# Úřední věstník C 69/21.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 69 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4921. března 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 69

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4921. března 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Přípravné akty |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 423. plenární zasedání ve dnech 18. – 19. ledna 2006 |
| 2006/C 069/1 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Boj proti násilí (Daphne), drogová prevence a informovanost o drogách pro období 2007 – 2013 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Základní práva a občanství pro období 2007–2013 a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Civilní soudnictví pro období 2007 – 2013 KOM(2005) 122 v konečném znění – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD) | 1 |
| 2006/C 069/2 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelný rozvoj v zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na klimatické změny | 5 |
| 2006/C 069/3 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o sazbách spotřební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje (předložené podle článku 8 směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů) KOM(2004) 223 v konečném znění | 10 |
| 2006/C 069/4 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejných služeb v odvětví elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES KOM(2005) 438 v konečném znění – 2005/0126 (COD) | 16 |
| 2006/C 069/5 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost KOM(2005) 399 v konečném znění – 2005/0166 (COD) | 22 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

423. plenární zasedání ve dnech 18. – 19. ledna 2006

2006/C 069/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Boj proti násilí (Daphne), drogová prevence a informovanost o drogách pro období 2007 – 2013 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Základní práva a občanství pro období 2007–2013 a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu Základní práva a spravedlnost zavádí specifický program Civilní soudnictví pro období 2007 – 2013 KOM(2005) 122 v konečném znění – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

KOM(2005) 122 v konečném znění – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

1

2006/C 069/2

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelný rozvoj v zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na klimatické změny

5

2006/C 069/3

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o sazbách spotřební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje (předložené podle článku 8 směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů) KOM(2004) 223 v konečném znění

KOM(2004) 223 v konečném znění

10

2006/C 069/4

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejných služeb v odvětví elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES KOM(2005) 438 v konečném znění – 2005/0126 (COD)

KOM(2005) 438 v konečném znění – 2005/0126 (COD)

16

2006/C 069/5

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost KOM(2005) 399 v konečném znění – 2005/0166 (COD)

KOM(2005) 399 v konečném znění – 2005/0166 (COD)

22

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

423. plenární zasedání ve dnech 18. – 19. ledna 2006

| 21.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 69/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci obecného programu „Základní práva a spravedlnost“ zavádí specifický program „Boj proti násilí (Daphne), drogová prevence a informovanost o drogách“ pro období 2007 – 2013

k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu „Základní práva a spravedlnost“ zavádí specifický program „Základní práva a občanství“ pro období 2007–2013 a

k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu „Základní práva a spravedlnost“ zavádí specifický program „Civilní soudnictví“ pro období 2007 – 2013

KOM(2005) 122 v konečném znění – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

Dne 19. července 2005 se, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, Rada rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. prosince 2005. Zpravodajkou byla paní King.

Na 423. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2006 (jednání ze dne 19. ledna 2006), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 122 hlasy pro, 2 hlasy proti a 2 členové se zdrželi hlasování:

1.   Situace

| 1.1 | Rada a Komise přijaly pětiletý akční plán, kterým se provádí Haagský program pro posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

1.1

Rada a Komise přijaly pětiletý akční plán, kterým se provádí Haagský program pro posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

| 1.2 | EHSV v současné době vypracovává své stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Haagský program: Deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“
   (1)
  . Stanovisko uvádí, že Haagský program „na sebe převzal těžký úkol posílit a podpořit vytváření společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva“. Toto stanovisko zdůrazňuje význam dosažení „spravedlivé rovnováhy mezi těmito třemi pojmy – svobodou, bezpečností a právem -, aby základní hodnoty (lidská práva a občanské svobody) a demokratické zásady (právní stát), které sdílí EU, nezaznamenaly újmu.“ Výbor došel k závěru, že této rovnováhy dosaženo nebylo, neboť se neúměrné množství právních předpisů zaměřuje na bezpečnost. |
| --- | --- |

1.2

EHSV v současné době vypracovává své stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Haagský program: Deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“
   (1)
  . Stanovisko uvádí, že Haagský program „na sebe převzal těžký úkol posílit a podpořit vytváření společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva“. Toto stanovisko zdůrazňuje význam dosažení „spravedlivé rovnováhy mezi těmito třemi pojmy – svobodou, bezpečností a právem -, aby základní hodnoty (lidská práva a občanské svobody) a demokratické zásady (právní stát), které sdílí EU, nezaznamenaly újmu.“ Výbor došel k závěru, že této rovnováhy dosaženo nebylo, neboť se neúměrné množství právních předpisů zaměřuje na bezpečnost.

| 1.3 | Finanční rámec na období 2007-2013, na němž spočívá Haagský program, se skládá z následujících položek: |
| --- | --- |

1.3

Finanční rámec na období 2007-2013, na němž spočívá Haagský program, se skládá z následujících položek:

| 1.3.1 | solidarita a řízení migračních toků (2), |
| --- | --- |

1.3.1

solidarita a řízení migračních toků (2),

| 1.3.2 | bezpečnost a ochrana svobod (3), |
| --- | --- |

1.3.2

bezpečnost a ochrana svobod (3),

| 1.3.3 | základní práva a spravedlnost (4). |
| --- | --- |

1.3.3

základní práva a spravedlnost (4).

| 1.4 | EHSV je názoru, že nerovnováha mezi těmito třemi rozměry – svobodou, bezpečností a právem – se odráží také ve finančním výhledu, neboť na bezpečnost připadá největší část rozpočtu. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je názoru, že nerovnováha mezi těmito třemi rozměry – svobodou, bezpečností a právem – se odráží také ve finančním výhledu, neboť na bezpečnost připadá největší část rozpočtu.

| 1.5 | Uvedený pětiletý akční plán je úzce svázán s dalšími plány a návrhy v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, například s nedávno přijatým Protidrogovým akčním plánem EU. |
| --- | --- |

1.5

Uvedený pětiletý akční plán je úzce svázán s dalšími plány a návrhy v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, například s nedávno přijatým Protidrogovým akčním plánem EU.

| 1.6 | EHSV má v plánu reagovat na Haagský program a na tyto tři rámcové programy jako na jeden celek tak, aby ovlivnil konečný obsah programu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV má v plánu reagovat na Haagský program a na tyto tři rámcové programy jako na jeden celek tak, aby ovlivnil konečný obsah programu.

| 1.7 | Důraz je kladen na posílení spolupráce mezi vládami jednotlivých členských států a spolupráce mezi členskými státy na jedné straně a příslušnými agenturami a subjekty Unie zabývajícími se vnitřní bezpečnosti na straně druhé. Úkolem Komise je sledování účinnosti jednotlivých plánů, programů a návrhů. To je v souladu se zásadami subsidiarity ve smyslu článku 5 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

1.7

Důraz je kladen na posílení spolupráce mezi vládami jednotlivých členských států a spolupráce mezi členskými státy na jedné straně a příslušnými agenturami a subjekty Unie zabývajícími se vnitřní bezpečnosti na straně druhé. Úkolem Komise je sledování účinnosti jednotlivých plánů, programů a návrhů. To je v souladu se zásadami subsidiarity ve smyslu článku 5 Smlouvy o ES.

2.   Obecné poznámky

| 2.1 | EHSV bere na vědomí, že návrh Komise na zřízení rámcového programu „Základní práva a spravedlnost“ je součástí koherentní sady návrhů, které směřují k zajištění vhodné podpory Haagského programu v rámci finančního výhledu 2007. |
| --- | --- |

2.1

EHSV bere na vědomí, že návrh Komise na zřízení rámcového programu „Základní práva a spravedlnost“ je součástí koherentní sady návrhů, které směřují k zajištění vhodné podpory Haagského programu v rámci finančního výhledu 2007.

| 2.2 | EHSV dále bere na vědomí zaměření Komise na zjednodušení a racionalizaci stávající finanční podpory v oblasti svobody, bezpečnosti a práva s cílem zvýšit pružnost při určování priorit a zvýšit celkovou průhlednost. |
| --- | --- |

2.2

EHSV dále bere na vědomí zaměření Komise na zjednodušení a racionalizaci stávající finanční podpory v oblasti svobody, bezpečnosti a práva s cílem zvýšit pružnost při určování priorit a zvýšit celkovou průhlednost.

| 2.3 | EHSV věří, že je důležité, aby mezi členskými státy panovala shoda, co se týče zásad demokracie, úcty k základním právům a svobodám a právního státu. To je důležité zejména proto, že EU pokračuje v rozšiřování, neboť vyjednává s kandidátskými zeměmi. |
| --- | --- |

2.3

EHSV věří, že je důležité, aby mezi členskými státy panovala shoda, co se týče zásad demokracie, úcty k základním právům a svobodám a právního státu. To je důležité zejména proto, že EU pokračuje v rozšiřování, neboť vyjednává s kandidátskými zeměmi.

| 2.4 | EHSV je nicméně znepokojen tím, že návrh Komise je předkládán v období zvýšené nejistoty v EU. Vzhledem k tomu, že Ústavní smlouva má Haagský program podporovat, bude třeba řešit důsledky, které ze současné situace vyvstanou. |
| --- | --- |

2.4

EHSV je nicméně znepokojen tím, že návrh Komise je předkládán v období zvýšené nejistoty v EU. Vzhledem k tomu, že Ústavní smlouva má Haagský program podporovat, bude třeba řešit důsledky, které ze současné situace vyvstanou.

| 2.5 | Kromě toho sestává obecný program ze čtyř specifických programů.Je otázkou, zda má kterékoliv jednotlivé ředitelství Komise přehled o všech aspektech této konkrétní oblasti politiky. EHSV se proto ptá, zda jsou zavedeny všechny systémy sledování, řízení a evaluace potřebné k účinnému vyhodnocení programu. |
| --- | --- |

2.5

Kromě toho sestává obecný program ze čtyř specifických programů.Je otázkou, zda má kterékoliv jednotlivé ředitelství Komise přehled o všech aspektech této konkrétní oblasti politiky. EHSV se proto ptá, zda jsou zavedeny všechny systémy sledování, řízení a evaluace potřebné k účinnému vyhodnocení programu.

