmények gátolhatják a támogatások felvételét; |
| --- | --- |

1.18

mély meggyőződése, hogy a bevált gyakorlatok megosztását támogató programoknak nem szabad túlzottan bürokratikus szemléletűnek lenniük, mivel az adminisztratív követelmények gátolhatják a támogatások felvételét;

| 1.19 | elismeri a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja által végzett értékes munkát, egyetértve azzal a szándékkal, hogy a megfigyelőközpont helyébe az Alapjogi Ügynökség lépjen, és elengedhetetlennek tartja, hogy az új ügynökség megfelelő forrásokkal rendelkezzen annak érdekében, hogy eleget tehessen a megkülönböztetés elleni harcban rá váró feladatnak; |
| --- | --- |

1.19

elismeri a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja által végzett értékes munkát, egyetértve azzal a szándékkal, hogy a megfigyelőközpont helyébe az Alapjogi Ügynökség lépjen, és elengedhetetlennek tartja, hogy az új ügynökség megfelelő forrásokkal rendelkezzen annak érdekében, hogy eleget tehessen a megkülönböztetés elleni harcban rá váró feladatnak;

VI)   Tudatosítás és együttműködés az érintettekkel

| 1.20 | megítélése szerint a tudatosításra irányuló kezdeményezések kulcsszerepet játszhatnak abban, hogy a közvélemény jobban tisztában legyen uniós szintű jogaival, és elismeri annak jelentőségét, hogy gyermekek és fiatalok e kezdeményezések fontos célcsoportját képezzék; |
| --- | --- |

1.20

megítélése szerint a tudatosításra irányuló kezdeményezések kulcsszerepet játszhatnak abban, hogy a közvélemény jobban tisztában legyen uniós szintű jogaival, és elismeri annak jelentőségét, hogy gyermekek és fiatalok e kezdeményezések fontos célcsoportját képezzék;

| 1.21 | véleménye szerint kulcsfontosságú a kisebbségi és közösségi csoportokkal való élő kapcsolat kialakítása, különösen a vidéki területeken és azokon a területeken, ahol például kis lélekszámú etnikai kisebbség él; |
| --- | --- |

1.21

véleménye szerint kulcsfontosságú a kisebbségi és közösségi csoportokkal való élő kapcsolat kialakítása, különösen a vidéki területeken és azokon a területeken, ahol például kis lélekszámú etnikai kisebbség él;

| 1.22 | támogatja az arra irányuló kezdeményezést, hogy 2007 a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve legyen, és különösen szerencsésnek tartja az időpont kiválasztását, mivel ekkor lesz a Rasszizmus Elleni Európai Év és az egyenlőség terén hozott új jogszabályok szempontjából jelentős Amszterdami Szerződés aláírásának tizedik évfordulója; |
| --- | --- |

1.22

támogatja az arra irányuló kezdeményezést, hogy 2007 a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve legyen, és különösen szerencsésnek tartja az időpont kiválasztását, mivel ekkor lesz a Rasszizmus Elleni Európai Év és az egyenlőség terén hozott új jogszabályok szempontjából jelentős Amszterdami Szerződés aláírásának tizedik évfordulója;

| 1.23 | rámutat, hogy ha túl nagy hangsúlyt helyezünk a nagyhatású, nagyléptékű tevékenységekre, fennáll annak veszélye, hogy – akár a helyi és közösségi szintű rendezvények rovására is – minden figyelem a fő eseményekre irányul; |
| --- | --- |

1.23

rámutat, hogy ha túl nagy hangsúlyt helyezünk a nagyhatású, nagyléptékű tevékenységekre, fennáll annak veszélye, hogy – akár a helyi és közösségi szintű rendezvények rovására is – minden figyelem a fő eseményekre irányul;

| 1.24 | egyetért az Európai Évre kiválasztott témákkal: jogok, elismerés, képviselet, tisztelet; |
| --- | --- |

1.24

egyetért az Európai Évre kiválasztott témákkal: jogok, elismerés, képviselet, tisztelet;

| 1.25 | úgy véli, közvetlen kapcsolatot kell teremteni a 2008-ra javasolt Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évével, és a 2007-es és a 2008-as rendezvényeknek kölcsönösen támogatniuk kell egymást; |
| --- | --- |

1.25

úgy véli, közvetlen kapcsolatot kell teremteni a 2008-ra javasolt Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évével, és a 2007-es és a 2008-as rendezvényeknek kölcsönösen támogatniuk kell egymást;

| 1.26 | hangsúlyozza, hogy a média kritikus szerepet játszik majd az Európai Év sikerében. Megfelelő figyelmet kell szentelni a helyi média szerepének. A helyi és regionális önkormányzatok helyi médiával ápolt kapcsolatai segítik majd az egész éves tudatosítási kampányt; |
| --- | --- |

1.26

hangsúlyozza, hogy a média kritikus szerepet játszik majd az Európai Év sikerében. Megfelelő figyelmet kell szentelni a helyi média szerepének. A helyi és regionális önkormányzatok helyi médiával ápolt kapcsolatai segítik majd az egész éves tudatosítási kampányt;

| 1.27 | kiemeli a helyi és regionális önkormányzati intézményekkel való konzultáció igényét, hiszen számos uniós szakpolitika ezen a szinten kerül végrehajtásra, ami gyakran nem elhanyagolható adminisztratív és pénzügyi szerepvállalást tesz szükségessé. A politikák kialakításában és a jogalkotásban a siker előfeltétele a fő érintettek megfelelő hozzájárulása; |
| --- | --- |

1.27

kiemeli a helyi és regionális önkormányzati intézményekkel való konzultáció igényét, hiszen számos uniós szakpolitika ezen a szinten kerül végrehajtásra, ami gyakran nem elhanyagolható adminisztratív és pénzügyi szerepvállalást tesz szükségessé. A politikák kialakításában és a jogalkotásban a siker előfeltétele a fő érintettek megfelelő hozzájárulása;

VII)   A hátrányos helyzetű etnikai kisebbségeket sújtó megkülönböztetéssel és társadalmi kirekesztéssel szembeni fellépés

| 1.28 | támogatja, hogy az Európai Bizottság külön problémaként emeli ki a romák helyzetét, és egyetért a hátrányos helyzetű etnikai kisebbségek társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával foglalkozó magas szintű tanácsadó csoport felállításával; |
| --- | --- |

1.28

támogatja, hogy az Európai Bizottság külön problémaként emeli ki a romák helyzetét, és egyetért a hátrányos helyzetű etnikai kisebbségek társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával foglalkozó magas szintű tanácsadó csoport felállításával;

2.   
  A Régiók Bizottsága ajánlásai

A jelenlegi jogszabályok végrehajtása

| 2.1 | emlékezteti az RB főtitkárát a bizottság azon kérésére, hogy értékelje ki a főtitkárság személyzeti politikáját és munkavállalói profilját az új jogszabályoknak való megfelelés szempontjából, és az elkövetkező hat hónapban tegyen erről jelentést az Elnökségnek és az ECOS szakbizottságnak; |
| --- | --- |

2.1

emlékezteti az RB főtitkárát a bizottság azon kérésére, hogy értékelje ki a főtitkárság személyzeti politikáját és munkavállalói profilját az új jogszabályoknak való megfelelés szempontjából, és az elkövetkező hat hónapban tegyen erről jelentést az Elnökségnek és az ECOS szakbizottságnak;

| 2.2 | arra ösztönzi az RB nemzeti delegációit, hogy biztosítsák a 2006-ra benyújtott jelölések nemi és etnikai kiegyensúlyozottságát, és kéri, hogy a kinevezések során a Tanács vegye ezt a szempontot figyelembe; |
| --- | --- |

2.2

arra ösztönzi az RB nemzeti delegációit, hogy biztosítsák a 2006-ra benyújtott jelölések nemi és etnikai kiegyensúlyozottságát, és kéri, hogy a kinevezések során a Tanács vegye ezt a szempontot figyelembe;

A bevált gyakorlatok elősegítése és tanulságai

| 2.3 | megismétli arra irányuló felhívását, hogy az RB készíttessen és tegyen közzé egy útmutatót a megkülönböztetés elleni fellépés bevált gyakorlatairól a helyi önkormányzatok mint munkáltatók számára, és felhívását kiegészíti azzal, hogy ez az útmutató térjen ki az önkormányzatok áruk előállításában és szolgáltatások nyújtásában, valamint a közösségi összetartás és a megkülönböztetés elleni fellépés kulcsszereplőiként játszott szerepére, valamennyi tagállamból példákat hozva fel a megkülönböztetés 13. cikkben felsorolt hat indokának mindegyikét felölelő kezdeményezésekre. Ahol a helyi és regionális önkormányzatok partnerek bevonásával nyújtják ezeket a szolgáltatásokat, különösen üdvözlendő a partnerségben folytatott munkát példázó bevált gyakorlatok bemutatása. E kiadvány megjelenését a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Éve (2007) beharangozására kell időzíteni. Az RB ügyel majd arra, hogy ez ne az Európai Bizottság kezdeményezéseinek megismétlését jelentse; |
| --- | --- |

2.3

megismétli arra irányuló felhívását, hogy az RB készíttessen és tegyen közzé egy útmutatót a megkülönböztetés elleni fellépés bevált gyakorlatairól a helyi önkormányzatok mint munkáltatók számára, és felhívását kiegészíti azzal, hogy ez az útmutató térjen ki az önkormányzatok áruk előállításában és szolgáltatások nyújtásában, valamint a közösségi összetartás és a megkülönböztetés elleni fellépés kulcsszereplőiként játszott szerepére, valamennyi tagállamból példákat hozva fel a megkülönböztetés 13. cikkben felsorolt hat indokának mindegyikét felölelő kezdeményezésekre. Ahol a helyi és regionális önkormányzatok partnerek bevonásával nyújtják ezeket a szolgáltatásokat, különösen üdvözlendő a partnerségben folytatott munkát példázó bevált gyakorlatok bemutatása. E kiadvány megjelenését a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Éve (2007) beharangozására kell időzíteni. Az RB ügyel majd arra, hogy ez ne az Európai Bizottság kezdeményezéseinek megismétlését jelentse;

| 2.4 | az uniós támogatások tekintetében kéri, hogy az Európai Bizottság – az adminisztratív és jelentéstételi mechanizmusok tiszteletben tartásával – keressen kreatív megoldásokat annak lehetővé tételére, hogy a kis civil szervezetek is hozzáférjenek kisebb támogatásokhoz; |
| --- | --- |

2.4

az uniós támogatások tekintetében kéri, hogy az Európai Bizottság – az adminisztratív és jelentéstételi mechanizmusok tiszteletben tartásával – keressen kreatív megoldásokat annak lehetővé tételére, hogy a kis civil szervezetek is hozzáférjenek kisebb támogatásokhoz;

| 2.5 | a jobb adatgyűjtés, nyomon követés és elemzés fontos adalékokat szolgáltathat az egyenlőséget előmozdító, illetve a megkülönböztetéssel szembeni hathatós szakpolitikai intézkedések kialakításához. Az RB hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az Európai Bizottsággal a meglévő egyenlőtlenségek beazonosítását és kiemelését lehetővé tevő, összevethető mennyiségi adatok kialakításáról folytatott megbeszélésekbe. Az adatok nyomon követésekor a megkülönböztetés lehető legtöbb válfajára kell tekintettel lenni, nem csak a nemi vagy etnikai alapú diszkriminációra. Fontos a különböző intézkedéstípusok hatásának mérése is, illetve annak megállapítása, hogy szükség van-e változtatásra; |
| --- | --- |

2.5

a jobb adatgyűjtés, nyomon követés és elemzés fontos adalékokat szolgáltathat az egyenlőséget előmozdító, illetve a megkülönböztetéssel szembeni hathatós szakpolitikai intézkedések kialakításához. Az RB hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az Európai Bizottsággal a meglévő egyenlőtlenségek beazonosítását és kiemelését lehetővé tevő, összevethető mennyiségi adatok kialakításáról folytatott megbeszélésekbe. Az adatok nyomon követésekor a megkülönböztetés lehető legtöbb válfajára kell tekintettel lenni, nem csak a nemi vagy etnikai alapú diszkriminációra. Fontos a különböző intézkedéstípusok hatásának mérése is, illetve annak megállapítása, hogy szükség van-e változtatásra;

A jelenlegi jogi keretet kiegészítő további intézkedések

| 2.6 | az RB megismétli a korábban már a zöld könyvről szóló véleményében hangoztatott kérését, hogy az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokat terjesszék ki a 13. cikkben felsorolt valamennyi területre; |
| --- | --- |

2.6

az RB megismétli a korábban már a zöld könyvről szóló véleményében hangoztatott kérését, hogy az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokat terjesszék ki a 13. cikkben felsorolt valamennyi területre;

| 2.7 | az Európai Bizottság hatástanulmányának, mely a jelenlegi jogi keret lehetséges új intézkedésekkel való kiegészítését vizsgálja majd, merítenie kell a megkülönböztetéssel szembeni fellépés bevált gyakorlatairól szóló RB-útmutató összeállítása során gyűjtött anyagból; |
| --- | --- |

2.7

az Európai Bizottság hatástanulmányának, mely a jelenlegi jogi keret lehetséges új intézkedésekkel való kiegészítését vizsgálja majd, merítenie kell a megkülönböztetéssel szembeni fellépés bevált gyakorlatairól szóló RB-útmutató összeállítása során gyűjtött anyagból;

Az érintettek bevonása

| 2.8 | kéri, hogy az Európai Bizottság kifejezetten hivatkozzon a helyi és regionális önkormányzatokra, amikor a fő érintettekről beszél, és tegye ezt következetesen, úgy a keretstratégiáról szóló közlemény, mint a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről szóló dokumentum teljes szövegében mindvégig; |
| --- | --- |

2.8

kéri, hogy az Európai Bizottság kifejezetten hivatkozzon a helyi és regionális önkormányzatokra, amikor a fő érintettekről beszél, és tegye ezt következetesen, úgy a keretstratégiáról szóló közlemény, mint a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évéről szóló dokumentum teljes szövegében mindvégig;

| 2.9 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szintet, illetve a Régiók Bizottságát a keretstratégiában kiemelt valamennyi kísérő intézkedésbe be kell vonni; |
| --- | --- |

2.9

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szintet, illetve a Régiók Bizottságát a keretstratégiában kiemelt valamennyi kísérő intézkedésbe be kell vonni;

| 2.10 | így például a Régiók Bizottsága részt kíván venni a keretstratégia tervezetében felvázolt éves magas szintű „Egyenlőségi Csúcstalálkozón”; |
| --- | --- |

2.10

így például a Régiók Bizottsága részt kíván venni a keretstratégia tervezetében felvázolt éves magas szintű „Egyenlőségi Csúcstalálkozón”;

| 2.11 | valamint az Európai Bizottság által tervezett, a hátrányos helyzetű etnikai csoportok társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportból nem hiányozhat a helyi/regionális szint; |
| --- | --- |

2.11

valamint az Európai Bizottság által tervezett, a hátrányos helyzetű etnikai csoportok társadalmi és munkaerő-piaci integrációjával foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportból nem hiányozhat a helyi/regionális szint;

Tudatosító tevékenységek, beleértve a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évét (2007)

| 2.12 | felhívja a brit elnökséget, biztosítsa az ügyirat gyors tanácsi átfutását annak érdekében, hogy a rendezvénysorozat időben megfelelő jogalappal bírjon; |
| --- | --- |

2.12

felhívja a brit elnökséget, biztosítsa az ügyirat gyors tanácsi átfutását annak érdekében, hogy a rendezvénysorozat időben megfelelő jogalappal bírjon;

| 2.13 | támogatja az alábbi konkrét célkitűzéseket:






  i) | Jogok – az egyenlőséghez és megkülönböztetés-mentességhez való jog tudatosítása a közvéleményben. Mivel a helyi és regionális önkormányzatok a polgárokhoz legközelebbi választott testületek, az RB úgy véli, hogy kulcsszerep hárul rájuk ezen a téren, különösen abban, hogy az üzenet minél több helyre eljusson Európa különböző régióiba a nagyvárosok vonzáskörzetén túl is. Üdvözli az Európai Bizottság által autóbuszkampány során végzett munkát, mely az EU polgárainak esélyegyenlőséghez fűződő jogaikról való tájékoztatására irányult. A helyi és regionális önkormányzatokat és az RB-t bevonó kezdeményezéssel a kampányt ki kell terjeszteni a vidéki területekre; |
| --- | --- | --- |

2.13

támogatja az alábbi konkrét célkitűzéseket:

i)

Jogok – az egyenlőséghez és megkülönböztetés-mentességhez való jog tudatosítása a közvéleményben. Mivel a helyi és regionális önkormányzatok a polgárokhoz legközelebbi választott testületek, az RB úgy véli, hogy kulcsszerep hárul rájuk ezen a téren, különösen abban, hogy az üzenet minél több helyre eljusson Európa különböző régióiba a nagyvárosok vonzáskörzetén túl is. Üdvözli az Európai Bizottság által autóbuszkampány során végzett munkát, mely az EU polgárainak esélyegyenlőséghez fűződő jogaikról való tájékoztatására irányult. A helyi és regionális önkormányzatokat és az RB-t bevonó kezdeményezéssel a kampányt ki kell terjeszteni a vidéki területekre;

| ii) | Képviselet – a társadalmi életben való részvétel fokozásának lehetőségeiről szóló, valamennyi kisebbség bevonásával folytatott vita ösztönzése, különös hangsúlyt helyezve a roma és muzulmán közösségre; |
| --- | --- |

ii)

Képviselet – a társadalmi életben való részvétel fokozásának lehetőségeiről szóló, valamennyi kisebbség bevonásával folytatott vita ösztönzése, különös hangsúlyt helyezve a roma és muzulmán közösségre;

| iii) | Elismerés – a sokszínűség értékének felismerése és befogadása; |
| --- | --- |

iii)

Elismerés – a sokszínűség értékének felismerése és befogadása;

| iv) | Tisztelet és tolerancia – Az összetartóbb társadalom előmozdítása és a sztereotípiák, illetve előítéletek felszámolására való törekvés. E cél elérésének fontos eszközét képezhetik a – például zenei, vagy színházi – kulturális események, illetve sportesemények. Az Európai Bizottság ezek szponzoraként léphetne fel, és a nemzeti, helyi és regionális testületekkel, valamint a civil társadalommal együttműködve biztosíthatná, hogy rendezvényekre kerüljön sor valamennyi részt vevő országban. A rendezvénysorozat csúcspontja egy olyan nagy európai fesztivál lehetne, mely összekapcsolná a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évét (2007) a Kultúrák Közötti Párbeszéd Évével (2008). Erre a rendezvényre a 2008-as elnökséget adó két ország (Szlovénia/Franciaország) valamelyikében kerülhetne sor; |
| --- | --- |

iv)

Tisztelet és tolerancia – Az összetartóbb társadalom előmozdítása és a sztereotípiák, illetve előítéletek felszámolására való törekvés. E cél elérésének fontos eszközét képezhetik a – például zenei, vagy színházi – kulturális események, illetve sportesemények. Az Európai Bizottság ezek szponzoraként léphetne fel, és a nemzeti, helyi és regionális testületekkel, valamint a civil társadalommal együttműködve biztosíthatná, hogy rendezvényekre kerüljön sor valamennyi részt vevő országban. A rendezvénysorozat csúcspontja egy olyan nagy európai fesztivál lehetne, mely összekapcsolná a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évét (2007) a Kultúrák Közötti Párbeszéd Évével (2008). Erre a rendezvényre a 2008-as elnökséget adó két ország (Szlovénia/Franciaország) valamelyikében kerülhetne sor;

| 2.14 | üdvözli az Európai Bizottság elképzelését, mely szerint a részt vevő országoknak nemzeti koordinációs szervet kellene kineveznie, bevonva a nemzeti kormány, a szociális partnerek, a célcsoportot képező közösségek és a civil társadalom más szegmenseinek képviselőit, azonban minden ilyen koordinációs szervet felhív arra, hogy tegye lehetővé a helyi és regionális önkormányzatok képviseletét; |
| --- | --- |

2.14

üdvözli az Európai Bizottság elképzelését, mely szerint a részt vevő országoknak nemzeti koordinációs szervet kellene kineveznie, bevonva a nemzeti kormány, a szociális partnerek, a célcsoportot képező közösségek és a civil társadalom más szegmenseinek képviselőit, azonban minden ilyen koordinációs szervet felhív arra, hogy tegye lehetővé a helyi és regionális önkormányzatok képviseletét;

| 2.15 | arra ösztönzi a regionális és helyi önkormányzatokat, használják az Európai Év logóját az általuk 2007-ben végzett esélyegyenlőségi tevékenységek népszerűsítésére; |
| --- | --- |

2.15

arra ösztönzi a regionális és helyi önkormányzatokat, használják az Európai Év logóját az általuk 2007-ben végzett esélyegyenlőségi tevékenységek népszerűsítésére;

| 2.16 | javasolja, hogy az RB tartson konferenciát 2007 elején, ahogy más Európai Évek beharangozásakor is. |
| --- | --- |

2.16

javasolja, hogy az RB tartson konferenciát 2007 elején, ahogy más Európai Évek beharangozásakor is.

Brüsszel, 2005. november 16.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 226., 2000.8.8., 1. o.

1

(2)  HL C 121., 2004.4.30., 25. o.

2

(3)  HL C 71., 2005.3.22., 62. o.

3

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/69

---

A Régiók Bizottságának állásfoglalása az Európai Bizottság munkaprogramjáról és a Régiók Bizottságának 2006. évi prioritásairól

(2006/C 115/15)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság 2006. évi, „Mozgósítsuk Európa teljes potenciálját” című munkaprogramjára (COM(2005) 531 final);

tekintettel a 2005–2009-es időszak stratégiai célkitűzéseire (COM(2005) 12 final);

tekintettel a hat elnökség többéves (2004–2006-ra szóló) stratégiai programjára;

tekintettel a Bizottság közleményére „A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl: D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” címmel (COM(2005) 494 final);

tekintettel az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyvre (DI CdR 81/2001 rév); 2);

tekintettel a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia újjáélesztésével kapcsolatos állásfoglalására (CdR 518/2004;

tekintettel a Régiók Bizottságának a 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervvel kapcsolatos állásfoglalására (CdR 203/2005)

tekintettel jelentős részben a területi önkormányzatok a felelősek az EU politikáinak megvalósításáért;

tekintettel ha a területi önkormányzatok részt vesznek az EU prioritásainak meghatározásában, akkor ez nagymértékben erősíti az EU politikáinak demokratikus elfogadottságát,

tekintettel a Régiók Bizottsága négyéves prioritásait 2006 februárjában, a 4. mandátumidőszak (2006–2010) kezdetén meghatározza;

2005. november 16–17-én (a november 17-i ülésnapon), 62. plenáris ülésén elfogadta a következő állásfoglalást:

A Régiók Bizottsága –

PÉNZÜGYI TERV

úgy véli, hogy egy nagyra törő pénzügyi terv elfogadása a brit elnökség alatt elengedhetetlen ahhoz, hogy az Európai Unió betölthesse feladatát és megszerezze a polgárok erősebb támogatását, hogy újraindíthassa a reformokat, biztosítsa a közösségi kohéziós és agrárpolitika európai többletértékét, és letegye egy valóban közösségi kutatási és innovációs politika alapköveit.

AZ ELMÉLKEDÉS IDŐSZAKA

megismétli elkötelezettségét az alkotmányszerződés előre vitele mellett, amely – mivel az előző szerződésekhez képest jelentősen javítja az Európai Unió működését, egyszerűségét és átláthatóságát – jobb európai kormányzást biztosít.

javasolja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe útitervjavaslatát az elmélkedés időszakában megrendezendő decentralizált vitáról, amely az Európai Unió városaiban és régióiban megvalósuló polgárközelség elvén alapul, és az Unió céljáról, hozzáadott értékéről, alapértékeiről és politikáiról szól.

kéri, hogy az Európai Bizottság a D-terv, valamint jövőbeli tájékoztatási és kommunikációs politikájának megvalósításának keretén belül nagyra törő, voluntarista és főként decentralizált megközelítést alakítson ki, amellyel elősegíti a polgárok csatlakozását az európai tervhez.

e tekintetben kész vállalni a felelősséget a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a regionális és helyi sajtó tekintetében, melyek megkerülhetetlen közvetítők a polgárokkal való kommunikációban; ezért kéri a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelését annak érdekében, hogy hatékonyan hozzájárulhasson az elmélkedés időszakához.

EURÓPAI KORMÁNYZÁS

üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, amely szerint az Európai Unió csak akkor érheti el céljait, ha intézményei, a nemzeti, regionális és helyi közhatóságok, valamint a polgárok maguk is együttesen hozzájárulnak azokhoz; kívánatosnak tartja, hogy ez a közösségi politikák kidolgozására és megvalósítására irányuló partnerség kifejeződjék a következők által:

| — | annak átgondolása, hogy a célzott háromoldalú egyezmények és szerződések hogyan járulhatnak hozzá a lisszaboni stratégia újraindítási mechanizmusaihoz; |
| --- | --- |

—

annak átgondolása, hogy a célzott háromoldalú egyezmények és szerződések hogyan járulhatnak hozzá a lisszaboni stratégia újraindítási mechanizmusaihoz;

| — | a helyi és regionális önkormányzatokkal való konzultáció rendszeresítése az európai jogalkotás korai szakaszában, az alkotmányszerződés ratifikálási folyamatának alakulásától függetlenül; |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális önkormányzatokkal való konzultáció rendszeresítése az európai jogalkotás korai szakaszában, az alkotmányszerződés ratifikálási folyamatának alakulásától függetlenül;

| — | az Európai Bizottság főbb kezdeményezéseire vonatkozó újfajta hatáselemző módszer rendszeresítésének folytatása és bevonása a hatáselemzési módszerekbe; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság főbb kezdeményezéseire vonatkozó újfajta hatáselemző módszer rendszeresítésének folytatása és bevonása a hatáselemzési módszerekbe;

| — | a jogalkotás egyszerűsítését célzó nemzeti cselekvési tervekben regionális alfejezet beiktatása; |
| --- | --- |

—

a jogalkotás egyszerűsítését célzó nemzeti cselekvési tervekben regionális alfejezet beiktatása;

| — | külön figyelem fordítása a közösségi jog átültetésére és annak hatására a helyi és regionális önkormányzatok jogalkotására. |
| --- | --- |

—

külön figyelem fordítása a közösségi jog átültetésére és annak hatására a helyi és regionális önkormányzatok jogalkotására.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy erősíti a konzultációs és a jogalkotást kísérő hatáselemző folyamatokat a jobb jogalkotás céljának keretében. A közösségi kereskedelmi politika régiókra és településekre gyakorolt esetleges következményeire való tekintettel az RB kéri az Európai Bizottságot, hogy konzultáljon az RB-vel a közösségi kereskedelempolitikai kezdeményezések esetében is, főként a nemzetközi kereskedelmi egyezményekhez szükséges tárgyalási mandátumokat illető ajánlások kidolgozása esetén.

ezért felkéri az Európai Bizottságot, tegye lehetővé a Régiók Bizottsága aktívabb szerepvállalását a közösségi tevékenységben, a jövendő közösségi politikákra vonatkozó, a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatást elemző előretekintő véleményei révén, valamint bizonyos irányelvekhez kapcsolódó, helyi és regionális szintű hatástanulmányok által.

Az Európai Bizottság jogalkotási javaslatainak törvénybe iktatásával és átdolgozásával kapcsolatos munkákat illetően hangsúlyozza, hogy a „jobb jogalkotásnak” nem kellene kizárólag „kevesebb jogalkotást” jelentenie. Az Európai Bizottság által visszavont jogalkotáshoz csatolni kell a jogalkotási javaslat európai többletértékének vizsgálatát.

JÓLÉT

ismételten hangsúlyozza meggyőződését, hogy azonos figyelmet kell fordítani a lisszaboni stratégia mindhárom pillérére: a gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi pillérre.

kéri, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a magasabb növekedés és foglalkoztatottság elérésében az EU-ban a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatások végrehajtási folyamata során.

úgy véli, hogy a kohézió és a versenyképesség két egymást kölcsönösen erősítő célkitűzés, amelyeknek egymás mellett kell haladniuk: a kihasználatlan területi potenciál és tőke kiaknázása javíthatja egy adott terület versenyképességét, és pozitívan hathat a területi egyensúly és a kohézió célkitűzéseire. Továbbá támogatja azt a gondolatot, hogy a versenyképesség a működő egységes piactól függ, és ragaszkodik ahhoz, hogy külön figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló régiókra.

úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia kormányzási struktúráit el kell fogadni a tagállamokban, hogy közvetlenebb és formálisabb együttműködés jöhessen létre a strukturális alapok és a lisszaboni stratégia között.

teljes mértékben egyetért az Európai Bizottság vélekedésével, mely szerint a globalizáció olyan valóság, amellyel foglalkozni kell a dinamikus növekedés és a minőségi munkahelyek visszaállítása érdekében Európában, különös hangsúlyt fektetve a globalizációhoz köthető szerkezetátalakítások megelőzésére és kezelésére.

Azt szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság folytassa a polgárok mobilitása terén meglévő korlátok megszüntetését, és ösztönözze a polgárokat, hogy a dinamikus gazdaság alapvető folyamatának részeként Unió-szerte éljenek a lehetőségekkel.

elismeri, hogy az oktatás és a képzés kulcseszközök a lisszaboni célok elérésében és annak biztosításában, hogy az összes európai a tudásalapú társadalom részese lehessen. E tekintetben megelégedéssel fogadja, hogy az Európai Bizottság a képesítések elismerésére helyezi a hangsúlyt, és ösztönzi a mobilitást és a befektetést a vállalati kultúrába.

nagy jelentőséget tulajdonít egy regionális és szociális szempontból méltányos információs társadalom előmozdításának, amely biztosítja a polgárok számára azokat a készségeket, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy ebben az új digitális korszakban éljenek és dolgozzanak. Az RB értékesen hozzájárul és hozzá fog járulni a helyi és regionális elektronikus szolgáltatásokhoz és az e-kormányzáshoz, és hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális fellépés az eredmények elérésének leghatékonyabb módja.

osztja az Európai Bizottság nézetét a növekedési kezdeményezésen alapuló transzeurópai hálózat kiépítésének szükségességével kapcsolatban, biztosítva, hogy a jelentős kiegészítő forrásoknak köszönhetően újabb, a hálózatok működését és koordinálását elősegítő intézkedések szülessenek.

úgy véli, hogy a transzeurópai közlekedési, távközlési és energiahálózatok elengedhetetlenek az európai gazdaság teljes potenciáljának eléréséhez, a kibővített Európa bekapcsolásához és a területi kohézió javításához.

SZOLIDARITÁS

támogatja az erőfeszítések összehangolását a strukturális alapok új generációjának megfelelő ütemezésére, de ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy milyen káros adminisztratív és pénzügyi következményei vannak a helyi és regionális önkormányzatokra nézve a pénzügyi tervről szóló megállapodás folyamatos hiányának.

különös figyelemmel fogja kísérni az „európai területi együttműködés” megvalósítását, különösen a választható zónák meghatározását, az adminisztrációs eljárások egyszerűsítését, valamint ezen intézkedések koherenciáját az európai stratégiai irányvonalakkal.

erőteljesen javasolja, hogy a strukturális alapok által finanszírozott jövőbeli programok olyan aspektusokra is vonatkozzanak, mint például a városok felélesztése, a társadalmi nehézségek, a lakáskérdéssel kapcsolatos konkrét intézkedések, a gazdasági szerkezetátalakítások, a tömegközlekedés, vagyis a városi területekre összpontosuló elemek, bár elismeri Európa összes régiójának fontosságát, valamint a jövőbeli programokban a város-vidék egyensúly biztosításának jelentőségét.

Felkéri a tagállamokat és területi önkormányzataikat, hogy használják fel az ESZA alapjait célirányosan, az erőszak által érintett városi területek megsegítésére. Felhívja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az URBAN kezdeményezés és célkitűzései megmaradjanak a strukturális alapokon belül.

határozottan támogatja az új igazságszolgáltatási eszköz, a „határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulások” hozzáadott értékét a területi és regionális önkormányzatok közötti együttműködési kezdeményezések létrehozása érdekében, és emlékeztet arra, hogy a HEECS-ek létrehozási fázisában nem szabad növelni az ellenőrzési eljárások által okozott terheket. Az RB kialakította a helyi és regionális együttműködés szereplőinek fórumát, melyek nyomon követik az első HEECS-ek szabályainak elfogadását és elindítását.

megerősíti, hogy Európa összes régiójában szükség van a többfunkciós mezőgazdaság megőrzésére, hiszen a vidék jelenti a közösségi területek 99 %-át, és üdvözli a KAP reformjának folytatását azokban az ágazatokban, amelyekben még erre nem került sor; e tekintetben emlékeztet arra, hogy meg kell ragadni a reformok lehetőségét, és túl kell menni a gazdaságokat leginkább érintő természetes hátrányok kompenzálására irányuló új rendelkezéseken, és meg kell találni a nagy térségek kezelésének és gazdasági fejlesztésének módját.

elengedhetetlennek tartja a munka folytatását az általános érdekű szolgáltatások területén, amelyek stratégiai jelentőséggel bírnak a regionális és helyi hatóságok számára. Különösen hangsúlyozza egy horizontális és multiszektoriális közösségi referenciakeret szükségességét azon általános érdekű szolgáltatások hatókörének meghatározására, amelyek kivonhatók a versenyszabályok alól. Ezzel kapcsolatban különös érdeklődéssel fogja megvizsgálni 2006-ban az általános érdekű szolgáltatásokról szóló közleményt.

emlékeztet arra a politikai, gazdasági és társadalmi kihívásra, amelyet a demográfiai változás jelent az európai területi önkormányzatok számára. Ez a változás tettekre kell, hogy sarkalljon a közélet minden területén, mivel az erre való felkészüléstől függ társadalmaink fenntarthatósága. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a 2006. év folyamán gondoskodjon a demográfiai változásról szóló zöld könyv operatív folytatásáról.