| 2.6 | Finanční výhled na období let 2007 – 2013 byl dohodnut, ale celkový rozpočet (kapitola 3A – Svoboda, bezpečnost a právo) byl snížen o 524 milionů eur ze 7 154 milionů eur na 6 630 milionů eur. EHSV se domnívá, že to přináší nejistotu ohledně rozpočtu na program „Základní práva a spravedlnost“ uváděného Komisí pro toto období, který činí 543 milionů eur, a ohledně rozdělení rozpočtu mezi tři rámcové programy, které je ještě třeba dokončit. EHSV si proto není jist konečným dopadem na specifické programy a činnosti v rámci celkového programu. |
| --- | --- |

2.6

Finanční výhled na období let 2007 – 2013 byl dohodnut, ale celkový rozpočet (kapitola 3A – Svoboda, bezpečnost a právo) byl snížen o 524 milionů eur ze 7 154 milionů eur na 6 630 milionů eur. EHSV se domnívá, že to přináší nejistotu ohledně rozpočtu na program „Základní práva a spravedlnost“ uváděného Komisí pro toto období, který činí 543 milionů eur, a ohledně rozdělení rozpočtu mezi tři rámcové programy, které je ještě třeba dokončit. EHSV si proto není jist konečným dopadem na specifické programy a činnosti v rámci celkového programu.

| 2.7 | EHSV není přesvědčen o tom, že návrh Komise byl dostatečně vypracován tak, aby byly dodrženy zásady subsidiarity ve smyslu článku 5 Smlouvy o ES, neboť se nezdá, že dochází k dostatečnému uznání oblastí, které jsou v rámci vnitrostátní, regionální a místní úrovně nejvhodnější pro spolupráci s příslušnými sociálními partnery. |
| --- | --- |

2.7

EHSV není přesvědčen o tom, že návrh Komise byl dostatečně vypracován tak, aby byly dodrženy zásady subsidiarity ve smyslu článku 5 Smlouvy o ES, neboť se nezdá, že dochází k dostatečnému uznání oblastí, které jsou v rámci vnitrostátní, regionální a místní úrovně nejvhodnější pro spolupráci s příslušnými sociálními partnery.

| 2.8 | EHSV naléhavě doporučuje, aby byl tento návrh zadržen do doby, než bude vyjasněn jeho právní a finanční základ. V mezidobí navrhuje Výbor pokračovat ve stávajícím programovém přístupu k oblasti svobody, bezpečnosti a práva, dokud se současná situace nevyřeší. |
| --- | --- |

2.8

EHSV naléhavě doporučuje, aby byl tento návrh zadržen do doby, než bude vyjasněn jeho právní a finanční základ. V mezidobí navrhuje Výbor pokračovat ve stávajícím programovém přístupu k oblasti svobody, bezpečnosti a práva, dokud se současná situace nevyřeší.

3.   Specifické poznámky k financím a k programům

3.1   Finanční prostředky

Jak ukazuje následující tabulka, vyskytují se v návrhu Komise nesrovnalosti ohledně financí. Komise vysvětlila, že čísla jsou správná, ale byla prezentována odlišně. Výbor poznamenává, že v textu žádné vysvětlení této nesrovnalosti není. Na straně 38 anglického textu je však chyba. EHSV věří, při předkládání finančních údajů by se měla dodržovat konzistentnost a jednoznačnost. Je třeba opravit tyto nesrovnalosti, neboť správnost a konzistentnost jsou stejně důležité jako zjednodušení a průhlednost, což jsou cíle, které Komise ve svém návrhu uvádí.

| Finanční prostředky 2007 – 2013 | str. 9 | str. 18/28 | str. 38 | str. 55 | str. 72/80 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem | 543 | | 5439 | | |
| Základní práva a občanství | 93,8 | | 96,5 | | |
| Civilní soudnictví | 106,5 | | | | 109,3 |
| Trestní soudnictví | 196,2 | | | 199 | |
| Boj proti násilí | 135,4 | 138,2 | | | |
| Správa | 11,1 | | | | |

Finanční prostředky 2007 – 2013

str. 9

str. 18/28

str. 38

str. 55

str. 72/80

Celkem

543

5439

Základní práva a občanství

93,8

96,5

Civilní soudnictví

106,5

109,3

Trestní soudnictví

196,2

199

Boj proti násilí

135,4

138,2

Správa

11,1

3.2   Obecný program „Základní práva a spravedlnost“

| 3.2.1 | EHSV je potěšen tím, že Komise uznává napětí mezi zajišťováním základních práv jednotlivce a základních povinností členských států Unie v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, neboť debata o těchto otázkách je vedena na všech úrovních od jednotlivého občana až po úředníka EU. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV je potěšen tím, že Komise uznává napětí mezi zajišťováním základních práv jednotlivce a základních povinností členských států Unie v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, neboť debata o těchto otázkách je vedena na všech úrovních od jednotlivého občana až po úředníka EU.

| 3.2.2 | Co se týče základních práv, Komise se odvolává na koordinovanější činnost proti rasismu, xenofobii a antisemitismu a navrhuje, aby byly v rámci boje proti nim více podporovány formy mezináboženského a multikulturního dialogu. |
| --- | --- |

3.2.2

Co se týče základních práv, Komise se odvolává na koordinovanější činnost proti rasismu, xenofobii a antisemitismu a navrhuje, aby byly v rámci boje proti nim více podporovány formy mezináboženského a multikulturního dialogu.

| 3.2.3 | EHSV chválí Komisi za tento výrok, je však názoru, že neodráží dostatečně současný kontext EU. Mezinárodní helsinská federace pro lidská práva (IHF) vydala v březnu 2005 zprávu, ve které se uvádí, že muslimové v Evropě se od útoků z 11. září setkávají se zvýšenou diskriminací. Výkonný ředitel IHF Aaron Rhodes uvedl: „Po 11. září se muslimské menšiny v EU setkávaly s narůstající nedůvěrou a nepřátelstvím. Poté, co se boj proti terorismu zintenzívnil a vnímaná hrozba náboženského extremismu se stala hlavním bodem veřejné debaty, se dřívější předsudky a diskriminace posílily a muslimové výrazně cítili, že jsou kvůli svému vyznání stigmatizováni“ (5). |
| --- | --- |

3.2.3

EHSV chválí Komisi za tento výrok, je však názoru, že neodráží dostatečně současný kontext EU. Mezinárodní helsinská federace pro lidská práva (IHF) vydala v březnu 2005 zprávu, ve které se uvádí, že muslimové v Evropě se od útoků z 11. září setkávají se zvýšenou diskriminací. Výkonný ředitel IHF Aaron Rhodes uvedl: „Po 11. září se muslimské menšiny v EU setkávaly s narůstající nedůvěrou a nepřátelstvím. Poté, co se boj proti terorismu zintenzívnil a vnímaná hrozba náboženského extremismu se stala hlavním bodem veřejné debaty, se dřívější předsudky a diskriminace posílily a muslimové výrazně cítili, že jsou kvůli svému vyznání stigmatizováni“ (5).

| 3.2.4 | EHSV proto doporučuje, aby na seznam byla přidána také islamofobie, neboť je velmi nutné řešit tuto konkrétní podobu rasismu, kdy se kultura protíná s náboženstvím. |
| --- | --- |

3.2.4

EHSV proto doporučuje, aby na seznam byla přidána také islamofobie, neboť je velmi nutné řešit tuto konkrétní podobu rasismu, kdy se kultura protíná s náboženstvím.

| 3.2.5 | EHSV konstatuje, že boj proti násilí je jedinou oblastí, která nemá agenturu, s níž by bylo možné sdílet synergie. EHSV proto doporučuje Komisi, aby prozkoumala, jaký systém by měl být zaveden, aby se předešlo přehlížení boje proti násilí ve všech jeho podobách jako priority. |
| --- | --- |

3.2.5

EHSV konstatuje, že boj proti násilí je jedinou oblastí, která nemá agenturu, s níž by bylo možné sdílet synergie. EHSV proto doporučuje Komisi, aby prozkoumala, jaký systém by měl být zaveden, aby se předešlo přehlížení boje proti násilí ve všech jeho podobách jako priority.

| 3.2.6 | EHSV dále považuje za závažné opomenutí to, že program „Základní práva a spravedlnost“ nebude koordinován s novým Evropským institutem pro rovné postavení žen a mužů. Výbor proto doporučuje zahrnutí specifického cíle, který by zohledňoval, že k tomu při otevření institutu v roce 2007 dojde. |
| --- | --- |

3.2.6

EHSV dále považuje za závažné opomenutí to, že program „Základní práva a spravedlnost“ nebude koordinován s novým Evropským institutem pro rovné postavení žen a mužů. Výbor proto doporučuje zahrnutí specifického cíle, který by zohledňoval, že k tomu při otevření institutu v roce 2007 dojde.