üdvözli az Európai Bizottságnak az új egészségügyi és munkabiztonsági stratégia kidolgozására irányuló kezdeményezéseit, amelyek lehetővé teszik egy koherensebb keret meghatározását e területen az Európai Unió számára. Hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a regionális és helyi önkormányzatok hatékony bevonását elsősorban az egészségi mutatók meghatározásába, illetve a jövőbeli teljesítményértékelésbe (benchmarking).

ragaszkodik az esélyegyenlőség fontosságához. Ezen a területen a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszhatnak, különösen mint fő munkaadók, illetve mivel az áruk és a szolgáltatások biztosítóiként felelősséggel rendelkeznek. Ezzel kapcsolatban várakozással tekint az Európai Bizottság közleményére a nemek közötti egyenlőség stratégiájáról.

üdvözli azt a javaslatot, hogy 2008 a kultúrák közötti párbeszéd éve legyen, és megismétli, hogy az RB számára a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartása az európai integráció egyik alapelve, melynek célja nem a különbségek kiegyenlítése és azonos identitások kialakítása, hanem az európai népek közötti nagyobb együttműködés és megértés elősegítése.

osztja az Európai Bizottság álláspontját, amely szerint a klímaváltozás elleni harc a jövő egyik legnagyobb kihívása, amelyet integrált megközelítéssel kell kezelni: a különböző kormányzati szférák közötti együttműködéssel, a magánszektor, az egészségügyi, közösségi és oktatási csoportok közötti partnerséggel és az energiahatékonysággal foglalkozó szervezetekkel együtt.

kéri az Európai Bizottságot, hogy cselekvési tervébe több, az energiaszállító és forgalmazó vállalatokra vonatkozó célzott intézkedést illesszen be, és javasolja az energiahatékonysági intézkedések gazdasági bátorítását – különösen a megújuló energiaforrások felhasználását elősegítve ezzel –, illetve azt, hogy nyújtsanak állami támogatást az öko-innovációt és a produktivitást elősegítő intézkedésekre a nagyobb energetikai hatékonyság elérése érdekében. Ily módon is ösztönöznék az innovációt, amellyel Európa versenyképesebbé válik, és biztosítanák a fenntartható és biztos energiaellátást.

hangsúlyozza egy új, dinamikus tengerészeti ágazat kialakításának szükségességét, amely a fenntartható fejlődésen alapul, és kéri, hogy ismerjék el és integrálják a helyi és területi önkormányzatok hozzájárulását a tengeri erőforrások kezeléséhez az EU új politikájába.

BIZTONSÁG

támogatja a hágai program tíz prioritásának megvalósítását a következő öt évben, melyek a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megerősítésére való szándékról tanúskodnak, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki külön cselekvési tervet a helyi és regionális önkormányzatok számára, amellyel jobban integrálható lenne a helyi és a regionális dimenzió a közösségi fellépésbe.

csatlakozik az Európai Bizottság elkötelezettségéhez a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harcban, és emlékeztet arra, hogy javaslatot tett a városi biztonság európai megfigyelőközpontja felállítására, amelyben helyet kapnának a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak képviselői, akik hasznos információkkal szolgálhatnának a politikák kialakításához, a kutatási együttműködések előmozdításához elsősorban a példák és bevált gyakorlatok terjesztésével, illetve a regionális és helyi partnerségek kialakításával.

ismételten ajánlja, hogy vegyék igénybe a strukturális alapokat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását szolgáló eszközök támogatása és fejlesztése érdekében, és kéri az Európai Bizottságot, hogy az új pénzügyi terv keretében tegye alkalmazhatóvá a kohézióról szóló harmadik jelentés iránymutatásait.

egyetért azzal, hogy a közlekedési rendszer biztonsága a közlekedés működtetőinek, valamint a főbb érdekeltek – mint a közhatóságok és az utasok – elsődleges problémája. A legutóbbi londoni és madridi terrortámadások erőteljesen felhívják a figyelmet arra, hogy jobban kell összpontosítani az EU közlekedési rendszerének biztonságára.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a határokon átnyúló régiók aktív részvételével tervezze meg és fogadja el a határokon átnyúló műveleteket, valamint javítsa a Szolidaritási Alap és a Strukturális Alapok koordinációját, és javasolja a közösségi polgári védelmi mechanizmus koordinációjának növelését oly módon, hogy a kockázatnak kitett zónákban regionális polgári védelmi központokat hozzanak létre, melyeknek feladata az adatgyűjtés, az ellenőrzés és egy korai figyelmeztető rendszer létrehozása.

EURÓPA – GLOBÁLIS PARTNER

őrzi a kultúrák közötti politikai párbeszéd biztosítása melletti elkötelezettségét a tagállamok, illetve a tagjelölt és leendő tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak képviselői között; úgy véli, hogy e célból kívánatos lenne konzultatív vegyes bizottság felállítása Törökországgal, és újfent kéri, hogy az Európai Bizottság amint lehet, javasoljon működőképes megoldást a jogi alap hiányának áthidalására, hogy konzultatív vegyes bizottságot lehessen létrehozni a stabilizációs és társulási megállapodás keretében Horvátországgal és a Nyugat-Balkán országaival.

ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy tájékoztatási kampányokat hívjon életre és támogasson helyi és regionális szinten – szoros együttműködésben a területi önkormányzatokkal és a civil szervezetekkel – az Európai Unió bővítési folyamatáról mind a tagállamokban, mind pedig tagjelölt és lehetséges tagjelölt országokban.

támogatja a szomszédsági politika megerősítését újabb cselekvési terveken keresztül; felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a határokon átnyúló és régióközi együttműködés eredményeit, és kéri, hogy vonják be azok kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe.

megismétli az euro-mediterrán partnerség melletti elkötelezettségét, és olyan intézkedéseket kér, amelyek elősegítik a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb mértékű részvételét és bevonását, és új fórum létrehozására szólít fel az euro-mediterrán intézmények keretében, melynek feladata egyrészt a területi és decentralizált együttműködés előmozdítása, másrészt a partnerség ösztönzése és operációs programok kialakítása lenne a Földközi-tenger egész medencéje számára.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai területi önkormányzatok hozzájárulása az európai fejlesztési politikához ma még jórészt ismeretlen, ezért javasolja a decentralizált együttműködés helyének újragondolását, és annak elismerését, hogy a területi önkormányzatok, más szereplők mellett, olyan tudással és ismeretekkel rendelkeznek, amelyekkel hozzájárulhatnak a világon tapasztalható szegénység elleni harc globális megközelítéséhez, és azokhoz a tevékenységekhez, melyeknek célja az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megvalósítása.

felhatalmazza az elnököt, hogy jelen állásfoglalást nyújtsa át az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az osztrák és a finn elnökségnek.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/73

---

Állásfoglalás – „A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervhez vezető út”

(2006/C 115/16)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

TEKINTETTEL a pénzügyi tervről szóló, „Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” c. közleményről írott véleményre (CdR 162/2004 fin);

TEKINTETTEL az Európai Parlament „A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” tárgyban megfogalmazott állásfoglalására;

| 1) | MIVEL az Európai Tanács június 16–17-i ülésszaka során nem jutott megegyezésre az EU következő, 2007–2013-as tervezési időszakára szóló költségvetésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

1)

MIVEL az Európai Tanács június 16–17-i ülésszaka során nem jutott megegyezésre az EU következő, 2007–2013-as tervezési időszakára szóló költségvetésével kapcsolatban;

| 2) | MIVEL a brit elnökséget felkérték, hogy – az eddigi eredményeket felhasználva – folytassa a tárgyalásokat a mielőbbi megállapodás létrejöttéhez szükséges valamennyi probléma megoldása érdekében; |
| --- | --- |

2)

MIVEL a brit elnökséget felkérték, hogy – az eddigi eredményeket felhasználva – folytassa a tárgyalásokat a mielőbbi megállapodás létrejöttéhez szükséges valamennyi probléma megoldása érdekében;

| 3) | MIVEL olyan pénzügyi tervet kell elfogadni még 2005 folyamán, amely 2007 után lehetővé teszi a hatékonyabb szolidaritási és területi kohéziós politikát, valamint a nagyobb növekedést és munkahelyteremtést Európában; |
| --- | --- |

3)

MIVEL olyan pénzügyi tervet kell elfogadni még 2005 folyamán, amely 2007 után lehetővé teszi a hatékonyabb szolidaritási és területi kohéziós politikát, valamint a nagyobb növekedést és munkahelyteremtést Európában;

2005. november 16–17-i, 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) elfogadta az alábbi állásfoglalást:

A Régiók Bizottsága

| 1. | megerősíti az Európai Bizottság eredeti, kiegyensúlyozott javaslatainak támogatását (CdR 162/2004 fin), amelyek a reális szükségletek alapján, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal négy éven át folytatott, kiterjedt konzultációkat követően születtek meg. Az RB támogatását először a véleményben, majd az Európai Parlamenttel 2005. április 6-án közösen elfogadott nyilatkozatban és a 2005. május 20-i wroclawi nyilatkozatban is kifejezte; |
| --- | --- |

1.

megerősíti az Európai Bizottság eredeti, kiegyensúlyozott javaslatainak támogatását (CdR 162/2004 fin), amelyek a reális szükségletek alapján, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal négy éven át folytatott, kiterjedt konzultációkat követően születtek meg. Az RB támogatását először a véleményben, majd az Európai Parlamenttel 2005. április 6-án közösen elfogadott nyilatkozatban és a 2005. május 20-i wroclawi nyilatkozatban is kifejezte;

| 2. | tudomásul veszi a luxemburgi elnökség javaslatait, és különösen egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a pénzügyi tervet úgy kell létrehozni, hogy biztosítsuk, hogy elegendő erőforrás álljon rendelkezésre a versenyképességi és növekedési célkitűzések kiegészítésére, és hogy a regionális és strukturális alapok minden európai régió számára hozzáférhetőek legyenek. Ez nélkülözhetetlen, ha az Unió teljesíteni akarja kötelezettségvállalásait, és ha el akarjuk kerülni, hogy a közvélemény Unióval szembeni csalódottsága tovább növekedjen. A költségvetési plafon bármilyen módon történő csökkentése veszélybe sodorná a kohéziós politika alapelveit, és következésképpen aláásná a szolidaritás elvét, amely az európai integritás és az európai társadalmi modell meghatározó és nélkülözhetetlen eleme. Az e területet érintő költségvetési megszorítások ahhoz vezethetnének, hogy a 15 régi tagállam többségében a regionális politika újra nemzeti kézbe kerül, ez pedig egyértelműen ellentétes az európai régiók és helyi önkormányzatok elképzeléseivel; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a luxemburgi elnökség javaslatait, és különösen egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a pénzügyi tervet úgy kell létrehozni, hogy biztosítsuk, hogy elegendő erőforrás álljon rendelkezésre a versenyképességi és növekedési célkitűzések kiegészítésére, és hogy a regionális és strukturális alapok minden európai régió számára hozzáférhetőek legyenek. Ez nélkülözhetetlen, ha az Unió teljesíteni akarja kötelezettségvállalásait, és ha el akarjuk kerülni, hogy a közvélemény Unióval szembeni csalódottsága tovább növekedjen. A költségvetési plafon bármilyen módon történő csökkentése veszélybe sodorná a kohéziós politika alapelveit, és következésképpen aláásná a szolidaritás elvét, amely az európai integritás és az európai társadalmi modell meghatározó és nélkülözhetetlen eleme. Az e területet érintő költségvetési megszorítások ahhoz vezethetnének, hogy a 15 régi tagállam többségében a regionális politika újra nemzeti kézbe kerül, ez pedig egyértelműen ellentétes az európai régiók és helyi önkormányzatok elképzeléseivel;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az RB és az Európai Parlament álláspontjai közös irányba mutatnak, és kiemeli az EP költségvetési tárgyalásokban egyenrangú félként betöltött szerepének jelentőségét; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az RB és az Európai Parlament álláspontjai közös irányba mutatnak, és kiemeli az EP költségvetési tárgyalásokban egyenrangú félként betöltött szerepének jelentőségét;

| 4. | sürgeti a tagállamokat, hogy ne az Unió költségvetésének csökkentésére törekedjenek, és javasolja, hogy biztosítsanak az EU számára olyan költségvetést, amely lehetővé teszi számára, hogy hatékonyan lépjen fel azokon a területeken, ahol kézzelfogható többletértéket nyújt – és ezt a jövőben is biztosítani tudja – az európai polgárok számára mind magánéletük, mind munkájuk szempontjából. Megjegyzi, hogy ehhez erős vezetésre, a világos ágazatközi együttműködés bizonyítására és fenntartott nyilvános megbeszélésekre van szükség az elkövetkező hónapokban, hogy körvonalazni lehessen azokat a területeket, amelyeken az Unió képes ezt a hozzáadott értéket biztosítani; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a tagállamokat, hogy ne az Unió költségvetésének csökkentésére törekedjenek, és javasolja, hogy biztosítsanak az EU számára olyan költségvetést, amely lehetővé teszi számára, hogy hatékonyan lépjen fel azokon a területeken, ahol kézzelfogható többletértéket nyújt – és ezt a jövőben is biztosítani tudja – az európai polgárok számára mind magánéletük, mind munkájuk szempontjából. Megjegyzi, hogy ehhez erős vezetésre, a világos ágazatközi együttműködés bizonyítására és fenntartott nyilvános megbeszélésekre van szükség az elkövetkező hónapokban, hogy körvonalazni lehessen azokat a területeket, amelyeken az Unió képes ezt a hozzáadott értéket biztosítani;

| 5. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kohéziós politika olyan terület, ahol az EU valódi többletértéket nyújt, mivel ezen a területen az uniós szintű kiadások jobb hozamot és kiegyenlítő hatást biztosítanak, mint a nemzeti szintűek. A kohéziós politika különösen fontos az európai régiók közötti gazdasági és társadalmi különbségek leküzdéséhez, amelyek jelentős akadályt jelentenek az európai belső piac működése és hatékonysága számára. A kohéziós politika elengedhetetlen az uniós átlagtól lemaradó régiók számára a lisszaboni célkitűzések megvalósításához, ezért nyíltan el kell ismerni, hogy politikai értelemben minden a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló stratégia nélkülözhetetlen politikai jellegű kiegészítő eleme; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kohéziós politika olyan terület, ahol az EU valódi többletértéket nyújt, mivel ezen a területen az uniós szintű kiadások jobb hozamot és kiegyenlítő hatást biztosítanak, mint a nemzeti szintűek. A kohéziós politika különösen fontos az európai régiók közötti gazdasági és társadalmi különbségek leküzdéséhez, amelyek jelentős akadályt jelentenek az európai belső piac működése és hatékonysága számára. A kohéziós politika elengedhetetlen az uniós átlagtól lemaradó régiók számára a lisszaboni célkitűzések megvalósításához, ezért nyíltan el kell ismerni, hogy politikai értelemben minden a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló stratégia nélkülözhetetlen politikai jellegű kiegészítő eleme;

| 6. | támogatja az Európai Bizottság elnöke által a pénzügyi tervről szóló vita újraindítására tett erőfeszítéseket, és úgy véli, hogy ez lökést adhatna az uniós költségvetés korszerűsítéséről folytatott vitának is, hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen javaslatokat a megfelelő minimális költségvetési kereteken belül kell megtenni. Ezzel kapcsolatban megvizsgálta az új globalizációs kiegyenlítő alapra, a JEREMIE és a JASPERS mechanizmusokra tett javaslatokat, és megítélése szerint ezeknek az eszközöknek kiegészítő jellegűnek kell lenniük, nem pedig a konvergencia-, versenyképességi és a foglalkoztatási célkitűzések megvalósítását célzó költségvetési tételek helyett felhasználható eszközöknek; |
| --- | --- |

6.

támogatja az Európai Bizottság elnöke által a pénzügyi tervről szóló vita újraindítására tett erőfeszítéseket, és úgy véli, hogy ez lökést adhatna az uniós költségvetés korszerűsítéséről folytatott vitának is, hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen javaslatokat a megfelelő minimális költségvetési kereteken belül kell megtenni. Ezzel kapcsolatban megvizsgálta az új globalizációs kiegyenlítő alapra, a JEREMIE és a JASPERS mechanizmusokra tett javaslatokat, és megítélése szerint ezeknek az eszközöknek kiegészítő jellegűnek kell lenniük, nem pedig a konvergencia-, versenyképességi és a foglalkoztatási célkitűzések megvalósítását célzó költségvetési tételek helyett felhasználható eszközöknek;

| 7. | továbbá ezzel kapcsolatban figyelmeztet arra, hogy az EU-forrásokat ne a versenyképességet és a növekedést célzó, kizárólag nemzeti intézkedések számára folyósítsák, mivel az uniós alapok optimális felhasználása akkor biztosított, ha a területi kohézió további erősítése az EU-szintű kohéziós politika részét képező, integrált versenyképességi és növekedési menetrenden belül megy végbe; azt kéri ezenkívül, hogy a strukturális alapok társfinanszírozásra vonatkozó szabályai továbbra is biztosítsák a magánforrásból történő társfinanszírozás lehetőségét; |
| --- | --- |

7.

továbbá ezzel kapcsolatban figyelmeztet arra, hogy az EU-forrásokat ne a versenyképességet és a növekedést célzó, kizárólag nemzeti intézkedések számára folyósítsák, mivel az uniós alapok optimális felhasználása akkor biztosított, ha a területi kohézió további erősítése az EU-szintű kohéziós politika részét képező, integrált versenyképességi és növekedési menetrenden belül megy végbe; azt kéri ezenkívül, hogy a strukturális alapok társfinanszírozásra vonatkozó szabályai továbbra is biztosítsák a magánforrásból történő társfinanszírozás lehetőségét;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Hampton Courtban október 27-én tartott nem hivatalos csúcstalálkozón nem sikerült újraindítani a pénzügyi tervről szóló vitát; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Hampton Courtban október 27-én tartott nem hivatalos csúcstalálkozón nem sikerült újraindítani a pénzügyi tervről szóló vitát;

| 9. | kifejezetten aggódik amiatt, hogy a későn megszülető megállapodás kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok Unióról kialakult képét, veszélybe sodorja a következő tervezési időszak sima kezdetét, és pénzügyi instabilitást eredményez az európai helyi és regionális önkormányzatok körében, aminek elsősorban az új tagállamokban kedvezőtlen gazdasági hatásai lesznek, hiszen ezek a tagállamok komoly nehézségekkel nézhetnek majd szembe annak érdekében, hogy teljesítsék az átmeneti időszakra vonatkozó kötelezettségeiket, melyeket a legutóbbi bővítést megelőző csatlakozási megállapodásokban vállaltak. |
| --- | --- |

9.

kifejezetten aggódik amiatt, hogy a későn megszülető megállapodás kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok Unióról kialakult képét, veszélybe sodorja a következő tervezési időszak sima kezdetét, és pénzügyi instabilitást eredményez az európai helyi és regionális önkormányzatok körében, aminek elsősorban az új tagállamokban kedvezőtlen gazdasági hatásai lesznek, hiszen ezek a tagállamok komoly nehézségekkel nézhetnek majd szembe annak érdekében, hogy teljesítsék az átmeneti időszakra vonatkozó kötelezettségeiket, melyeket a legutóbbi bővítést megelőző csatlakozási megállapodásokban vállaltak.

| 10. | ismételten kéri a brit elnökséget, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy még az év vége előtt megszülessen a megállapodás. |
| --- | --- |

10.

ismételten kéri a brit elnökséget, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy még az év vége előtt megszülessen a megállapodás.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/75

---

Régiók Bizottsága előretekintő vélemény – Tárgy: „Valamennyi közlekedési ág biztonsága a finanszírozás kérdésének figyelembevételével”

(2006/C 115/17)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel Margot Wallström biztos Peter Straub elnöknek 2005. június 3-án küldött felkérő levelére, amelyben a Régiók Bizottságának véleményét kéri a „Valamennyi közlekedési ág biztonsága a finanszírozás kérdésének figyelembevételével” tárgyában, az EK-Szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján;

tekintettel az Európai Bizottság által az európai kormányzásról szóló, 2001-ben közreadott fehér könyvre, amely a Régiók Bizottságát arra kérte, hogy „játsszon kezdeményezőbb szerepet a politikák vizsgálatában, például az Európai Bizottság javaslatait megelőző feltáró jelentések készítése révén”;

tekintettel az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködésről szóló, 2001 szeptemberében készült jegyzőkönyvre, mely az RB-t arra ösztönzi, hogy „stratégiai dokumentumokat állítson össze az Európai Bizottság által fontosnak ítélt témákról; ezek az »előretekintő jelentések« részletesebben elemzik a problémákat azokon a területeken, ahol megfelelő helyi információs források állnak a Régiók Bizottsága rendelkezésére”;

tekintettel elnökének 2005. július 25-i határozatára, melynek értelmében vélemény kidolgozásával bízza meg a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot;

tekintettel véleményére az Európai Bizottság alábbi, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményeiről: „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések”; „A terrorizmus finanszírozásával kapcsolatos megelőzésről és küzdelemről az információcsere fejlesztésére, az átláthatóság növelésére és a pénzügyi műveletek nyomon követhetőségének fokozására irányuló intézkedések segítségével”; „Felkészültség és a következmények kezelése a terrorizmus elleni küzdelemben”; „A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben”, COM(2004) 698 final – COM(2004) 700 final – COM(2004) 701 final – COM(2004) 702 final – CdR 465/2004 fin;

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság (előadó: Robert Neill, a londoni közgyűlés tagja, UK/EPP) által 2005. szeptember 30-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 209/2005 rev.1),

mivel:

| (1) | A közlekedési rendszerek biztonsága mindig is elsődleges szempont volt a szolgáltatók, valamint a fő érintettek, mint például a hatóságok és az utasok számára. Mindazonáltal a legutóbbi, Londonban és Madridban elkövetett terrorcselekmények felhívják a figyelmet arra, hogy a közlekedési rendszerek biztonságának növelésére fokozottan összpontosítani kell az Európai Unióban mindenütt. A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005 vége felé egy erről a témáról szóló közlemény kiadását tervezi, amely a biztonsági intézkedések finanszírozását is tárgyalja. A tagországok, valamint regionális és helyi önkormányzataik számára képezzen prioritást annak végiggondolása, hogy milyen válaszokat adnak majd a közleményre, amikor az elkészül, |
| --- | --- |

(1)

A közlekedési rendszerek biztonsága mindig is elsődleges szempont volt a szolgáltatók, valamint a fő érintettek, mint például a hatóságok és az utasok számára. Mindazonáltal a legutóbbi, Londonban és Madridban elkövetett terrorcselekmények felhívják a figyelmet arra, hogy a közlekedési rendszerek biztonságának növelésére fokozottan összpontosítani kell az Európai Unióban mindenütt. A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2005 vége felé egy erről a témáról szóló közlemény kiadását tervezi, amely a biztonsági intézkedések finanszírozását is tárgyalja. A tagországok, valamint regionális és helyi önkormányzataik számára képezzen prioritást annak végiggondolása, hogy milyen válaszokat adnak majd a közleményre, amikor az elkészül,

| (2) | A Régiók Bizottsága üdvözli a légi és tengeri közlekedés, valamint a teherfuvarozás biztonsága terén, uniós és nemzeti szinten már meghozott és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A Régiók Bizottsága üdvözli a légi és tengeri közlekedés, valamint a teherfuvarozás biztonsága terén, uniós és nemzeti szinten már meghozott és tervezett intézkedéseket.

| (3) | Az Európai Unió tagállamainak kormányai arra figyelmeztetnek, hogy a polgári célpontokra irányuló terrortámadások belátható időn belül továbbra is fenyegetni fognak minket. Ez a fenyegetés különösen a közlekedési rendszereket érinti, mivel itt lehet az emberek tömeges és rendszeres megjelenésére számítani, és sokszor nem adatik meg a szisztematikus biztonsági ellenőrzések lehetősége, |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió tagállamainak kormányai arra figyelmeztetnek, hogy a polgári célpontokra irányuló terrortámadások belátható időn belül továbbra is fenyegetni fognak minket. Ez a fenyegetés különösen a közlekedési rendszereket érinti, mivel itt lehet az emberek tömeges és rendszeres megjelenésére számítani, és sokszor nem adatik meg a szisztematikus biztonsági ellenőrzések lehetősége,

| (4) | A regionális és helyi önkormányzatok, valamint a hozzájuk kapcsolódó hatóságok számos közlekedésügyi kérdésért felelősek, ezért kulcsfontosságú szerepet játszanak a fenyegetés enyhítésére irányuló erőfeszítésekben, valamint a terrorcselekmények következményeinek kezelésében. |
| --- | --- |

(4)

A regionális és helyi önkormányzatok, valamint a hozzájuk kapcsolódó hatóságok számos közlekedésügyi kérdésért felelősek, ezért kulcsfontosságú szerepet játszanak a fenyegetés enyhítésére irányuló erőfeszítésekben, valamint a terrorcselekmények következményeinek kezelésében.

| (5) | Semmilyen közlekedési rendszer nem lehet tökéletesen biztonságos. A terrortámadások kockázata mindig fenn fog állni, ezért a kockázat csökkentésére vagy kezelésére stratégiákat kell kidolgozni, illetve frissíteni kell a már meglévőket. Világszerte léteznek kockázatkezelő stratégiák, ezeket az elmúlt évtizedek támadásaira reagálva, illetve szeptember 11-ét és a későbbi terrorcselekményeket követően dolgozták ki. A kihívás abban rejlik, hogy miként lehetne hasznosítani ezt a szaktudást a számos köz- és magánszektorbeli szereplő közreműködését igénylő bonyolult hálózatok, mint pl. a közlekedés esetében, és hogyan lehetne a jelenlegi gyakorlatok e szaktudás alapján történő megváltoztatását finanszírozni, |
| --- | --- |

(5)

Semmilyen közlekedési rendszer nem lehet tökéletesen biztonságos. A terrortámadások kockázata mindig fenn fog állni, ezért a kockázat csökkentésére vagy kezelésére stratégiákat kell kidolgozni, illetve frissíteni kell a már meglévőket. Világszerte léteznek kockázatkezelő stratégiák, ezeket az elmúlt évtizedek támadásaira reagálva, illetve szeptember 11-ét és a későbbi terrorcselekményeket követően dolgozták ki. A kihívás abban rejlik, hogy miként lehetne hasznosítani ezt a szaktudást a számos köz- és magánszektorbeli szereplő közreműködését igénylő bonyolult hálózatok, mint pl. a közlekedés esetében, és hogyan lehetne a jelenlegi gyakorlatok e szaktudás alapján történő megváltoztatását finanszírozni,

| (6) | A hatékony és elérhető árú közlekedési infrastruktúrához való hozzáférés az élet szerves részét képezi az uniós tagállamokban. Az Európai Unió polgárai gyakran használják a helyi közlekedési rendszereket, de emellett a globális közlekedési és logisztikai hálózatra ugyanúgy hagyatkoznak, amely nemcsak foglalkoztatási és üzleti lehetőségeket kínál, hanem az alapvető áruellátás – ide értve az élelmiszerellátást – terén is alapvető jelentőséggel bír. További intézkedéseket kell hozni a terrorizmus fenyegetésének elhárítására, de ezek nem eredményezhetnek aránytalan mértékű fennakadást a közlekedési hálózatok működésében. A nagymértékű és folyamatos fennakadás, ami pontosan megfelel a terroristák fő céljának, komoly következményekkel járna az Európai Unió gazdasági és társadalmi életére nézve, |
| --- | --- |

(6)

A hatékony és elérhető árú közlekedési infrastruktúrához való hozzáférés az élet szerves részét képezi az uniós tagállamokban. Az Európai Unió polgárai gyakran használják a helyi közlekedési rendszereket, de emellett a globális közlekedési és logisztikai hálózatra ugyanúgy hagyatkoznak, amely nemcsak foglalkoztatási és üzleti lehetőségeket kínál, hanem az alapvető áruellátás – ide értve az élelmiszerellátást – terén is alapvető jelentőséggel bír. További intézkedéseket kell hozni a terrorizmus fenyegetésének elhárítására, de ezek nem eredményezhetnek aránytalan mértékű fennakadást a közlekedési hálózatok működésében. A nagymértékű és folyamatos fennakadás, ami pontosan megfelel a terroristák fő céljának, komoly következményekkel járna az Európai Unió gazdasági és társadalmi életére nézve,

| (7) | Ez a jelentés semmiképpen nem próbál meg kitérni a terrorizmussal szembeni stratégia által felölelt intézkedések teljes körére. A regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozó témákra koncentrál, és különösen azokra, amelyek a tömegközlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. Konkrétabban, ez a jelentés megpróbál körülhatárolni néhány olyan kérdést, amelyre az említett hatóságoknak összpontosítaniuk kellene (és ahogy ez gyakran már most is megtörténik), valamint, hogy milyen hozzáadott értékkel lehet gazdagítani ezeket az erőfeszítéseket a többi tagállammal való uniós szintű együttműködés révén, |
| --- | --- |

(7)

Ez a jelentés semmiképpen nem próbál meg kitérni a terrorizmussal szembeni stratégia által felölelt intézkedések teljes körére. A regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozó témákra koncentrál, és különösen azokra, amelyek a tömegközlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. Konkrétabban, ez a jelentés megpróbál körülhatárolni néhány olyan kérdést, amelyre az említett hatóságoknak összpontosítaniuk kellene (és ahogy ez gyakran már most is megtörténik), valamint, hogy milyen hozzáadott értékkel lehet gazdagítani ezeket az erőfeszítéseket a többi tagállammal való uniós szintű együttműködés révén,

A Régiók Bizottsága a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottsága nézetei

A megtárgyalandó fő témák

1.   Együttműködés

| 1.1 | A közlekedési hálózatok biztonságának garantálása az összes érintett felügyeleti szerv közötti legszorosabb együttműködésen múlik, a tömegközlekedési járműveket üzemeltető alkalmazottaktól, vezetőiktől, a helyi, regionális és nemzeti szinten tevékenykedő politikusokon keresztül – akiknek az előbbiek felelősséggel tartoznak – a rendőrségig és a hírszerző szolgálatokig. Ez alapvetően fontos annak biztosítása érdekében, hogy az elrettentés terén következetes megközelítést lehessen alkalmazni, és terrortámadás esetén eredményesen lehessen fellépni, például az utasoknak való segítségnyújtás, a bizonyítékok védelme, valamint a szolgáltatások mihamarabbi visszaállítása céljából. A felső vezetés bevonása minden felügyeleti szervnél alapvető jelentőségű. |
| --- | --- |

1.1

A közlekedési hálózatok biztonságának garantálása az összes érintett felügyeleti szerv közötti legszorosabb együttműködésen múlik, a tömegközlekedési járműveket üzemeltető alkalmazottaktól, vezetőiktől, a helyi, regionális és nemzeti szinten tevékenykedő politikusokon keresztül – akiknek az előbbiek felelősséggel tartoznak – a rendőrségig és a hírszerző szolgálatokig. Ez alapvetően fontos annak biztosítása érdekében, hogy az elrettentés terén következetes megközelítést lehessen alkalmazni, és terrortámadás esetén eredményesen lehessen fellépni, például az utasoknak való segítségnyújtás, a bizonyítékok védelme, valamint a szolgáltatások mihamarabbi visszaállítása céljából. A felső vezetés bevonása minden felügyeleti szervnél alapvető jelentőségű.

| 1.2 | Az ilyen jellegű együttműködés egyensúlyt kell elérnie az adott esetben szükséges titkosság és – a felügyeleti szervek és tagállamok közötti, illetve és szükség esetén a nyilvánosságot is bevonó – információáramlás között. Ahol jelen van a magánszektor, például közlekedési szolgáltatóként, vagy a közlekedési csomópontokhoz szorosan kapcsolódó szolgáltatóként (pl. takarítócégek vagy a pályaudvarokon helyet kapó kiskereskedések/más üzletek), ott őket is teljesen be kell vonni a biztonsági stratégiákba. |
| --- | --- |

1.2

Az ilyen jellegű együttműködés egyensúlyt kell elérnie az adott esetben szükséges titkosság és – a felügyeleti szervek és tagállamok közötti, illetve és szükség esetén a nyilvánosságot is bevonó – információáramlás között. Ahol jelen van a magánszektor, például közlekedési szolgáltatóként, vagy a közlekedési csomópontokhoz szorosan kapcsolódó szolgáltatóként (pl. takarítócégek vagy a pályaudvarokon helyet kapó kiskereskedések/más üzletek), ott őket is teljesen be kell vonni a biztonsági stratégiákba.

| 1.3 | A legjobb gyakorlatok elterjesztése érdekében ezt az együttműködést ki kell terjeszteni az egy tagországon belüli régiók és az egyes tagországok között is. Azért is szükség van erre, hogy az összes érintett felügyeleti szervet, a rendőrségtől, a tűzoltóságtól, a mentőktől a közlekedési felügyeletig terrorakció esetén azonnal értesítsék a megfelelő lépések megtétele céljából. |
| --- | --- |

1.3

A legjobb gyakorlatok elterjesztése érdekében ezt az együttműködést ki kell terjeszteni az egy tagországon belüli régiók és az egyes tagországok között is. Azért is szükség van erre, hogy az összes érintett felügyeleti szervet, a rendőrségtől, a tűzoltóságtól, a mentőktől a közlekedési felügyeletig terrorakció esetén azonnal értesítsék a megfelelő lépések megtétele céljából.

| 1.4 | Az EU területén történt korábbi terrorakciók – különösen a 2004-es madridi vonatrobbantások – vizsgálatán túlmenően az Unió próbáljon meg tanulni a világ azon részeitől, ahol szintén terrortámadás következett be, mint például New York, Tokió és Moszkva (1). Ezenkívül erőfeszítéseket kell tenni a más közlekedési ágakban szerzett tapasztalatok hasznosítására (pl. össze kell hasonlítani a légi és szárazföldi közlekedési ágakat). |
| --- | --- |

1.4

Az EU területén történt korábbi terrorakciók – különösen a 2004-es madridi vonatrobbantások – vizsgálatán túlmenően az Unió próbáljon meg tanulni a világ azon részeitől, ahol szintén terrortámadás következett be, mint például New York, Tokió és Moszkva (1). Ezenkívül erőfeszítéseket kell tenni a más közlekedési ágakban szerzett tapasztalatok hasznosítására (pl. össze kell hasonlítani a légi és szárazföldi közlekedési ágakat).

| 1.5 | A közlekedés biztonságára vonatkozó európai együttműködés alapvető elemei már léteznek, de növelni kell az ez irányba tett erőfeszítéseket. A közlekedési szolgáltatók közötti együttműködés olyan szervezeteken keresztül történik, mint például a UITP (Nemzetközi Tömegközlekedési Egyesület). Az európai vasúti rendőrségek és a vasúttársaságok a COLPOFER (A vasúti és biztonsági rendőrség szolgálatainak együttműködése) révén működnek együtt, amely a Vasutak Nemzetközi Uniójának (UIC) társult szerve (2). Hollandia, Németország, Belgium, Olaszország és az Egyesült Királyság vasúti és metrórendőrsége megosztja egymás között az információkat és a legjobb gyakorlatokat, valamint a RAILPOL révén próbál olyan területeket keresni, ahol együttműködésre van lehetőség. A holland rendőrség szolgáltatja a RAILPOL számára az elnökséget és a titkárságot, amelynek tevékenységét bizonyos fokig támogatja az EU. Számos más tagország szívesen csatlakozna ehhez a csoporthoz, és ezt a folyamatot ösztönözni kellene. |
| --- | --- |

1.5

A közlekedés biztonságára vonatkozó európai együttműködés alapvető elemei már léteznek, de növelni kell az ez irányba tett erőfeszítéseket. A közlekedési szolgáltatók közötti együttműködés olyan szervezeteken keresztül történik, mint például a UITP (Nemzetközi Tömegközlekedési Egyesület). Az európai vasúti rendőrségek és a vasúttársaságok a COLPOFER (A vasúti és biztonsági rendőrség szolgálatainak együttműködése) révén működnek együtt, amely a Vasutak Nemzetközi Uniójának (UIC) társult szerve (2). Hollandia, Németország, Belgium, Olaszország és az Egyesült Királyság vasúti és metrórendőrsége megosztja egymás között az információkat és a legjobb gyakorlatokat, valamint a RAILPOL révén próbál olyan területeket keresni, ahol együttműködésre van lehetőség. A holland rendőrség szolgáltatja a RAILPOL számára az elnökséget és a titkárságot, amelynek tevékenységét bizonyos fokig támogatja az EU. Számos más tagország szívesen csatlakozna ehhez a csoporthoz, és ezt a folyamatot ösztönözni kellene.