3.3   Boj proti násilí, drogová prevence a informovanost o drogách

| 3.3.1 | Evropská rada na svém zasedání v červnu 2005 uvítala zejména Protidrogový akční plán (2005 – 2008) v rámci protidrogové strategie (2005 – 2012). Na tomto zasedání se projevilo zaměření na Protidrogový akční plán a na boj proti terorismu. |
| --- | --- |

3.3.1

Evropská rada na svém zasedání v červnu 2005 uvítala zejména Protidrogový akční plán (2005 – 2008) v rámci protidrogové strategie (2005 – 2012). Na tomto zasedání se projevilo zaměření na Protidrogový akční plán a na boj proti terorismu.

| 3.3.2 | EHSV vítá toto zaměření, ale obává se, že dojde k podcenění násilí vůči dětem, ženám a mládeži a obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, neboť tyto oblasti jsou spojeny s bojem proti užívání drog a obchodu s drogami, zejména proto, že dosud nebyl schválen celkový rozpočet a přidělení rozpočtových prostředků mezi jednotlivé programy. |
| --- | --- |

3.3.2

EHSV vítá toto zaměření, ale obává se, že dojde k podcenění násilí vůči dětem, ženám a mládeži a obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, neboť tyto oblasti jsou spojeny s bojem proti užívání drog a obchodu s drogami, zejména proto, že dosud nebyl schválen celkový rozpočet a přidělení rozpočtových prostředků mezi jednotlivé programy.

| 3.3.3 | EHSV doporučuje, aby na boj proti násilí byl vyčleněn samostatný cíl a samostatná rozpočtová položka. To by mělo zajistit vhodné stanovení priorit a zvýší se tak průhlednost. |
| --- | --- |

3.3.3

EHSV doporučuje, aby na boj proti násilí byl vyčleněn samostatný cíl a samostatná rozpočtová položka. To by mělo zajistit vhodné stanovení priorit a zvýší se tak průhlednost.

| 3.3.4 | Výbor vítá uznání skutečnosti, že boj proti násilí není jen otázkou veřejného zdraví, ale rovněž uznávanou součástí ochrany základních práv ve smyslu Charty základních práv. |
| --- | --- |

3.3.4

Výbor vítá uznání skutečnosti, že boj proti násilí není jen otázkou veřejného zdraví, ale rovněž uznávanou součástí ochrany základních práv ve smyslu Charty základních práv.

| 3.3.5 | EHSV doporučuje, aby bylo v rámci specifického cíle celkového programu jasně řečeno, že boj proti násilí ve všech podobách výslovně zahrnuje i boj proti obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování. To je důležité vzhledem k přeshraničnímu rozměru boje proti tomuto obchodování, a proto je v této oblasti nutná a vhodná strategie EU a akční plán. |
| --- | --- |

3.3.5

EHSV doporučuje, aby bylo v rámci specifického cíle celkového programu jasně řečeno, že boj proti násilí ve všech podobách výslovně zahrnuje i boj proti obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování. To je důležité vzhledem k přeshraničnímu rozměru boje proti tomuto obchodování, a proto je v této oblasti nutná a vhodná strategie EU a akční plán.

| 3.3.6 | Je třeba konkrétněji vymezit cílové skupiny (článek 6) s ohledem na boj proti násilí, zejména je-li dokládána přidaná hodnota EU, jinak hrozí porušení zásad subsidiarity. |
| --- | --- |

3.3.6

Je třeba konkrétněji vymezit cílové skupiny (článek 6) s ohledem na boj proti násilí, zejména je-li dokládána přidaná hodnota EU, jinak hrozí porušení zásad subsidiarity.

| 3.3.7 | EHSV považuje za významné zahrnout mezi cílové skupiny i pracovníky na úseku hraniční kontroly, neboť ti jsou důležití pro narušování distribučních kanálů používaných při pašování lidí a drog. |
| --- | --- |

3.3.7

EHSV považuje za významné zahrnout mezi cílové skupiny i pracovníky na úseku hraniční kontroly, neboť ti jsou důležití pro narušování distribučních kanálů používaných při pašování lidí a drog.

| 3.3.8 | EHSV je nespokojen s tím, že boj proti násilí na ženách, dětech a mládeži je, jak se zdá, do značné míry ponechán na nevládních organizacích podporovaných prostřednictvím programu Daphne. Výbor se domnívá, že k zodpovědnosti za tyto otázky by se měly jasněji přihlásit členské státy s veškerými svými legislativními a rozpočtovými možnostmi, aniž by to mělo vliv na zdroje nevládních organizací. Při uskutečňování boje proti sexuálnímu vykořisťování a pohlavnímu zneužívání zůstává nezbytně nutná spolupráce mezi nevládními organizacemi, EU a orgány členských států. EHSV by rád viděl spolupráci členských států a nevládních organizací v oblasti zvyšování povědomí veřejnosti a výměny osvědčených postupů. |
| --- | --- |

3.3.8

EHSV je nespokojen s tím, že boj proti násilí na ženách, dětech a mládeži je, jak se zdá, do značné míry ponechán na nevládních organizacích podporovaných prostřednictvím programu Daphne. Výbor se domnívá, že k zodpovědnosti za tyto otázky by se měly jasněji přihlásit členské státy s veškerými svými legislativními a rozpočtovými možnostmi, aniž by to mělo vliv na zdroje nevládních organizací. Při uskutečňování boje proti sexuálnímu vykořisťování a pohlavnímu zneužívání zůstává nezbytně nutná spolupráce mezi nevládními organizacemi, EU a orgány členských států. EHSV by rád viděl spolupráci členských států a nevládních organizací v oblasti zvyšování povědomí veřejnosti a výměny osvědčených postupů.

3.4   Základní práva a občanství

| 3.4.1 | EHSV vítá ambici „vytvoření kultury základních práv mezi všemi národy Evropy“, která má podporovat Chartu základních práv a informovat všechny občany o jejich právech, včetně práv vyplývajících z občanství Evropské unie. |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV vítá ambici „vytvoření kultury základních práv mezi všemi národy Evropy“, která má podporovat Chartu základních práv a informovat všechny občany o jejich právech, včetně práv vyplývajících z občanství Evropské unie.

| 3.4.2 | EHSV vítá uznání zvláštní úlohy subjektů občanské společnosti v souvislosti se základními právy a jejich prosazováním. Také vidí jako prioritu podporu občanské společnosti v nových členských státech EU. S ohledem na to EHSV potvrzuje svou připravenost sehrát v této oblasti aktivní úlohu. |
| --- | --- |

3.4.2

EHSV vítá uznání zvláštní úlohy subjektů občanské společnosti v souvislosti se základními právy a jejich prosazováním. Také vidí jako prioritu podporu občanské společnosti v nových členských státech EU. S ohledem na to EHSV potvrzuje svou připravenost sehrát v této oblasti aktivní úlohu.

3.5   Specifické programy „Trestní soudnictví“ a „Civilní soudnictví“

| 3.5.1 | EHSV podporuje a povzbuzuje soudní spolupráci v oblastech, na kterých členské státy EU dohodly jako na prioritních, například v boji proti terorismu. Proto vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o solidaritu a harmonizaci s ohledem na vytvoření evropského prostoru spravedlnosti bez ohledu na stupeň nekompatibility mezi právními systémy členských států. |
| --- | --- |

3.5.1

EHSV podporuje a povzbuzuje soudní spolupráci v oblastech, na kterých členské státy EU dohodly jako na prioritních, například v boji proti terorismu. Proto vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o solidaritu a harmonizaci s ohledem na vytvoření evropského prostoru spravedlnosti bez ohledu na stupeň nekompatibility mezi právními systémy členských států.

| 3.5.2 | I když je například v občanských záležitostech chápání a vymezení pojmů jako nedbalost nebo povinnost i porušení péče, dobrá víra, smluvní přestupek nebo zodpovědnost v jednotlivých členských státech odlišné, nemělo by to být považováno za důvod k tomu, aby nebyly prováděny další kroky ke sbližování právních předpisů pod podmínkou, že toto sbližování je v souladu se zásadou solidarity a proporcionality. Komise toto uskutečňovala velice úspěšně a Výbor ji v tom vždy výslovně podporoval. |
| --- | --- |

3.5.2

I když je například v občanských záležitostech chápání a vymezení pojmů jako nedbalost nebo povinnost i porušení péče, dobrá víra, smluvní přestupek nebo zodpovědnost v jednotlivých členských státech odlišné, nemělo by to být považováno za důvod k tomu, aby nebyly prováděny další kroky ke sbližování právních předpisů pod podmínkou, že toto sbližování je v souladu se zásadou solidarity a proporcionality. Komise toto uskutečňovala velice úspěšně a Výbor ji v tom vždy výslovně podporoval.

| 3.5.3 | Rovněž úloha jednotlivých soudních systémů členských států se může značně lišit, neboť některé systémy fungují ve federálním rámci s psanou ústavou, zatímco jiné nikoli. EHSV podporuje Komisi, aby dále vyvíjela úsilí na posílení existujících mechanizmů občanského práva a vytváření nových mechanizmů pro přeshraniční i domácí spory s ohledem na harmonizaci. |
| --- | --- |

3.5.3

Rovněž úloha jednotlivých soudních systémů členských států se může značně lišit, neboť některé systémy fungují ve federálním rámci s psanou ústavou, zatímco jiné nikoli. EHSV podporuje Komisi, aby dále vyvíjela úsilí na posílení existujících mechanizmů občanského práva a vytváření nových mechanizmů pro přeshraniční i domácí spory s ohledem na harmonizaci.

| 3.5.4 | Přes problematičnost výše uvedeného se orgány trestní spravedlnosti v členských státech nevzdávají závazku velmi úzce spolupracovat v boji proti závažným zločinům, jako je obchod s drogami, obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování a obchodování s lidmi za účelem využívání jejich práce. |
| --- | --- |

3.5.4

Přes problematičnost výše uvedeného se orgány trestní spravedlnosti v členských státech nevzdávají závazku velmi úzce spolupracovat v boji proti závažným zločinům, jako je obchod s drogami, obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování a obchodování s lidmi za účelem využívání jejich práce.

| 3.5.5 | V současné době lze uvést řadu dobrých příkladů spolupráce mezi vyšetřovateli, státními zástupci a soudci. EHSV podporuje, aby těmto agenturám byly dány k dispozici prostředky potřebné k pokračování této spolupráce. |
| --- | --- |

3.5.5

V současné době lze uvést řadu dobrých příkladů spolupráce mezi vyšetřovateli, státními zástupci a soudci. EHSV podporuje, aby těmto agenturám byly dány k dispozici prostředky potřebné k pokračování této spolupráce.

V Bruselu dne 19. ledna 2006.

předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko EHSV ke „sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Haagský program: Deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“ (KOM(2005) 184 v konečném znění – Zpravodaj: pan PARIZA), Úř. věst. C 28, 3.2.2006.