2.   Képzés és tervezés

| 2.1 | A nemrégiben történt londoni terrortámadásokkal foglalkozó közlekedési szolgáltatók, valamint a rendőrség, a tűzoltóság és a mentők jól szervezett fellépésükért dicséretben részesültek. Úgy tűnik, hogy ez a megfelelő képzésnek és szükséghelyzeti tervezésnek volt köszönhető a különböző szolgálatoknál. Az emberi erőforrások hatékony használata magába foglalhatja a szakértőkből álló csapatok felállítását, ide értve a közlekedési hálózatok szigorú rendőri felügyeletét, vagy a zárt láncú televíziós (CCTV) megfigyelésre speciálisan képzett közlekedési vagy rendőrségi személyzetet. |
| --- | --- |

2.1

A nemrégiben történt londoni terrortámadásokkal foglalkozó közlekedési szolgáltatók, valamint a rendőrség, a tűzoltóság és a mentők jól szervezett fellépésükért dicséretben részesültek. Úgy tűnik, hogy ez a megfelelő képzésnek és szükséghelyzeti tervezésnek volt köszönhető a különböző szolgálatoknál. Az emberi erőforrások hatékony használata magába foglalhatja a szakértőkből álló csapatok felállítását, ide értve a közlekedési hálózatok szigorú rendőri felügyeletét, vagy a zárt láncú televíziós (CCTV) megfigyelésre speciálisan képzett közlekedési vagy rendőrségi személyzetet.

| 2.2 | A közlekedési dolgozók rendszeres képzése – ide értve az összes érintett felügyeleti szerv részvételével megrendezett, terrortámadásokat szimuláló gyakorlatokat – rendkívül hasznos, főleg a támadások közvetlen következményeinek kezelése terén. |
| --- | --- |

2.2

A közlekedési dolgozók rendszeres képzése – ide értve az összes érintett felügyeleti szerv részvételével megrendezett, terrortámadásokat szimuláló gyakorlatokat – rendkívül hasznos, főleg a támadások közvetlen következményeinek kezelése terén.

| 2.3 | A szükséghelyzeti tervezés egy adott eseményt követően a működési feltételek visszaállításától egészen a tágabb értelemben vett üzletfolytonosság biztosításáig terjedhet. A mindennapos zavarok, pl. technikai hibák vagy harmadik félnél történt események (csőtörés vagy komoly közúti balesetek) lehetővé teszik a tervek végrehajtásának rendszeres elpróbálását, illetve a terv aktualizálását. Ehhez hasonlóan a szükséghelyzeti tervezés terjedjen ki a határon túli együttműködésre, például egy határátkelőhelyen vagy annak közelében bekövetkezett esemény esetén a feladatok konkrét meghatározására vagy a megfelelő eszközökkel nem rendelkező tagország számára szakértői segítség biztosítására. |
| --- | --- |

2.3

A szükséghelyzeti tervezés egy adott eseményt követően a működési feltételek visszaállításától egészen a tágabb értelemben vett üzletfolytonosság biztosításáig terjedhet. A mindennapos zavarok, pl. technikai hibák vagy harmadik félnél történt események (csőtörés vagy komoly közúti balesetek) lehetővé teszik a tervek végrehajtásának rendszeres elpróbálását, illetve a terv aktualizálását. Ehhez hasonlóan a szükséghelyzeti tervezés terjedjen ki a határon túli együttműködésre, például egy határátkelőhelyen vagy annak közelében bekövetkezett esemény esetén a feladatok konkrét meghatározására vagy a megfelelő eszközökkel nem rendelkező tagország számára szakértői segítség biztosítására.

| 2.4 | A kockázatfelmérés a tervezés és képzés szerves részét képezi. Ez a globális fenyegetések nyomon követését, a múltbeli események szisztematikus elemzését foglalja magába, annak érdekében, hogy a szerzett tapasztalatok és az előforduló egyes incidensek (pl. őrizetlenül hagyott csomagok) értékelése révén minimálisra csökkenjenek a szükségtelen zavarok. |
| --- | --- |

2.4

A kockázatfelmérés a tervezés és képzés szerves részét képezi. Ez a globális fenyegetések nyomon követését, a múltbeli események szisztematikus elemzését foglalja magába, annak érdekében, hogy a szerzett tapasztalatok és az előforduló egyes incidensek (pl. őrizetlenül hagyott csomagok) értékelése révén minimálisra csökkenjenek a szükségtelen zavarok.

| 2.5 | A tömegközlekedési eszközöket használó utasok és a közlekedési eszközöket üzleti célra használók szintén kulcsfontosságú szerepet játszanak. Mindazonáltal egyértelmű és azonnal rendelkezésre álló információra van szükségük arra vonatkozóan, hogy például miként lehet elkerülni a készültségi helyzetek okozását, mit tegyenek gyanús viselkedés észlelése, valamint támadás esetén. Ezeket az információkat egy, magán a közlekedési eszközön elhelyezett összefoglalóban, részletesebben pedig a megfelelő internetes oldalakon kellene közzétenni. Ezenkívül olyan stratégiákra van szükség, amelyek megnyugtatják az utasokat a közlekedési hálózat biztonsága vonatkozásában, például az alkalmazottak/rendőrség látható jelenléte vagy reklámkampányok révén (3). |
| --- | --- |

2.5

A tömegközlekedési eszközöket használó utasok és a közlekedési eszközöket üzleti célra használók szintén kulcsfontosságú szerepet játszanak. Mindazonáltal egyértelmű és azonnal rendelkezésre álló információra van szükségük arra vonatkozóan, hogy például miként lehet elkerülni a készültségi helyzetek okozását, mit tegyenek gyanús viselkedés észlelése, valamint támadás esetén. Ezeket az információkat egy, magán a közlekedési eszközön elhelyezett összefoglalóban, részletesebben pedig a megfelelő internetes oldalakon kellene közzétenni. Ezenkívül olyan stratégiákra van szükség, amelyek megnyugtatják az utasokat a közlekedési hálózat biztonsága vonatkozásában, például az alkalmazottak/rendőrség látható jelenléte vagy reklámkampányok révén (3).

| 2.6 | Célszerű az iskolákban, egyéb oktatási intézményekben, illetve üzemekben felvilágosító tanfolyamokat indítani a lehetséges terrorista támadásokról és az ezek alatt tanúsítandó magatartásról, valamint szórólapokat és egyéb szemléltető eszközöket szétosztani a figyelem felkeltése és egy lehetséges pánikhelyzet következményeinek csillapítása érdekében. |
| --- | --- |

2.6

Célszerű az iskolákban, egyéb oktatási intézményekben, illetve üzemekben felvilágosító tanfolyamokat indítani a lehetséges terrorista támadásokról és az ezek alatt tanúsítandó magatartásról, valamint szórólapokat és egyéb szemléltető eszközöket szétosztani a figyelem felkeltése és egy lehetséges pánikhelyzet következményeinek csillapítása érdekében.

3.   Az információs technológia használata

| 3.1 | A hatékony zárt láncú televíziós (CCTV) rendszerek és nyomon követés mind az elrettentés, mind a bűnözés felderítése szempontjából kulcsfontosságúnak bizonyultak. Ezeknek a rendszereknek bizonyos szabványoknak és egyértelmű működési követelményeknek kell megfelelniük, amelyek pl. a nyomon követési funkciókkal egyidejűleg adatok letöltését is lehetővé teszik. Emellett az állomásokon, az állomások környékén vagy a közlekedési rendszer részeként üzemelő cégek rendelkezhetnek saját CCTV rendszerrel is. Ha a cégek alkalmazottai megfelelő tájékoztatásban és képzésben részesülnek, ezek további „szemekként és fülekként” szolgálhatnak a közlekedési rendszerek környékének védelme terén, és nem nagyon befolyásolják a normális üzletmenetet. |
| --- | --- |

3.1

A hatékony zárt láncú televíziós (CCTV) rendszerek és nyomon követés mind az elrettentés, mind a bűnözés felderítése szempontjából kulcsfontosságúnak bizonyultak. Ezeknek a rendszereknek bizonyos szabványoknak és egyértelmű működési követelményeknek kell megfelelniük, amelyek pl. a nyomon követési funkciókkal egyidejűleg adatok letöltését is lehetővé teszik. Emellett az állomásokon, az állomások környékén vagy a közlekedési rendszer részeként üzemelő cégek rendelkezhetnek saját CCTV rendszerrel is. Ha a cégek alkalmazottai megfelelő tájékoztatásban és képzésben részesülnek, ezek további „szemekként és fülekként” szolgálhatnak a közlekedési rendszerek környékének védelme terén, és nem nagyon befolyásolják a normális üzletmenetet.

| 3.2 | A terhelhető mobiltelefon-hálózatok szintén létfontosságúak. Annak ellenére, hogy bizonyos körülmények között szükséges lehet a mobiltelefon-hálózatokat működésképtelenné tenni, illetve használatukat kizárólag vészhelyzetekre korlátozni, normális esetben jelentős szerepet játszanak a zavarkeltő események kezelése terén. Például az olyan területeken, ahol zavarkeltő esemény történt, a közlekedési rendszerek alkalmazottai számára szükségesé válhat a mobiltelefon használata az ellenőrző központtal való kapcsolatba lépés érdekében. Hasonlóképpen, zavarkeltő esemény alkalmával az aggodalom vagy a fennakadás csökkentése céljából lehet, hogy az utasoknak azonnal kapcsolatba kell lépniük barátaikkal vagy rokonaikkal. |
| --- | --- |

3.2

A terhelhető mobiltelefon-hálózatok szintén létfontosságúak. Annak ellenére, hogy bizonyos körülmények között szükséges lehet a mobiltelefon-hálózatokat működésképtelenné tenni, illetve használatukat kizárólag vészhelyzetekre korlátozni, normális esetben jelentős szerepet játszanak a zavarkeltő események kezelése terén. Például az olyan területeken, ahol zavarkeltő esemény történt, a közlekedési rendszerek alkalmazottai számára szükségesé válhat a mobiltelefon használata az ellenőrző központtal való kapcsolatba lépés érdekében. Hasonlóképpen, zavarkeltő esemény alkalmával az aggodalom vagy a fennakadás csökkentése céljából lehet, hogy az utasoknak azonnal kapcsolatba kell lépniük barátaikkal vagy rokonaikkal.

4.   Műszaki tervezés

| 4.1 | Tömegközlekedési szolgáltatások és infrastruktúra biztosításakor, illetve beszerzésekor a biztonsági kötelezettségeknek maximális figyelmet kell szentelni a szerződési feltételek között. Nem szabad elfeledkezni arról sem, hogy a változó biztonsági helyzetre való tekintettel e kötelezettségek rugalmasan módosíthatóak kell, hogy legyenek. |
| --- | --- |

4.1

Tömegközlekedési szolgáltatások és infrastruktúra biztosításakor, illetve beszerzésekor a biztonsági kötelezettségeknek maximális figyelmet kell szentelni a szerződési feltételek között. Nem szabad elfeledkezni arról sem, hogy a változó biztonsági helyzetre való tekintettel e kötelezettségek rugalmasan módosíthatóak kell, hogy legyenek.

| 4.2 | A bombák elrejtésének megnehezítése, robbantás vagy terrortámadás más formája esetén az evakuálás megkönnyítése, valamint a sebesülések és a károk csökkentése érdekében a közlekedési hatóságokat és a közlekedési rendszerek területén jelen lévő cégeket ösztönözni kell a már létező létesítmények, például a pályaudvarok és a járművek műszaki tervezésének végiggondolására. Például a legújabb építészeti fejlesztések terén az üveg és könnyűsúlyú anyagok széleskörű használata már nem tekinthető megfelelőnek, különösen az olyan területeken, ahol üzemeltetési és kiskereskedelmi tevékenységek egyaránt zajlanak. Ugyanakkor az áttekinthető terek kialakítása és a rejtekhelyek megszüntetése hatékonynak bizonyult. |
| --- | --- |

4.2

A bombák elrejtésének megnehezítése, robbantás vagy terrortámadás más formája esetén az evakuálás megkönnyítése, valamint a sebesülések és a károk csökkentése érdekében a közlekedési hatóságokat és a közlekedési rendszerek területén jelen lévő cégeket ösztönözni kell a már létező létesítmények, például a pályaudvarok és a járművek műszaki tervezésének végiggondolására. Például a legújabb építészeti fejlesztések terén az üveg és könnyűsúlyú anyagok széleskörű használata már nem tekinthető megfelelőnek, különösen az olyan területeken, ahol üzemeltetési és kiskereskedelmi tevékenységek egyaránt zajlanak. Ugyanakkor az áttekinthető terek kialakítása és a rejtekhelyek megszüntetése hatékonynak bizonyult.

5.   Finanszírozás és források

| 5.1 | A közlekedési hálózatok biztonságának növelésére tett intézkedések további forrásokat igényelnek majd. Sok esetben ezek a források jelentősek és/vagy hosszú távúak lesznek, pl. fejlettebb információs technológia, további kitérővágányok, több busz, több közlekedési alkalmazott, szigorú rendőri felügyelet, több képzés és szélesebb körű tájékoztató kampány révén. Az ilyen jellegű új kezdeményezések valószínűleg jóval meghaladják a korábbi, főleg a közlekedési infrastruktúra és hálózat megújítására irányuló beruházási terveket. Valójában az is lehetséges, hogy néhány esetben a közlekedési beruházások jóváhagyásához kapcsolódó jelenlegi pénzügyi folyamatok nem alkalmasak az ellenálló-képesség növelésére irányuló intézkedésekhez szükséges támogatások megszerzésére. |
| --- | --- |

5.1

A közlekedési hálózatok biztonságának növelésére tett intézkedések további forrásokat igényelnek majd. Sok esetben ezek a források jelentősek és/vagy hosszú távúak lesznek, pl. fejlettebb információs technológia, további kitérővágányok, több busz, több közlekedési alkalmazott, szigorú rendőri felügyelet, több képzés és szélesebb körű tájékoztató kampány révén. Az ilyen jellegű új kezdeményezések valószínűleg jóval meghaladják a korábbi, főleg a közlekedési infrastruktúra és hálózat megújítására irányuló beruházási terveket. Valójában az is lehetséges, hogy néhány esetben a közlekedési beruházások jóváhagyásához kapcsolódó jelenlegi pénzügyi folyamatok nem alkalmasak az ellenálló-képesség növelésére irányuló intézkedésekhez szükséges támogatások megszerzésére.

| 5.2 | Míg a köz- és a magánszektorban tevékenykedő közlekedési hálózatok üzemeltetőinek, valamint más érintett szerveknek pontosan el kell dönteniük, hogy számukra mi a legjobb válasz, alapvetően fontos, hogy ha a prioritásokat illetően már megállapodás született, akkor a finanszírozás terén való nézeteltérések miatt ne késlekedjen a megvalósítás. Az Európai Bizottságnak, a tagországoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak szerepet kell játszaniuk abban, hogy ez a kulcsfontosságú kérdés megfelelő figyelemben részesüljön. |
| --- | --- |

5.2

Míg a köz- és a magánszektorban tevékenykedő közlekedési hálózatok üzemeltetőinek, valamint más érintett szerveknek pontosan el kell dönteniük, hogy számukra mi a legjobb válasz, alapvetően fontos, hogy ha a prioritásokat illetően már megállapodás született, akkor a finanszírozás terén való nézeteltérések miatt ne késlekedjen a megvalósítás. Az Európai Bizottságnak, a tagországoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak szerepet kell játszaniuk abban, hogy ez a kulcsfontosságú kérdés megfelelő figyelemben részesüljön.

| 5.3 | Ennélfogva a finanszírozás kérdésével már a kezdetekkor, a többi témával párhuzamosan foglalkozni kell. A potenciális költségek meghatározása további munkát igényel, de elképzelhető, hogy a szükséges válaszadás mértéke lehetetlenné teszi majd, hogy a biztonsági intézkedések teljes költségét a tömegközlekedés vonzerejének jelentős csökkentése nélkül az utasokra terheljék. A viteldíjak jelentős növelését el kell kerülni, amikor számos (környezetvédelmi, egészségügyi, gazdasági indíttatású) intézkedés érdekében ösztönözni kell a tömegközlekedési eszközök használatát. |
| --- | --- |

5.3

Ennélfogva a finanszírozás kérdésével már a kezdetekkor, a többi témával párhuzamosan foglalkozni kell. A potenciális költségek meghatározása további munkát igényel, de elképzelhető, hogy a szükséges válaszadás mértéke lehetetlenné teszi majd, hogy a biztonsági intézkedések teljes költségét a tömegközlekedés vonzerejének jelentős csökkentése nélkül az utasokra terheljék. A viteldíjak jelentős növelését el kell kerülni, amikor számos (környezetvédelmi, egészségügyi, gazdasági indíttatású) intézkedés érdekében ösztönözni kell a tömegközlekedési eszközök használatát.

| 5.4 | A költségbecslés elvégzése alkalmával a tagországoknak és a hatóságoknak figyelembe kell venniük annak költségvonzatát is, ha nem tesznek erőfeszítéseket a terrortámadások fenyegetésének és következményeinek csökkentésére. A támadás után bekövetkezett sérülések és károk közvetlen költségei mellett ezeknek a költségeknek tartalmazniuk kell a turizmus, utazás, befektetés és más gazdasági tevékenységek terén tapasztalható visszaesés miatti bevételkiesést is. |
| --- | --- |

5.4

A költségbecslés elvégzése alkalmával a tagországoknak és a hatóságoknak figyelembe kell venniük annak költségvonzatát is, ha nem tesznek erőfeszítéseket a terrortámadások fenyegetésének és következményeinek csökkentésére. A támadás után bekövetkezett sérülések és károk közvetlen költségei mellett ezeknek a költségeknek tartalmazniuk kell a turizmus, utazás, befektetés és más gazdasági tevékenységek terén tapasztalható visszaesés miatti bevételkiesést is.

| 5.5 | A potenciális következményeket hatalmas mértékben növelhetik az egy vagy több infrastruktúra kiválasztott részeit célzó, jól szervezett, esetleg egyidejű támadások, amelyeknek célja a zavar- és pánikkeltés maximalizálása és/vagy emberéletek kioltása. Az egyes terrortámadások hatása és jelentősége az alábbi táblázatból egyértelműen látszik.
  A biztonságot érintő eseményekből adódó értékveszteségek







  Leírás | Költség |
| --- | --- | --- |
| Tömegpusztító fegyver becsült költsége a teljes ellátási láncra vetítve (konténerben történő szállítás esetén) | 770 milliárd euró |
| Visszaesés az európai piacokon (FTSE) a madridi robbantásokat követően | 42 milliárd euró |
| 2003-ban vállalatok ellen elkövetett számítógépes támadások világszerte | 9,6 milliárd euró |
| A Világkereskedelmi Központ épületei ellen 2001. szeptember 11-én elkövetett támadás (közvetlen és közvetett hatások) | 64 milliárd euró |
| Forrás: Deloitte Research (a számadatok átváltása 1 euró = 1.3 dollár) |

5.5

A potenciális következményeket hatalmas mértékben növelhetik az egy vagy több infrastruktúra kiválasztott részeit célzó, jól szervezett, esetleg egyidejű támadások, amelyeknek célja a zavar- és pánikkeltés maximalizálása és/vagy emberéletek kioltása. Az egyes terrortámadások hatása és jelentősége az alábbi táblázatból egyértelműen látszik.

A biztonságot érintő eseményekből adódó értékveszteségek

Leírás

Költség

Tömegpusztító fegyver becsült költsége a teljes ellátási láncra vetítve (konténerben történő szállítás esetén)

770 milliárd euró

Visszaesés az európai piacokon (FTSE) a madridi robbantásokat követően

42 milliárd euró

2003-ban vállalatok ellen elkövetett számítógépes támadások világszerte

9,6 milliárd euró

A Világkereskedelmi Központ épületei ellen 2001. szeptember 11-én elkövetett támadás (közvetlen és közvetett hatások)

64 milliárd euró

Forrás: Deloitte Research (a számadatok átváltása 1 euró = 1.3 dollár)

| 5.6 | Mindazonáltal fontos megjegyezni, hogy léteznek a közlekedési rendszerek biztonságának fejlesztéséhez kapcsolódó potenciális előnyök is. A terroristák elrettentése érdekében hozott intézkedések mind a lopást és vandalizmust, mind az agresszív vétségeket elkövetni szándékozókat visszarettentik. A jobban megtervezett és felügyelt pályaudvarok növelik a felhasználók és az utasok bizalmát, és valószínűleg a tömegközlekedés kihasználtságát is előmozdítják. A jobb szükséghelyzeti tervezés és a nagyszabású zavarkeltő eseményekre való reakció begyakorlása is hasznos lehet nem terrorista jellegű vészhelyzetek esetén. |
| --- | --- |

5.6

Mindazonáltal fontos megjegyezni, hogy léteznek a közlekedési rendszerek biztonságának fejlesztéséhez kapcsolódó potenciális előnyök is. A terroristák elrettentése érdekében hozott intézkedések mind a lopást és vandalizmust, mind az agresszív vétségeket elkövetni szándékozókat visszarettentik. A jobban megtervezett és felügyelt pályaudvarok növelik a felhasználók és az utasok bizalmát, és valószínűleg a tömegközlekedés kihasználtságát is előmozdítják. A jobb szükséghelyzeti tervezés és a nagyszabású zavarkeltő eseményekre való reakció begyakorlása is hasznos lehet nem terrorista jellegű vészhelyzetek esetén.

A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 1. | A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és az összes tagállamot, hogy a közlekedés biztonságának kérdését a legfontosabb prioritások között kezelje. A Régiók Bizottsága véleménye szerint a hatóságoknak felelősségeiktől függően az összes – európai uniós, nemzeti, regionális és helyi – szinten integrált és kompatibilis stratégiákkal kell rendelkezniük a biztonság veszélyeztetettségének kezelésére, valamint az előforduló zavarkeltő események hatásának csökkentésére. |
| --- | --- |

1.

A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és az összes tagállamot, hogy a közlekedés biztonságának kérdését a legfontosabb prioritások között kezelje. A Régiók Bizottsága véleménye szerint a hatóságoknak felelősségeiktől függően az összes – európai uniós, nemzeti, regionális és helyi – szinten integrált és kompatibilis stratégiákkal kell rendelkezniük a biztonság veszélyeztetettségének kezelésére, valamint az előforduló zavarkeltő események hatásának csökkentésére.

| 2. | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a biztonsági stratégiák kialakításának vagy fejlesztésének szükségessége mellett a tömegközlekedési rendszerek hatékony működésének biztosítása alapvetően fontos, mivel ezek hiányában a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi következmények igen súlyosak lehetnek. |
| --- | --- |

2.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a biztonsági stratégiák kialakításának vagy fejlesztésének szükségessége mellett a tömegközlekedési rendszerek hatékony működésének biztosítása alapvetően fontos, mivel ezek hiányában a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi következmények igen súlyosak lehetnek.

| 3. | A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a közlekedési szolgáltatók és a rendőrségi erők között meglévő kapcsolatokra alapozva ösztönözze a tömegközlekedési vállalatokat és a felelős szerveket a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti nagyobb együttműködés kialakítására. |
| --- | --- |

3.

A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a közlekedési szolgáltatók és a rendőrségi erők között meglévő kapcsolatokra alapozva ösztönözze a tömegközlekedési vállalatokat és a felelős szerveket a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti nagyobb együttműködés kialakítására.

| 4. | A Régiók Bizottsága véleménye szerint egy ilyen együttműködésnek az információcsere alapelveinek kialakítására kell összpontosítania, annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet a terrorizmus fenyegetésére, valamint lehetővé tegye a kockázatfelmérés elvégzését, az előző zavarkeltő eseményekből való tapasztalatszerzést és a legjobb gyakorlatok elterjesztését számos ágazatban. |
| --- | --- |

4.

A Régiók Bizottsága véleménye szerint egy ilyen együttműködésnek az információcsere alapelveinek kialakítására kell összpontosítania, annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet a terrorizmus fenyegetésére, valamint lehetővé tegye a kockázatfelmérés elvégzését, az előző zavarkeltő eseményekből való tapasztalatszerzést és a legjobb gyakorlatok elterjesztését számos ágazatban.

| 5. | A Régiók Bizottsága gratulál a rendőrségnek, a tűzoltóságnak, a mentőknek, a közlekedési szolgáltatóknak, valamint a lakosságnak a nemrégiben történt terrorista atrocitások alkalmával tanúsított helytállásukhoz. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy ezt a reakciót a jó képzés, szükséghelyzeti tervezés és információcsere tette lehetővé és úgy véli, hogy a jó műszaki tervezés és a megfelelő információs technológia használata mellett ezek az alkotóelemek szerves részét képezhetik bármilyen közlekedésbiztonsági stratégiának. |
| --- | --- |

5.

A Régiók Bizottsága gratulál a rendőrségnek, a tűzoltóságnak, a mentőknek, a közlekedési szolgáltatóknak, valamint a lakosságnak a nemrégiben történt terrorista atrocitások alkalmával tanúsított helytállásukhoz. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy ezt a reakciót a jó képzés, szükséghelyzeti tervezés és információcsere tette lehetővé és úgy véli, hogy a jó műszaki tervezés és a megfelelő információs technológia használata mellett ezek az alkotóelemek szerves részét képezhetik bármilyen közlekedésbiztonsági stratégiának.

| 6. | A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a mobiltelefon-hálózat szolgáltatóival és a közlekedési szolgáltatókkal annak ösztönzése érdekében, hogy komoly zavarkeltő események alkalmával a közlekedési szolgáltatók és az utasok megfelelőbben működő szolgáltatásokat vehessenek igénybe. Ezen túlmenően, semmilyen elektronikus és telefóniás, biztonsági célú adattárolásra tett EU javaslat nem irányulhat a tagországok meglévő jogszabályainak gyengítésére. |
| --- | --- |

6.

A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a mobiltelefon-hálózat szolgáltatóival és a közlekedési szolgáltatókkal annak ösztönzése érdekében, hogy komoly zavarkeltő események alkalmával a közlekedési szolgáltatók és az utasok megfelelőbben működő szolgáltatásokat vehessenek igénybe. Ezen túlmenően, semmilyen elektronikus és telefóniás, biztonsági célú adattárolásra tett EU javaslat nem irányulhat a tagországok meglévő jogszabályainak gyengítésére.

| 7. | Az RB emlékezteti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a közúti szállítás ágazata a terrortámadások szempontjából sebezhető, és arra, hogy ahol az ágazat esetében ez lehetséges, alkalmazni kellene a fenti ajánlásokat, valamint megjegyzi, hogy az EGSZB jelenleg készülő véleményében behatóan kíván foglalkozni ezzel a területtel. |
| --- | --- |

7.

Az RB emlékezteti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a közúti szállítás ágazata a terrortámadások szempontjából sebezhető, és arra, hogy ahol az ágazat esetében ez lehetséges, alkalmazni kellene a fenti ajánlásokat, valamint megjegyzi, hogy az EGSZB jelenleg készülő véleményében behatóan kíván foglalkozni ezzel a területtel.

| 8. | A Régiók Bizottsága véleménye szerint a terrorizmus feltehetően folytatódó fenyegetése mellett a közlekedésbiztonsági stratégiák megfelelő fejlesztése lehetetlen jelentős többletforrások bevonása nélkül. Ezért a Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezt a kérdést sürgős prioritásként kezeljék, és a pénzügyi tervezés hiánya ne okozzon késedelmet a biztonság növelésére tett, létfontosságú fejlesztések területén. |
| --- | --- |

8.

A Régiók Bizottsága véleménye szerint a terrorizmus feltehetően folytatódó fenyegetése mellett a közlekedésbiztonsági stratégiák megfelelő fejlesztése lehetetlen jelentős többletforrások bevonása nélkül. Ezért a Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezt a kérdést sürgős prioritásként kezeljék, és a pénzügyi tervezés hiánya ne okozzon késedelmet a biztonság növelésére tett, létfontosságú fejlesztések területén.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  Lásd az 1. mellékletet, amely a nemrégiben történt terrorakciók listáját tartalmazza.

1

(2)  Lásd például az UITP és az UIC által közzétett, a tömegközlekedés biztonságáról és a terrorizmus elleni biztonsági intézkedéseiről szóló közös nyilatkozatot: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm

2

(3)  Egy egyesült államokbeli példa erre a washingtoni agglomeráció közlekedési hatóságának kampánya, amely alkalmazottainak a biztonság felügyelete terén játszott szerepét mutatta be. Lásd Public Transport International, 2004. május.

3

Public Transport International, 2004. május.

---

1. MELLÉKLET

A nemrégiben közlekedési rendszerek ellen elkövetett drámai és nagy hatású terrortámadások listája (leszámítva a legutóbbi londoni merényleteket):

| 1986 | Párizs | Az RER „A”-vonalán egy sporttáskába rejtett szerkezet felrobbant, miután egy utas ledobta a táskát vonatról. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | Két, a metróban elkövetett bombamerénylet 19 halálos áldozatot és 90 sebesültet követelt. |
| 1995 | Tokió | A metrórendszert szaringáztámadás érte, amelynek 12 halálos áldozata volt és további 5 600 sebesültje. |
| | Párizs | A Saint-Michel állomásnál elkövetett bombamerénylet 8 halálos áldozatot követelt, és megsebesített 120 utast. |
| 1996 | Párizs | A Port-Royal állomásnál történt robbantás következtében négyen meghaltak, és 91 ember megsebesült. |
| | Moszkva | Egy metrókocsiban bekövetkező robbantás 4 utas halálát okozta, és 12-en megsebesültek. |
| 2000 | Moszkva | Egy metróállomáshoz közeli aluljáróban elkövetett robbantás következtében 11 ember meghalt, és 60 személy megsérült. |
| 2003 | Daegu | Egy kocsiban felgyújtottak egy tűzveszélyes folyadékot tartalmazó tejes dobozt. A tűz következtében 120 utas meghalt és 100 megsebesült. |
| 2004 | Moszkva | A reggeli csúcsforgalom idején elkövetett öngyilkos merénylet következtében egy vasúti kocsi felrobbant, 40 halálos áldozatot és kb. 140 sebesültet követelt. |
| 2004 | Madrid | A reggeli csúcsforgalom idején az elővárosi vonatokon 10 hátizsákban elrejtett bomba pár percen belül felrobbant. A robbantás következtében 190 utas életét vesztette, és 1 400 ember megsebesült. További 3 bombát találtak és semmisítettek meg. |

1986

Párizs

Az RER „A”-vonalán egy sporttáskába rejtett szerkezet felrobbant, miután egy utas ledobta a táskát vonatról.

1994

Baku

Két, a metróban elkövetett bombamerénylet 19 halálos áldozatot és 90 sebesültet követelt.

1995

Tokió

A metrórendszert szaringáztámadás érte, amelynek 12 halálos áldozata volt és további 5 600 sebesültje.

Párizs

A Saint-Michel állomásnál elkövetett bombamerénylet 8 halálos áldozatot követelt, és megsebesített 120 utast.

1996

Párizs

A Port-Royal állomásnál történt robbantás következtében négyen meghaltak, és 91 ember megsebesült.

Moszkva

Egy metrókocsiban bekövetkező robbantás 4 utas halálát okozta, és 12-en megsebesültek.

2000

Moszkva

Egy metróállomáshoz közeli aluljáróban elkövetett robbantás következtében 11 ember meghalt, és 60 személy megsérült.

2003

Daegu

Egy kocsiban felgyújtottak egy tűzveszélyes folyadékot tartalmazó tejes dobozt. A tűz következtében 120 utas meghalt és 100 megsebesült.

2004

Moszkva

A reggeli csúcsforgalom idején elkövetett öngyilkos merénylet következtében egy vasúti kocsi felrobbant, 40 halálos áldozatot és kb. 140 sebesültet követelt.

2004

Madrid

A reggeli csúcsforgalom idején az elővárosi vonatokon 10 hátizsákban elrejtett bomba pár percen belül felrobbant. A robbantás következtében 190 utas életét vesztette, és 1 400 ember megsebesült. További 3 bombát találtak és semmisítettek meg.

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/81

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, »Európai polgárokat« című program létrehozásáról”

(2006/C 115/18)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, „Európai polgárokat” című program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslatra COM (2005) 116 final;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. április 6-i határozatára, mely szerint az EK-Szerződés 151. cikke, 265. cikkének első bekezdése és 308. cikke értelmében kikéri az RB véleményét a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, „Európai polgárokat” című program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslat tárgyában;

TEKINTETTEL elnökének 2005. január 20-i határozatára, mely szerint az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot megbízza a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, „Európai polgárokat” című program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról szóló vélemény kidolgozásával;

TEKINTETTEL a 2004. október 29-én aláírt, Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre, különösen annak I–10. és III–280. cikkére;

TEKINTETTEL a Tanács 2004. január 26-i, 2004/100/EK határozatára az aktív európai polgárság (polgári részvétel) támogatását célzó közösségi cselekvési program létrehozásáról (1);

TEKINTETTEL2003. november 20-án kiadott véleményére „az aktív európai polgárság (polgári részvétel) támogatását célzó közösségi cselekvési programot létrehozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról”, valamint az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményéről „a kibővült Európai Unióban tartandó, 2004. évi európai parlamenti választásokon való, valamennyi polgárra kiterjedő részvétel biztosítása érdekében a tagállamok által hozandó intézkedések” tárgyában (CdR 170/2003 fin (2));

TEKINTETTEL az Európai Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Unió érdekeit szolgáló tájékoztatási és kommunikációs stratégiáról szóló közlemény (COM (2002) 350 final) tárgyában alkotott véleményére (CdR 124/2002 fin (3));

TEKINTETTEL az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentésére (2001. május 1. – 2004. április 30.) – (COM (2004) 695 final);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság által „Az uniós polgárság működésbe hozása: az európai kultúra és sokszínűség támogatása az ifjúsági, kulturális, audiovizuális és a polgári részvételt elősegítő programok révén” címen kiadott közleményre – (COM (2004) 154 final);

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. október 4-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 120/2005 rev 2), előadó: Claude du GRANRUT, Picardie régió önkormányzatának tagja, Senlis város polgármesterének első helyettese, FR/EPP);

| 1) | MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés második része az uniós polgárságot olyan módon hozta létre, hogy 17. cikke értelmében az uniós polgárság kiegészíti és nem helyettesíti a nemzeti állampolgárságot; továbbá ezeket a rendelkezéseket I–10. cikkében az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés is tartalmazza; továbbá ez a szerződés tartalmaz egy „Az Unió demokratikus működése” címet viselő szövegrészt (VI. cím); |
| --- | --- |

1)

MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés második része az uniós polgárságot olyan módon hozta létre, hogy 17. cikke értelmében az uniós polgárság kiegészíti és nem helyettesíti a nemzeti állampolgárságot; továbbá ezeket a rendelkezéseket I–10. cikkében az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés is tartalmazza; továbbá ez a szerződés tartalmaz egy „Az Unió demokratikus működése” címet viselő szövegrészt (VI. cím);

| 2) | MIVEL az uniós polgárság gyakorlására elsősorban a polgárokhoz közel kerül sor; továbbá a helyi és regionális önkormányzatoknak a szubszidiaritás elve értelmében aktív szerepet kell játszaniuk támogatásában; |
| --- | --- |

2)

MIVEL az uniós polgárság gyakorlására elsősorban a polgárokhoz közel kerül sor; továbbá a helyi és regionális önkormányzatoknak a szubszidiaritás elve értelmében aktív szerepet kell játszaniuk támogatásában;

| 3) | MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában a helyi és regionális önkormányzatok képviselőjeként és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként rendkívül közelről érintett az uniós polgárság támogatása és gyakorlatba történő átültetése által; |
| --- | --- |

3)

MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában a helyi és regionális önkormányzatok képviselőjeként és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként rendkívül közelről érintett az uniós polgárság támogatása és gyakorlatba történő átültetése által;

| 4) | MIVEL fent említett, 2004. január 26-i határozatával a Tanács az aktív uniós polgárság támogatását célzó hároméves közösségi cselekvési programot hozott létre; továbbá az e program keretében 72 millió eurós nagyságrendű finanszírozással megkezdett intézkedéseket folytatni kell; |
| --- | --- |

4)

MIVEL fent említett, 2004. január 26-i határozatával a Tanács az aktív uniós polgárság támogatását célzó hároméves közösségi cselekvési programot hozott létre; továbbá az e program keretében 72 millió eurós nagyságrendű finanszírozással megkezdett intézkedéseket folytatni kell;

| 5) | MIVEL az Európai Unió bővítésével összefüggésben különös erőfeszítést igényel az uniós polgárság támogatása az új tagállamokban; |
| --- | --- |

5)

MIVEL az Európai Unió bővítésével összefüggésben különös erőfeszítést igényel az uniós polgárság támogatása az új tagállamokban;

| 6) | MIVEL az Európa Tanács 2005-öt a „Demokráciára Nevelés Európai Évévé” nyilvánította, hogy felhívja a figyelmet az oktatás és a nevelés jelentőségére az emberi jogok terjesztésében és védelmében; továbbá 2005-ben Varsóban az Európa Tanács 3. csúcstalálkozójához kapcsolódóan ifjúsági csúcstalálkozóra került sor, amely megmutatta, hogy a cselekvésre kész és új identitásának tudatában lévő ifjúság jelenti az aktív európai polgárság előmozdításának leghatékonyabb módját; |
| --- | --- |

6)

MIVEL az Európa Tanács 2005-öt a „Demokráciára Nevelés Európai Évévé” nyilvánította, hogy felhívja a figyelmet az oktatás és a nevelés jelentőségére az emberi jogok terjesztésében és védelmében; továbbá 2005-ben Varsóban az Európa Tanács 3. csúcstalálkozójához kapcsolódóan ifjúsági csúcstalálkozóra került sor, amely megmutatta, hogy a cselekvésre kész és új identitásának tudatában lévő ifjúság jelenti az aktív európai polgárság előmozdításának leghatékonyabb módját;

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | megítélése szerint az Európai Uniónak jobban fel kell hívnia polgárai figyelmét arra, hogy nemzeti állampolgárságukon túl uniós polgársággal is rendelkeznek; |
| --- | --- |

1.1

megítélése szerint az Európai Uniónak jobban fel kell hívnia polgárai figyelmét arra, hogy nemzeti állampolgárságukon túl uniós polgársággal is rendelkeznek;

| 1.2 | meggyőződése szerint az Unió megnövekedett sokszínűsége, mely tíz új tagállam 2004. május 1-jén történt csatlakozásából és további államok küszöbönálló csatlakozásából adódik, célirányos erőfeszítéseket tesz szükségessé az aktív európai polgárság előmozdítása érdekében mind ezekben az új tagállamokban, mind a másik tizenöt tagállamban, ahol az európai polgárság gondolatának népszerűsítésekor tekintetbe kell venni a bővítésből következő kulturális, társadalmi és nyelvi gazdagodást; |
| --- | --- |

1.2

meggyőződése szerint az Unió megnövekedett sokszínűsége, mely tíz új tagállam 2004. május 1-jén történt csatlakozásából és további államok küszöbönálló csatlakozásából adódik, célirányos erőfeszítéseket tesz szükségessé az aktív európai polgárság előmozdítása érdekében mind ezekben az új tagállamokban, mind a másik tizenöt tagállamban, ahol az európai polgárság gondolatának népszerűsítésekor tekintetbe kell venni a bővítésből következő kulturális, társadalmi és nyelvi gazdagodást;

| 1.3 | aggodalmának ad hangot, amiért az európai polgárok úgy érzik, hogy az Európai Unió döntéseit tőlük távol hozzák, és nem jutnak elég információhoz – ez tartózkodáshoz vezet az Európai Unió politikai fejlődésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.3

aggodalmának ad hangot, amiért az európai polgárok úgy érzik, hogy az Európai Unió döntéseit tőlük távol hozzák, és nem jutnak elég információhoz – ez tartózkodáshoz vezet az Európai Unió politikai fejlődésével kapcsolatban;

| 1.4 | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepét az aktív európai polgárság megteremtésében; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepét az aktív európai polgárság megteremtésében;

| 1.5 | üdvözli az aktív európai polgárság támogatását célzó, a 2007–2013 közötti időszakban 235 millió euróval gazdálkodó közösségi cselekvési programot létrehozó határozatra irányuló javaslatot. Ez a program a 2004–2006 közötti időszakra meghirdetett program helyébe lép majd, melynek szerény – 72 millió eurós – költségvetésével kapcsolatban a Régiók Bizottsága sajnálatát fejezte ki fent említett 170/2003. sz. véleményében; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli az aktív európai polgárság támogatását célzó, a 2007–2013 közötti időszakban 235 millió euróval gazdálkodó közösségi cselekvési programot létrehozó határozatra irányuló javaslatot. Ez a program a 2004–2006 közötti időszakra meghirdetett program helyébe lép majd, melynek szerény – 72 millió eurós – költségvetésével kapcsolatban a Régiók Bizottsága sajnálatát fejezte ki fent említett 170/2003. sz. véleményében;

| 1.6 | véleménye szerint az uniós polgárság támogatása olyan több területet átfogó téma, amelyet az Európai Unió más intézkedéseiben is tekintetbe kell venni. Így az oktatás, a kultúra és az ifjúság területén elfogadott programoknak ki kell terjedniük az uniós polgárságra, csakúgy, mint a „Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” Főigazgatóság által az alapvető jogok és az uniós polgárság 2007–2013-as programja keretében kezdeményezett intézkedéseknek; |
| --- | --- |

1.6

véleménye szerint az uniós polgárság támogatása olyan több területet átfogó téma, amelyet az Európai Unió más intézkedéseiben is tekintetbe kell venni. Így az oktatás, a kultúra és az ifjúság területén elfogadott programoknak ki kell terjedniük az uniós polgárságra, csakúgy, mint a „Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” Főigazgatóság által az alapvető jogok és az uniós polgárság 2007–2013-as programja keretében kezdeményezett intézkedéseknek;

| 1.7 | megítélése szerint azonban az olyan programok bizonyos elemei, amelyek az európai polgárok közös értékeivel, valamint történelmük meghatározó eseményeivel kapcsolatosak, jelentős részben alapoznak az „uniós polgárság” gondolatára, és inkább az „Európai polgárokat” programban lenne a helyük; |
| --- | --- |

1.7

megítélése szerint azonban az olyan programok bizonyos elemei, amelyek az európai polgárok közös értékeivel, valamint történelmük meghatározó eseményeivel kapcsolatosak, jelentős részben alapoznak az „uniós polgárság” gondolatára, és inkább az „Európai polgárokat” programban lenne a helyük;

| 1.8 | úgy véli, hogy az uniós polgárság előmozdítását szolgáló projektek javításának első lépése a legjobb gyakorlatok egymással való megosztását helyi és regionális szinten támogató intézkedések kidolgozása; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy az uniós polgárság előmozdítását szolgáló projektek javításának első lépése a legjobb gyakorlatok egymással való megosztását helyi és regionális szinten támogató intézkedések kidolgozása;

| 1.9 | üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit, melyekkel a tárgyalt javaslat kidolgozásának keretében nagyszabású nyilvános konzultációt hívott életre, melynek záróakkordjaként a Régiók Bizottságának bevonásával 2005. február 3–4-én konzultációs fórumot rendezett; |
| --- | --- |

1.9

üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit, melyekkel a tárgyalt javaslat kidolgozásának keretében nagyszabású nyilvános konzultációt hívott életre, melynek záróakkordjaként a Régiók Bizottságának bevonásával 2005. február 3–4-én konzultációs fórumot rendezett;

| 1.10 | egyetért azzal, hogy a cselekvési programban elsőbbséget élveznek a testvérvárosi kapcsolatok, melyekre a javaslat a program teljes költségvetésének kis híján egyharmadát szánja; |
| --- | --- |

1.10

egyetért azzal, hogy a cselekvési programban elsőbbséget élveznek a testvérvárosi kapcsolatok, melyekre a javaslat a program teljes költségvetésének kis híján egyharmadát szánja;

| 1.11 | mindazonáltal megállapítja, hogy az új program pénzügyi terve alapján a finanszírozott projektek számának csökkenése várható, és aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy ez eltántoríthatja a projektek kezdeményezőit; |
| --- | --- |

1.11

mindazonáltal megállapítja, hogy az új program pénzügyi terve alapján a finanszírozott projektek számának csökkenése várható, és aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy ez eltántoríthatja a projektek kezdeményezőit;

| 1.12 | megítélése szerint a tagállami jogszabályokat tiszteletben tartva a testvérvárosi kapcsolatok analógiájára a többi helyi és regionális önkormányzat által létrehozandó partnerségeket is elő kell segíteni; |
| --- | --- |

1.12

megítélése szerint a tagállami jogszabályokat tiszteletben tartva a testvérvárosi kapcsolatok analógiájára a többi helyi és regionális önkormányzat által létrehozandó partnerségeket is elő kell segíteni;

| 1.13 | megítélése szerint a több nemzeti kultúrával érintkező, határokon átnyúló térségek a legígéretesebbek az európai identitás kialakulása szempontjából, és támogatásáról biztosítja azt a – különösen a Regionális Főigazgatóság keretében elindult – gondolkodási folyamatot, mely az európai polgárság dimenzióját integráló, határokon átnyúló együttműködési struktúrák kialakítására irányul; |
| --- | --- |

1.13

megítélése szerint a több nemzeti kultúrával érintkező, határokon átnyúló térségek a legígéretesebbek az európai identitás kialakulása szempontjából, és támogatásáról biztosítja azt a – különösen a Regionális Főigazgatóság keretében elindult – gondolkodási folyamatot, mely az európai polgárság dimenzióját integráló, határokon átnyúló együttműködési struktúrák kialakítására irányul;

| 1.14 | egyetért a programnak az EFTA-országok, az Európai Gazdasági Térségről szóló egyezmény aláírói, az előcsatlakozási stratégiával rendelkező tagjelölt országok, valamint – a 2003. június 19–20-án Thesszaloníkiben tartott Európai Tanács következtetéseinek megfelelően – a nyugat-balkáni országok számára való megnyitásának elvével, azonban sajnálja, hogy a határozatjavaslat figyelmen kívül hagyja az Unió területén kívül tartózkodó uniós polgárokat; |
| --- | --- |

1.14

egyetért a programnak az EFTA-országok, az Európai Gazdasági Térségről szóló egyezmény aláírói, az előcsatlakozási stratégiával rendelkező tagjelölt országok, valamint – a 2003. június 19–20-án Thesszaloníkiben tartott Európai Tanács következtetéseinek megfelelően – a nyugat-balkáni országok számára való megnyitásának elvével, azonban sajnálja, hogy a határozatjavaslat figyelmen kívül hagyja az Unió területén kívül tartózkodó uniós polgárokat;

| 1.15 | egyetért az aktív európai civil társadalom támogatásával, és hangsúlyozza, hogy az ehhez kapcsolódó projekteknek elsőbbséget kell élvezniük; |
| --- | --- |

1.15

egyetért az aktív európai civil társadalom támogatásával, és hangsúlyozza, hogy az ehhez kapcsolódó projekteknek elsőbbséget kell élvezniük;

| 1.16 | kiemeli az aktív tájékoztatási és kommunikációs politika hosszú távú jelentőségét, melyet hasznosabbnak tart a nagy feltűnést keltő, de gyakran elhanyagolható hatású rendezvények rendszeressé tételénél; |
| --- | --- |

1.16

kiemeli az aktív tájékoztatási és kommunikációs politika hosszú távú jelentőségét, melyet hasznosabbnak tart a nagy feltűnést keltő, de gyakran elhanyagolható hatású rendezvények rendszeressé tételénél;

| 1.17 | üdvözli a programok kedvezményezettjeit sújtó adminisztratív kötöttségek enyhítése érdekében tett erőfeszítéseket, melyek mindemellett tiszteletben tartják a hatályos – még tökéletesítésre szoruló – pénzügyi szabályokat; |
| --- | --- |

1.17

üdvözli a programok kedvezményezettjeit sújtó adminisztratív kötöttségek enyhítése érdekében tett erőfeszítéseket, melyek mindemellett tiszteletben tartják a hatályos – még tökéletesítésre szoruló – pénzügyi szabályokat;

| 1.18 | üdvözli a tervezett monitoring- és értékelési folyamatot, ezen belül a 2010-re, 2011-re és 2015-re előirányzott három jelentést, de sajnálja, hogy nem áll rendelkezésre köztes értékelés a 2004–2006-os hároméves programról. |
| --- | --- |

1.18

üdvözli a tervezett monitoring- és értékelési folyamatot, ezen belül a 2010-re, 2011-re és 2015-re előirányzott három jelentést, de sajnálja, hogy nem áll rendelkezésre köztes értékelés a 2004–2006-os hároméves programról.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | kívánatosnak tartja, hogy az Európai Parlament és a Tanács haladéktalanul fogadják el ezt a határozatot, így biztosítva a jelenleg a 2004–2006-os hároméves program keretében folytatott tevékenységek folyamatosságát; |
| --- | --- |

2.1

kívánatosnak tartja, hogy az Európai Parlament és a Tanács haladéktalanul fogadják el ezt a határozatot, így biztosítva a jelenleg a 2004–2006-os hároméves program keretében folytatott tevékenységek folyamatosságát;

| 2.2 | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy valamennyi javaslatába, így különösen az oktatás, a kultúra, az ifjúság és az alapvető jogok védelme területén kidolgozandókba, építse be az uniós polgárság gondolatát, és más programok bizonyos elemeit – amennyiben azok elsősorban az uniós polgárság népszerűsítésére irányulnak – csoportosítsa át ebbe a programba; |
| --- | --- |

2.2

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy valamennyi javaslatába, így különösen az oktatás, a kultúra, az ifjúság és az alapvető jogok védelme területén kidolgozandókba, építse be az uniós polgárság gondolatát, és más programok bizonyos elemeit – amennyiben azok elsősorban az uniós polgárság népszerűsítésére irányulnak – csoportosítsa át ebbe a programba;

| 2.3 | véleménye szerint a tervezett pénzügyi keret növelésére és önálló költségvetési tételként való szerepeltetésére van szükség az európai polgárság új tagállamokban történő támogatása érdekében; |
| --- | --- |

2.3

véleménye szerint a tervezett pénzügyi keret növelésére és önálló költségvetési tételként való szerepeltetésére van szükség az európai polgárság új tagállamokban történő támogatása érdekében;

| 2.4 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a testvérvárosi kapcsolatok sűrűbben hálózzák be Európát, és javasolja, hogy más helyi és regionális önkormányzatokat is ösztönözzenek a testvérvárosi kapcsolatok analógiájára kialakított partnerségek létrehozására, illetve a létező partnerségekben való részvételre, ihletet merítve a már megismert legjobb gyakorlatokból; |
| --- | --- |

2.4

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a testvérvárosi kapcsolatok sűrűbben hálózzák be Európát, és javasolja, hogy más helyi és regionális önkormányzatokat is ösztönözzenek a testvérvárosi kapcsolatok analógiájára kialakított partnerségek létrehozására, illetve a létező partnerségekben való részvételre, ihletet merítve a már megismert legjobb gyakorlatokból;

| 2.5 | megítélése szerint különös figyelmet érdemel az európai polgárság támogatása a határokon átnyúló térségekben; |
| --- | --- |

2.5

megítélése szerint különös figyelmet érdemel az európai polgárság támogatása a határokon átnyúló térségekben;

| 2.6 | annak megfontolását kéri, hogyan lehetne az európai polgárságot az Unió területén kívül tartózkodó uniós polgárok körében is népszerűsíteni; |
| --- | --- |

2.6

annak megfontolását kéri, hogyan lehetne az európai polgárságot az Unió területén kívül tartózkodó uniós polgárok körében is népszerűsíteni;

| 2.7 | ösztönzi egy nem utolsósorban a fiatalokat megcélzó, hosszú távú tájékoztatási és kommunikációs politika kialakítását, mely egyértelmű európai arculattal rendelkezne; |
| --- | --- |

2.7

ösztönzi egy nem utolsósorban a fiatalokat megcélzó, hosszú távú tájékoztatási és kommunikációs politika kialakítását, mely egyértelmű európai arculattal rendelkezne;

| 2.8 | kéri az adminisztratív kötöttségek enyhítését célzó erőfeszítések folytatását; |
| --- | --- |

2.8

kéri az adminisztratív kötöttségek enyhítését célzó erőfeszítések folytatását;

| 2.9 | kívánatosnak tartja, hogy a helyi és regionális hatóságok tevékeny szerepet játsszanak a tájékoztatási és kommunikációs politika megvalósításában; |
| --- | --- |

2.9

kívánatosnak tartja, hogy a helyi és regionális hatóságok tevékeny szerepet játsszanak a tájékoztatási és kommunikációs politika megvalósításában;

| 2.10 | javasolja az európai polgárságra való iskolai és egyetemi nevelést elősegítő ajánlás kidolgozását. Az oktatás kérdésében illetékes önkormányzatok képviseletében részt kíván venni ebben az Európai Bizottság irányítása alatt kidolgozandó intézkedésben. |
| --- | --- |

2.10

javasolja az európai polgárságra való iskolai és egyetemi nevelést elősegítő ajánlás kidolgozását. Az oktatás kérdésében illetékes önkormányzatok képviseletében részt kíván venni ebben az Európai Bizottság irányítása alatt kidolgozandó intézkedésben.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL L 30., 2004.2.4., 6. o.

1

(2)  HL C 73., 2004.3.23., 46. o.

2

(3)  HL C 73., 2003.3.26., 46. o.

3

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/84

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Jelentés az Európai Unió erdészeti stratégiájának alkalmazásáról”

(2006/C 115/19)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére az Európai Tanács és az Európai Parlament részére az Európai Unió erdészeti stratégiájának alkalmazásáról (COM (2005) 84 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. március 17-i határozatára arra vonatkozóan, hogy a tárggyal kapcsolatosan az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése értelmében konzultál a Régiók Bizottságával,

tekintettel a Háromtagú Elnökség 2004. november 16-i határozatára arra vonatkozóan, hogy a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság kapjon megbízást a témával kapcsolatos vélemény kidolgozására,

tekintettel a Tanácsnak az Európai Unió erdészeti stratégiájáról szóló, 1998. december 15-i állásfoglalására,

tekintettel1997. november 19-i véleményére az „Erdőhasználat, erdőgazdálkodás és -védelem az Európai Unióban” témájában (CdR 268/1997) (1),

tekintettel1999. november 18-i véleményére az alábbi tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére az Európai Unió erdészeti stratégiájáról” (CdR 184/1999) (2)

tekintettel a Régiók Bizottsága 2003. február 12-i véleményére a Közösségben található erdők és a környezetvédelmi kölcsönhatások monitorozására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatról (Forest Focus) (CdR 345/2002) (3),

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2005. október 6-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 213/2005 rev. 1 – előadó: Enrico Borghi, Vogogna önkormányzatának tagja (IT/ALDE))

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | kedvezően értékeli, hogy az Európai Bizottság jelentést készített a Tanács 1998. december 15-i állásfoglalásában tárgyalt erdészeti stratégia megvalósításáról; |
| --- | --- |

1.1

kedvezően értékeli, hogy az Európai Bizottság jelentést készített a Tanács 1998. december 15-i állásfoglalásában tárgyalt erdészeti stratégia megvalósításáról;

| 1.2 | megelégedettségét fejezi ki amiatt, hogy valamennyi közösségi intézmény vizsgálja ezt a dokumentumot, ami jelzi, hogy az erdészeti témakör egyre szélesebb körű érdeklődést vált ki; |
| --- | --- |

1.2

megelégedettségét fejezi ki amiatt, hogy valamennyi közösségi intézmény vizsgálja ezt a dokumentumot, ami jelzi, hogy az erdészeti témakör egyre szélesebb körű érdeklődést vált ki;

| 1.3 | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság:






  — | nem alkot explicit véleményt a stratégia által elért eredményekről; |
| --- | --- | --- |

1.3

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság:

—

nem alkot explicit véleményt a stratégia által elért eredményekről;

| — | megerősíti, hogy továbbra is érvényesek a stratégia alapelvei és alapelemei: a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdő többfunkciós szerepe, valamint a nemzeti erdészeti programokra való hivatkozás; |
| --- | --- |

—

megerősíti, hogy továbbra is érvényesek a stratégia alapelvei és alapelemei: a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdő többfunkciós szerepe, valamint a nemzeti erdészeti programokra való hivatkozás;

| — | megítélése szerint újra meg kell találni a stratégia helyét a „megváltozott politikai kontextusban”; |
| --- | --- |

—

megítélése szerint újra meg kell találni a stratégia helyét a „megváltozott politikai kontextusban”;

| — | javasolja a fenntartható erdőgazdálkodás európai cselekvési tervének kialakítását, a jelenlegi eszközök felülvizsgálatát az erdőkre ható, különböző ágazati politikák közötti koordináció és együttműködés megkönnyítése érdekében, valamint az Erdészeti Állandó Bizottság felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

javasolja a fenntartható erdőgazdálkodás európai cselekvési tervének kialakítását, a jelenlegi eszközök felülvizsgálatát az erdőkre ható, különböző ágazati politikák közötti koordináció és együttműködés megkönnyítése érdekében, valamint az Erdészeti Állandó Bizottság felülvizsgálatát;

| 1.4 | megjegyzi, hogy sem a hatályos EU-Szerződés, sem az új alkotmányszerződés nem tartalmaz közös erdészeti politikát, és a faanyagot sem tünteti fel a mezőgazdasági termékek között; ebből az következik, hogy európai szinten csupán a koordinációs és a környezetvédelmi politikai eszköz, valamint a mezőgazdasági szabályozás területén az erdők javára eszközölt beavatkozások állnak rendelkezésre, mivel az Európai Bizottság nem kívánt élni kezdeményezési hatáskörével, amely jogalap létrehozására adna lehetőséget; |
| --- | --- |

1.4

megjegyzi, hogy sem a hatályos EU-Szerződés, sem az új alkotmányszerződés nem tartalmaz közös erdészeti politikát, és a faanyagot sem tünteti fel a mezőgazdasági termékek között; ebből az következik, hogy európai szinten csupán a koordinációs és a környezetvédelmi politikai eszköz, valamint a mezőgazdasági szabályozás területén az erdők javára eszközölt beavatkozások állnak rendelkezésre, mivel az Európai Bizottság nem kívánt élni kezdeményezési hatáskörével, amely jogalap létrehozására adna lehetőséget;

| 1.5 | tudomásul veszi azonban az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy – utalva a lisszaboni és a göteborgi stratégiára is – tovább kell fejleszteni a stratégiát a fenntartható erdőgazdálkodás európai cselekvési tervének kidolgozásával, annak érdekében, hogy a jelenleginél strukturáltabb, jobban meghatározott és az egyes tagállamokban nagyobb biztonsággal alkalmazható eszközöket hozzunk létre; |
| --- | --- |

1.5

tudomásul veszi azonban az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy – utalva a lisszaboni és a göteborgi stratégiára is – tovább kell fejleszteni a stratégiát a fenntartható erdőgazdálkodás európai cselekvési tervének kidolgozásával, annak érdekében, hogy a jelenleginél strukturáltabb, jobban meghatározott és az egyes tagállamokban nagyobb biztonsággal alkalmazható eszközöket hozzunk létre;

| 1.6 | utalva az európai stratégia nemzetközi környezetben való megvalósítására, elismeréssel szól a létező dokumentumok és megállapodások részletes felsorolásáról, noha megjegyzi, hogy ezekben az esetekben is alkalmazandó a szubszidiaritás elve; ezért vagy az Uniót alkotó államoknak kell a nemzetközi egyezményeket ratifikálni, vagy pedig együttműködési formák kialakítása szükséges a közösségi szervek részéről; |
| --- | --- |

1.6

utalva az európai stratégia nemzetközi környezetben való megvalósítására, elismeréssel szól a létező dokumentumok és megállapodások részletes felsorolásáról, noha megjegyzi, hogy ezekben az esetekben is alkalmazandó a szubszidiaritás elve; ezért vagy az Uniót alkotó államoknak kell a nemzetközi egyezményeket ratifikálni, vagy pedig együttműködési formák kialakítása szükséges a közösségi szervek részéről;

| 1.7 | úgy véli, hogy az erdők és a vizek – e két elem közötti kapcsolat magától értetődő – nemzetközi kontextusban stratégiai jelentőségű javakat képviselnek; ezekre vonatkozóan közösségi politikát kellene kidolgozni a határozott közös tervre nehezen visszavezethető politikák összessége helyett, különös tekintettel az erdőirtások és az azok következményeként fellépő árvizek közti összefüggésre; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy az erdők és a vizek – e két elem közötti kapcsolat magától értetődő – nemzetközi kontextusban stratégiai jelentőségű javakat képviselnek; ezekre vonatkozóan közösségi politikát kellene kidolgozni a határozott közös tervre nehezen visszavezethető politikák összessége helyett, különös tekintettel az erdőirtások és az azok következményeként fellépő árvizek közti összefüggésre;

Az erdészeti stratégia elemei

A Régiók Bizottsága

| 1.8 | úgy véli, hogy mostanáig az erdészeti/faipari rendszer nem kapott elég figyelmet a gazdasági fejlesztésre irányuló közösségi politikákban; olyannyira, hogy az ágazatot – noha a teljes termelési láncban jelentős foglalkoztatást és üzleti forgalmat generál – marginális jelentőségűnek tekintik; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy mostanáig az erdészeti/faipari rendszer nem kapott elég figyelmet a gazdasági fejlesztésre irányuló közösségi politikákban; olyannyira, hogy az ágazatot – noha a teljes termelési láncban jelentős foglalkoztatást és üzleti forgalmat generál – marginális jelentőségűnek tekintik;

| 1.9 | szükségesnek tekinti, hogy az Európában kitermelt különböző minőségű faanyagok – beleértve az energetikai célú ültetvények faanyagát is – felhasználása hosszú távú közösségi stratégia tárgyát képezze. A faanyag használatának népszerűsítéséhez felvilágosító és kommunikációs kampányokra van szükség, amelyek bemutatják a fa műszaki jellemzőit és a hagyományostól eltérő felhasználási területeit. A cél az, hogy fával pótoljuk az egyéb anyagokat, amelyek összköltsége – tekintetbe véve az élettartamuk végén szükségessé váló hulladékártalmatlanítást – egyre növekszik; |
| --- | --- |

1.9

szükségesnek tekinti, hogy az Európában kitermelt különböző minőségű faanyagok – beleértve az energetikai célú ültetvények faanyagát is – felhasználása hosszú távú közösségi stratégia tárgyát képezze. A faanyag használatának népszerűsítéséhez felvilágosító és kommunikációs kampányokra van szükség, amelyek bemutatják a fa műszaki jellemzőit és a hagyományostól eltérő felhasználási területeit. A cél az, hogy fával pótoljuk az egyéb anyagokat, amelyek összköltsége – tekintetbe véve az élettartamuk végén szükségessé váló hulladékártalmatlanítást – egyre növekszik;

| 1.10 | véleménye szerint a faipari termékek mintájára az egyéb erdőgazdálkodási termékeket is támogatni kell a gazdasági fejlesztésre irányuló politikai intézkedésekkel. A jelentés foglalkozik ezen termékek közül néhánnyal – többek között a parafával, a gyantával, a gyógynövényekkel, a gombákkal és a bogyós gyümölcsökkel –, míg másokat – mint például a vadászati és a méhészeti termékeket, a piniamagot, a szelídgesztenyét és a fűszernövényeket – nem említ; |
| --- | --- |

1.10

véleménye szerint a faipari termékek mintájára az egyéb erdőgazdálkodási termékeket is támogatni kell a gazdasági fejlesztésre irányuló politikai intézkedésekkel. A jelentés foglalkozik ezen termékek közül néhánnyal – többek között a parafával, a gyantával, a gyógynövényekkel, a gombákkal és a bogyós gyümölcsökkel –, míg másokat – mint például a vadászati és a méhészeti termékeket, a piniamagot, a szelídgesztenyét és a fűszernövényeket – nem említ;

| 1.11 | támogatja az erdőtanúsítás fejlesztését, amely a termelők eszközévé kell, hogy váljon saját faanyagaiknak a belső piacon való megjelentetése során. Ily módon a felhasználók és polgárok által érzékelhető verseny jön létre. A tanúsítási rendszerek továbbra is legyenek önkéntesek, elemeikről a különböző ajánló szervezetek döntsenek. A hatóság ne avatkozzon be a különböző rendszerek kidolgozásába szabványok előírása révén, kivéve, ha e szabványok az átláthatóság biztosításához és a rosszhiszemű tájékoztatás megakadályozásához szükségesek; |
| --- | --- |

1.11

támogatja az erdőtanúsítás fejlesztését, amely a termelők eszközévé kell, hogy váljon saját faanyagaiknak a belső piacon való megjelentetése során. Ily módon a felhasználók és polgárok által érzékelhető verseny jön létre. A tanúsítási rendszerek továbbra is legyenek önkéntesek, elemeikről a különböző ajánló szervezetek döntsenek. A hatóság ne avatkozzon be a különböző rendszerek kidolgozásába szabványok előírása révén, kivéve, ha e szabványok az átláthatóság biztosításához és a rosszhiszemű tájékoztatás megakadályozásához szükségesek;

| 1.12 | hasznosnak ítéli a csekélyebb értékű fafeldolgozási melléktermék, a fafeldolgozásból visszamaradt hulladékfa és az energetikai célú ültetvényekből származó faanyag felhasználására irányuló beavatkozások folytatását és erősítését, mégpedig a termelési helyhez közeli területeken való hő- és energiatermelés céljára, az egyéb ásványi tüzelőanyagok kiváltása érdekében. Olyan intézkedéseket kell előirányozni, amelyek lehetővé teszik a faanyagból előállított energia piacának kialakítását; |
| --- | --- |

1.12

hasznosnak ítéli a csekélyebb értékű fafeldolgozási melléktermék, a fafeldolgozásból visszamaradt hulladékfa és az energetikai célú ültetvényekből származó faanyag felhasználására irányuló beavatkozások folytatását és erősítését, mégpedig a termelési helyhez közeli területeken való hő- és energiatermelés céljára, az egyéb ásványi tüzelőanyagok kiváltása érdekében. Olyan intézkedéseket kell előirányozni, amelyek lehetővé teszik a faanyagból előállított energia piacának kialakítását;

| 1.13 | szükségesnek ítéli, hogy a jövőbeni uniós cselekvési terv támogassa az erdészeti ágazat különböző szervezeteit – a földtulajdonosokat és a felhasználást –, és ennek során különös figyelmet szenteljen a termelési lánc elemeinek megszilárdítására, illetve helyreállítására; ezzel egyidejűleg ösztönözni és támogatni kell az erdészeti egyesületeket; |
| --- | --- |