1

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Haagský program: Deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“

(2)  Úř. věst. C 294, 25.11.2005, (zpravodajka: paní Le Nouail-Marlière)

2

(3)  Úř. věst. C 294, 25.11.2005, (zpravodaj: pan Cabra de Luna)

3

(4)  Úř. věst. C 294, 25.11. 2005, (zpravodajka: paní King)

4

(5)  Zpráva IHF Netolerance a diskriminace vůči muslimům v EU – vývoj po 11. září pojednává o vývoji v 11 členských státech EU: v Rakousku, Belgii, Dánsku, Francii, Německu, Řecku, Itálii, Nizozemsku, Španělsku, Švédsku a Spojeném království.

5

Netolerance a diskriminace vůči muslimům v EU – vývoj po 11. září

---

| 21.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 69/5

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Udržitelný rozvoj v zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na klimatické změny“

(2006/C 69/02)

Dne 10. února 2005 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s odstavcem 2 článku 29 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu: Udržitelný rozvoj v zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na klimatické změny.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 9. listopadu 2005. Zpravodajem byl pan Kallio.

Na 423. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2006 (jednání ze dne 18. ledna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 96 hlasy pro, 14 hlasy proti a 13 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | V posledních letech se klimatické změny staly jednou z nejnaléhavějších otázek pro budoucnost planety. K tématu klimatických změn bylo vypracováno obrovské množství studií, které jasně poukázaly především na nárůst skleníkových plynů v atmosféře, jež jsou příčinou globálního oteplování. Zrychlují se změny ve složení atmosféry, které jsou způsobeny lidskou činností. Mezinárodní badatelé se shodují v tom, že klimatické změny probíhají, na jejich rychlost se však jejich názory liší. Hodnotící zpráva Mezivládního panelu ke změně klimatu (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC 2001) uvádí, že je nesporné, že proces atmosférických změn bude v tomto století pokračovat a bude zrychlovat globální klimatické změny. |
| --- | --- |

1.1

V posledních letech se klimatické změny staly jednou z nejnaléhavějších otázek pro budoucnost planety. K tématu klimatických změn bylo vypracováno obrovské množství studií, které jasně poukázaly především na nárůst skleníkových plynů v atmosféře, jež jsou příčinou globálního oteplování. Zrychlují se změny ve složení atmosféry, které jsou způsobeny lidskou činností. Mezinárodní badatelé se shodují v tom, že klimatické změny probíhají, na jejich rychlost se však jejich názory liší. Hodnotící zpráva Mezivládního panelu ke změně klimatu (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC 2001) uvádí, že je nesporné, že proces atmosférických změn bude v tomto století pokračovat a bude zrychlovat globální klimatické změny.

| 1.2 | EU a její členské státy zvláště aktivně sledovaly cíle, jež by zpomalily oteplování atmosféry. Aby Unie dosáhla lepších výsledků, učinila mnoho změn v politikách v různých oblastech. EU stojí v popředí mezinárodního úsilí zaměřeného na boj proti klimatickým změnám, jež představují jednu z největších ekologických, sociálních a ekonomických hrozeb s možnými dalekosáhlými globálními důsledky. EU by měla dále zvyšovat své úsilí, co se týče ochrany klimatu, a zasadit se přitom také o snížení emisí skleníkových plynů ze zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na její závazky k Rámcové úmluvě OSN o klimatických změnách a k ustanovením Kjótského protokolu. Toto stanovisko se snaží o poskytnutí důležitých informací pro posílení úsilí EU v souvislosti s klimatickými změnami a jejich vlivem na lesnictví, zemědělství a rybolov. Je třeba poznamenat, že dosavadní výzkum významně přispěl ke zvýšení znalostí o dopadu klimatických změn na lesnictví, je však k dispozici méně vědeckých informací o dopadu na zemědělství a ještě méně informací o dopadu na odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

1.2

EU a její členské státy zvláště aktivně sledovaly cíle, jež by zpomalily oteplování atmosféry. Aby Unie dosáhla lepších výsledků, učinila mnoho změn v politikách v různých oblastech. EU stojí v popředí mezinárodního úsilí zaměřeného na boj proti klimatickým změnám, jež představují jednu z největších ekologických, sociálních a ekonomických hrozeb s možnými dalekosáhlými globálními důsledky. EU by měla dále zvyšovat své úsilí, co se týče ochrany klimatu, a zasadit se přitom také o snížení emisí skleníkových plynů ze zemědělství, lesnictví a rybolovu s ohledem na její závazky k Rámcové úmluvě OSN o klimatických změnách a k ustanovením Kjótského protokolu. Toto stanovisko se snaží o poskytnutí důležitých informací pro posílení úsilí EU v souvislosti s klimatickými změnami a jejich vlivem na lesnictví, zemědělství a rybolov. Je třeba poznamenat, že dosavadní výzkum významně přispěl ke zvýšení znalostí o dopadu klimatických změn na lesnictví, je však k dispozici méně vědeckých informací o dopadu na zemědělství a ještě méně informací o dopadu na odvětví rybolovu.

| 1.3 | Mezinárodní společenství se na základě několika dohod jako například Kjótského protokolu o klimatických změnách pokusilo ovlivnit různé politiky, co se týče obsahu emisí skleníkových plynů. Provádění těchto dohod však bylo velmi obtížné, protože dokonce ani všichni hlavní signatáři, jako například Spojené státy americké, se necítí vázáni obecně uznanými cíli. |
| --- | --- |

1.3

Mezinárodní společenství se na základě několika dohod jako například Kjótského protokolu o klimatických změnách pokusilo ovlivnit různé politiky, co se týče obsahu emisí skleníkových plynů. Provádění těchto dohod však bylo velmi obtížné, protože dokonce ani všichni hlavní signatáři, jako například Spojené státy americké, se necítí vázáni obecně uznanými cíli.

| 1.4 | Oteplování atmosféry má mnoho účinků, přímých i nepřímých, na různé oblasti a odvětví. Zhodnocení všech těchto vlivů je pro výzkum mimořádně náročný úkol. V různých částech světa probíhá rozsáhlý výzkum. Byly vytvořeny četné scénáře klimatických změn. Na základě dostupných znalostí byl odhadnut dopad na lidstvo a přírodu. Bude se jednat buď o negativní nebo pozitivní vliv, v závislosti na dotyčné oblasti a na změnách podmínek. Mezinárodní společenství a EU se v prvé řadě zaměřily na snížení emisí skleníkových plynů, čímž by se zpomalil postup klimatických změn. Klimatické změny nejsou jen předmětem politiky životního prostředí, ale mají obrovské ekonomické, sociální a kulturní důsledky pro celé lidstvo, a samozřejmě také pro rozvoj Evropské unie. |
| --- | --- |

1.4

Oteplování atmosféry má mnoho účinků, přímých i nepřímých, na různé oblasti a odvětví. Zhodnocení všech těchto vlivů je pro výzkum mimořádně náročný úkol. V různých částech světa probíhá rozsáhlý výzkum. Byly vytvořeny četné scénáře klimatických změn. Na základě dostupných znalostí byl odhadnut dopad na lidstvo a přírodu. Bude se jednat buď o negativní nebo pozitivní vliv, v závislosti na dotyčné oblasti a na změnách podmínek. Mezinárodní společenství a EU se v prvé řadě zaměřily na snížení emisí skleníkových plynů, čímž by se zpomalil postup klimatických změn. Klimatické změny nejsou jen předmětem politiky životního prostředí, ale mají obrovské ekonomické, sociální a kulturní důsledky pro celé lidstvo, a samozřejmě také pro rozvoj Evropské unie.

| 1.5 | Vedle omezení klimatických změn by EU a jiné země a regiony měly učinit mnohem více pro zvýšení schopnosti lidí a hospodářství přizpůsobit se probíhajícím změnám. Toto je zvlášť důležité, protože i kdyby bylo možné zabránit klimatickým změnám v dlouhodobém horizontu, bezprostředně hrozící změny budou vyžadovat zásadní úpravy v různých odvětvích společnosti jak na národní, tak na mezinárodní úrovni. Klimatické změny budou mít také závažný dopad na globální ekonomické trendy a růst. EU prezentovala svá vlastní hodnocení ekonomických trendů a trendů v oblasti spotřeby energie. |
| --- | --- |

1.5

Vedle omezení klimatických změn by EU a jiné země a regiony měly učinit mnohem více pro zvýšení schopnosti lidí a hospodářství přizpůsobit se probíhajícím změnám. Toto je zvlášť důležité, protože i kdyby bylo možné zabránit klimatickým změnám v dlouhodobém horizontu, bezprostředně hrozící změny budou vyžadovat zásadní úpravy v různých odvětvích společnosti jak na národní, tak na mezinárodní úrovni. Klimatické změny budou mít také závažný dopad na globální ekonomické trendy a růst. EU prezentovala svá vlastní hodnocení ekonomických trendů a trendů v oblasti spotřeby energie.

| 1.6 | Přizpůsobení se klimatickým změnám je pro udržitelný rozvoj ve většině ekonomických odvětví Evropské unie hlavní výzvou. Klimatické změny nutně povedou k úpravám minimálně v následujících oblastech: průmysl, energetika, doprava, stavebnictví, zdraví, cestovní ruch, pojištění, využívání půdy, biologická rozmanitost, využívání přírody pro rekreaci, vodní zdroje, rybolov, lesnictví, zemědělská, živočišná a potravinářská výroba, jakož i lov a chov sobů. V EU a členských státech proto musí být vytvořena strategie pro adaptaci na klimatické změny. V tomto stanovisku z vlastní iniciativy by Evropský hospodářský a sociální výbor rád představil další myšlenky pro rozvoj adaptační strategie v EU, zejména co se týče primárních odvětví, tedy zemědělství, lesnictví a rybolovu. |
| --- | --- |

1.6

Přizpůsobení se klimatickým změnám je pro udržitelný rozvoj ve většině ekonomických odvětví Evropské unie hlavní výzvou. Klimatické změny nutně povedou k úpravám minimálně v následujících oblastech: průmysl, energetika, doprava, stavebnictví, zdraví, cestovní ruch, pojištění, využívání půdy, biologická rozmanitost, využívání přírody pro rekreaci, vodní zdroje, rybolov, lesnictví, zemědělská, živočišná a potravinářská výroba, jakož i lov a chov sobů. V EU a členských státech proto musí být vytvořena strategie pro adaptaci na klimatické změny. V tomto stanovisku z vlastní iniciativy by Evropský hospodářský a sociální výbor rád představil další myšlenky pro rozvoj adaptační strategie v EU, zejména co se týče primárních odvětví, tedy zemědělství, lesnictví a rybolovu.

| 1.7 | Hrozba přírodních katastrof jako záplav, vichřic a krupobití, jejichž počet následkem očekávaných klimatických změn poroste, bude mít pro odvětví zemědělství, lesnictví a rybolovu rovněž negativní důsledky. |
| --- | --- |

1.7

Hrozba přírodních katastrof jako záplav, vichřic a krupobití, jejichž počet následkem očekávaných klimatických změn poroste, bude mít pro odvětví zemědělství, lesnictví a rybolovu rovněž negativní důsledky.

2.   Změny a potřeby adaptace v zemědělství EU jako reakce na proces klimatických změn

| 2.1 | Vzhledem k očekávaným vlivům globálního oteplování je nutné považovat zemědělství a lesnictví za odvětví, jež jimi budou velmi silně postižena, do určité míry se však tyto vlivy projeví také v oblasti rybolovu. S ohledem na to, jak málo tato odvětví přispěla k emisi skleníkových plynů, je jejich dosavadní role v navrhování a provádění evropských politik zabývajících se klimatickými změnami jen okrajová. Podle výzkumu IPCC jsou klimatické změny nevyhnutelné, je proto velmi důležité na tato odvětví pohlížet z hlediska nezbytných adaptačních změn. |
| --- | --- |

2.1

Vzhledem k očekávaným vlivům globálního oteplování je nutné považovat zemědělství a lesnictví za odvětví, jež jimi budou velmi silně postižena, do určité míry se však tyto vlivy projeví také v oblasti rybolovu. S ohledem na to, jak málo tato odvětví přispěla k emisi skleníkových plynů, je jejich dosavadní role v navrhování a provádění evropských politik zabývajících se klimatickými změnami jen okrajová. Podle výzkumu IPCC jsou klimatické změny nevyhnutelné, je proto velmi důležité na tato odvětví pohlížet z hlediska nezbytných adaptačních změn.

| 2.2 | Evropské modely zemědělství, lesnictví a rybolovu by měly být založeny na udržitelné produkci obnovitelných surovin a výrobků pro spotřebitele a průmysl. EU investovala mnoho prostředků do kvality potravin a jiných produktů a do zajištění kvality. V souvislosti s adaptací na klimatické změny bude udržení cílů a dosažených výsledků vyžadovat nová opatření. |
| --- | --- |

2.2

Evropské modely zemědělství, lesnictví a rybolovu by měly být založeny na udržitelné produkci obnovitelných surovin a výrobků pro spotřebitele a průmysl. EU investovala mnoho prostředků do kvality potravin a jiných produktů a do zajištění kvality. V souvislosti s adaptací na klimatické změny bude udržení cílů a dosažených výsledků vyžadovat nová opatření.

| 2.3 | Klimatické změny postihují výrobu potravin, přístup k vodě a oblast zdravotnictví v EU a na celém světě. V severních regionech EU atmosférické oteplování způsobí nárůst výnosů ze sklizně, zatímco na jihu v důsledku rostoucího sucha sklizeň poklesne. Rychlost a formy klimatických změn se budou v zemích a regionech EU lišit, jasná tendence oteplování však zaznamenána byla. V jižních regionech je stále obtížnější získávání pitné a zavlažovací vody. |
| --- | --- |

2.3

Klimatické změny postihují výrobu potravin, přístup k vodě a oblast zdravotnictví v EU a na celém světě. V severních regionech EU atmosférické oteplování způsobí nárůst výnosů ze sklizně, zatímco na jihu v důsledku rostoucího sucha sklizeň poklesne. Rychlost a formy klimatických změn se budou v zemích a regionech EU lišit, jasná tendence oteplování však zaznamenána byla. V jižních regionech je stále obtížnější získávání pitné a zavlažovací vody.

| 2.4 | Bude narůstat četnost extrémních jevů, jako jsou bouřky, záplavy, sucho a dlouhotrvající horké vlny. Globální oteplování zvýší riziko šíření nemocí prostřednictvím hmyzu a vody. Klimatické změny rovněž ovlivní výskyt těchto problémů v různých zemích a regionech. |
| --- | --- |

2.4

Bude narůstat četnost extrémních jevů, jako jsou bouřky, záplavy, sucho a dlouhotrvající horké vlny. Globální oteplování zvýší riziko šíření nemocí prostřednictvím hmyzu a vody. Klimatické změny rovněž ovlivní výskyt těchto problémů v různých zemích a regionech.

| 2.4.1 | Centrum výroby potravin v Evropské unii se v dlouhodobějším horizontu přesune dále na sever. Dá se předpokládat, že klimatické změny rozšíří rozdíl v prosperitě mezi vyspělými a rozvojovými zeměmi, což bude mít rovněž dopad na výrobu potravin a trhy. Je docela dobře možné, že klimatické změny povedou k úbytku potravin a konfliktům spojeným s přístupem k potravinám v některých regionech. Je důležité brát v úvahu skutečnost, že klimatické změny mohou vést k závažnému narušení přístupu k vodním zdrojům. |
| --- | --- |

2.4.1

Centrum výroby potravin v Evropské unii se v dlouhodobějším horizontu přesune dále na sever. Dá se předpokládat, že klimatické změny rozšíří rozdíl v prosperitě mezi vyspělými a rozvojovými zeměmi, což bude mít rovněž dopad na výrobu potravin a trhy. Je docela dobře možné, že klimatické změny povedou k úbytku potravin a konfliktům spojeným s přístupem k potravinám v některých regionech. Je důležité brát v úvahu skutečnost, že klimatické změny mohou vést k závažnému narušení přístupu k vodním zdrojům.

| 2.4.2 | EU bude schopna lépe se vyrovnat s obtížemi, protože disponuje dobrou infrastrukturou a cílem zemědělské politiky zaměřeným na zachování výroby v rámci unie. V této měnící se situaci je nezbytné, aby EU byla schopná zachovat odpovídající nástroje a prostředky pro rozvoj a zajištění vlastní výroby potravin. |
| --- | --- |

2.4.2

EU bude schopna lépe se vyrovnat s obtížemi, protože disponuje dobrou infrastrukturou a cílem zemědělské politiky zaměřeným na zachování výroby v rámci unie. V této měnící se situaci je nezbytné, aby EU byla schopná zachovat odpovídající nástroje a prostředky pro rozvoj a zajištění vlastní výroby potravin.

| 2.5 | EU v rámci zemědělské politiky nekoncipovala jasnou adaptační strategii, která by reagovala na nevyhnutelné důsledky klimatických změn. Některé členské státy vytvořily nebo vytvářejí národní strategie pro adaptaci na klimatické změny. S ohledem na reagování na klimatické změny je evropské zemědělství v zásadě v docela dobré pozici, protože například adaptační schopnost plodin je obecně dobrá. |
| --- | --- |

2.5

EU v rámci zemědělské politiky nekoncipovala jasnou adaptační strategii, která by reagovala na nevyhnutelné důsledky klimatických změn. Některé členské státy vytvořily nebo vytvářejí národní strategie pro adaptaci na klimatické změny. S ohledem na reagování na klimatické změny je evropské zemědělství v zásadě v docela dobré pozici, protože například adaptační schopnost plodin je obecně dobrá.

| 2.5.1 | Vypěstováním nových odrůd rostlin je možné v horizontu několika let vyhovět požadavkům klimatických změn. Pro usnadnění adaptace je možné čerpat z rozmanitosti genetických zdrojů. Podniky by měly navýšit prostředky na financování rozvoje nových technologií v rostlinné i živočišné výrobě. Měl by být vyvinut odpovídající systém řízení rizik, jenž by snížil škody způsobené změnami počasí a chorobami rostlin a živočichů. |
| --- | --- |

2.5.1

Vypěstováním nových odrůd rostlin je možné v horizontu několika let vyhovět požadavkům klimatických změn. Pro usnadnění adaptace je možné čerpat z rozmanitosti genetických zdrojů. Podniky by měly navýšit prostředky na financování rozvoje nových technologií v rostlinné i živočišné výrobě. Měl by být vyvinut odpovídající systém řízení rizik, jenž by snížil škody způsobené změnami počasí a chorobami rostlin a živočichů.

| 2.5.2 | Dále je nezbytné posílit výzkum v zemědělství a vyvíjet nové odrůdy, jež se snáze přizpůsobí novým podmínkám životního prostředí (adaptace) nebo jež nevyžadují tak velké množství například dusíkatých hnojiv (řízení emisí). Univerzitní kurzy a výzkum týkající se klimatických změn by měly být posilovány a rozšiřovány, ať už se jedná o základní výzkum nebo o výzkum adaptace na klimatické změny. |
| --- | --- |

2.5.2

Dále je nezbytné posílit výzkum v zemědělství a vyvíjet nové odrůdy, jež se snáze přizpůsobí novým podmínkám životního prostředí (adaptace) nebo jež nevyžadují tak velké množství například dusíkatých hnojiv (řízení emisí). Univerzitní kurzy a výzkum týkající se klimatických změn by měly být posilovány a rozšiřovány, ať už se jedná o základní výzkum nebo o výzkum adaptace na klimatické změny.

| 2.5.3 | Klíčovou otázkou je však zachování celkové úrodnosti zemědělské půdy EU. Nepříznivé změny probíhající v půdě lze zmírnit vývojem nových zemědělských postupů. Pro zemědělství bude kritickou otázkou podstata budoucí vodohospodářské politiky, zejména v těch regionech, kde se úbytek vody stává stále větším problémem. |
| --- | --- |