1.13

szükségesnek ítéli, hogy a jövőbeni uniós cselekvési terv támogassa az erdészeti ágazat különböző szervezeteit – a földtulajdonosokat és a felhasználást –, és ennek során különös figyelmet szenteljen a termelési lánc elemeinek megszilárdítására, illetve helyreállítására; ezzel egyidejűleg ösztönözni és támogatni kell az erdészeti egyesületeket;

| 1.14 | tudomásul veszi, hogy az erdők és a fával borított területek többfunkciós szerepe immár széles körben ismert, ez azonban legtöbbször nem a benne rejlő potenciálnak megfelelő mértékben hat ki az érintett zónák gazdaságára és a lakosság jövedelmére; sőt, sok esetben a tulajdonosoknak számot kell vetniük a hatóságok által megszabott kötelmekkel és korlátozásokkal is. E problémára még nincs ellenszer, és a kohéziós, valamint a vidékfejlesztési politikák még nem képesek megfelelően serkenteni az erdős területek gazdaságát. Ennek a problémának – legalább részbeni – megoldása céljából fontos az Európai Bizottság COM(2004) 490 final javaslatában foglalt, az erdészeti és a vidékfejlesztési politikát összekapcsoló intézkedések elfogadása; |
| --- | --- |

1.14

tudomásul veszi, hogy az erdők és a fával borított területek többfunkciós szerepe immár széles körben ismert, ez azonban legtöbbször nem a benne rejlő potenciálnak megfelelő mértékben hat ki az érintett zónák gazdaságára és a lakosság jövedelmére; sőt, sok esetben a tulajdonosoknak számot kell vetniük a hatóságok által megszabott kötelmekkel és korlátozásokkal is. E problémára még nincs ellenszer, és a kohéziós, valamint a vidékfejlesztési politikák még nem képesek megfelelően serkenteni az erdős területek gazdaságát. Ennek a problémának – legalább részbeni – megoldása céljából fontos az Európai Bizottság COM(2004) 490 final javaslatában foglalt, az erdészeti és a vidékfejlesztési politikát összekapcsoló intézkedések elfogadása;

| 1.15 | úgy véli, hogy a foglalkoztatás mennyiségének és minőségének javítására és a társadalmi kohézió növelésére irányuló lisszaboni és göteborgi célkitűzéseket az európai cselekvési terv előkészítésekor is tekintetbe kell venni, mivel ez mind az erdészeti termelési láncban foglalkoztatottakra, mind pedig az érintett területekre vonatkozik; |
| --- | --- |

1.15

úgy véli, hogy a foglalkoztatás mennyiségének és minőségének javítására és a társadalmi kohézió növelésére irányuló lisszaboni és göteborgi célkitűzéseket az európai cselekvési terv előkészítésekor is tekintetbe kell venni, mivel ez mind az erdészeti termelési láncban foglalkoztatottakra, mind pedig az érintett területekre vonatkozik;

| 1.16 | szükségesnek ítéli, hogy az európai cselekvési terv elősegítse az erdészeti szakemberek megfelelő arányban való bevonását az ágazatba; várhatóan ők nagyobb hozzáértéssel rendelkeznek az erdőgazdálkodás továbbfejlesztését illetően. A szakemberek bevonása hozzájárul a termelési lánc megszervezéséhez és támogatásához, valamint a tulajdonosok és az ágazatban működők szervezeteinek létrehozásához is. Az európai cselekvési tervnek tartalmaznia kell a termelési láncban működő munkavállalók megfelelő szakmai fejlődésére és képzésére irányuló programokat és kezdeményezéseket is; |
| --- | --- |

1.16

szükségesnek ítéli, hogy az európai cselekvési terv elősegítse az erdészeti szakemberek megfelelő arányban való bevonását az ágazatba; várhatóan ők nagyobb hozzáértéssel rendelkeznek az erdőgazdálkodás továbbfejlesztését illetően. A szakemberek bevonása hozzájárul a termelési lánc megszervezéséhez és támogatásához, valamint a tulajdonosok és az ágazatban működők szervezeteinek létrehozásához is. Az európai cselekvési tervnek tartalmaznia kell a termelési láncban működő munkavállalók megfelelő szakmai fejlődésére és képzésére irányuló programokat és kezdeményezéseket is;

| 1.17 | kijelenti, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásról, az ágazatot érintő és a környezettel kapcsolatos jogalkotásról, valamint a programok kialakításáról és végrehajtásáról pontos tájékoztatás és felvilágosítás szükséges az érintett területeken, hogy bevonjuk a lakosságot az együttműködésbe, valamint hozzájáruljunk a helyi közösségek társadalmi-kulturális fejlődéséhez; |
| --- | --- |

1.17

kijelenti, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásról, az ágazatot érintő és a környezettel kapcsolatos jogalkotásról, valamint a programok kialakításáról és végrehajtásáról pontos tájékoztatás és felvilágosítás szükséges az érintett területeken, hogy bevonjuk a lakosságot az együttműködésbe, valamint hozzájáruljunk a helyi közösségek társadalmi-kulturális fejlődéséhez;

| 1.18 | támogatja az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, a kormányzással és a kereskedelemmel kapcsolatos cselekvési tervben (FLEGT) az illegális erdőirtás elleni küzdelem, valamint a nemzetközi egyezmények betartásának biztosítása érdekében előirányzott, folyamatban lévő kezdeményezéseket, és kéri azok végrehajtását, valamint kívánatosnak tartja, hogy azok jogalkotási szinten maradéktalanul elfogadásra kerüljenek; |
| --- | --- |

1.18

támogatja az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, a kormányzással és a kereskedelemmel kapcsolatos cselekvési tervben (FLEGT) az illegális erdőirtás elleni küzdelem, valamint a nemzetközi egyezmények betartásának biztosítása érdekében előirányzott, folyamatban lévő kezdeményezéseket, és kéri azok végrehajtását, valamint kívánatosnak tartja, hogy azok jogalkotási szinten maradéktalanul elfogadásra kerüljenek;

| 1.19 | felkéri a közösségi intézményeket, hogy indítsanak kezdeményezéseket az európai termelők védelmére azon területek termékeivel szemben, ahol nem tartják tiszteletben a munkavállalók és a helyi őslakosság védelmére kialakított garanciákat, és a helyi lakosságot gyakran súlyosan kizsákmányolják; |
| --- | --- |

1.19

felkéri a közösségi intézményeket, hogy indítsanak kezdeményezéseket az európai termelők védelmére azon területek termékeivel szemben, ahol nem tartják tiszteletben a munkavállalók és a helyi őslakosság védelmére kialakított garanciákat, és a helyi lakosságot gyakran súlyosan kizsákmányolják;

| 1.20 | megerősíti, hogy egyetért az EU erdős területeket is érintő környezetvédelmi politikáival, valamint üdvözli azt a tényt, hogy Európában állandóan növekszik a védett területek nagysága, a biodiverzitás védelmére irányuló kezdeményezések száma, valamint erősödik az elsivatagosodás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

1.20

megerősíti, hogy egyetért az EU erdős területeket is érintő környezetvédelmi politikáival, valamint üdvözli azt a tényt, hogy Európában állandóan növekszik a védett területek nagysága, a biodiverzitás védelmére irányuló kezdeményezések száma, valamint erősödik az elsivatagosodás elleni küzdelem;

| 1.21 | örömmel veszi tudomásul, hogy a környezetvédelmi politikák egyre inkább az egész európai társadalom közkincsévé válnak, és a közösségi fellépés hozzájárult ezen pozitív eredmények eléréséhez; |
| --- | --- |

1.21

örömmel veszi tudomásul, hogy a környezetvédelmi politikák egyre inkább az egész európai társadalom közkincsévé válnak, és a közösségi fellépés hozzájárult ezen pozitív eredmények eléréséhez;

| 1.22 | hangsúlyozza, hogy az európai cselekvési tervnek elő kell mozdítania az erdőterületek átalakítását, az erdő többfunkciós jellegének kiemelése, a biodiverzitás elősegítése, a táj jellegének megőrzése, valamint a vízkészletek és a levegőminőség védelme érdekében. Meg kell valósítani tehát a fenntartható erdőgazdálkodás Rio de Janeiróban meghatározott elveit, valamint az erdőterületek és a teljes erdészeti termelési lánc éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásáról szóló stratégiai iránymutatásokat; |
| --- | --- |

1.22

hangsúlyozza, hogy az európai cselekvési tervnek elő kell mozdítania az erdőterületek átalakítását, az erdő többfunkciós jellegének kiemelése, a biodiverzitás elősegítése, a táj jellegének megőrzése, valamint a vízkészletek és a levegőminőség védelme érdekében. Meg kell valósítani tehát a fenntartható erdőgazdálkodás Rio de Janeiróban meghatározott elveit, valamint az erdőterületek és a teljes erdészeti termelési lánc éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásáról szóló stratégiai iránymutatásokat;

| 1.23 | Aggodalmát fejezi ki a környezeti károk miatt, amelyeket a környezeti szempontból sebezhető területeken az erdészeti műveletek és kísérő tevékenységek okozhatnak. A magasan fekvő tőzeges területek különösen védelemre szorulnak; |
| --- | --- |

1.23

Aggodalmát fejezi ki a környezeti károk miatt, amelyeket a környezeti szempontból sebezhető területeken az erdészeti műveletek és kísérő tevékenységek okozhatnak. A magasan fekvő tőzeges területek különösen védelemre szorulnak;

| 1.24 | elengedhetetlennek tartja, hogy az európai cselekvési terv tartalmazzon tudományos és technológiai kutatási kezdeményezéseket is, amelyek különösen az alábbiakra vonatkoznak:






  — | a faanyag innovatív felhasználása, különösen az építőiparban és a faszerkezetek egyéb alapanyagai esetében; |
| --- | --- | --- |

1.24

elengedhetetlennek tartja, hogy az európai cselekvési terv tartalmazzon tudományos és technológiai kutatási kezdeményezéseket is, amelyek különösen az alábbiakra vonatkoznak:

—

a faanyag innovatív felhasználása, különösen az építőiparban és a faszerkezetek egyéb alapanyagai esetében;

| — | erdészeti járművek és technológiák innovációja; |
| --- | --- |

—

erdészeti járművek és technológiák innovációja;

| — | a többfunkciós jelleg kialakítására irányuló erdőgazdálkodás; |
| --- | --- |

—

a többfunkciós jelleg kialakítására irányuló erdőgazdálkodás;

| 1.25 | úgy véli, hogy a kutatás szempontjából a legsürgetőbb kérdések a következők: az erdősítés módjai, az erdőállomány újraerdősítés révén történő regenerálása és a szén rövid és hosszú távon való megkötését elősegítő erdőgazdálkodás. Ezen kutatási elveket megfelelő módon tekintetbe kell venni a hetedik keretprogramban, figyelemmel az európai régiók eltérő környezeti és éghajlatai adottságaira; |
| --- | --- |

1.25

úgy véli, hogy a kutatás szempontjából a legsürgetőbb kérdések a következők: az erdősítés módjai, az erdőállomány újraerdősítés révén történő regenerálása és a szén rövid és hosszú távon való megkötését elősegítő erdőgazdálkodás. Ezen kutatási elveket megfelelő módon tekintetbe kell venni a hetedik keretprogramban, figyelemmel az európai régiók eltérő környezeti és éghajlatai adottságaira;

| 1.26 | bízik abban, hogy az európai cselekvési terv fenntartható, európai szinten tervezett kezdeményezéseket tartalmaz, amelyek célja a közvélemény tudatosságának növelése a közösségi erdőterületek sokféle aspektusára és kedvező hatásaira vonatkozóan. Különösen nagy szükség van a mindenki érdeklődésére számot tartó, valamint kifejezetten a fiataloknak szánt információs intézkedésekre, továbbá a védett területeknek, valamint az erdészeti termelési lánc és a fát nyersanyagként használó üzemek különböző helyszíneinek felkeresését magukban foglaló programokra; |
| --- | --- |

1.26

bízik abban, hogy az európai cselekvési terv fenntartható, európai szinten tervezett kezdeményezéseket tartalmaz, amelyek célja a közvélemény tudatosságának növelése a közösségi erdőterületek sokféle aspektusára és kedvező hatásaira vonatkozóan. Különösen nagy szükség van a mindenki érdeklődésére számot tartó, valamint kifejezetten a fiataloknak szánt információs intézkedésekre, továbbá a védett területeknek, valamint az erdészeti termelési lánc és a fát nyersanyagként használó üzemek különböző helyszíneinek felkeresését magukban foglaló programokra;

| 1.27 | emlékeztet arra, hogy a cselekvési tervet ki kell egészíteni az erdők és fával borított területek tűzvész, szennyezés és biotikus hatóanyagok elleni védelmére vonatkozó pontos útmutatásokkal, valamint annak kiemelésével, hogy az erdők és fával borított területek védelmet biztosíthatnak a földcsuszamlásokkal, lavinákkal és árvizekkel szemben; |
| --- | --- |

1.27

emlékeztet arra, hogy a cselekvési tervet ki kell egészíteni az erdők és fával borított területek tűzvész, szennyezés és biotikus hatóanyagok elleni védelmére vonatkozó pontos útmutatásokkal, valamint annak kiemelésével, hogy az erdők és fával borított területek védelmet biztosíthatnak a földcsuszamlásokkal, lavinákkal és árvizekkel szemben;

| 1.28 | úgy véli, hogy a tagállamok az adórendszer által jelentős eszközzel rendelkeznek az erdészeti politikával kapcsolatos – különösképpen az egyesületek létrehozására vonatkozó, vagy szociális és környezetvédelmi jelentőségű – javaslatok és irányelvek ösztönzéséhez és támogatásához. A cselekvési terv információkkal szolgálhatna az egyes tagállamokban már érvényes intézkedésekről, valamint elősegíthetné a kapcsolatokra vonatkozó kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

1.28

úgy véli, hogy a tagállamok az adórendszer által jelentős eszközzel rendelkeznek az erdészeti politikával kapcsolatos – különösképpen az egyesületek létrehozására vonatkozó, vagy szociális és környezetvédelmi jelentőségű – javaslatok és irányelvek ösztönzéséhez és támogatásához. A cselekvési terv információkkal szolgálhatna az egyes tagállamokban már érvényes intézkedésekről, valamint elősegíthetné a kapcsolatokra vonatkozó kezdeményezéseket.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | javasolja, hogy kutassák fel valamennyi lehetőséget a közösségi erdészeti stratégia jogalapjának megteremtéséhez, tekintetbe véve, hogy ez a terület időközben globális jelentőségre tett szert; |
| --- | --- |

2.1

javasolja, hogy kutassák fel valamennyi lehetőséget a közösségi erdészeti stratégia jogalapjának megteremtéséhez, tekintetbe véve, hogy ez a terület időközben globális jelentőségre tett szert;

| 2.2 | azzal a kérelemmel fordul a közösségi intézményekhez, hogy dolgozzanak az Európai Bizottság javaslatának minél előbbi végrehajtása érdekében – amennyiben az nem kerül módosításra –, és biztosítsák, hogy a jövőbeni európai cselekvési terv ne csupán iránymutatást jelentsen majd a tagállamok számára, hanem határozza meg a megvalósításához kapcsolódó konkrét hatásköröket és erőforrásokat is; |
| --- | --- |

2.2

azzal a kérelemmel fordul a közösségi intézményekhez, hogy dolgozzanak az Európai Bizottság javaslatának minél előbbi végrehajtása érdekében – amennyiben az nem kerül módosításra –, és biztosítsák, hogy a jövőbeni európai cselekvési terv ne csupán iránymutatást jelentsen majd a tagállamok számára, hanem határozza meg a megvalósításához kapcsolódó konkrét hatásköröket és erőforrásokat is;

| 2.3 | úgy véli, hogy az európai cselekvési tervet abban bízva kell elfogadni, hogy a nemzeti erdészeti programok az előre kitűzött határidőkön belül elkészülnek, ily módon azok a terv iránymutatásait is tekintetbe tudják venni; |
| --- | --- |

2.3

úgy véli, hogy az európai cselekvési tervet abban bízva kell elfogadni, hogy a nemzeti erdészeti programok az előre kitűzött határidőkön belül elkészülnek, ily módon azok a terv iránymutatásait is tekintetbe tudják venni;

| 2.4 | javasolja, hogy a terv tartalmazzon az erdészeti termelési lánc különböző elemeinek támogatására vonatkozó javaslatokat, ösztönzési formák létrehozásával, a lánc működésének biztosítása, a csekély gazdasági értékű vagy gazdasági szempontból értéktelen erdők gondozása, a tulajdonosok és a fenntartók – az erdészeti szakembereket is magukban foglaló – szervezeteinek létrehozása, a regionális vagy a helyi hatóságok programjaiban már szereplő beruházások, kezdeményezések, szociális, környezetvédelmi és az erdők védelmére irányuló szolgáltatások létrehozása és fenntartása céljából; |
| --- | --- |

2.4

javasolja, hogy a terv tartalmazzon az erdészeti termelési lánc különböző elemeinek támogatására vonatkozó javaslatokat, ösztönzési formák létrehozásával, a lánc működésének biztosítása, a csekély gazdasági értékű vagy gazdasági szempontból értéktelen erdők gondozása, a tulajdonosok és a fenntartók – az erdészeti szakembereket is magukban foglaló – szervezeteinek létrehozása, a regionális vagy a helyi hatóságok programjaiban már szereplő beruházások, kezdeményezések, szociális, környezetvédelmi és az erdők védelmére irányuló szolgáltatások létrehozása és fenntartása céljából;

| 2.5 | felhívja a figyelmet arra, hogy a lehető legnagyobb eltökéltséggel kell eljárni az új nemzetközi erdészeti megállapodás megkötése érdekében, hogy nemzetközi szinten ténylegesen végrehajtható egyezmények jöjjenek létre; egy ilyen megállapodás világszerte érvényes eszköz lenne a fenntartható gazdálkodás területén, és általa végre lehetne hajtani a Tanács 2005. április 26-i következtetéseit; |
| --- | --- |

2.5

felhívja a figyelmet arra, hogy a lehető legnagyobb eltökéltséggel kell eljárni az új nemzetközi erdészeti megállapodás megkötése érdekében, hogy nemzetközi szinten ténylegesen végrehajtható egyezmények jöjjenek létre; egy ilyen megállapodás világszerte érvényes eszköz lenne a fenntartható gazdálkodás területén, és általa végre lehetne hajtani a Tanács 2005. április 26-i következtetéseit;

| 2.6 | ismételten javasolja, hogy élvezzen elsőbbséget az erdőgazdálkodási és a faipari tevékenység közötti kapcsolat, az európai faanyag különböző típusainak kereskedelme, valamint a teljes termelési lánc támogatása, mégpedig oly módon, hogy az Európai Bizottság szolgálatai között a lehető legnagyobb fokú koordináció jön létre; |
| --- | --- |

2.6

ismételten javasolja, hogy élvezzen elsőbbséget az erdőgazdálkodási és a faipari tevékenység közötti kapcsolat, az európai faanyag különböző típusainak kereskedelme, valamint a teljes termelési lánc támogatása, mégpedig oly módon, hogy az Európai Bizottság szolgálatai között a lehető legnagyobb fokú koordináció jön létre;

| 2.7 | elengedhetetlennek tartja az erdőgazdálkodásból származó megújuló energiaforrások felhasználási lehetőségeinek javítását és továbbfejlesztését, illetve azoknak az Európai Bizottság megújuló energiaforrásokra vonatkozó tematikus stratégiájába való jobb integrálását oly módon, hogy az konkrét előnyöket biztosítson az erdészeti ágazat számára; |
| --- | --- |

2.7

elengedhetetlennek tartja az erdőgazdálkodásból származó megújuló energiaforrások felhasználási lehetőségeinek javítását és továbbfejlesztését, illetve azoknak az Európai Bizottság megújuló energiaforrásokra vonatkozó tematikus stratégiájába való jobb integrálását oly módon, hogy az konkrét előnyöket biztosítson az erdészeti ágazat számára;

| 2.8 | szükségesnek tartja, hogy az európai cselekvési terv foglalkozzon az erdők és a fával borított területek által nyújtott környezeti, idegenforgalmi, kulturális és társadalmi értékteremtő szolgáltatások témájával, oly módon, hogy ezeket önmaguk értékén becsüli meg, valamint gazdasági szempontú értékelési módozatokat is feltüntet azért, hogy a tulajdonosokat és a fenntartókat arra ösztönözze, hogy ezeket a szolgáltatásokat a piac részére önkéntesen nyújtsák. Ha ilyen piac nem létezik, az uniós cselekvési tervben olyan módszert, illetve intézkedéseket kell javasolni, amelyek előmozdítják a számszerűsített környezeti haszon átadását a tulajdonosok, illetve a fenntartók részére; |
| --- | --- |

2.8

szükségesnek tartja, hogy az európai cselekvési terv foglalkozzon az erdők és a fával borított területek által nyújtott környezeti, idegenforgalmi, kulturális és társadalmi értékteremtő szolgáltatások témájával, oly módon, hogy ezeket önmaguk értékén becsüli meg, valamint gazdasági szempontú értékelési módozatokat is feltüntet azért, hogy a tulajdonosokat és a fenntartókat arra ösztönözze, hogy ezeket a szolgáltatásokat a piac részére önkéntesen nyújtsák. Ha ilyen piac nem létezik, az uniós cselekvési tervben olyan módszert, illetve intézkedéseket kell javasolni, amelyek előmozdítják a számszerűsített környezeti haszon átadását a tulajdonosok, illetve a fenntartók részére;

| 2.9 | kéri, hogy az európai cselekvési terv tartalmazza azt, hogy a hatóságok által finanszírozott intézkedéseket a tulajdonosok és termelők szervezetei hajthassák végre, amennyiben ezt kívánják és erre kapacitásuk van; |
| --- | --- |

2.9

kéri, hogy az európai cselekvési terv tartalmazza azt, hogy a hatóságok által finanszírozott intézkedéseket a tulajdonosok és termelők szervezetei hajthassák végre, amennyiben ezt kívánják és erre kapacitásuk van;

| 2.10 | elengedhetetlennek ítéli, hogy az európai cselekvési terv tartalmazza azon – a tagállamok és az egyéb hatóságok számára hasznos – alapelemeket, amelyek segítségével felülvizsgálható a jelenleg hatályban lévő joganyag, amelynek néhány aspektusa bizonyosan akadályozza a közösségi célok megvalósítását; e tekintetben minden szinten szükség van az eljárások adminisztratív egyszerűsítésére irányuló intézkedésekre; |
| --- | --- |

2.10

elengedhetetlennek ítéli, hogy az európai cselekvési terv tartalmazza azon – a tagállamok és az egyéb hatóságok számára hasznos – alapelemeket, amelyek segítségével felülvizsgálható a jelenleg hatályban lévő joganyag, amelynek néhány aspektusa bizonyosan akadályozza a közösségi célok megvalósítását; e tekintetben minden szinten szükség van az eljárások adminisztratív egyszerűsítésére irányuló intézkedésekre;

| 2.11 | elfogadja az Európai Bizottság javaslatát az Erdészeti Állandó Bizottság felülvizsgálatára vonatkozóan, annak érdekében, hogy az alkalmassá váljon az együttműködésre az európai cselekvési terv kialakítását és végrehajtását, valamint a tagállamokkal való önálló kapcsolatok fenntartását illetően; |
| --- | --- |

2.11

elfogadja az Európai Bizottság javaslatát az Erdészeti Állandó Bizottság felülvizsgálatára vonatkozóan, annak érdekében, hogy az alkalmassá váljon az együttműködésre az európai cselekvési terv kialakítását és végrehajtását, valamint a tagállamokkal való önálló kapcsolatok fenntartását illetően;

| 2.12 | elengedhetetlennek tartja, hogy az erdészet érdekeit az Európai Bizottságon belül mind szerkezetileg, mind pedig személyzetileg olyan módon erősítsék, hogy a közösségi cselekvési terv hatékonyan végrehajtható legyen; |
| --- | --- |

2.12

elengedhetetlennek tartja, hogy az erdészet érdekeit az Európai Bizottságon belül mind szerkezetileg, mind pedig személyzetileg olyan módon erősítsék, hogy a közösségi cselekvési terv hatékonyan végrehajtható legyen;

| 2.13 | javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok hozzanak létre egy erdészeti tudományos-technikai fórumot, és hívják meg résztvevőként az egyetemek, a kutatási központok, a szakegyesületek képviselőit; e testület feladata az lenne, hogy terjessze az Unió különböző típusú erdőterületeinek milyenségével, jellemzőivel és problematikáival kapcsolatos közös tudásanyagot; a fórum tevékenységét az Európai Bizottságnak kell koordinálnia és finanszíroznia; |
| --- | --- |

2.13

javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok hozzanak létre egy erdészeti tudományos-technikai fórumot, és hívják meg résztvevőként az egyetemek, a kutatási központok, a szakegyesületek képviselőit; e testület feladata az lenne, hogy terjessze az Unió különböző típusú erdőterületeinek milyenségével, jellemzőivel és problematikáival kapcsolatos közös tudásanyagot; a fórum tevékenységét az Európai Bizottságnak kell koordinálnia és finanszíroznia;

| 2.14 | kéri – tekintve az erdészeti politika stratégiai jelentőségét a helyi közösségek jövője szempontjából – hogy az európai cselekvési terv javaslatával kapcsolatban kérjék ki az RB véleményét: mindezt annak figyelembevételével is, hogy az erdészet számos tagállamban a regionális és a helyi hatóságok illetékességi körébe tartozik. |
| --- | --- |

2.14

kéri – tekintve az erdészeti politika stratégiai jelentőségét a helyi közösségek jövője szempontjából – hogy az európai cselekvési terv javaslatával kapcsolatban kérjék ki az RB véleményét: mindezt annak figyelembevételével is, hogy az erdészet számos tagállamban a regionális és a helyi hatóságok illetékességi körébe tartozik.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 64., 1998. 02. 27., 25. o.

1

(2)  HL C 57., 2000. 02. 29., 96. o.

2

(3)  HL C 128., 2003. 05. 29., 41. o.

3

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/88

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a klímaváltozás elleni küzdelemhez”

(2006/C 115/20)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unió egyesült királyságbeli elnökségének azon 2005. június 30-i felkérésére, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján készítsen jelentést „A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a klímaváltozás elleni küzdelemhez” címmel;

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2005. július 25-én hozott határozatára, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti témában jelentést készítsen;

tekintettel a 2005. március 22–23-i Európai Tanács és a 2005. március 7-i Környezetvédelmi Tanács elnökségi következtetéseire;

tekintettel a Régiók Bizottsága 2000. szeptember 21-én, a Zöld könyv az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának Európai Unión belüli kereskedelméről tárgyban megfogalmazott véleményére, valamint az Európai Bizottság közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére: Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi politikák és intézkedések: Úton az Európai Klímaváltozási Program (ECCP) felé, COM(2000) 87 final és COM(2000) 88 final – (CdR 189/2000 fin (1));

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2005. június 28-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 65/2005 rév. 1) az Európai Bizottságnak a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére a következő tárgyban írott közleményéről: „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” (COM(2005) 35 final);

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2005. október 6-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 215/2005 rev 1 – előadó: Ken Bodfish, Brighton & Hove város tanácsának vezetője, UK/PES);

Mivel:

| 1. | a klíma változóban van; a tudósok világszerte felismerték, hogy 2100-ra 1,4–5,8 °C-os hőmérséklet-emelkedésre számíthatunk; |
| --- | --- |

1.

a klíma változóban van; a tudósok világszerte felismerték, hogy 2100-ra 1,4–5,8 °C-os hőmérséklet-emelkedésre számíthatunk;

| 2. | az EU Miniszterek Tanácsa 1996-ban kijelentette, hogy „úgy véli, hogy a globális középhőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti korszakban mért értéket”; |
| --- | --- |

2.

az EU Miniszterek Tanácsa 1996-ban kijelentette, hogy „úgy véli, hogy a globális középhőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti korszakban mért értéket”;

| 3. | a klímaváltozás eredményeit az egész világon érezni fogják, mindenekelőtt helyi szinten, olyan hatások révén, mint például a terméshozamok csökkenése; árvizek; erdőtüzek; a talaj károsodása és eróziója; vízhasználati korlátozások; a közúti és vasúti infrastruktúra károsodása; a biodiverzitás csökkenése; kimaradások az áramellátásban; a fosszilis tüzelőanyagok tartalékainak csökkenése; szerkezeti károk és a vízszintek csökkenése; hősziget- (2) és levegőminőségi problémák; |
| --- | --- |

3.

a klímaváltozás eredményeit az egész világon érezni fogják, mindenekelőtt helyi szinten, olyan hatások révén, mint például a terméshozamok csökkenése; árvizek; erdőtüzek; a talaj károsodása és eróziója; vízhasználati korlátozások; a közúti és vasúti infrastruktúra károsodása; a biodiverzitás csökkenése; kimaradások az áramellátásban; a fosszilis tüzelőanyagok tartalékainak csökkenése; szerkezeti károk és a vízszintek csökkenése; hősziget- (2) és levegőminőségi problémák;

| 4. | a szélsőséges időjárási körülményeknek, például az áradásoknak már most is jelentős hatásuk van az európai gazdaságra, s a prognosztizált további klímaváltozással ez katasztrofálisnak bizonyulhat; |
| --- | --- |

4.

a szélsőséges időjárási körülményeknek, például az áradásoknak már most is jelentős hatásuk van az európai gazdaságra, s a prognosztizált további klímaváltozással ez katasztrofálisnak bizonyulhat;

| 5. | kétségtelen, hogy a klímaváltozás megelőzésében születnek eredmények, azonban a már felmerülő hatások enyhítése, illetve az azokhoz való alkalmazkodás kombinációjára is szükség lesz; |
| --- | --- |

5.

kétségtelen, hogy a klímaváltozás megelőzésében születnek eredmények, azonban a már felmerülő hatások enyhítése, illetve az azokhoz való alkalmazkodás kombinációjára is szükség lesz;

| 6. | a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a klímaváltozás figyelésében és felmérésében, a helyi és regionális közösségek lehetséges hatásokról való tájékoztatásában, valamint a klímaváltozás hatásainak enyhítésére és a hozzájuk való alkalmazkodásra, illetve a fenntartható energiafelhasználás ösztönzésére irányuló stratégiák kidolgozásában; |
| --- | --- |

6.

a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a klímaváltozás figyelésében és felmérésében, a helyi és regionális közösségek lehetséges hatásokról való tájékoztatásában, valamint a klímaváltozás hatásainak enyhítésére és a hozzájuk való alkalmazkodásra, illetve a fenntartható energiafelhasználás ösztönzésére irányuló stratégiák kidolgozásában;

a 2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

Bevezetés

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság és a Miniszterek Tanácsa által a klímaváltozás területén eddig mutatott vezető szerepet, és arra buzdít, hogy ez az elkötelezettség a klímaváltozással kapcsolatos következő, 2012 utáni politikában és azt követően is megmaradjon; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság és a Miniszterek Tanácsa által a klímaváltozás területén eddig mutatott vezető szerepet, és arra buzdít, hogy ez az elkötelezettség a klímaváltozással kapcsolatos következő, 2012 utáni politikában és azt követően is megmaradjon;

| 1.2 | nagyra értékeli a Miniszterek Tanácsa által 2005 márciusában mutatott elkötelezettséget, amely további emissziócsökkentési célkitűzések elfogadásában nyilvánult meg, és sürgeti az EU-t, hogy fordítson nagyobb figyelmet a klímaváltozás ellen tett globális intézkedésekre, annak biztosítása érdekében, hogy ez az elkötelezettség más helyeken is megnyilvánuljon; |
| --- | --- |

1.2

nagyra értékeli a Miniszterek Tanácsa által 2005 márciusában mutatott elkötelezettséget, amely további emissziócsökkentési célkitűzések elfogadásában nyilvánult meg, és sürgeti az EU-t, hogy fordítson nagyobb figyelmet a klímaváltozás ellen tett globális intézkedésekre, annak biztosítása érdekében, hogy ez az elkötelezettség más helyeken is megnyilvánuljon;

| 1.3 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak döntő és nélkülözhetetlen szerepük van a klíma védelmében. A helyi és regionális önkormányzatok azok a helyek, ahol egy-egy terület jólétének, a legfőbb szolgáltatások nyújtásának, az emberek élet- és munkakörülményeinek, a végrehajtó hatalomnak, a gyakorlati know-how-nak és a demokratikus legitimitásnak a felelőssége összpontosul. A helyi és regionális önkormányzatok a fenntartható energia használatával oly módon járulhatnak hozzá a klíma stabilitásához, ahogy egyetlen szervezet sem képes; |
| --- | --- |

1.3

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak döntő és nélkülözhetetlen szerepük van a klíma védelmében. A helyi és regionális önkormányzatok azok a helyek, ahol egy-egy terület jólétének, a legfőbb szolgáltatások nyújtásának, az emberek élet- és munkakörülményeinek, a végrehajtó hatalomnak, a gyakorlati know-how-nak és a demokratikus legitimitásnak a felelőssége összpontosul. A helyi és regionális önkormányzatok a fenntartható energia használatával oly módon járulhatnak hozzá a klíma stabilitásához, ahogy egyetlen szervezet sem képes;

| 1.4 | úgy véli, jobban fel kellene ismerni, hogy a helyi és regionális hatóságok milyen átfogó szerepet játszhatnak a klímaváltozás elleni küzdelemben, s e szerepkörükhöz megfelelő erőforrásokkal kellene ellátni őket; |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, jobban fel kellene ismerni, hogy a helyi és regionális hatóságok milyen átfogó szerepet játszhatnak a klímaváltozás elleni küzdelemben, s e szerepkörükhöz megfelelő erőforrásokkal kellene ellátni őket;

| 1.5 | kiemeli, hogy azok, akiket a klímaváltozás a legérzékenyebben érint, többnyire a legszegényebbek (mind az EU-ban, mind azon kívül), és gyakran csak korlátozott mértékben képesek alkalmazkodni a klímaváltozás következményeihez. A klímaváltozás elleni küzdelem során több figyelmet kell fordítani az ún. „fuel poverty” (a szegények számára nehezen kifizethető, magas energiaszámlák) kérdésének megoldására és az energiahatékonyság javítására, valamint arra, hogy az egyes közösségek rugalmasabban tudjanak reagálni a várható jövőbeli hatásokra; |
| --- | --- |

1.5

kiemeli, hogy azok, akiket a klímaváltozás a legérzékenyebben érint, többnyire a legszegényebbek (mind az EU-ban, mind azon kívül), és gyakran csak korlátozott mértékben képesek alkalmazkodni a klímaváltozás következményeihez. A klímaváltozás elleni küzdelem során több figyelmet kell fordítani az ún. „fuel poverty” (a szegények számára nehezen kifizethető, magas energiaszámlák) kérdésének megoldására és az energiahatékonyság javítására, valamint arra, hogy az egyes közösségek rugalmasabban tudjanak reagálni a várható jövőbeli hatásokra;

| 1.6 | úgy véli, hogy minden politika központi elemévé kell tenni az energiakérdések megoldásának hierarchiáját:






  a) | az energiaszükséglet csökkentése, |
| --- | --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy minden politika központi elemévé kell tenni az energiakérdések megoldásának hierarchiáját:

a)

az energiaszükséglet csökkentése,

| b) | az energia hatékonyabb felhasználása, |
| --- | --- |

b)

az energia hatékonyabb felhasználása,

| c) | megújuló energia felhasználása, |
| --- | --- |

c)

megújuló energia felhasználása,

| d) | a fosszilis tüzelőanyagok további felhasználásának tisztának és hatékonynak kell lennie; |
| --- | --- |

d)

a fosszilis tüzelőanyagok további felhasználásának tisztának és hatékonynak kell lennie;

| 1.7 | megjegyzi, hogy a klímaváltozás elleni küzdelemnek gyakran számos, regionális és helyi szinten realizálható előnye van, így például a regionális gazdaság versenyképességének javulása; |
| --- | --- |

1.7

megjegyzi, hogy a klímaváltozás elleni küzdelemnek gyakran számos, regionális és helyi szinten realizálható előnye van, így például a regionális gazdaság versenyképességének javulása;

2.   A klímaváltozás nem csupán fenyegetés – lehetőség is

| 2.1 | hangsúlyozza, hogy a klímaváltozás a megváltozó időjárás negatív hatásai miatt, és mivel a fosszilis tüzelőanyagok készletének csökkenésével párhuzamosan az ellátás biztonsága egyre labilisabbá válik, közvetlen biztonsági fenyegetést jelent Európa számára. Európának egészében véve emelkedő biztosítási költségekkel kell számolnia, és a vagyontárgyak sok esetben biztosíthatatlanná válnak; |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza, hogy a klímaváltozás a megváltozó időjárás negatív hatásai miatt, és mivel a fosszilis tüzelőanyagok készletének csökkenésével párhuzamosan az ellátás biztonsága egyre labilisabbá válik, közvetlen biztonsági fenyegetést jelent Európa számára. Európának egészében véve emelkedő biztosítási költségekkel kell számolnia, és a vagyontárgyak sok esetben biztosíthatatlanná válnak;

| 2.2 | emlékeztet arra, hogy a klímaváltozás – amellett, hogy az egyik legnagyobb fenyegetés életmódunkra nézve – egyúttal komoly lehetőségeket is nyújt arra, hogy fenntarthatóbb, integratívabb és versenyképesebb jövőt építsünk; |
| --- | --- |

2.2

emlékeztet arra, hogy a klímaváltozás – amellett, hogy az egyik legnagyobb fenyegetés életmódunkra nézve – egyúttal komoly lehetőségeket is nyújt arra, hogy fenntarthatóbb, integratívabb és versenyképesebb jövőt építsünk;

| 2.3 | figyelembe veszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalata nagyban hozzájárulhat az EU klímaváltozással kapcsolatos jövőbeli politikájához. E cél érdekében az alábbiakban ismertetünk néhány rövid esettanulmányt, amelyek a klímaváltozással összefüggő fő cselekvési területekhez kapcsolódnak, és ajánlásokat tartalmaznak a jövőre nézve; |
| --- | --- |

2.3

figyelembe veszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalata nagyban hozzájárulhat az EU klímaváltozással kapcsolatos jövőbeli politikájához. E cél érdekében az alábbiakban ismertetünk néhány rövid esettanulmányt, amelyek a klímaváltozással összefüggő fő cselekvési területekhez kapcsolódnak, és ajánlásokat tartalmaznak a jövőre nézve;

3.   Példák helyi és regionális lépésekre (3)

3.1   A minőség ösztönzése és tapasztalatcsere a módszerekről

A szakismeretek elmélyítését célzó társulások erősíthetik és összehangolhatják a klímaváltozással kapcsolatos helyi és regionális stratégiákat, továbbá elősegíthetik a szaktudás terjesztését és a bevált gyakorlatok kölcsönös megismerését. A helyi és regionális önkormányzatok társulásainak tapasztalatai komoly eredményeket mutattak, amelyeket az európai és országos politikáknak is meg kell ismerniük:

A Climate Alliance (Klímaszövetség) által alapított The Climate Star Awards („Klímacsillag”) díjjal azokat a kiemelkedő tevékenységeket jutalmazzák, amelyek a klímaváltozással folytatott küzdelemhez kapcsolódnak, és dokumentálják az Európa-szerte szerzett tapasztalatokat és az elért eredményeket. A kiválóság díjazása mellett a helyi és regionális önkormányzatok közötti tapasztalatcserét is támogatják. A fenntartható energiával összefüggő országos rendszerek, például az Angliában és Wales-ben működő Beacon Council Scheme, a helyi szinten tapasztalható problémákkal kapcsolatos tapasztalatcserére és kommunikációra is összpontosítanak;

3.2   A megújuló energiaforrások támogatása

A klímabiztonságot fenyegető tényezők miatt egyre inkább számításba kell vennünk az energia helyi előállítását. A helyileg előállított energia gyakran hatékonyabban használható fel, mivel rövidebb távolságokra kell eljuttatni. A megújíthatóbb energiakapacitás kiépítéséhez a helyi és regionális önkormányzatok kezében van a kulcs. A tervezésben és a beszerzésben betöltött szerepük miatt elsősorban ők sáfárkodnak a helyi energiakapacitással és energiafogyasztással. A helyi szintű megújuló energiaforrások fejlesztése a helyi szakismereti és technológiai bázis kiépítéséhez is alapvető fontosságú. A helyi szinten mutatott elkötelezettség azonban nem párosul az EU-n belüli, magas szintű elkötelezettséggel. Ha meg akarjuk teremteni a versenyképes, alacsony szénkibocsátású jövőbeli létesítmények szakismereti és technológiai alapjait, ennek meg kell változnia:

A svédországi Malmö városában az „International Council for Local Environmental Initiatives' Cities for Climate Protection” program révén új, ezerlakásos városrészt építettek, amelyet 100 %-ban megújuló energiaforrásokból látnak el. Az energiaellátás helyi nap-, szél- és vízerőforrásokon, valamint a városrész hulladékából és szennyvizéből nyert energián alapul. A lakásokhoz külön villanyóra tartozik, hogy a város megismerhesse az energiafelhasználási sémákat, és ezeknek megfelelően tervezhesse a megújuló energia kapacitását;

3.3   A „szénlábnyom” helyi szintű mérése és csökkentése

A helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak helyi közösségük háztartási és üzleti célú energiahasználatának, illetve „szénlábnyomának” felmérésében és irányításában. Ennek érdekében nagyobb hangsúlyt kell fektetni a szénkibocsátásra gyakorolt hatás felmérését szolgáló eszközök kifejlesztésére, és szélesebb hozzáférést kell biztosítani az energiafogyasztásra vonatkozó, ellenőrizhető adatokhoz:

Az egész Európára kiterjedő DISPLAY kampány segíti a helyi önkormányzatokat és kommunális épületeiket abban, hogy egy speciális szoftver révén kiszámítsák energiafelhasználásukat. Arra is ösztönzi őket, hogy a középületekben felhasználóbarát módon megjelenítsék energiafogyasztásukat, és így felhívják a figyelmet az energiahatékonyság fontosságára;

3.4   Küzdelem a klímaváltozással – a szociális, környezeti és gazdasági előnyök egész sora

Az alacsony energiafelhasználású fogyasztási és termelési sémákhoz való alkalmazkodás jobb életminőséget nyújt a helyi polgárok számára azáltal, hogy csökkenti kockázatukat, a fenntarthatóbb helyváltoztatás ösztönzése révén javítja az utcák biztonságát, és olyan otthonok kialakítását teszi lehetővé, amelyek az időjárástól függetlenül kényelmesebbek az eddigieknél. E javulást a helyi akciók támogatásán dolgozó, a helyhez jobban kötődő piacokat kialakító és a közösség forrásait jobban kezelő helyi és regionális önkormányzatok teszik lehetővé.

Az angliai Brighton & Hove városi tanács energia-akciótársulást hozott létre, amely főként azzal foglalkozik, hogy kényelmesebb otthoni környezetet biztosít a legkockázatosabb helyzetben lévőknek, például idős embereknek, kis lakásban lakóknak vagy kórházból nemrég kibocsátott embereknek. A társulás 2005-ig – működésének eddigi két éve alatt – 361 magánháztartás otthoni környezetét tette jobbá, és a CO2-kibocsátás évi 128 tonnás csökkenését érte el. Az egyszerűsített támogatásadminisztrációs eljárások, valamint a pályáztatási eljárások gondos kialakítása hozzásegítette a társulást ahhoz, hogy rövid időn belül jelentős előnyöket hozzon a közösségnek.

A hollandiai Heerlen városa, a skóciai Midlothian önkormányzatával együttműködve olyan távfűtési rendszert fejleszt ki, amely a felhagyott szénbányák melegvizét használja fel a helyi épületek fűtésére. Ezt a technológiát a napenergia-felhasználás jelentős növelésével ötvözték, s ez a középületekre is kiterjedt, városszerte és Németország szomszédos helységeiben is gondoskodva az innováció széles körű terjesztéséről és a megújuló energiák iránti figyelem felkeltéséről;

3.5   Helyi akciók támogatása a politikák egész sorával kapcsolatban

A meglévő épületeket, településeket, megélhetési módokat és életstílusokat adaptálni kell ahhoz, hogy megbirkózhassunk a kiszámíthatatlan, változatos, esetleg szélsőséges időjárási helyzetekkel. Ehhez az egyszerűség, a robusztusság és a rövid ellátási útvonalak segítik hozzá a közösségeket. A klímaváltozással szembeni rugalmasság javítható azáltal, ha gondoskodunk arról, hogy az élelmiszerek, a hő, a fény és a szolgáltatások (például a bevásárlási lehetőségek) minél inkább helyi szinten legyenek biztosítottak:

Az angliai Bristol város tanácsa a Primary Healthcare Trusttal és a Soil Associationnel együttműködve a terület iskolái közül 20-ban egy „Food for Life” rendszeren dolgozik: feldolgozatlan, friss, egészséges szezonális élelmiszereket vásárolnak az iskolai étkezésekhez.

3.6   A foglalkoztatás növekedésének ösztönzése

A klímaváltozáshoz és a fenntartható energiafelhasználáshoz kapcsolódó stratégiák lehetőséget teremtenek a közösségeinket fenyegető alapvető problémák kezelésére, és komoly szakértői és tudásbázis kialakítását teszik lehetővé a jövő számára. A helyi közösség, a helyi és a regionális önkormányzat, valamint az oktatási és az egészségügyi szektor, továbbá – lényeges elemként – a magánvállalatok közötti partneri kapcsolatok a közös cél jobb tudatosításához és a „befektetni a megtakarítás érdekében” megközelítés erősítéséhez vezetnek:

Az angliai Newark és Sherwood körzet tanácsa szinte teljesen megszüntette az ún. „fuel poverty”-t (a jövedelmekhez képest túl magas energiaszámlák okozta szegénységet) az állami lakások lakói körében. 1984-ben a lakások csupán 6 %-ában állt rendelkezésre valóban megfizethető árú hőszolgáltatás – jelenleg, az energiahatékonyságba történt befektetéseknek köszönhetően, 98,4 %-ukban. A fejlesztési programok helyi szinten az elkövetkező 18 évre 30 munkahelyet teremtettek. A 7 500 ingatlanra számított teljes költség a 1988–2008 közötti időszakra mintegy 24 millió euró lesz. A munkahelyek teremtése mellett Newarkban az iskolai teljesítmények is javultak, és kevesebb mentális jellegű egészségi problémával lehet találkozni. A Tanács úgy találta, hogy a kapcsolódó előnyök révén a projekt négy év alatt kifizetődött.

3.7   A helyi közösség egészségének és jólétének javítása

Az ún. „fuel poverty” számos háztartást érint Európában, és komoly egészségügyi kockázatot jelent, másfelől az elmúlt nyarak hősége a hőstressz folytán már eddig is az átlagot meghaladó számú halálozáshoz vezetett. A helyi és regionális önkormányzatok dolgozhatnak lakásállományukkal, és építési és tervezési szabályzatok, valamint hatékonyabb fűtő- és egyéb felszerelések révén biztosíthatják, hogy az otthonok kényelmesebbek legyenek, és kevésbé legyenek kitéve a szélsőséges időjárási körülményeknek, miközben a teljes „szénkibocsátási lábnyom” a jobb szellőzés és a nagyobb energiahatékonyság folytán csökken.

Az angliai Carrick körzet tanácsa a lakóegyesületekkel és a beaconi közösségi felújítási társulás más tagjaival közösen energiahatékonyság-növelő lépéseket vezetett be a falmouthi Beacon lakónegyedben, amely egykor Cornwall egyik legrosszabb helyzetben lévő területe volt. Az eredmények: energiahatékonyság-növelő lépéseket tettek 900 otthonban; az első évben központi fűtési és szigetelési munkákat végeztek 300 ingatlanban, összesen 274 000 eurót takarítva meg a tüzelőanyag-számlákon. A felújítási társulás szerint egy sor egyéb változás is tulajdonítható a lakások feljavításának: a lakosok egészsége javult, például 50 %-kal csökkent az asztmától szenvedők száma; a helyi iskola 100 %-os javulásról számolt be a fiúknál a szokásos iskolai vizsgálatok eredményeiben; a bűnözési arányszám jelentősen csökkent, így például a családon belüli erőszak eseteinek gyakorisága, valamint a veszélyeztetett kiskorúak száma is; minden eddiginél ritkábban fordul elő vandalizmus; növekedett a foglalkoztatottság; többen akarnak beköltözni a lakónegyedbe; és figyelemre méltóan javult a közösségi szellem.

A hollandiai Lewenborg lakosságának egészségi panaszai voltak a nedves lakások, valamint a fűtési problémák és a huzat miatt. Groningen város projektet egyeztet Groningen tartománnyal, egy szövetségi hivatallal, tanácsadókkal és egy nagy bankkal, melynek célja energiaauditok végeztetése a lakásokban és olcsó jelzálogkölcsönök biztosítása a lakástulajdonosoknak, hogy további költségek nélkül segítsék őket lakásuk klímájának javításában. Az eredmény: jobb egészségi állapot és alacsonyabb energiaszámlák.

3.8   A viselkedésminták változása

A helyi és regionális önkormányzatoknak együtt kell működniük a magánszektorral és az állami szféra más területeivel, társulásokat létrehozva az alacsony energiafogyasztás érdekében. Angliában és Wales-ben ez már elkezdődött: itt a Helyi Önkormányzatok Szövetsége kidolgozta „Anytown” 2025-ös jövőképét, ahol fenntarthatóbb közösséget lehet majd kialakítani a már létező technológiák alkalmazásával. Ebben a fenntartható jövőben elektromos járműveket használnak, több a zöldterület, a hő- és áramtermelés kombinált formában folyik, az utcák kialakítása pedig olyan, hogy ne ösztönözze a járművek használatát – s mindez anélkül valósítható meg, hogy bármiféle új technológia kifejlesztésére lenne szükség. Az ilyenfajta jövőképeknek a politikák, például a jövőbeli Városi Környezet Tematikus Stratégia fontos elemét kell alkotniuk, hogy segítsék a helyi és regionális önkormányzatokat a döntéshozatalban, a már meglévő technológia és know-how felhasználásával elérhető fenntarthatóbb jövő felé vezetve őket:

London polgármestere 2002 februárjában bevezette Európa első „dugódíját” (a városközpontba behajtó autók által fizetendő napi díjat). A rendszer eredményesen, 30 %-kal csökkentette a forgalmi torlódásokat, és a CO2-kibocsátás a díjfizetési zónán belül most 20 %-kal alacsonyabb a 2002-es szintnél. Mivel kevesebb autó van az utakon, a tömegközlekedési eszközök menetsebessége felgyorsult, és egyre több londoni dönt úgy, hogy kerékpárral jár dolgozni. A keletkezett többletbevétel hozzájárult a londoni tömegközlekedés javításához. A londoni polgármesternek a klímaváltozás elleni küzdelmet célzó másik kezdeményezése a Klímaváltozás Londoni Hivatalának létrehozása. Ez a hivatal magáncégekkel közösen alacsony vagy nulla szénkibocsátású energiaprojekteket hajt majd végre egész London területén a legtisztább technológiák alkalmazásával, a gazdasági fejlődés új lehetőségeit kínálva. A polgármester egy alacsony kibocsátású zóna létrehozását is tervezi, amellyel 2008-ra kitiltaná Nagy-London utcáiról a legtöbb szennyezést okozó teherautókat, buszokat és taxikat.

Olaszországban több mint 350 helyi hatóság (helyi és megyei önkormányzatok) fogadta el és alkalmazta a fenntartható fejlődés helyi programjait (Local Agenda 21), 1999-ben pedig létrehoztak egy szervezetet az integrált helyi tervek végrehajtásának globálisabb megközelítésmódja és eredményeik kiterjesztése érdekében. Egy sor mutató alapján minden város kidolgozta a CO2-kibocsátás csökkentésének stratégiáját, az energiafogyasztás csökkentésével és a polgárok különböző kategóriáinak és célcsoportjainak – többek között az iskoláknak – címzett figyelemfelkeltő kampányokkal, a széles körben egyetértésre találó környezetvédelmi kultúra kialakításának elősegítésével és a rövid, közép- és hosszú távú cselekvésre irányuló tájékoztató jellegű projektek és kampányok megvalósításával.

3.9   Az energia szolgáltatásai a puszta energia helyett

Ösztönözni kell, hogy a társadalom felismerje: az emberek nem magát az energiát akarják fogyasztani, hanem azokat a szolgáltatásokat és előnyöket (pl. meleget, fényt vagy egyéni közlekedést) akarják élvezni, amelyeket az energia nyújtani képes. Ezen energiához kapcsolt előnyök némelyike energia nélkül is megteremthető, ha az épületeket úgy tervezzük, hogy a nap melegítse őket, és lehetővé tesszük, hogy az emberek autó használata nélkül is hozzáférhessenek azokhoz a szolgáltatásokhoz, amelyekre szükségük van.

A „szerződéses energiakezelés” (contract energy management) elvének közismertebbé kell válnia az EU-ban, biztosítva, hogy valamennyi közösség számára elérhető legyen az az energiamegtakarítás, amelyet az Energiamegtakarítási Vállalatok (Energy Savings Companies, ESCO) hozhatnak. Az ügyfelek számára azért előnyös az ESCO cégek nyújtotta energia, mert így korszerűsített energiarendszerük lehet anélkül, hogy be kellene ruházniuk abba vagy kezelniük kellene azt. Az ESCO cégek nem egyszerűen energiaszállító szervekként működnek, hanem energiával kapcsolatos szolgáltatásokat, például hatékonyságméréseket is nyújtanak. A helyi önkormányzatok megbízható közvetítőkként nélkülözhetetlen szerepet játszanak az energiaprojektekben, a hatékony energiafelhasználású készülékek üzembe állításának megszervezése, illetve a helyi lakások energiahatékonyság-növelő munkálataihoz nyújtott támogatások révén. A helyi önkormányzatok ideális helyzetben vannak ahhoz, hogy ESCO cégek alapítása révén szélesítsék az energiamegtakarítás lehetőségeit, illetve hogy arra ösztönözzék az energiaügyi vállalatokat, hogy a lakásbérlők számára intézkedéscsomagok összeállításával és az energiamegtakarítás költségeinek megtérítésével maguk is ESCO céggé váljanak. Nagyon fontos a helyi és regionális önkormányzatok bevonása annak biztosítása érdekében, hogy a háztartási és üzleti piac valamennyi szegmense hozzáférhessen az energiamegtakarítás lehetőségeihez.

3.10   Az energia hatékonyabb felhasználása

Az EU-nak arra kell összpontosítania, hogy egységnyi elfogyasztott energia – például hatékonyabb készülékek használata, hő és áram együttes termelése vagy az épületek hővisszatartó szigetelése révén – több hasznot hajtson.

1990-ben az angliai Leicester város tanácsa azt tűzte ki célul, hogy az energiafogyasztást és a CO2-kibocsátást 2025-re 50 %-kal csökkentik. A fő módszer a városban felhasznált energia figyelése intelligens mérőeszközökkel, amelyek 30 percenként a város minden részéből eljuttatják az adatokat a tanácshoz. A tanács létrehozott egy Energiaközpontot is, amely átfogó energiaügyi szolgáltatásokat nyújt a közösség minden részének, beleértve a megújuló energiát felhasználó, hatékony készülékek eladását is. Az Energiaközpont az alacsony szénkibocsátással járó technológiák fejlesztésének egyik úttörője, amely hozzájárult e technológiák terjesztéséhez, és összekötő kapocsként működik a vevők és a szállítók között. Ez magában foglalta a helyi kereskedők képzését is az alacsony szénkibocsátással járó technológiák telepítését illetően.

3.11   Megújuló energiák beszerzése, ahol csak lehetséges

Európában a GDP 16 %-át helyi és regionális önkormányzatok állítják elő. Mostanában már számos önkormányzat előírja, hogy fogyasztásuk egy részét vagy akár egészét valamilyen megújuló energiaforrásból kell fedezniük, és ezt az új lakások építésénél is feltételként szabja meg:

A londoni Lewisham kerület tanácsa 1999 óta „zöld” energiabeszerzési politikát folytat. 2000 novemberére árambeszerzésük már 100 %-ban megújuló energiaforrásból előállított áramból állt, és ezzel a „zöld energia” harmadik legnagyobb beszerzőjévé váltak Nyugat-Európában. A „zöld árammal” való ellátás instabilitása miatt 2004-ben, a második tender kiírásakor már csak az elektromosság 80 %-át kívánták megújuló energiaforrásból fedezni. Lewishamnek az volt a célja, hogy közreműködjön a megújuló forrásból származó áram piacának kialakításában, és ma már számos önkormányzat és állami szerv jár a nyomdokain.

3.12   A klímaváltozás figyelembevétele és a „klímamegfelelőség” vizsgálata

Az uniós, országos, regionális és helyi politikákat meg kell vizsgálni a „klímamegfelelőség” szempontjából, annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek a klímabiztonságot fenyegető veszélyek elleni harccal. Ezt szabályozási hatástanulmányok alkalmazásával lehet elérni, de azzal is, ha nyomást gyakorolnak az egyes országok kormányaira, hogy fontolják meg az energiafelhasználás fenntarthatóbb sémái felé terelő pénzügyi ösztönzők bevezetését:

Az angliai Middlesborough kerület tanácsa értékelési eljárást dolgozott ki annak megállapítására, hogy a klímaváltozás milyen hatást gyakorol a tanács egyes szolgáltatásaira. Egy nem kormányzati szervezettel együttműködve kifejlesztettek egy klímaváltozási hatáselemző modult, amely lehetővé tette, hogy a tanács valamennyi szolgálatánál felmérjék, hogy a változó időjárás milyen esetleges hatást gyakorol az általuk nyújtott szolgáltatásokra. Ennek eredményeként azon a 16 szolgáltatási területen, amelyeknél a felmérést elvégezték, változtatások történtek a szolgáltatásnyújtásban: például több erőforrást biztosítanak árvizek esetén az autópálya-szolgáltatásokra, a túlmelegedés és a beeső vakító fény elkerülésére árnyékolást telepítenek az önkormányzati épületek köré, és az elkövetkező 20 évben a többlethőterhelés miatt a bitumenes útfelületek felújítása várható.

3.13   A közösség mozgósítása a klímaváltozás révén

A klímabiztonságot fenyegető veszély mértéke folytán az alkalmazkodás és a következmények enyhítése csak akkor lehet igazán hatásos, ha abban a társadalom valamennyi szegmense, a helyi és regionális önkormányzatok, a fogyasztók és a vállalkozások egyaránt közreműködnek. Egy átfogó intézkedéscsomagra is szükség lesz annak érdekében, hogy a lehető legteljesebb mértékben érvényesüljön az az életminőség-javulás, amelyet klímaváltozás elleni küzdelem magával hoz. A klímaváltozás elleni küzdelem itt említett számos megoldása csupán egy integrált intézkedéscsomag részeként működik. A magánautó-használat nagyobb mértékű csökkentése például csak akkor volna elfogadható a legtöbb ember számára, ha jó minőségű helyi szolgáltatások és szórakozási lehetőségek, valamint jó és fenntartható tömegközlekedés állnának rendelkezésre. A kisebb mértékű magánautó-használat kisebb forgalomhoz, valamint az áruk és szolgáltatások szabadabb mozgásához vezetne, gyorsítva a tömegközlekedést, ahogyan azt London központjának a „dugódíj” által érintett zónájában is tapasztalni lehet. Ez pedig vonzóbbá teszi a fenntartható helyváltoztatás más formáit, például a kerékpározást. Egy ilyen „kedvező dominóhatás” eléréséhez a közösség valamennyi szegmensét be kell vonni:

Islington londoni kerület kidolgozta az „energiakövetek” (az energiahatékonyság és közösség bevonása terén képzett személyek) rendszerét. Ők vállalják, hogy látogatásokat szerveznek a helyi lakosok, KKV-k és iskolák számára, bemutatva a kerület energiafelhasználását és az annak csökkentésére alkalmazott módszereket (épületek energiamérlegének vizsgálata).

4.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel: a klímaváltozás ellen többoldalú megközelítéssel, valamennyi kormányzati szféra együttműködésével, a magánszektorral, az egészségüggyel, helyi és oktatási csoportokkal, valamint energiahatékonysági szervezetekkel társulva kell küzdeni; |
| --- | --- |

4.1

kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel: a klímaváltozás ellen többoldalú megközelítéssel, valamennyi kormányzati szféra együttműködésével, a magánszektorral, az egészségüggyel, helyi és oktatási csoportokkal, valamint energiahatékonysági szervezetekkel társulva kell küzdeni;

| 4.2 | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét, bocsásson rendelkezésre megfelelő forrásokat demonstrációs és terjesztési projektekre, s ezt a szerepet tegye nyilvánvalóvá a politikai dokumentumokban, például az energiahatékonyságról szóló jövőbeli fehér könyvben; |
| --- | --- |

4.2

kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét, bocsásson rendelkezésre megfelelő forrásokat demonstrációs és terjesztési projektekre, s ezt a szerepet tegye nyilvánvalóvá a politikai dokumentumokban, például az energiahatékonyságról szóló jövőbeli fehér könyvben;

| 4.3 | kéri, hogy az EU kötelezze el magát a 2005. márciusi Európai Tanács alkalmával kötött megállapodás szerinti, 2050-ig szóló további minimálisan 60-80 %-os emissziócsökkentési cél mellett, és biztosítsa, hogy ugyanez az ambiciózus cél tükröződjön a nemzetközi fórumokon, így például az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén is; |
| --- | --- |

4.3

kéri, hogy az EU kötelezze el magát a 2005. márciusi Európai Tanács alkalmával kötött megállapodás szerinti, 2050-ig szóló további minimálisan 60-80 %-os emissziócsökkentési cél mellett, és biztosítsa, hogy ugyanez az ambiciózus cél tükröződjön a nemzetközi fórumokon, így például az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén is;

| 4.4 | üdvözli, hogy az EU jelenlegi elnöksége és a G8 országok súlyt helyeznek a klímaváltozás elleni küzdelemre, és felszólítja az EU jövőbeli elnökségeit, hogy szintén fektessenek hangsúlyt erre a kérdésre; |
| --- | --- |

4.4

üdvözli, hogy az EU jelenlegi elnöksége és a G8 országok súlyt helyeznek a klímaváltozás elleni küzdelemre, és felszólítja az EU jövőbeli elnökségeit, hogy szintén fektessenek hangsúlyt erre a kérdésre;

| 4.5 | ösztönzi az Európai Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy a klímaváltozás szempontjából vizsgálják át saját politikáikat, továbbá a WTO és a nemzetközi pénzintézetek, valamint a Világbank politikáit; |
| --- | --- |

4.5

ösztönzi az Európai Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy a klímaváltozás szempontjából vizsgálják át saját politikáikat, továbbá a WTO és a nemzetközi pénzintézetek, valamint a Világbank politikáit;

| 4.6 | felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a legrosszabb hatékonysággal működő energiafogyasztó termékek kiküszöbölésére azáltal, hogy a készülékek minimálisan megengedett energiahatékonysági szintjét néhány évenként 10 vagy 20 %-kal felemeli minden olyan kategóriában, ahol lényeges különbség van a legjobb és legrosszabb berendezések energiafogyasztása között; |
| --- | --- |

4.6

felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a legrosszabb hatékonysággal működő energiafogyasztó termékek kiküszöbölésére azáltal, hogy a készülékek minimálisan megengedett energiahatékonysági szintjét néhány évenként 10 vagy 20 %-kal felemeli minden olyan kategóriában, ahol lényeges különbség van a legjobb és legrosszabb berendezések energiafogyasztása között;

| 4.7 | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel: a – különösen a városi területeken – növekvő lakosság elhelyezéséhez biztosított új lakások számának jelentős emelkedése jó lehetőséget ad arra, hogy az épületek energiahatékonyságára vonatkozó 2002-es irányelvben foglaltaknál sokkal magasabb kötelező szabványokat vezessenek be az épületek energiahatékonyságára. Ezt a lehetőséget nem szabad elszalasztani. Az építési szabványokban emellett a klímaberendezésektől való függőség csökkentése érdekében nagyobb hangsúlyt kell fektetni arra, hogy azok a természetes árnyékolást és szellőzést ösztönözzék; |
| --- | --- |

4.7

kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel: a – különösen a városi területeken – növekvő lakosság elhelyezéséhez biztosított új lakások számának jelentős emelkedése jó lehetőséget ad arra, hogy az épületek energiahatékonyságára vonatkozó 2002-es irányelvben foglaltaknál sokkal magasabb kötelező szabványokat vezessenek be az épületek energiahatékonyságára. Ezt a lehetőséget nem szabad elszalasztani. Az építési szabványokban emellett a klímaberendezésektől való függőség csökkentése érdekében nagyobb hangsúlyt kell fektetni arra, hogy azok a természetes árnyékolást és szellőzést ösztönözzék;

| 4.8 | támogatja a klímaváltozás figyelembevételét a vízkészletterveknél és a vízkészletek kezelésénél; |
| --- | --- |

4.8

támogatja a klímaváltozás figyelembevételét a vízkészletterveknél és a vízkészletek kezelésénél;

| 4.9 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a klímaváltozást figyelembe vevő új biztosítási formák kifejlesztése érdekében működjön szorosan együtt a magánszférával; |
| --- | --- |

4.9

kéri az Európai Bizottságot, hogy a klímaváltozást figyelembe vevő új biztosítási formák kifejlesztése érdekében működjön szorosan együtt a magánszférával;

| 4.10 | kéri az Európai Bizottságot, tegye lehetővé, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb és egységesebb hozzáférésük legyen a helyileg értelmezhető, valós idejű fogyasztási adatokhoz, postai irányítószám szerint minél nagyobb mértékben lebontva, az egyes felhasználók magánszféráját azonban nem sértve. Ezen információk nélkül a helyi és regionális önkormányzatok nem tudják teljes mértékben irányítani az átalakulást az alacsony szénkibocsátású gazdaság felé. |
| --- | --- |

4.10

kéri az Európai Bizottságot, tegye lehetővé, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb és egységesebb hozzáférésük legyen a helyileg értelmezhető, valós idejű fogyasztási adatokhoz, postai irányítószám szerint minél nagyobb mértékben lebontva, az egyes felhasználók magánszféráját azonban nem sértve. Ezen információk nélkül a helyi és regionális önkormányzatok nem tudják teljes mértékben irányítani az átalakulást az alacsony szénkibocsátású gazdaság felé.

| 4.11 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg, mennyiben járulnak hozzá a klímaváltozás elleni helyi stratégiák és akciók a lisszaboni stratégia munkahelyekre, növekedésre és versenyképességre vonatkozó céljaihoz, és fűzze szorosabbra a kapcsolatot a lisszaboni politikai menetrend és a klímaváltozással összefüggő politikák között; |
| --- | --- |

4.11

felkéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg, mennyiben járulnak hozzá a klímaváltozás elleni helyi stratégiák és akciók a lisszaboni stratégia munkahelyekre, növekedésre és versenyképességre vonatkozó céljaihoz, és fűzze szorosabbra a kapcsolatot a lisszaboni politikai menetrend és a klímaváltozással összefüggő politikák között;

| 4.12 | kéri az Európai Bizottságot és az egyes országok kormányait, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve dolgozzanak ki egységes kommunikációs kampányt annak közlésére, hogy a klímaváltozási helyzet sürgető, és azonnali cselekvésre van szükség; |
| --- | --- |

4.12

kéri az Európai Bizottságot és az egyes országok kormányait, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve dolgozzanak ki egységes kommunikációs kampányt annak közlésére, hogy a klímaváltozási helyzet sürgető, és azonnali cselekvésre van szükség;

| 4.13 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a klímaváltozás nemi és szociális szempontból egyenlőtlen hatásait illetően helyi és regionális szinten eddig végzett munkára építve gondoskodjon arról, hogy a nők ne szenvedjenek aránytalanul nagyobb mértékben a klímaváltozás hatásaitól (4); |
| --- | --- |

4.13

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a klímaváltozás nemi és szociális szempontból egyenlőtlen hatásait illetően helyi és regionális szinten eddig végzett munkára építve gondoskodjon arról, hogy a nők ne szenvedjenek aránytalanul nagyobb mértékben a klímaváltozás hatásaitól (4);

| 4.14 | támogatja azt a javaslatot, mely szerint a fenntartható fejlődés elősegítésére (és a klímaváltozás leküzdésére) a regionális politikát szolgáló általános finanszírozási eszközöket használják fel; |
| --- | --- |

4.14

támogatja azt a javaslatot, mely szerint a fenntartható fejlődés elősegítésére (és a klímaváltozás leküzdésére) a regionális politikát szolgáló általános finanszírozási eszközöket használják fel;

| 4.15 | felhívja az Európai Bizottság figyelmét, hogy szorgalmazza szoros kapcsolatok létrehozását az eljövendő „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia” és „A levegőminőségre vonatkozó tematikus stratégia” között, ezzel is biztosítva az erős elkötelezettséget a klímaváltozás elleni küzdelemmel szemben a politikák valamennyi területén; |
| --- | --- |

4.15

felhívja az Európai Bizottság figyelmét, hogy szorgalmazza szoros kapcsolatok létrehozását az eljövendő „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia” és „A levegőminőségre vonatkozó tematikus stratégia” között, ezzel is biztosítva az erős elkötelezettséget a klímaváltozás elleni küzdelemmel szemben a politikák valamennyi területén;

| 4.16 | felhívja a Miniszterek Tanácsát, hogy a megújuló energiát illetően kötelezze el magát a magasabb és hosszabb távú célok iránt, lehetővé téve a helyi döntéshozóknak a megújuló energiák helyi kapacitásának kiépítését; |
| --- | --- |

4.16

felhívja a Miniszterek Tanácsát, hogy a megújuló energiát illetően kötelezze el magát a magasabb és hosszabb távú célok iránt, lehetővé téve a helyi döntéshozóknak a megújuló energiák helyi kapacitásának kiépítését;

| 4.17 | felhívja az Európai Bizottságot, kötelezze el magát a helyi és regionális önkormányzatokkal és európai hálózataikkal való együttműködés mellett, hogy a különböző település- és tereptípusokra nézve olyan jövőképeket dolgozhassanak ki, melyben a meglévő technológiák optimális felhasználása és a szükséges tudásbázis kiépítése révén valóban alacsony a szénkibocsátás. Ezt az Európai Bizottságnak elő kell segítenie, oly módon, hogy nagyobb hangsúlyt fektet a módszerekről folytatott helyi és regionális szintű tapasztalatok cseréjére. |
| --- | --- |

4.17

felhívja az Európai Bizottságot, kötelezze el magát a helyi és regionális önkormányzatokkal és európai hálózataikkal való együttműködés mellett, hogy a különböző település- és tereptípusokra nézve olyan jövőképeket dolgozhassanak ki, melyben a meglévő technológiák optimális felhasználása és a szükséges tudásbázis kiépítése révén valóban alacsony a szénkibocsátás. Ezt az Európai Bizottságnak elő kell segítenie, oly módon, hogy nagyobb hangsúlyt fektet a módszerekről folytatott helyi és regionális szintű tapasztalatok cseréjére.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 22., 2001.1.24., 30. o.