2.5.3

Klíčovou otázkou je však zachování celkové úrodnosti zemědělské půdy EU. Nepříznivé změny probíhající v půdě lze zmírnit vývojem nových zemědělských postupů. Pro zemědělství bude kritickou otázkou podstata budoucí vodohospodářské politiky, zejména v těch regionech, kde se úbytek vody stává stále větším problémem.

| 2.6 | Vliv klimatických změn na globální trhy s potravinami vyžaduje další analýzu, protože změny na trhu mají dopad také na vlastní výrobní cíle EU. |
| --- | --- |

2.6

Vliv klimatických změn na globální trhy s potravinami vyžaduje další analýzu, protože změny na trhu mají dopad také na vlastní výrobní cíle EU.

| 2.7 | Evropská unie v rámci politiky životního prostředí zavedla několik opatření, jež se týkají zemědělství, s cílem snížit emise skleníkových plynů. EU se rovněž snaží nasměrovat zemědělství k produkci bioenergetických plodin, což by mělo pozitivní dopad na politiku životního prostředí a politiku klimatu. EU by měla vyvinout nová ekologická opatření v zemědělství s cílem účinnějšího používání hnojiv a pokud to bude možné, zabránění produkce metanu prostřednictvím dobytka nebo podporování jeho obnovy. Změny v zemědělské politice a politice životního prostředí EU tak ovlivní budoucí hladinu emisí. |
| --- | --- |

2.7

Evropská unie v rámci politiky životního prostředí zavedla několik opatření, jež se týkají zemědělství, s cílem snížit emise skleníkových plynů. EU se rovněž snaží nasměrovat zemědělství k produkci bioenergetických plodin, což by mělo pozitivní dopad na politiku životního prostředí a politiku klimatu. EU by měla vyvinout nová ekologická opatření v zemědělství s cílem účinnějšího používání hnojiv a pokud to bude možné, zabránění produkce metanu prostřednictvím dobytka nebo podporování jeho obnovy. Změny v zemědělské politice a politice životního prostředí EU tak ovlivní budoucí hladinu emisí.

| 2.8 | V této nové situaci by se obdělávaná půda měla více než dnes využívat pro jinou než potravinářskou výrobu. Ve většině zemí EU se stále velmi málo využívají biopaliva. Pokud má být dosažen cíl pro používání biopaliv stanovený EU, musí dojít ke značnému zvýšení produkce. EU by měla změnit určitá pravidla omezující produkci energetických plodin, jako například horní hranici na hektar pro podporu a používání nevyužívané půdy pro jinou než potravinářskou výrobu. Bioenergii lze odůvodnit pracovními příležitostmi, diverzifikací výroby energie a jejími pozitivními účinky na klimatické změny. |
| --- | --- |

2.8

V této nové situaci by se obdělávaná půda měla více než dnes využívat pro jinou než potravinářskou výrobu. Ve většině zemí EU se stále velmi málo využívají biopaliva. Pokud má být dosažen cíl pro používání biopaliv stanovený EU, musí dojít ke značnému zvýšení produkce. EU by měla změnit určitá pravidla omezující produkci energetických plodin, jako například horní hranici na hektar pro podporu a používání nevyužívané půdy pro jinou než potravinářskou výrobu. Bioenergii lze odůvodnit pracovními příležitostmi, diverzifikací výroby energie a jejími pozitivními účinky na klimatické změny.

| 2.8.1 | EU by měla umožnit zemědělství hrát významnou roli výrobce biopaliv, a přiblížit se tak dosažení cílů směrnice o biopalivech. EU by měla znovu zvážit možnost úpravy určitých pravidel Společné agrární politiky (CAP) a znovu zhodnotit obsah tzv. Dohody Blairovy sněmovny WTO, která omezuje produkci olejnin určených pro nepotravinářskou výrobu a pěstovaných na nevyužívané půdě. EU by měla toto omezení odstranit, protože pro pěstování olejnin už se neposkytuje podpora. |
| --- | --- |

2.8.1

EU by měla umožnit zemědělství hrát významnou roli výrobce biopaliv, a přiblížit se tak dosažení cílů směrnice o biopalivech. EU by měla znovu zvážit možnost úpravy určitých pravidel Společné agrární politiky (CAP) a znovu zhodnotit obsah tzv. Dohody Blairovy sněmovny WTO, která omezuje produkci olejnin určených pro nepotravinářskou výrobu a pěstovaných na nevyužívané půdě. EU by měla toto omezení odstranit, protože pro pěstování olejnin už se neposkytuje podpora.

| 2.8.2 | Adaptace na klimatické změny vyžaduje koordinovanou spolupráci v rámci celého řetězce výroby potravin na mezinárodní úrovni i na úrovni EU. Proces adaptace je také velkou výzvou pro spotřebitele, kvůli nimž by se mělo zvýšit úsilí poskytovat účinné informace a snahy o propagaci. EU a členské státy by měly uspořádat koordinovanou školící, informační a propagační kampaň, která by zvýšila základní porozumění široké veřejnosti v oblasti komplexních procesů klimatických změn. |
| --- | --- |

2.8.2

Adaptace na klimatické změny vyžaduje koordinovanou spolupráci v rámci celého řetězce výroby potravin na mezinárodní úrovni i na úrovni EU. Proces adaptace je také velkou výzvou pro spotřebitele, kvůli nimž by se mělo zvýšit úsilí poskytovat účinné informace a snahy o propagaci. EU a členské státy by měly uspořádat koordinovanou školící, informační a propagační kampaň, která by zvýšila základní porozumění široké veřejnosti v oblasti komplexních procesů klimatických změn.

3.   Potřeba adaptace také v oblasti rybolovu

| 3.1 | Politika rybolovu EU se soustředí hlavně na řízení rybích násad a kontrolu trhů. Obavy související se změnami v kvalitě vody samozřejmě také postihují rybolov. Politika rybolovu EU nevyčlenila žádné konkrétní prostředky na důsledky klimatických změn. Hlavní směry klimatických změn EU však uvádějí, že z dlouhodobého hlediska budou mít klimatické změny dopad na odvětví rybolovu v celé Evropě a v určitých regionech. EU se domnívá, že se dokáže vyrovnat s budoucími změnami a přizpůsobit se jim. Podle současných znalostí zvýšení teploty vody způsobené klimatem pravděpodobně nezpůsobí žádné zásadní změny ve velkých mořích. Tento dopad se však výrazněji projeví na menších vodních plochách, jako jsou rybníky, řeky a jezera. U rybích násad pravděpodobně dojde k významným změnám, mj. na základě změny zásob potravy pro ryby. Do teplejších vod se mohou dostat různé nové rybí násady a jiné mohou vymizet. |
| --- | --- |

3.1

Politika rybolovu EU se soustředí hlavně na řízení rybích násad a kontrolu trhů. Obavy související se změnami v kvalitě vody samozřejmě také postihují rybolov. Politika rybolovu EU nevyčlenila žádné konkrétní prostředky na důsledky klimatických změn. Hlavní směry klimatických změn EU však uvádějí, že z dlouhodobého hlediska budou mít klimatické změny dopad na odvětví rybolovu v celé Evropě a v určitých regionech. EU se domnívá, že se dokáže vyrovnat s budoucími změnami a přizpůsobit se jim. Podle současných znalostí zvýšení teploty vody způsobené klimatem pravděpodobně nezpůsobí žádné zásadní změny ve velkých mořích. Tento dopad se však výrazněji projeví na menších vodních plochách, jako jsou rybníky, řeky a jezera. U rybích násad pravděpodobně dojde k významným změnám, mj. na základě změny zásob potravy pro ryby. Do teplejších vod se mohou dostat různé nové rybí násady a jiné mohou vymizet.

| 3.2 | Změny mohou být výraznější ve vnitrozemských a pobřežních vodách zemí ležících na severu EU. Zdá se, že kvalitní ryby chladných vod se mohou dostat do ohrožení. V severních regionech EU nepochybně dojde k poklesu zejména ekonomicky ceněných ryb jako například lososů a k nárůstu méně ekonomicky hodnotných plevelných ryb. Schopnost adaptace se u různých druhů ryb také velmi liší. Rozhodující význam má samozřejmě rychlost klimatických změn a to, jaký dopad mají na vodní útvary. Obecnou tendencí klimatických změn je růst teploty vody a dokonce již existují vědecké důkazy tohoto jevu například v polárních oblastech a sibiřských bažinách. Mořský ekosystém ale reaguje na důsledky klimatických změn relativně pružně. Situace je mnohem problematičtější v případě řek a jezer, v současné době je však výzkum adaptace na klimatické změny v těchto oblastech pouze omezený. |
| --- | --- |

3.2

Změny mohou být výraznější ve vnitrozemských a pobřežních vodách zemí ležících na severu EU. Zdá se, že kvalitní ryby chladných vod se mohou dostat do ohrožení. V severních regionech EU nepochybně dojde k poklesu zejména ekonomicky ceněných ryb jako například lososů a k nárůstu méně ekonomicky hodnotných plevelných ryb. Schopnost adaptace se u různých druhů ryb také velmi liší. Rozhodující význam má samozřejmě rychlost klimatických změn a to, jaký dopad mají na vodní útvary. Obecnou tendencí klimatických změn je růst teploty vody a dokonce již existují vědecké důkazy tohoto jevu například v polárních oblastech a sibiřských bažinách. Mořský ekosystém ale reaguje na důsledky klimatických změn relativně pružně. Situace je mnohem problematičtější v případě řek a jezer, v současné době je však výzkum adaptace na klimatické změny v těchto oblastech pouze omezený.

| 3.3 | V důsledku klimatických změn se mohou zlepšit příležitosti pro akvakulturu. Objem vod bude v budoucnu růst, čímž se zvýší celková plocha pobřežních vod a umožní se rozšíření akvakultury. Nárůst teploty v severních vodách EU rovněž způsobí růst zásob potravy pro ryby. Vyšší teplota vody může zvýšit riziko chorob a zhoršení kvality. Změny v teplotě vody budou mít nejen ekonomické důsledky, ale budou mít dopad i na přírodu, především co se týče omezení biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.3

V důsledku klimatických změn se mohou zlepšit příležitosti pro akvakulturu. Objem vod bude v budoucnu růst, čímž se zvýší celková plocha pobřežních vod a umožní se rozšíření akvakultury. Nárůst teploty v severních vodách EU rovněž způsobí růst zásob potravy pro ryby. Vyšší teplota vody může zvýšit riziko chorob a zhoršení kvality. Změny v teplotě vody budou mít nejen ekonomické důsledky, ale budou mít dopad i na přírodu, především co se týče omezení biologické rozmanitosti.

| 3.4 | Udržitelný rozvoj rybích násad by měl být založen na znalostech a výzkumu. Často je velmi obtížné řídit a provádět politiku rybolovu EU. Odvětví čelilo značným problémům a tlaku, jako jsou ziskovost a problémy s dioxiny, jakož i regulace rybolovu. Schopnost adaptace odvětví rybolovu lze též zlepšit omezením škodlivých lidských činností, jež způsobují eutrofizaci a nižší kvalitu vody. Rybolov je oblastí s velkou potřebou studií klimatických změn. Procesy vodního ekosystému jsou velmi komplexní, což pro výzkum představuje obrovskou výzvu. EU by mohla poskytnout další prostředky na financování této činnosti, a zintenzívnit tak svou multilaterální mezinárodní výzkumnou činnost a spolupráci. |
| --- | --- |

3.4

Udržitelný rozvoj rybích násad by měl být založen na znalostech a výzkumu. Často je velmi obtížné řídit a provádět politiku rybolovu EU. Odvětví čelilo značným problémům a tlaku, jako jsou ziskovost a problémy s dioxiny, jakož i regulace rybolovu. Schopnost adaptace odvětví rybolovu lze též zlepšit omezením škodlivých lidských činností, jež způsobují eutrofizaci a nižší kvalitu vody. Rybolov je oblastí s velkou potřebou studií klimatických změn. Procesy vodního ekosystému jsou velmi komplexní, což pro výzkum představuje obrovskou výzvu. EU by mohla poskytnout další prostředky na financování této činnosti, a zintenzívnit tak svou multilaterální mezinárodní výzkumnou činnost a spolupráci.

4.   Potřeba dlouhodobých strategií v lesnictví

| 4.1 | Lesní zdroje EU neustále rostou. Jen polovina ročního přírůstku je vykácena a nové programy pro zalesňování vytvářejí další rezervy lesů. Uhlík ukládající se v lese a ve dřevě je po oceánech nejdůležitější odpadovou nádrží. Produkty vyrobené ze dřeva zároveň nahrazují produkty z neobnovitelných zdrojů. Evropská politika lesnictví spadá do pravomoci členských států. Právní předpisy EU a mezinárodní dohody mají stále větší dopad na evropskou politiku lesnictví. Ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, MCPFE) stanovila kritéria a ukazatele udržitelného lesnictví, které slouží jako klíčový referenční bod pro udržitelné využívání lesních zdrojů. EU by měla tento proces v rámci udržitelného rozvoje podporovat, zároveň by však měla respektovat zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

4.1

Lesní zdroje EU neustále rostou. Jen polovina ročního přírůstku je vykácena a nové programy pro zalesňování vytvářejí další rezervy lesů. Uhlík ukládající se v lese a ve dřevě je po oceánech nejdůležitější odpadovou nádrží. Produkty vyrobené ze dřeva zároveň nahrazují produkty z neobnovitelných zdrojů. Evropská politika lesnictví spadá do pravomoci členských států. Právní předpisy EU a mezinárodní dohody mají stále větší dopad na evropskou politiku lesnictví. Ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, MCPFE) stanovila kritéria a ukazatele udržitelného lesnictví, které slouží jako klíčový referenční bod pro udržitelné využívání lesních zdrojů. EU by měla tento proces v rámci udržitelného rozvoje podporovat, zároveň by však měla respektovat zásadu subsidiarity.

| 4.2 | Dobře obhospodařovaný les představuje základ příležitostí k adaptaci na klimatické změny. Lesy EU jsou převážně obhospodařovány neustále, jsou tedy schopné udržet vysokou úroveň produkce a uchovat si vitalitu. Dlouhá období v lesnictví s rotačními intervaly mezi 15 a 150 lety naznačují, že jakákoli adaptační opatření by měla začít co nejdříve. V současné době je třeba věnovat zvláštní pozornost metodám opětovného zalesňování, včetně výběru druhů stromů. Vzhledem k tomu, že se klimatické podmínky v relativně krátké době pravděpodobně výrazně změní, budou evropské lesy náchylnější k poškození hmyzem. EU by měla podpořit intenzivnější spolupráci mezi národními orgány odpovědnými za lesní hospodářství a zainteresovanými stranami, aby se připravily na závažné hrozby ze strany biotických organismů, jako je hmyz a houby. |
| --- | --- |

4.2

Dobře obhospodařovaný les představuje základ příležitostí k adaptaci na klimatické změny. Lesy EU jsou převážně obhospodařovány neustále, jsou tedy schopné udržet vysokou úroveň produkce a uchovat si vitalitu. Dlouhá období v lesnictví s rotačními intervaly mezi 15 a 150 lety naznačují, že jakákoli adaptační opatření by měla začít co nejdříve. V současné době je třeba věnovat zvláštní pozornost metodám opětovného zalesňování, včetně výběru druhů stromů. Vzhledem k tomu, že se klimatické podmínky v relativně krátké době pravděpodobně výrazně změní, budou evropské lesy náchylnější k poškození hmyzem. EU by měla podpořit intenzivnější spolupráci mezi národními orgány odpovědnými za lesní hospodářství a zainteresovanými stranami, aby se připravily na závažné hrozby ze strany biotických organismů, jako je hmyz a houby.

| 4.3 | V EU je obrovská rozmanitost typů lesů. Evropské lesy lze podle geografického umístění dělit na lesní zóny boreální, atlantskou, kontinentální, středozemní, alpskou a makronésskou. Biotické odlišnosti mezi těmito zónami jsou obrovské. V rámci navrhování adaptační strategie klimatických změn pro primární odvětví by strategie pro lesnictví měla být vytvořena na národní nebo regionální úrovni. Lesy hrají důležitou roli jako významný stabilizační faktor v evropském přírodním ekosystému a jejich zachování bude mít klíčový dopad na stabilitu přírodních a polopřírodních ekosystémů na kontinentu. |
| --- | --- |

4.3

V EU je obrovská rozmanitost typů lesů. Evropské lesy lze podle geografického umístění dělit na lesní zóny boreální, atlantskou, kontinentální, středozemní, alpskou a makronésskou. Biotické odlišnosti mezi těmito zónami jsou obrovské. V rámci navrhování adaptační strategie klimatických změn pro primární odvětví by strategie pro lesnictví měla být vytvořena na národní nebo regionální úrovni. Lesy hrají důležitou roli jako významný stabilizační faktor v evropském přírodním ekosystému a jejich zachování bude mít klíčový dopad na stabilitu přírodních a polopřírodních ekosystémů na kontinentu.

| 4.4 | Klimatické změny již zvýšily počet přírodních katastrof a lze očekávat, že jej budou zvyšovat i nadále. V případě lesů to znamená více lesních požárů, více škod v důsledku bouří a rozšíření škod způsobených hmyzem. Aby EU byla schopna zvládnout takové krizové situace, měla by učinit příslušné kroky a rychle zmobilizovat podporu a například prostřednictvím Fondu solidarity EU nebo podobných nástrojů zajistit odpovídající materiální a finanční pomoc. |
| --- | --- |

4.4

Klimatické změny již zvýšily počet přírodních katastrof a lze očekávat, že jej budou zvyšovat i nadále. V případě lesů to znamená více lesních požárů, více škod v důsledku bouří a rozšíření škod způsobených hmyzem. Aby EU byla schopna zvládnout takové krizové situace, měla by učinit příslušné kroky a rychle zmobilizovat podporu a například prostřednictvím Fondu solidarity EU nebo podobných nástrojů zajistit odpovídající materiální a finanční pomoc.

| 4.5 | Vzhledem k vysoké náchylnosti lesů na biotické znečištění by EU měla zachovávat svou přísnou politiku, co se týče kontroly dovážené kulatiny a výrobků ze dřeva ze zemí mimo EU. Je to efektivní způsob, jak chránit evropské lesy před škodlivými cizími druhy, jako jsou určité druhy hmyzu a hub. Kontrola při dovozu nesmí vést k vytvoření neopodstatněných překážek mezinárodnímu obchodu. |
| --- | --- |

4.5

Vzhledem k vysoké náchylnosti lesů na biotické znečištění by EU měla zachovávat svou přísnou politiku, co se týče kontroly dovážené kulatiny a výrobků ze dřeva ze zemí mimo EU. Je to efektivní způsob, jak chránit evropské lesy před škodlivými cizími druhy, jako jsou určité druhy hmyzu a hub. Kontrola při dovozu nesmí vést k vytvoření neopodstatněných překážek mezinárodnímu obchodu.

| 4.6 | Lesní požáry jsou již nyní závažným problémem především v jižních oblastech EU. Protože se očekává, že klimatické změny situaci zhorší, je nezbytné, aby EU stavěla na své dosavadní činnosti v oblasti prevence, boje proti lesním požárům a sestavování evropských plánů řízení rizik. |
| --- | --- |

4.6

Lesní požáry jsou již nyní závažným problémem především v jižních oblastech EU. Protože se očekává, že klimatické změny situaci zhorší, je nezbytné, aby EU stavěla na své dosavadní činnosti v oblasti prevence, boje proti lesním požárům a sestavování evropských plánů řízení rizik.