1

(2)  Meleg napokon a városi területek levegője mintegy 4 °C-kal melegebb lehet, mint a környező területeké; itt a nagy kiterjedésűvárosi és külvárosi terepek, valamint a csekély szél és kevés felhőtakaró kombinációja „hősziget”-hatásokhoz vezethet.

2

(3)  Az alábbi példákról vagy közvetlen tudomásunk volt, vagy az EU-szerte működő helyi önkormányzatok hálózatai révén gyűjtöttük őket. A helyi önkormányzatok országos szervezeteinek a klímaváltozáshoz kapcsolódó országos projektjei folytánszámos példa az Egyesült Királyságból származik. Az előadó tisztában van azzal, hogy EU-szerte számos további példát találni,és üdvözli a nemzetközi tapasztalatcsere EU által finanszírozott intenzívebb segítését.

3

(4)  A Climate Alliance (www.klimabuendnis.org) által végzett friss kutatások szerint ez a helyzet.

4

---

| 16.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 115/95

---

Régiók Bizottsága előretekintő jelentés – Tárgy: „A hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása”

(2006/C 115/21)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel arra, hogy az Európai Bizottság 2004. december 10-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján felkérte A hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv regionális és helyi szintű végrehajtásáról szóló előretekintő jelentés kidolgozására;

tekintettel az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködésről szóló, 2001. szeptemberben készült jegyzőkönyvre, mely az RB-t arra ösztönzi, hogy „stratégiai dokumentumokat állítson össze az Európai Bizottság által fontosnak ítélt témákról; ezek az” előretekintő jelentések „részletesebben elemzik a problémákat azokon a területeken, ahol megfelelő helyi információs erőforrások állnak a Régiók Bizottsága rendelkezésére”;

tekintettel elnökének 2005. január 20-án hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti témában előretekintő jelentést fogalmazzon meg;

tekintettel a Tanács 1999. április 26-i 1999/31/EK számú, a hulladéklerakókról szóló irányelvére;

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett jelentésére a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló nemzeti stratégiákról a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban (COM(2005) 105 final);

tekintettel a Tanács 1975. július 15-i, a 91/156/EGK és a 91/692/EGK irányelvek, valamint a 76/431/EGK, 94/3/EK és 96/350/EK határozatok által módosított 75/442/EGK (keret)irányelvére a hulladékokról;

tekintettel az Európai Bizottságnak a hulladék keletkezésének megelőzésére és újrafelhasználására irányuló stratégiáról szóló közleményéről (COM(2003) 301) megfogalmazott véleményére (CdR 239/2003) (1);

tekintettel a Régiók Bizottsága megbízásából végzett, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv regionális és helyi szintű végrehajtásáról szóló felmérés eredményeire (2);

tekintettel előretekintő jelentésének a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2005. október 6-án elfogadott tervezetére (CdR 254/2005 rev. 1) (előadó: Wim van Gelder, Zeeland megye királynő által kinevezett biztosa (NL/EPP));

MIVEL

| 1) | az utóbbi évtizedekben az Európában keletkezett hulladék mennyisége jelentősen emelkedett. Az EU legfontosabb környezetvédelmi kihívásai közé tartozik a hulladék keletkezésének megelőzése, valamint a hulladék kezelése és ártalmatlanítása. Ennek megfelelően az EU hatodik környezetvédelmi cselekvési programja elsődleges fontosságúként határozza meg a hulladék keletkezésének megelőzését és a hulladékgazdálkodást. |
| --- | --- |

1)

az utóbbi évtizedekben az Európában keletkezett hulladék mennyisége jelentősen emelkedett. Az EU legfontosabb környezetvédelmi kihívásai közé tartozik a hulladék keletkezésének megelőzése, valamint a hulladék kezelése és ártalmatlanítása. Ennek megfelelően az EU hatodik környezetvédelmi cselekvési programja elsődleges fontosságúként határozza meg a hulladék keletkezésének megelőzését és a hulladékgazdálkodást.

| 2) | EU-szerte számos helyen még mindig a hulladéklerakók üzemeltetése a hulladék ártalmatlanításának leggyakoribb módja. Az alacsony környezetvédelmi színvonalú hulladéklerakók gyakran jelentenek veszélyt az emberek egészségére és a környezetre, mivel szennyezik a levegőt, a vizet és a talajt, továbbá üvegházhatású gázokat fejlesztenek, ami kedvez a globális felmelegedésnek. |
| --- | --- |

2)

EU-szerte számos helyen még mindig a hulladéklerakók üzemeltetése a hulladék ártalmatlanításának leggyakoribb módja. Az alacsony környezetvédelmi színvonalú hulladéklerakók gyakran jelentenek veszélyt az emberek egészségére és a környezetre, mivel szennyezik a levegőt, a vizet és a talajt, továbbá üvegházhatású gázokat fejlesztenek, ami kedvez a globális felmelegedésnek.

| 3) | az úgynevezett hulladékhierarchia szerint hulladéklerakókat csak akkor lenne szabad üzemeltetni, ha minden más lehetőség kizárt. Előnyben kell részesíteni a hulladék keletkezésének megelőzését, a hulladék újrahasznosítását és újrafeldolgozását. |
| --- | --- |

3)

az úgynevezett hulladékhierarchia szerint hulladéklerakókat csak akkor lenne szabad üzemeltetni, ha minden más lehetőség kizárt. Előnyben kell részesíteni a hulladék keletkezésének megelőzését, a hulladék újrahasznosítását és újrafeldolgozását.

| 4) | Az EU hulladékpolitikái minden szinten a közelség elvére és a hulladék ártalmatlanításának célkitűzésére épülnek. |
| --- | --- |

4)

Az EU hulladékpolitikái minden szinten a közelség elvére és a hulladék ártalmatlanításának célkitűzésére épülnek.

2005. november 16–17-én tartott 62. plenáris ülésén (a november 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi előretekintő jelentést.

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

Általános megjegyzések

| 1.1 | örömmel fogadja az Európai Bizottság felkérését a jelentés kidolgozására, mivel a maga nemében ez az első olyan előretekintő jelentés, amelynek tárgya egy környezetvédelmi politikáról szóló EU-irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása, ez pedig tovább mélyítheti az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködést; |
| --- | --- |

1.1

örömmel fogadja az Európai Bizottság felkérését a jelentés kidolgozására, mivel a maga nemében ez az első olyan előretekintő jelentés, amelynek tárgya egy környezetvédelmi politikáról szóló EU-irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása, ez pedig tovább mélyítheti az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködést;

| 1.2 | örömmel fogadja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok nagy számban vettek részt a hulladéklerakókról szóló irányelv regionális és helyi szintű végrehajtásáról szóló felmérésben. Ez is azt igazolja, hogy a szóban forgó irányelv igen fontos a regionális és helyi szint számára; |
| --- | --- |

1.2

örömmel fogadja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok nagy számban vettek részt a hulladéklerakókról szóló irányelv regionális és helyi szintű végrehajtásáról szóló felmérésben. Ez is azt igazolja, hogy a szóban forgó irányelv igen fontos a regionális és helyi szint számára;

| 1.3 | megjegyzi, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása a 25 tagú EU-ban igen összetett képet mutat, mivel a tagállamokban, valamint azokon belül a régiókban és városokban a demográfiai és földrajzi helyzetek, a szervezetek felépítése és a hulladékgazdálkodási rendszerek is különbözőek; |
| --- | --- |

1.3

megjegyzi, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv regionális és helyi szintű végrehajtása a 25 tagú EU-ban igen összetett képet mutat, mivel a tagállamokban, valamint azokon belül a régiókban és városokban a demográfiai és földrajzi helyzetek, a szervezetek felépítése és a hulladékgazdálkodási rendszerek is különbözőek;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy a 25 tagú EU-ban az uniós környezetvédelmi politika – melynek egyik legfontosabb szempontja a hulladékgazdálkodás – végrehajtásáért javarészt a helyi és regionális önkormányzatok felelősek. Általában a regionális hatóságok feladata a hulladéklerakók engedélyezése, a hulladéklerakó telepek rendezési terveinek jóváhagyása, a bezárási eljárások lebonyolítása, az ellenőrzés és a felügyelet. Ezzel szemben leginkább a városi önkormányzatokra hárul a hulladéklerakók helyének meghatározása és a háztartási hulladék összegyűjtését végző infrastruktúra megszervezése. Ez is azt mutatja, hogy az irányelv végrehajtásához az egyes kormányzati szintek között szoros együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy a 25 tagú EU-ban az uniós környezetvédelmi politika – melynek egyik legfontosabb szempontja a hulladékgazdálkodás – végrehajtásáért javarészt a helyi és regionális önkormányzatok felelősek. Általában a regionális hatóságok feladata a hulladéklerakók engedélyezése, a hulladéklerakó telepek rendezési terveinek jóváhagyása, a bezárási eljárások lebonyolítása, az ellenőrzés és a felügyelet. Ezzel szemben leginkább a városi önkormányzatokra hárul a hulladéklerakók helyének meghatározása és a háztartási hulladék összegyűjtését végző infrastruktúra megszervezése. Ez is azt mutatja, hogy az irányelv végrehajtásához az egyes kormányzati szintek között szoros együttműködésre van szükség;

| 1.5 | kiemeli, hogy az átmenet az egyszerű hulladékártalmatlanítási módszerektől a megelőzésre, az újrafelhasználásra és az újrafeldolgozásra összpontosító, fenntarthatóbb politikák felé a regionális és helyi önkormányzatoktól jelentős többletmunkát és anyagi ráfordítást igényel; |
| --- | --- |

1.5

kiemeli, hogy az átmenet az egyszerű hulladékártalmatlanítási módszerektől a megelőzésre, az újrafelhasználásra és az újrafeldolgozásra összpontosító, fenntarthatóbb politikák felé a regionális és helyi önkormányzatoktól jelentős többletmunkát és anyagi ráfordítást igényel;

| 1.6 | arra következtet, hogy mivel általában a hulladékgazdálkodási, konkrétan pedig a hulladéklerakókról szóló politikák hatásait legjobban a helyi szinten lehet érezni, az effajta politikákba a helyi érdekcsoportokat különösképpen be kell vonni. A helyi lakosság véleményét a regionális és helyi önkormányzatok többsége kikéri a hulladéklerakók tervezett helyéről és az engedélyezési folyamatról. A helyhatóságoknak nagyjából a fele konzultál a civil szervezetekkel, a helyi vállalkozásokat viszont már csak ritkán vonják be; |
| --- | --- |

1.6

arra következtet, hogy mivel általában a hulladékgazdálkodási, konkrétan pedig a hulladéklerakókról szóló politikák hatásait legjobban a helyi szinten lehet érezni, az effajta politikákba a helyi érdekcsoportokat különösképpen be kell vonni. A helyi lakosság véleményét a regionális és helyi önkormányzatok többsége kikéri a hulladéklerakók tervezett helyéről és az engedélyezési folyamatról. A helyhatóságoknak nagyjából a fele konzultál a civil szervezetekkel, a helyi vállalkozásokat viszont már csak ritkán vonják be;

Végrehajtási törekvések, a végrehajtás jelenlegi szintje

| 1.7 | úgy véli, hogy a tagállamok többsége nemzeti, illetve regionális szinten jelentős erőfeszítéseket tett a hulladéklerakókról szóló irányelv nemzeti, illetve regionális jogba való átültetésére. Számos tagállam azonban nem tartotta be a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló nemzeti stratégia kidolgozásához előírt határidőt (3), ezzel tovább késleltette a csökkentési célkitűzés megvalósítását; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy a tagállamok többsége nemzeti, illetve regionális szinten jelentős erőfeszítéseket tett a hulladéklerakókról szóló irányelv nemzeti, illetve regionális jogba való átültetésére. Számos tagállam azonban nem tartotta be a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló nemzeti stratégia kidolgozásához előírt határidőt (3), ezzel tovább késleltette a csökkentési célkitűzés megvalósítását;

| 1.8 | megállapítja, hogy a kérdőívre adott válaszok és további kutatások eredménye alapján számottevő különbségek mutatkoznak az EU-n belül a végrehajtási szintek között. Számos tagállam, és ennek megfelelően sok helyi és regionális önkormányzat komoly nehézségekbe ütközik az irányelv betartásakor, míg mások különösebb gond nélkül alkalmazkodnak az abban megfogalmazott követelményekhez. |
| --- | --- |

1.8

megállapítja, hogy a kérdőívre adott válaszok és további kutatások eredménye alapján számottevő különbségek mutatkoznak az EU-n belül a végrehajtási szintek között. Számos tagállam, és ennek megfelelően sok helyi és regionális önkormányzat komoly nehézségekbe ütközik az irányelv betartásakor, míg mások különösebb gond nélkül alkalmazkodnak az abban megfogalmazott követelményekhez.

| 1.9 | rámutat, hogy a regionális és helyi önkormányzatok – saját bevallásuk szerint – jelentős erőfeszítéseket tettek azért, hogy a hulladéklerakók megfeleljenek a műszaki követelményeknek. Számos tagállamban viszont további erőfeszítésekre lesz szükség. A már működő hulladéklerakók nagy többsége állítólag megfelel az irányelv követelményeinek, illetve 2007-ig korszerűsítve lesz, azokat pedig, amelyek nem felelnek meg a követelményeknek, 2007-től bezárják; |
| --- | --- |

1.9

rámutat, hogy a regionális és helyi önkormányzatok – saját bevallásuk szerint – jelentős erőfeszítéseket tettek azért, hogy a hulladéklerakók megfeleljenek a műszaki követelményeknek. Számos tagállamban viszont további erőfeszítésekre lesz szükség. A már működő hulladéklerakók nagy többsége állítólag megfelel az irányelv követelményeinek, illetve 2007-ig korszerűsítve lesz, azokat pedig, amelyek nem felelnek meg a követelményeknek, 2007-től bezárják;

| 1.10 | megjegyzi, hogy az új tagállamokban jelenleg működő hulladéklerakók általában alacsonyabb szinten teljesítik az irányelv követelményeit, mint a régiekben levők, ennek fő oka pedig az, hogy a hulladékgondok megoldásának hagyománya itt még új keletű, és a nemzeti hulladékstratégiák is csak nemrégiben lettek kidolgozva; |
| --- | --- |

1.10

megjegyzi, hogy az új tagállamokban jelenleg működő hulladéklerakók általában alacsonyabb szinten teljesítik az irányelv követelményeit, mint a régiekben levők, ennek fő oka pedig az, hogy a hulladékgondok megoldásának hagyománya itt még új keletű, és a nemzeti hulladékstratégiák is csak nemrégiben lettek kidolgozva;

| 1.11 | sajnálattal állapítja meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok többsége arról panaszkodik, hogy nem kapott elegendő tájékoztatást, illetve alig kérték ki a véleményét az irányelv átültetésének és az azt követő végrehajtásának folyamatáról az adott tagállamban. A régi tagállamokban általában a konzultáció, az újakban pedig inkább a tájékoztatás nagyobb mértékű; |
| --- | --- |

1.11

sajnálattal állapítja meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok többsége arról panaszkodik, hogy nem kapott elegendő tájékoztatást, illetve alig kérték ki a véleményét az irányelv átültetésének és az azt követő végrehajtásának folyamatáról az adott tagállamban. A régi tagállamokban általában a konzultáció, az újakban pedig inkább a tájékoztatás nagyobb mértékű;

| 1.12 | örvendetesnek tartja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv számos országban – főleg az új tagállamokban – fontos szerepet játszott a regionális és helyi önkormányzatokra háruló, a hulladéklerakók kezelésével kapcsolatos feladatkörök kiszélesítésében, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az átruházáskor gyakran elmaradtak az új feladatokhoz szükséges anyagi és emberi erőforrások, így a regionális és helyi önkormányzatokra újabb terhek nehezednek; |
| --- | --- |

1.12

örvendetesnek tartja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv számos országban – főleg az új tagállamokban – fontos szerepet játszott a regionális és helyi önkormányzatokra háruló, a hulladéklerakók kezelésével kapcsolatos feladatkörök kiszélesítésében, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az átruházáskor gyakran elmaradtak az új feladatokhoz szükséges anyagi és emberi erőforrások, így a regionális és helyi önkormányzatokra újabb terhek nehezednek;

| 1.13 | kijelenti, hogy – ugyancsak a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának köszönhetően – csökkent a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyisége. Meredekebb csökkenés figyelhető meg azokon a területeken, ahol a regionális és helyi önkormányzatok már a hulladéklerakókról szóló irányelv hatályba lépése előtt lépéseket tettek a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék visszaszorítására: figyelemfelkeltő kampányokat indítottak, külön hulladékbegyűjtő infrastruktúrát alakítottak ki és törvényi eszközöket (pl. szelektív hulladékgyűjtésre vonatkozó rendeleteket) hoztak; |
| --- | --- |

1.13

kijelenti, hogy – ugyancsak a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának köszönhetően – csökkent a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyisége. Meredekebb csökkenés figyelhető meg azokon a területeken, ahol a regionális és helyi önkormányzatok már a hulladéklerakókról szóló irányelv hatályba lépése előtt lépéseket tettek a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék visszaszorítására: figyelemfelkeltő kampányokat indítottak, külön hulladékbegyűjtő infrastruktúrát alakítottak ki és törvényi eszközöket (pl. szelektív hulladékgyűjtésre vonatkozó rendeleteket) hoztak;

| 1.14 | hangsúlyozza, hogy az irányelvben kitűzött célok kizárólag arra irányulnak, hogy a hulladék ne kerüljön a hulladéklerakókba, más hulladékkezelési mód – például az újrafeldolgozás (lásd többek közt az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelvet) – igénybevételére vonatkozó célkitűzést nem találunk benne; |
| --- | --- |

1.14

hangsúlyozza, hogy az irányelvben kitűzött célok kizárólag arra irányulnak, hogy a hulladék ne kerüljön a hulladéklerakókba, más hulladékkezelési mód – például az újrafeldolgozás (lásd többek közt az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelvet) – igénybevételére vonatkozó célkitűzést nem találunk benne;

A hulladéklerakók jelentősége

| 1.15 | megismétli, hogy az EU-n belül óriási eltérések vannak általánosságban a hulladék keletkezését és kezelését, konkrétan pedig a hulladéklerakók fontosságát tekintve. Számos tagállamnak sikerült már elválasztania a hulladékképzést a gazdasági növekedéstől és jelentősen csökkentenie a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségét; ezek az államok már most teljesítik az irányelvben a jövőre vonatkozóan előírt célkitűzéseket. A többi tagállamban ezzel szemben továbbra is feltartóztathatatlanul növekszik a keletkező szemét mennyisége, és továbbra is a hulladéklerakók jelentik az elsődleges hulladékkezelési módszert; |
| --- | --- |

1.15

megismétli, hogy az EU-n belül óriási eltérések vannak általánosságban a hulladék keletkezését és kezelését, konkrétan pedig a hulladéklerakók fontosságát tekintve. Számos tagállamnak sikerült már elválasztania a hulladékképzést a gazdasági növekedéstől és jelentősen csökkentenie a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségét; ezek az államok már most teljesítik az irányelvben a jövőre vonatkozóan előírt célkitűzéseket. A többi tagállamban ezzel szemben továbbra is feltartóztathatatlanul növekszik a keletkező szemét mennyisége, és továbbra is a hulladéklerakók jelentik az elsődleges hulladékkezelési módszert;

| 1.16 | rámutat, hogy a jövőben EU-szerte a hulladéklerakók jelentőségének csökkenése várható, legalábbis a kommunális hulladékot tekintve. Minden megelőzési és újrafeldolgozási kezdeményezés ellenére azonban a nem éghető hulladékot és az újrafeldolgozásra nem alkalmas maradványokat továbbra is ártalmatlanítani kell, ezért az ártalmatlanítási láncban a jövőben is megmarad a hulladéklerakók szerepe; |
| --- | --- |

1.16

rámutat, hogy a jövőben EU-szerte a hulladéklerakók jelentőségének csökkenése várható, legalábbis a kommunális hulladékot tekintve. Minden megelőzési és újrafeldolgozási kezdeményezés ellenére azonban a nem éghető hulladékot és az újrafeldolgozásra nem alkalmas maradványokat továbbra is ártalmatlanítani kell, ezért az ártalmatlanítási láncban a jövőben is megmarad a hulladéklerakók szerepe;

A végrehajtás fő problémái

| 1.17 | úgy találja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az alábbi fő problémákkal kell szembenézniük az irányelv végrehajtása során:






  a. | A hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítése: Ezt a regionális és helyi önkormányzatok kulcsfontosságú problémának tartják, különösen azokban a tagállamokban, ahol a biohulladék csökkentésének nemzeti stratégiáját még nem, vagy csak nemrégiben fogadták el. Ezekben az országokban ez gyakran a biológiai úton lebomló hulladék újrahasznosítására szakosodott fejlett piac hiányával is együtt jár. Ezenkívül nemzeti stratégiákban a biológiai úton lebomló hulladék csökkentésére irányuló hatékony eszközök hiánya is gondot okoz. |
| --- | --- | --- |

1.17

úgy találja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az alábbi fő problémákkal kell szembenézniük az irányelv végrehajtása során:

a.

A hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítése: Ezt a regionális és helyi önkormányzatok kulcsfontosságú problémának tartják, különösen azokban a tagállamokban, ahol a biohulladék csökkentésének nemzeti stratégiáját még nem, vagy csak nemrégiben fogadták el. Ezekben az országokban ez gyakran a biológiai úton lebomló hulladék újrahasznosítására szakosodott fejlett piac hiányával is együtt jár. Ezenkívül nemzeti stratégiákban a biológiai úton lebomló hulladék csökkentésére irányuló hatékony eszközök hiánya is gondot okoz.

| b. | A hulladéklerakók tervezése, üzemeltetése és utógondozása: Az önkormányzatok nagy része a tervezés, az üzemeltetés és az utógondozás kérdését nehéznek, illetve egyes esetekben nehéznek tartja; az utógondozás tűnik mind közül a legnehezebbnek. Az is gondot okoz néha, hogy a műszaki követelmények annyira merevek, hogy nem teszik lehetővé sem a geológiai körülmények miatt szükséges egyedi módosításokat, sem az innovatív technikák és a fejlődő tudás kiaknázását. |
| --- | --- |

b.

A hulladéklerakók tervezése, üzemeltetése és utógondozása: Az önkormányzatok nagy része a tervezés, az üzemeltetés és az utógondozás kérdését nehéznek, illetve egyes esetekben nehéznek tartja; az utógondozás tűnik mind közül a legnehezebbnek. Az is gondot okoz néha, hogy a műszaki követelmények annyira merevek, hogy nem teszik lehetővé sem a geológiai körülmények miatt szükséges egyedi módosításokat, sem az innovatív technikák és a fejlődő tudás kiaknázását.

| c. | Anyagi és emberi erőforrások hiánya: Eddig főleg az ártalmatlanításon volt a hangsúly, ezentúl viszont fenntarthatóbb megközelítést kell alkalmazni a hulladékpolitikákban – az átállás pedig jelentős anyagi és emberi erőforrásokat igényel. A regionális és helyi önkormányzatok többsége – különösen az új tagállamokban, és konkrétan a biológiai úton lebomló hulladékra vonatkozó célok megvalósítása során – az effajta erőforrások hiányát fontos problémának tartja. |
| --- | --- |

c.

Anyagi és emberi erőforrások hiánya: Eddig főleg az ártalmatlanításon volt a hangsúly, ezentúl viszont fenntarthatóbb megközelítést kell alkalmazni a hulladékpolitikákban – az átállás pedig jelentős anyagi és emberi erőforrásokat igényel. A regionális és helyi önkormányzatok többsége – különösen az új tagállamokban, és konkrétan a biológiai úton lebomló hulladékra vonatkozó célok megvalósítása során – az effajta erőforrások hiányát fontos problémának tartja.

| d. | A lakosság tájékozatlansága: Számos regionális és helyi önkormányzat küzd a lakosság figyelmének felkeltéséért, valamint a polgárok és a vállalkozások együttműködéséért a szelektív hulladékgyűjtési rendszerekben. |
| --- | --- |

d.

A lakosság tájékozatlansága: Számos regionális és helyi önkormányzat küzd a lakosság figyelmének felkeltéséért, valamint a polgárok és a vállalkozások együttműködéséért a szelektív hulladékgyűjtési rendszerekben.

| e. | Az eljárások bonyolultsága: A hulladéklerakókról szóló irányelv – különösen azokban az országokban, ahol előzőleg nem volt külön politika a hulladéklerakókra – összetettebb és hosszabb engedélyezési eljárásokat eredményezett. |
| --- | --- |

e.

Az eljárások bonyolultsága: A hulladéklerakókról szóló irányelv – különösen azokban az országokban, ahol előzőleg nem volt külön politika a hulladéklerakókra – összetettebb és hosszabb engedélyezési eljárásokat eredményezett.

| f. | Illegális hulladéklerakás: A hulladéklerakás gyakran a hulladékkezelés olcsó módjának bizonyult. A hulladéklerakási díjak emelkedésével az illegális hulladéklerakás is egyre gyakoribb, ami szigorú ellenintézkedéseket követel. |
| --- | --- |

f.

Illegális hulladéklerakás: A hulladéklerakás gyakran a hulladékkezelés olcsó módjának bizonyult. A hulladéklerakási díjak emelkedésével az illegális hulladéklerakás is egyre gyakoribb, ami szigorú ellenintézkedéseket követel.

| g. | Hulladékszállítás: A hulladéklerakókról szóló irányelv miatt számos helyi hulladéklerakót be kell zárni, és helyettük új hulladéklerakóknak kell nagyobb területet kiszolgálniuk. Emiatt gyakran többet kell szállítani, ami egyrészt pénzbe kerül, másrészt káros a környezetre. Ez a probléma különösen a gyéren lakott területeken érezhető. |
| --- | --- |

g.

Hulladékszállítás: A hulladéklerakókról szóló irányelv miatt számos helyi hulladéklerakót be kell zárni, és helyettük új hulladéklerakóknak kell nagyobb területet kiszolgálniuk. Emiatt gyakran többet kell szállítani, ami egyrészt pénzbe kerül, másrészt káros a környezetre. Ez a probléma különösen a gyéren lakott területeken érezhető.

| h. | Nincsenek biztosítva az egyenlő feltételek: Különbözőek a végrehajtási ütemezések, a környezetvédelmi előírások és az ártalmatlanítási költségek, továbbá az újrafeldolgozás meghatározásai is részben eltérőek, így korántsem beszélhetünk még egyenlő feltételek meglétéről a tagállamok között (és néha még egy tagállamon belül sem). Emiatt gyakran erős az anyagi késztetés arra, hogy a hulladékot – legálisan vagy illegálisan – a szomszédos országokba szállítsák át; ez pedig ellentétes a közelség elvével és a hulladékártalmatlanítási önállóság célkitűzésével, továbbá még többet kell a hulladékot hosszú távon szállítani. |
| --- | --- |

h.

Nincsenek biztosítva az egyenlő feltételek: Különbözőek a végrehajtási ütemezések, a környezetvédelmi előírások és az ártalmatlanítási költségek, továbbá az újrafeldolgozás meghatározásai is részben eltérőek, így korántsem beszélhetünk még egyenlő feltételek meglétéről a tagállamok között (és néha még egy tagállamon belül sem). Emiatt gyakran erős az anyagi késztetés arra, hogy a hulladékot – legálisan vagy illegálisan – a szomszédos országokba szállítsák át; ez pedig ellentétes a közelség elvével és a hulladékártalmatlanítási önállóság célkitűzésével, továbbá még többet kell a hulladékot hosszú távon szállítani.

| i. | Az egyoldalú megközelítés veszélye: Fennáll annak a veszélye, hogy az irányelv csak a kommunális hulladék csökkentését ösztönzi, figyelmen kívül hagy viszonyt más, olyan kategóriákat, amelyek esetében a mennyiség csökkentése éppoly fontos: ilyen pl. az ipari hulladék. |
| --- | --- |

i.

Az egyoldalú megközelítés veszélye: Fennáll annak a veszélye, hogy az irányelv csak a kommunális hulladék csökkentését ösztönzi, figyelmen kívül hagy viszonyt más, olyan kategóriákat, amelyek esetében a mennyiség csökkentése éppoly fontos: ilyen pl. az ipari hulladék.

| j. | Iránymutatások hiánya: A biológiai úton lebomló hulladék külön gyűjtésére bátorító kampány lebonyolítása és az ilyen hulladék újrahasznosítására szakosodott piac kiépítése nehézségekbe ütközhet, mivel ezen a téren nincsenek sem iránymutatások, sem hivatkozási alapok. |
| --- | --- |

j.

Iránymutatások hiánya: A biológiai úton lebomló hulladék külön gyűjtésére bátorító kampány lebonyolítása és az ilyen hulladék újrahasznosítására szakosodott piac kiépítése nehézségekbe ütközhet, mivel ezen a téren nincsenek sem iránymutatások, sem hivatkozási alapok.

Költség és haszon

| 1.18 | megállapítja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok jelentése szerint az irányelv végrehajtása a hulladéklerakókkal kapcsolatos költségek növekedését eredményezte. A fő terhet azonban nem az önkormányzatoknak kell viselniük, hanem a hulladéklerakók üzemeltetőinek, a polgároknak és a vállalkozásoknak, minthogy az üzemeltetők rájuk próbálják hárítani a megnövekedett költségeket; |
| --- | --- |

1.18

megállapítja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok jelentése szerint az irányelv végrehajtása a hulladéklerakókkal kapcsolatos költségek növekedését eredményezte. A fő terhet azonban nem az önkormányzatoknak kell viselniük, hanem a hulladéklerakók üzemeltetőinek, a polgároknak és a vállalkozásoknak, minthogy az üzemeltetők rájuk próbálják hárítani a megnövekedett költségeket;

| 1.19 | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak csak kis hányada kapott konkrét anyagi erőforrásokat, amelyek részben vagy egészében fedezik a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának költségeit; továbbá azoknak az önkormányzatoknak, amelyek kaptak kiegészítő anyagi támogatást, az irányelv végrehajtása során általában kevesebb nehézségük adódik; |
| --- | --- |

1.19

megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak csak kis hányada kapott konkrét anyagi erőforrásokat, amelyek részben vagy egészében fedezik a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának költségeit; továbbá azoknak az önkormányzatoknak, amelyek kaptak kiegészítő anyagi támogatást, az irányelv végrehajtása során általában kevesebb nehézségük adódik;

| 1.20 | kiemeli az irányelv pozitív környezetvédelmi hatását: a regionális és helyi önkormányzatok nagy többsége úgy találta, hogy az irányelv végrehajtása kedvező a környezetre nézve. A hulladéklerakási tevékenység csökkenéséből eredő kedvező hatás a felszíni és a talajvíz, a talaj, a levegő és az emberi egészség minőségét érinti. Hozzájárulhat továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenéséhez is. Csak azokban a tagországokban nem tapasztalnak a helyhatóságok pozitív környezeti hatást – vagy csak csekély mértékben –, ahol az irányelvhez hasonló jogszabály már korábban is hatályban volt; |
| --- | --- |

1.20

kiemeli az irányelv pozitív környezetvédelmi hatását: a regionális és helyi önkormányzatok nagy többsége úgy találta, hogy az irányelv végrehajtása kedvező a környezetre nézve. A hulladéklerakási tevékenység csökkenéséből eredő kedvező hatás a felszíni és a talajvíz, a talaj, a levegő és az emberi egészség minőségét érinti. Hozzájárulhat továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenéséhez is. Csak azokban a tagországokban nem tapasztalnak a helyhatóságok pozitív környezeti hatást – vagy csak csekély mértékben –, ahol az irányelvhez hasonló jogszabály már korábban is hatályban volt;

| 1.21 | rámutat, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának következtében a jövőben várhatóan csökken a hulladéklerakók területén a talaj és a talajvíz tisztításának összköltsége; |
| --- | --- |

1.21

rámutat, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásának következtében a jövőben várhatóan csökken a hulladéklerakók területén a talaj és a talajvíz tisztításának összköltsége;

| 1.22 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok többsége szerint a hulladéklerakókról szóló irányelv nemzeti végrehajtása hozzájárult a – végrehajtás előtti helyzethez képest – fejlettebb, környezetvédelmi és gazdasági előnyökkel járó hulladéklerakási technológiák (pl. a hulladéklerakókból származó gáz felhasználása energiatermelésre) népszerűsítéséhez. Ennek ellenére az irányelv továbbra sem teszi lehetővé az újító jellegű technológiák alkalmazását, így a kezdeti technológiai fejlődés után holtpontot eredményez; |
| --- | --- |

1.22

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok többsége szerint a hulladéklerakókról szóló irányelv nemzeti végrehajtása hozzájárult a – végrehajtás előtti helyzethez képest – fejlettebb, környezetvédelmi és gazdasági előnyökkel járó hulladéklerakási technológiák (pl. a hulladéklerakókból származó gáz felhasználása energiatermelésre) népszerűsítéséhez. Ennek ellenére az irányelv továbbra sem teszi lehetővé az újító jellegű technológiák alkalmazását, így a kezdeti technológiai fejlődés után holtpontot eredményez;

| 1.23 | kiemeli, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtása – amennyiben hozzájárul a hulladékkezelési módszerek választékának bővüléséhez – új munkahelyeket teremthet a hulladékgazdálkodási ágazatban; |
| --- | --- |

1.23

kiemeli, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtása – amennyiben hozzájárul a hulladékkezelési módszerek választékának bővüléséhez – új munkahelyeket teremthet a hulladékgazdálkodási ágazatban;

| 1.24 | megjegyzi, hogy a regionális és helyi önkormányzatok nagy többsége azt állítja, hogy a hulladéklerakók üzemeltetői által beszedett díj teljes egészében fedezi a hulladéklerakó költségeit, és ezzel eleget tesz a hulladéklerakókról szóló irányelv követelményeinek; felhívja azonban a figyelmet arra, hogy azok a hulladéklerakók, amelyek nem teljesítik ezeket a követelményeket és alacsonyabb költségű hulladékártalmatlanítást kínálnak, a hulladék exportjának kedveznek. Ezenkívül az alacsony hulladéklerakási díjak nem ösztönöznek eléggé a hulladék fenntarthatóbb módon történő ártalmatlanítására; |
| --- | --- |

1.24

megjegyzi, hogy a regionális és helyi önkormányzatok nagy többsége azt állítja, hogy a hulladéklerakók üzemeltetői által beszedett díj teljes egészében fedezi a hulladéklerakó költségeit, és ezzel eleget tesz a hulladéklerakókról szóló irányelv követelményeinek; felhívja azonban a figyelmet arra, hogy azok a hulladéklerakók, amelyek nem teljesítik ezeket a követelményeket és alacsonyabb költségű hulladékártalmatlanítást kínálnak, a hulladék exportjának kedveznek. Ezenkívül az alacsony hulladéklerakási díjak nem ösztönöznek eléggé a hulladék fenntarthatóbb módon történő ártalmatlanítására;

| 1.25 | arra következtet, hogy ha a hulladék-, illetve hulladékártalmatlanítási piacot pénzügyi eszközökkel, például hulladéklerakási adókkal vagy más ösztönzésekkel irányítják, az a hulladék ártalmatlanítását – más hulladékkezelési módszerek bevetésével – a megfelelő útra terelheti. |
| --- | --- |

1.25

arra következtet, hogy ha a hulladék-, illetve hulladékártalmatlanítási piacot pénzügyi eszközökkel, például hulladéklerakási adókkal vagy más ösztönzésekkel irányítják, az a hulladék ártalmatlanítását – más hulladékkezelési módszerek bevetésével – a megfelelő útra terelheti.

| 1.26 | megjegyzi, hogy a tagállamok többségében létezik hulladéklerakási adó, és annak mértéke országonként erősen eltér. A regionális és helyi önkormányzatoknak azonban több mint egyharmada nem vezetett még be hulladéklerakási adót vagy más pénzügyi ösztönző intézkedést a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére. Azoknak a tagállamoknak a zömében, ahol létezik hulladéklerakási adó, az az általános adóügyi alapba kerül, illetve egyes esetekben konkrét, például a hulladékkeletkezés megelőzésének ösztönzésére és az újrafeldolgozási rendszerek finanszírozására fordítandó környezetvédelmi alapokba; |
| --- | --- |

1.26

megjegyzi, hogy a tagállamok többségében létezik hulladéklerakási adó, és annak mértéke országonként erősen eltér. A regionális és helyi önkormányzatoknak azonban több mint egyharmada nem vezetett még be hulladéklerakási adót vagy más pénzügyi ösztönző intézkedést a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségének csökkentésére. Azoknak a tagállamoknak a zömében, ahol létezik hulladéklerakási adó, az az általános adóügyi alapba kerül, illetve egyes esetekben konkrét, például a hulladékkeletkezés megelőzésének ösztönzésére és az újrafeldolgozási rendszerek finanszírozására fordítandó környezetvédelmi alapokba;

A siker feltételei

| 1.27 | megállapítja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv sikeres végrehajtásához elengedhetetlenek a következők:






  a. | „Ki korán kel, aranyat lel” (proaktív) hozzáállás: Nyilvánvaló, hogy néhány tagállamban már az 1990-es évek első felében – vagy még korábban – megkezdődtek egy olyan szemlélet megvalósításának előkészületei, amelyből később a hulladéklerakókról szóló irányelv született. Ennek a „korán kelő” hozzáállásnak köszönhetően számos regionális és helyi önkormányzat viszonylag könnyen be tudta tartani a kitűzött határidőket, miután az irányelv átkerült a nemzeti vagy regionális jogba. |
| --- | --- | --- |

1.27

megállapítja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv sikeres végrehajtásához elengedhetetlenek a következők:

a.

„Ki korán kel, aranyat lel” (proaktív) hozzáállás: Nyilvánvaló, hogy néhány tagállamban már az 1990-es évek első felében – vagy még korábban – megkezdődtek egy olyan szemlélet megvalósításának előkészületei, amelyből később a hulladéklerakókról szóló irányelv született. Ennek a „korán kelő” hozzáállásnak köszönhetően számos regionális és helyi önkormányzat viszonylag könnyen be tudta tartani a kitűzött határidőket, miután az irányelv átkerült a nemzeti vagy regionális jogba.

| b. | Az irányelv végrehajtásának tágabb összefüggésben való szemlélése: Az irányelv végrehajtását nem szabad különálló politikai intézkedésnek tekinteni. A hulladék ártalmatlanítása az anyagi erőforrások kezelésének körébe tartozik, ezért politikai szinten is ezzel összefüggésben kell szemlélni. Fontos tehát olyan integrált nemzeti, regionális és helyi stratégiákat kifejleszteni, amelyek révén ez a tárgykör más hulladékkezelési rendszerekhez, valamint más politikai területekhez – például a beszerzés vagy az erőforrások hatékony kihasználásának politikájához – kapcsolódhat. |
| --- | --- |

b.

Az irányelv végrehajtásának tágabb összefüggésben való szemlélése: Az irányelv végrehajtását nem szabad különálló politikai intézkedésnek tekinteni. A hulladék ártalmatlanítása az anyagi erőforrások kezelésének körébe tartozik, ezért politikai szinten is ezzel összefüggésben kell szemlélni. Fontos tehát olyan integrált nemzeti, regionális és helyi stratégiákat kifejleszteni, amelyek révén ez a tárgykör más hulladékkezelési rendszerekhez, valamint más politikai területekhez – például a beszerzés vagy az erőforrások hatékony kihasználásának politikájához – kapcsolódhat.

| c. | A regionális és helyi önkormányzatoknak a feladataik elvégzéséhez szükséges eszközök megadása: A regionális és helyi önkormányzatoknak ahhoz, hogy többek közt új újrafeldolgozási és egyéb, alternatív hulladékfeldolgozási rendszereket alakíthassanak ki, figyelemfelkeltő kampányokat indíthassanak, valamint korszerűsíthessék hulladéklerakóikat, tudásra, továbbá emberi és anyagi erőforrásokra van szükségük. Ezért a hulladéklerakókról szóló irányelv célkitűzéseit gyakran csak úgy lehet teljesíteni, ha a felsőbb kormányzati szintek átcsoportosítanak egyes pénzalapokat, illetve ha a helyhatóságoknak lehetőségük nyílik adóeszközök bevezetésére. |
| --- | --- |

c.

A regionális és helyi önkormányzatoknak a feladataik elvégzéséhez szükséges eszközök megadása: A regionális és helyi önkormányzatoknak ahhoz, hogy többek közt új újrafeldolgozási és egyéb, alternatív hulladékfeldolgozási rendszereket alakíthassanak ki, figyelemfelkeltő kampányokat indíthassanak, valamint korszerűsíthessék hulladéklerakóikat, tudásra, továbbá emberi és anyagi erőforrásokra van szükségük. Ezért a hulladéklerakókról szóló irányelv célkitűzéseit gyakran csak úgy lehet teljesíteni, ha a felsőbb kormányzati szintek átcsoportosítanak egyes pénzalapokat, illetve ha a helyhatóságoknak lehetőségük nyílik adóeszközök bevezetésére.

| d. | Együttműködés az összes kormányzati szint között, valamint információátadás: Mivel az irányelv gyakorlati megvalósításának feladata majdnem minden tagállamban megoszlik a különböző kormányzati szintek között, a végrehajtás sikeréhez elengedhetetlen, hogy ezek a szintek szorosan együttműködjenek. Ez azt is jelenti, hogy az egyes szinteknek egymás közt meg kell beszélniük, hogy hogyan lehetne a hulladéklerakók kiépítésére, üzemeltetésére, bezárására és utógondozására vonatkozó új, szigorúbb követelményeknek eleget tenni, valamint hogy hogyan lehetne alternatív hulladékkezelési rendszereket megvalósítani. A hulladékpolitikának emellett gyakran a szomszédos városok és régiók adminisztratív határain is túl kell nyúlnia, például közös hulladékkezelési létesítmények vagy újrafeldolgozási módszerek kialakításakor. |
| --- | --- |

d.

Együttműködés az összes kormányzati szint között, valamint információátadás: Mivel az irányelv gyakorlati megvalósításának feladata majdnem minden tagállamban megoszlik a különböző kormányzati szintek között, a végrehajtás sikeréhez elengedhetetlen, hogy ezek a szintek szorosan együttműködjenek. Ez azt is jelenti, hogy az egyes szinteknek egymás közt meg kell beszélniük, hogy hogyan lehetne a hulladéklerakók kiépítésére, üzemeltetésére, bezárására és utógondozására vonatkozó új, szigorúbb követelményeknek eleget tenni, valamint hogy hogyan lehetne alternatív hulladékkezelési rendszereket megvalósítani. A hulladékpolitikának emellett gyakran a szomszédos városok és régiók adminisztratív határain is túl kell nyúlnia, például közös hulladékkezelési létesítmények vagy újrafeldolgozási módszerek kialakításakor.

| e. | Pénzügyi ösztönzések: A vállalkozások főként a gazdaság logikájára hallgatnak, ezért igen fontos ösztönzéseket bevetni avégett, hogy minél kevesebb hulladék kerüljön lerakóba, azaz meg kell drágítani a hulladéklerakást – ezt például hulladéklerakási adóval lehet elérni; |
| --- | --- |

e.

Pénzügyi ösztönzések: A vállalkozások főként a gazdaság logikájára hallgatnak, ezért igen fontos ösztönzéseket bevetni avégett, hogy minél kevesebb hulladék kerüljön lerakóba, azaz meg kell drágítani a hulladéklerakást – ezt például hulladéklerakási adóval lehet elérni;

| f. | Alternatívák támogatása: Ahhoz, hogy a hulladék ne a lerakóba kerüljön, a hulladékgazdáknak gazdaságilag életképes hulladékkezelési alternatívákra van szükségük. Ahol tehát nincs ilyen, vagy nincs elegendő, ott ösztönözni kell. Ahhoz pedig, hogy a hulladékszállítás mértéke ne nőjön tovább, ösztönözni kell az olyan helyi megoldásokat, mint például a házi komposztálás vagy a hulladékkezelő üzem létesítése a cég területén. |
| --- | --- |

f.

Alternatívák támogatása: Ahhoz, hogy a hulladék ne a lerakóba kerüljön, a hulladékgazdáknak gazdaságilag életképes hulladékkezelési alternatívákra van szükségük. Ahol tehát nincs ilyen, vagy nincs elegendő, ott ösztönözni kell. Ahhoz pedig, hogy a hulladékszállítás mértéke ne nőjön tovább, ösztönözni kell az olyan helyi megoldásokat, mint például a házi komposztálás vagy a hulladékkezelő üzem létesítése a cég területén.

| g. | Küzdelem az illegális hulladéklerakás ellen: Minél inkább emelkednek a hulladékkezelés költségei, annál több az illegális hulladéklerakás. Az ilyen viselkedést intézkedések sorozatával lehet megelőzni és megfékezni, viszont ehhez – legalábbis átmenetileg – még több embernek kell erre a területre összpontosítania. |
| --- | --- |

g.

Küzdelem az illegális hulladéklerakás ellen: Minél inkább emelkednek a hulladékkezelés költségei, annál több az illegális hulladéklerakás. Az ilyen viselkedést intézkedések sorozatával lehet megelőzni és megfékezni, viszont ehhez – legalábbis átmenetileg – még több embernek kell erre a területre összpontosítania.

| h. | A közfigyelem felkeltése és konzultáció az érintettekkel: A keletkező és a lerakókba kerülő hulladék mennyiségének csökkentéséhez elengedhetetlen a lakosság és a vállalkozások aktív hozzájárulása. Ezért kommunikációs kampányokat kell szervezni, ki kell kérni az érintettek véleményét, és mindehhez hatékony infrastruktúrát kell nyújtani. |
| --- | --- |

h.

A közfigyelem felkeltése és konzultáció az érintettekkel: A keletkező és a lerakókba kerülő hulladék mennyiségének csökkentéséhez elengedhetetlen a lakosság és a vállalkozások aktív hozzájárulása. Ezért kommunikációs kampányokat kell szervezni, ki kell kérni az érintettek véleményét, és mindehhez hatékony infrastruktúrát kell nyújtani.

A legjobb gyakorlatok

| 1.28 | kiemeli, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásával kapcsolatban számos gyakorlat vált be EU-szerte. Ezek vagy újító jellegű technikákat, vagy sikeresnek bizonyult politikai intézkedéseket vetnek be. Íme, néhány ezek közül: |
| --- | --- |

1.28

kiemeli, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtásával kapcsolatban számos gyakorlat vált be EU-szerte. Ezek vagy újító jellegű technikákat, vagy sikeresnek bizonyult politikai intézkedéseket vetnek be. Íme, néhány ezek közül:

a)   Figyelemfelkeltő kampány

Az angliai Devon Authorities Recycling Partnership (Devon megye helyhatóságainak újrafeldolgozási partneri szövetsége) hathónapos országos figyelemfelkeltő és oktatási kampányt tervezett és szervezett. A Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Minisztérium elfogadta a szövetség ajánlatát, és 1,119 millió fonttal járult hozzá a hulladékról szóló figyelemfelkeltő és elemző kampányhoz.

A kampány a következő célokat tűzte ki:

| — | az újrafeldolgozott anyagok mennyiségének gyarapítása az újrafeldolgozási rendszerekben való részvétel, illetve a gyűjtőkben elhelyezett anyagok mennyiségének és minőségének növelése révén, |
| --- | --- |

—

az újrafeldolgozott anyagok mennyiségének gyarapítása az újrafeldolgozási rendszerekben való részvétel, illetve a gyűjtőkben elhelyezett anyagok mennyiségének és minőségének növelése révén,

| — | információ gyűjtése a meglévő újrafeldolgozási létesítmények kihasználtságáról; a lakosság megkérdezése arról, hogy miért vagy miért nem vesznek részt a rendelkezésükre álló újrafeldolgozási rendszerekben; továbbá buzdításuk a részvételre, |
| --- | --- |

—

információ gyűjtése a meglévő újrafeldolgozási létesítmények kihasználtságáról; a lakosság megkérdezése arról, hogy miért vagy miért nem vesznek részt a rendelkezésükre álló újrafeldolgozási rendszerekben; továbbá buzdításuk a részvételre,

| — | az összegyűjtött információ felhasználása annak érdekében, hogy a jövőben hatékonyabb lehessen a közfigyelem felkeltése. |
| --- | --- |

—

az összegyűjtött információ felhasználása annak érdekében, hogy a jövőben hatékonyabb lehessen a közfigyelem felkeltése.

A kampány négy fő részből állt: hulladékelemzés, a részvétel felmérése, közvélemény-kutatás és média/oktatás.

A kampány legfontosabb eredményei:

| — | A lakosság pozitívan értékeli az újrafeldolgozást és hajlandó részt venni benne; |
| --- | --- |

—

A lakosság pozitívan értékeli az újrafeldolgozást és hajlandó részt venni benne;

| — | Aki nem vesz részt, nem érdektelenség miatt nem teszi, hanem főleg gyakorlati okok miatt: például nincs utcai gyűjtőkonténer, nincs megoldva az elszállítás, vagy nincs hely a tárolásra; |
| --- | --- |

—

Aki nem vesz részt, nem érdektelenség miatt nem teszi, hanem főleg gyakorlati okok miatt: például nincs utcai gyűjtőkonténer, nincs megoldva az elszállítás, vagy nincs hely a tárolásra;

| — | Az újrafeldolgozható hulladékokat legszívesebben az utcai gyűjtőkonténerekbe hordják; |
| --- | --- |

—

Az újrafeldolgozható hulladékokat legszívesebben az utcai gyűjtőkonténerekbe hordják;

| — | Az utcai gyűjtőkonténerekben az előző évhez képest 31 %-kal több hulladék gyűlt össze, ami óriási növekedést jelent; |
| --- | --- |

—

Az utcai gyűjtőkonténerekben az előző évhez képest 31 %-kal több hulladék gyűlt össze, ami óriási növekedést jelent;

| — | A hulladéklerakókba kerülő visszamaradó hulladékok mennyisége 2002 és 2003 között már csak 0,88 %-kal nőtt, míg 2001 és 2002 között ez az arány 3,3 % volt. |
| --- | --- |

—

A hulladéklerakókba kerülő visszamaradó hulladékok mennyisége 2002 és 2003 között már csak 0,88 %-kal nőtt, míg 2001 és 2002 között ez az arány 3,3 % volt.

| — | A lakosság a karton és a műanyagok újrafeldolgozását is támogatná, ezért szeretné, ha ott is lennének konténerek ezen anyagok számára, ahol jelenleg nincsenek; |
| --- | --- |

—

A lakosság a karton és a műanyagok újrafeldolgozását is támogatná, ezért szeretné, ha ott is lennének konténerek ezen anyagok számára, ahol jelenleg nincsenek;

| — | A leghatékonyabb közegnek a televíziós hirdetés bizonyult. |
| --- | --- |

—

A leghatékonyabb közegnek a televíziós hirdetés bizonyult.

b)   Küzdelem az illegális hulladéklerakás ellen

A szlovákiai Pezinok városában a városi hulladéklerakók bezárása és a hulladéklerakási díjak emelkedése az illegális hulladéklerakásnak kedvezett.

Ezért az alábbi intézkedéseket vezették be:

| — | A közfigyelem felkeltése a lakosság tájékozatlanságának megszüntetésére; |
| --- | --- |

—

A közfigyelem felkeltése a lakosság tájékozatlanságának megszüntetésére;

| — | Az iskolákban a környezetvédelmi oktatás javítása; |
| --- | --- |

—

Az iskolákban a környezetvédelmi oktatás javítása;

| — | Környezetvédelmi rendőrség megalakítása és a lakosság hulladékkal kapcsolatos viselkedésének szoros megfigyelése; |
| --- | --- |

—

Környezetvédelmi rendőrség megalakítása és a lakosság hulladékkal kapcsolatos viselkedésének szoros megfigyelése;

| — | A hivatalos szervek felhatalmazása a hulladékkal kapcsolatos törvények megszegőinek büntetésére; |
| --- | --- |

—

A hivatalos szervek felhatalmazása a hulladékkal kapcsolatos törvények megszegőinek büntetésére;

| — | Az egyénekre és a cégekre kirótt büntetések növelése, a szankciók egyszerűsítése; |
| --- | --- |

—

Az egyénekre és a cégekre kirótt büntetések növelése, a szankciók egyszerűsítése;

| — | Vashulladék-gyűjtőhelyek létesítése a hulladéklerakók közelében a lerakókba kerülő hulladék mennyiségének csökkentésére; |
| --- | --- |

—

Vashulladék-gyűjtőhelyek létesítése a hulladéklerakók közelében a lerakókba kerülő hulladék mennyiségének csökkentésére;

| — | A polietilénbe (PET) csomagolt árukat értékesítő boltok mellett PET-tömörítők elhelyezése; |
| --- | --- |

—

A polietilénbe (PET) csomagolt árukat értékesítő boltok mellett PET-tömörítők elhelyezése;

| — | Lakossági tanfolyamok a házi komposztálásról; |
| --- | --- |

—

Lakossági tanfolyamok a házi komposztálásról;

| — | Együttműködés az általános iskolákkal az összetett csomagolóanyagok összegyűjtésének megszervezésére; |
| --- | --- |

—

Együttműködés az általános iskolákkal az összetett csomagolóanyagok összegyűjtésének megszervezésére;

| — | Annak megszervezése, hogy az üveghulladékért is lehessen pénzt kapni; |
| --- | --- |

—

Annak megszervezése, hogy az üveghulladékért is lehessen pénzt kapni;

| — | A kommunális hulladék kezelési díjának emelése; |
| --- | --- |

—

A kommunális hulladék kezelési díjának emelése;

| — | A szétválogatott hulladék kezelési díjának csökkentése; |
| --- | --- |

—

A szétválogatott hulladék kezelési díjának csökkentése;

c)   Pénzátcsoportosítás a hulladék keletkezésének megelőzésére és csökkentésére irányuló projektekre

Az olaszországi – 2. célkitűzésbe tartozó – Marche régió az EU strukturális alapjainak segítségével valósította meg a kommunális hulladék keletkezésének megelőzésére és csökkentésére irányuló stratégiáját. A stratégiát főleg helyi szintű finanszírozási projektek révén ültették át a gyakorlatba. Mivel a városi önkormányzatok igen szép számban vettek részt a projektben, és a kezdeti eredmények is kecsegtetőek voltak, a régió vezetése úgy döntött, hogy az uniós finanszírozás lejárta után is tovább folytatja ezt a támogatási rendszert.

d)   A bezárt hulladéklerakók tájképbe illesztése

A viszonylag sík hollandiai vidékeken eléggé kimagaslanak a 30–45 méter magas hulladéklerakó telepek. Esztétikai okokból ezért különös gondot fordítanak arra, hogy a hulladéklerakók jól illeszkedjenek a tájképbe. Továbbá mivel az országban csak korlátozott hely áll rendelkezésre – és ezért borsos az ára –, a bezárt hulladéklerakó telepeket gyakran szabadidős létesítményekké alakítják át. Emiatt – és a hulladéklerakók elfogadottsági szintjének emelése végett – az utógondozási szakaszban rendbe is kell hozni a telepeket.

Erre láthatunk példát Spaarnwoude környékén, ahol egy korábbi hulladéklerakó telepet alakítottak át szabadidőközponttá. Építettek bele:

| — | beltéri síterepet |
| --- | --- |

—

beltéri síterepet

| — | hegymászófalat |
| --- | --- |

—

hegymászófalat

| — | túraterepet |
| --- | --- |

—

túraterepet

| — | hegyikerékpár-utat |
| --- | --- |

—

hegyikerékpár-utat

| — | szánkópályát |
| --- | --- |

—

szánkópályát

A területet ezenkívül fákkal és bokrokkal ültették be, hogy jobban illeszkedjen a környék látképébe.

2.   Ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, a tagállamoknak és a regionális és helyi önkormányzatoknak, hogy a végrehajtás sikeréhez szükséges, fent leírt feltételeket széles körben hirdessék, ezzel is támogatva a hatékonyabb végrehajtást; |
| --- | --- |

2.1

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, a tagállamoknak és a regionális és helyi önkormányzatoknak, hogy a végrehajtás sikeréhez szükséges, fent leírt feltételeket széles körben hirdessék, ezzel is támogatva a hatékonyabb végrehajtást;

| 2.2 | szakértői központ létrehozását javasolja, melyhez a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok, a hulladéklerakók üzemeltetői, a civil szervezetek és más érdekcsoportok tájékoztatásért és egyedi (műszaki és szervezési) problémákkal kapcsolatos tanácsért fordulhatnak, valamint itt cserélhetnének tapasztalatot a legjobb gyakorlatokról. A központ olyan funkciót is elláthatna, amely az ebben a jelentésben leírt ajánlások megvalósításához járulhatna hozzá. Az lenne a legjobb, ha ez a szakértői központ egy meglévő szervezetbe épülne be, annak új feladataként; |
| --- | --- |

2.2

szakértői központ létrehozását javasolja, melyhez a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok, a hulladéklerakók üzemeltetői, a civil szervezetek és más érdekcsoportok tájékoztatásért és egyedi (műszaki és szervezési) problémákkal kapcsolatos tanácsért fordulhatnak, valamint itt cserélhetnének tapasztalatot a legjobb gyakorlatokról. A központ olyan funkciót is elláthatna, amely az ebben a jelentésben leírt ajánlások megvalósításához járulhatna hozzá. Az lenne a legjobb, ha ez a szakértői központ egy meglévő szervezetbe épülne be, annak új feladataként;

| 2.3 | azt ajánlja, hogy adott időközönként tekintsék át az újító jellegű technikákat és a tudás fejlődését, és minderről tájékoztassák az érdekelteket; |
| --- | --- |

2.3

azt ajánlja, hogy adott időközönként tekintsék át az újító jellegű technikákat és a tudás fejlődését, és minderről tájékoztassák az érdekelteket;

| 2.4 | azt ajánlja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelvet szervesebben építsék be az EU hulladékpolitikájába és az ágazati helyett az integrált végrehajtást támogassák; |
| --- | --- |

2.4

azt ajánlja, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelvet szervesebben építsék be az EU hulladékpolitikájába és az ágazati helyett az integrált végrehajtást támogassák;

| 2.5 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – különösen a hulladék keletkezésének megelőzéséről és az újrafeldolgozásról szóló közelgő stratégia révén – tegye lehetővé az újrafeldolgozási kezdeményezések további fejlesztését, valamint ezt – adott esetben – támogató intézkedésekkel egészítse ki, különösen azokban a kisebb tagállamokban, ahol nehezebb az ehhez szükséges nagyságrendű gazdaságot kialakítani, |
| --- | --- |

2.5

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – különösen a hulladék keletkezésének megelőzéséről és az újrafeldolgozásról szóló közelgő stratégia révén – tegye lehetővé az újrafeldolgozási kezdeményezések további fejlesztését, valamint ezt – adott esetben – támogató intézkedésekkel egészítse ki, különösen azokban a kisebb tagállamokban, ahol nehezebb az ehhez szükséges nagyságrendű gazdaságot kialakítani,

| 2.6 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a hulladék kezelésére, illetve ártalmatlanítására vonatkozó, ám tagállamonként eltérő környezetvédelmi előírások okozta „hulladékturizmus” ösztönzésének megszüntetésére és az egyenlő feltételek kialakításának felgyorsítására; |
| --- | --- |

2.6

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a hulladék kezelésére, illetve ártalmatlanítására vonatkozó, ám tagállamonként eltérő környezetvédelmi előírások okozta „hulladékturizmus” ösztönzésének megszüntetésére és az egyenlő feltételek kialakításának felgyorsítására;

| 2.7 | a hulladéklerakási adókért felelős nemzeti helyhatóságok között nagyobb összhangot tart szükségesnek. Természetesen az adózás körül tapasztalható jelentős politikai érzékenységet tekintve ez nem feltétlenül jelentené egy közösségi szintű, harmonizált hulladéklerakási adó bevezetését; |
| --- | --- |

2.7

a hulladéklerakási adókért felelős nemzeti helyhatóságok között nagyobb összhangot tart szükségesnek. Természetesen az adózás körül tapasztalható jelentős politikai érzékenységet tekintve ez nem feltétlenül jelentené egy közösségi szintű, harmonizált hulladéklerakási adó bevezetését;

| 2.8 | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tanulmányok és más, kezdeményező munkák révén kövesse figyelemmel az irányelv végrehajtását, és ezzel segítsen a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatoknak teljesíteni a követelményeket és elkerülni a jogsértési eljárásokat. Ez azt is jelenti, hogy erre a feladatra elegendő embert kell kijelölni; |
| --- | --- |

2.8

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tanulmányok és más, kezdeményező munkák révén kövesse figyelemmel az irányelv végrehajtását, és ezzel segítsen a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatoknak teljesíteni a követelményeket és elkerülni a jogsértési eljárásokat. Ez azt is jelenti, hogy erre a feladatra elegendő embert kell kijelölni;

| 2.9 | arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségi csökkenésének köszönhetően születnek-e egyre nagyobb számban olyan intézkedések, amelyek hatékonyabban csökkentik a környezeti ártalmakat; |
| --- | --- |

2.9

arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a hulladéklerakókba kerülő biológiai úton lebomló hulladék mennyiségi csökkenésének köszönhetően születnek-e egyre nagyobb számban olyan intézkedések, amelyek hatékonyabban csökkentik a környezeti ártalmakat;

| 2.10 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv felülvizsgálatakor rugalmasabban kezelje






  — | a hulladéklerakók tervezésére és kiépítésére vonatkozó követelményeket, hogy alkalmazkodni lehessen a helyi geológiai körülményekhez. Ezt úgy lehetne elérni, ha az irányelv szövegében a cél meghatározása szerepelne (minimális védelmi szint), nem pedig a cél elérésének módja; |
| --- | --- | --- |

2.10

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a hulladéklerakókról szóló irányelv felülvizsgálatakor rugalmasabban kezelje

—

a hulladéklerakók tervezésére és kiépítésére vonatkozó követelményeket, hogy alkalmazkodni lehessen a helyi geológiai körülményekhez. Ezt úgy lehetne elérni, ha az irányelv szövegében a cél meghatározása szerepelne (minimális védelmi szint), nem pedig a cél elérésének módja;

| — | az újító jellegű technikákat, ezzel el lehetne kerülni az olyan holtpontot, hogy hiába az új fejlesztések, ha nem lehet azokat kihasználni. |
| --- | --- |

—

az újító jellegű technikákat, ezzel el lehetne kerülni az olyan holtpontot, hogy hiába az új fejlesztések, ha nem lehet azokat kihasználni.

| 2.11 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli, általánosságban a hulladékkezeléssel, konkrétan pedig a hulladéklerakókkal foglalkozó európai politikába a regionális és helyi dimenziót is foglalja bele; |
| --- | --- |

2.11

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli, általánosságban a hulladékkezeléssel, konkrétan pedig a hulladéklerakókkal foglalkozó európai politikába a regionális és helyi dimenziót is foglalja bele;

| 2.12 | arra kéri a tagállamokat, hogy ügyeljenek arra, hogy a hulladéklerakókba kerülő biohulladék mennyiségének csökkentésére irányuló nemzeti stratégiájuk ne csak arra irányuljon, hogy a hulladék a lerakók helyett a hulladékégetőbe kerüljön, hanem olyan intézkedéseket is tartalmazzon, amelyek hatékonyabban csökkentik a környezeti ártalmakat; |
| --- | --- |

2.12

arra kéri a tagállamokat, hogy ügyeljenek arra, hogy a hulladéklerakókba kerülő biohulladék mennyiségének csökkentésére irányuló nemzeti stratégiájuk ne csak arra irányuljon, hogy a hulladék a lerakók helyett a hulladékégetőbe kerüljön, hanem olyan intézkedéseket is tartalmazzon, amelyek hatékonyabban csökkentik a környezeti ártalmakat;

| 2.13 | arra kéri a tagállamokat, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat teljes mértékben vonják be az uniós jogszabályok végrehajtásának folyamatába olyankor, ha őrájuk hárul a gyakorlatba ültetés fő terhe, mint a hulladéklerakókról szóló irányelv esetében is; |
| --- | --- |

2.13

arra kéri a tagállamokat, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat teljes mértékben vonják be az uniós jogszabályok végrehajtásának folyamatába olyankor, ha őrájuk hárul a gyakorlatba ültetés fő terhe, mint a hulladéklerakókról szóló irányelv esetében is;

| 2.14 | arra kéri a tagállamokat, hogy a feladatkörök átruházásakor ügyeljenek arra, hogy az azokhoz szükséges anyagi és emberi erőforrások se maradjanak el; |
| --- | --- |

2.14

arra kéri a tagállamokat, hogy a feladatkörök átruházásakor ügyeljenek arra, hogy az azokhoz szükséges anyagi és emberi erőforrások se maradjanak el;

| 2.15 | arra kéri a tagállamokat, hogy az irányelv gyors végrehajtása érdekében támogassák az egyes kormányzati szintek közötti szoros együttműködést; |
| --- | --- |

2.15

arra kéri a tagállamokat, hogy az irányelv gyors végrehajtása érdekében támogassák az egyes kormányzati szintek közötti szoros együttműködést;

| 2.16 | arra kéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy teljes mértékben vonják be a döntésekbe az összes, általában a hulladékpolitikában, konkrétan pedig a hulladéklerakók tárgyában érintett felet; |
| --- | --- |

2.16

arra kéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy teljes mértékben vonják be a döntésekbe az összes, általában a hulladékpolitikában, konkrétan pedig a hulladéklerakók tárgyában érintett felet;

| 2.17 | felajánlja, hogy kiemelt partnerként részt vesz az általánosságban a hulladékpolitika, konkrétan pedig a hulladéklerakókról szóló irányelv további kiértékelését kísérő konzultációkban. |
| --- | --- |

2.17

felajánlja, hogy kiemelt partnerként részt vesz az általánosságban a hulladékpolitika, konkrétan pedig a hulladéklerakókról szóló irányelv további kiértékelését kísérő konzultációkban.

Brüsszel, 2005. november 17.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 73, 2004.3.23., 63. o.

1

(2)  A tanulmány és a felmérés eredményei 2005 végén jelennek meg. A 2005 júniusában és júliusában végzett felmérésben 23 tagállamból mintegy 200 regionális önkormányzat vett részt. A felmérés eredményeiről további részletek olvashatók a mellékletben (csak angol nyelven).

2

(3)  A régi tagállamok esetében ez 2003. július 16., az újak esetében 2004. május 1.

3

---