| 4.7 | Díky udržitelnému lesnímu hospodářství potenciál lesů v EU neustále roste. Dřevo je obnovitelný přírodní zdroj a propagace jeho používání ve společnosti jako stavebního materiálu a zdroje energie je nejúčinnější způsob, jak oxid uhličitý uzavřít ve stromech a produktech ze dřeva, jež fungují jako odpadová nádrž na uhlík a jako náhražka materiálů z neobnovitelných zdrojů. V mnoha zemích větší využívání dřeva nabízí jednu z mála příležitostí k vytváření nových pracovních míst, zejména na venkově. To se týká především výroby energie ze dřeva, jež je velmi pracovně náročná a často produkována místními podnikateli, kteří používají jednoduché vytápěcí zařízení. |
| --- | --- |

4.7

Díky udržitelnému lesnímu hospodářství potenciál lesů v EU neustále roste. Dřevo je obnovitelný přírodní zdroj a propagace jeho používání ve společnosti jako stavebního materiálu a zdroje energie je nejúčinnější způsob, jak oxid uhličitý uzavřít ve stromech a produktech ze dřeva, jež fungují jako odpadová nádrž na uhlík a jako náhražka materiálů z neobnovitelných zdrojů. V mnoha zemích větší využívání dřeva nabízí jednu z mála příležitostí k vytváření nových pracovních míst, zejména na venkově. To se týká především výroby energie ze dřeva, jež je velmi pracovně náročná a často produkována místními podnikateli, kteří používají jednoduché vytápěcí zařízení.

| 4.8 | Lesní hospodářství se opírá o komplexní biologický systém, jehož studium trvá velmi dlouho částečně kvůli dlouhým intervalům mezi započetím procesu a realizací jeho výsledků. Různé systémy infrastruktury a logistiky jsou jedním ze základních principů ekonomicky životaschopného lesnictví. Očekává se, že klimatické změny způsobí sucho na jihu a větší mokro v severních regionech, z čehož vyplývá nutnost vyvinout lesní stroje, jež mohou pracovat efektivně bez zásadního dopadu na povrch půdy například při obsluze tohoto stroje, a investovat do základního biologického výzkumu. Aby bylo možné zachovat evropský model lesnictví a přizpůsobit se změněným klimatickým podmínkám, měla by EU zajistit odpovídající financování výzkumu a rozvoje v tomto odvětví. Je třeba upozornit na Technologickou platformu založenou na lesnictví (Forest-Based Sector Technology Platform), jež byla zřízena jako součást příprav na sedmý rámcový program pro výzkum. Měla by usnadnit spolupráci mezi výzkumnými orgány v rámci Evropy a celosvětově. |
| --- | --- |

4.8

Lesní hospodářství se opírá o komplexní biologický systém, jehož studium trvá velmi dlouho částečně kvůli dlouhým intervalům mezi započetím procesu a realizací jeho výsledků. Různé systémy infrastruktury a logistiky jsou jedním ze základních principů ekonomicky životaschopného lesnictví. Očekává se, že klimatické změny způsobí sucho na jihu a větší mokro v severních regionech, z čehož vyplývá nutnost vyvinout lesní stroje, jež mohou pracovat efektivně bez zásadního dopadu na povrch půdy například při obsluze tohoto stroje, a investovat do základního biologického výzkumu. Aby bylo možné zachovat evropský model lesnictví a přizpůsobit se změněným klimatickým podmínkám, měla by EU zajistit odpovídající financování výzkumu a rozvoje v tomto odvětví. Je třeba upozornit na Technologickou platformu založenou na lesnictví (Forest-Based Sector Technology Platform), jež byla zřízena jako součást příprav na sedmý rámcový program pro výzkum. Měla by usnadnit spolupráci mezi výzkumnými orgány v rámci Evropy a celosvětově.

| 4.9 | Ekonomicky životaschopné lesnictví je nezbytnou podmínkou pro to, aby bylo zajištěno řádné udržování a zdraví soukromých i státních lesů v Evropě. EU by měla ve všech právních předpisech odvětví lesnictví uznat jako odvětví samostatné a důsledky hodnotit vždy z tohoto hlediska tak, aby nebyla bezděčně stanovena pravidla, jež tomuto hledisku odporují. |
| --- | --- |

4.9

Ekonomicky životaschopné lesnictví je nezbytnou podmínkou pro to, aby bylo zajištěno řádné udržování a zdraví soukromých i státních lesů v Evropě. EU by měla ve všech právních předpisech odvětví lesnictví uznat jako odvětví samostatné a důsledky hodnotit vždy z tohoto hlediska tak, aby nebyla bezděčně stanovena pravidla, jež tomuto hledisku odporují.

| 4.10 | Původní druhy stromů jsou schopné lépe se přizpůsobit místním klimatickým změnám mimo jiné díky svému genetickému složení. Proto by se měly upřednostňovat místní druhy stromů a zároveň by se mělo usilovat o zavedení určitých nových druhů do severnějších oblastí Evropy. Kromě toho by se tam, kde je to možné, měly doporučovat smíšené lesy. |
| --- | --- |

4.10

Původní druhy stromů jsou schopné lépe se přizpůsobit místním klimatickým změnám mimo jiné díky svému genetickému složení. Proto by se měly upřednostňovat místní druhy stromů a zároveň by se mělo usilovat o zavedení určitých nových druhů do severnějších oblastí Evropy. Kromě toho by se tam, kde je to možné, měly doporučovat smíšené lesy.

| 4.11 | Klimatické změny se vší pravděpodobností dál zvýší ekonomické rozdíly mezi průmyslovými a rozvojovými zeměmi. EU by měla podpořit snahy vytvořit globálně závaznou úmluvu týkající se lesů, jež by obsahovala adaptační strategie, které by mohly pomoci řídit rozvoj v mnoha rozvojových zemích. Pro zajištění důležitých lesních zdrojů na celém světě je nutná správa a vytváření kapacit. Mechanismus čistého rozvoje (Clean Development Mechanism – CDM) ustavený v rámci Kjótského protokolu je podnětem pro aktéry EU, aby přispěli k zalesňování v zemích třetího světa, a prostředkem, jak zvýšit úsilí EU s ohledem na systém kvót oxidu uhličitého v rozvojových zemích. |
| --- | --- |

4.11

Klimatické změny se vší pravděpodobností dál zvýší ekonomické rozdíly mezi průmyslovými a rozvojovými zeměmi. EU by měla podpořit snahy vytvořit globálně závaznou úmluvu týkající se lesů, jež by obsahovala adaptační strategie, které by mohly pomoci řídit rozvoj v mnoha rozvojových zemích. Pro zajištění důležitých lesních zdrojů na celém světě je nutná správa a vytváření kapacit. Mechanismus čistého rozvoje (Clean Development Mechanism – CDM) ustavený v rámci Kjótského protokolu je podnětem pro aktéry EU, aby přispěli k zalesňování v zemích třetího světa, a prostředkem, jak zvýšit úsilí EU s ohledem na systém kvót oxidu uhličitého v rozvojových zemích.

| 4.12 | Klimatické změny mají závažný dopad na celou EU a různé komunity. Společenství by mělo výrazně zintenzívnit vzdělávací, školící a informační opatření a veřejnou diskusi, a umožnit tak občanům detailně porozumět tomu, jak významný je dopad klimatických změn na budoucnost lesů EU. |
| --- | --- |

4.12

Klimatické změny mají závažný dopad na celou EU a různé komunity. Společenství by mělo výrazně zintenzívnit vzdělávací, školící a informační opatření a veřejnou diskusi, a umožnit tak občanům detailně porozumět tomu, jak významný je dopad klimatických změn na budoucnost lesů EU.

| 4.13 | Klimatické změny mohou mít pro lesnictví, alespoň v krátkodobém horizontu, také pozitivní důsledky. To se vztahuje zejména na severní oblasti Evropy, kde lesnictví je již moderním, velmi rozvinutým a nezávislým odvětvím. Vliv klimatických změn by se měl brát v úvahu v rámci opatření pro rozvoj lesnictví v celé EU. |
| --- | --- |

4.13

Klimatické změny mohou mít pro lesnictví, alespoň v krátkodobém horizontu, také pozitivní důsledky. To se vztahuje zejména na severní oblasti Evropy, kde lesnictví je již moderním, velmi rozvinutým a nezávislým odvětvím. Vliv klimatických změn by se měl brát v úvahu v rámci opatření pro rozvoj lesnictví v celé EU.

| 4.14 | Zvláštní pozornost při analýze budoucích změn je třeba věnovat produkci korku a produktů, jež nejsou ze dřeva, jako jsou například lesní plody, houby a ekologické služby. Kromě korku je důležitou součástí dnešního moderního lesnictví a udržitelného rozvoje správa rezervací se zvěří. |
| --- | --- |

4.14

Zvláštní pozornost při analýze budoucích změn je třeba věnovat produkci korku a produktů, jež nejsou ze dřeva, jako jsou například lesní plody, houby a ekologické služby. Kromě korku je důležitou součástí dnešního moderního lesnictví a udržitelného rozvoje správa rezervací se zvěří.

| 4.15 | Strategie lesnictví EU z roku 1998 a Komisí právě připravovaný akční plán by měly přihlížet ke klimatickým změnám a navrhnout opatření, jež je třeba učinit za účelem další mobilizace zdrojů dřeva. Sdělení Komise a závěry Evropské rady se shodují v tom, že adaptace lesnictví na klimatické změny je klíčovým úkolem. Je nezbytné, aby v tomto procesu byla udržována efektivní a úzká spolupráce mezi různými generálními ředitelstvími Komise, členskými státy a zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

4.15

Strategie lesnictví EU z roku 1998 a Komisí právě připravovaný akční plán by měly přihlížet ke klimatickým změnám a navrhnout opatření, jež je třeba učinit za účelem další mobilizace zdrojů dřeva. Sdělení Komise a závěry Evropské rady se shodují v tom, že adaptace lesnictví na klimatické změny je klíčovým úkolem. Je nezbytné, aby v tomto procesu byla udržována efektivní a úzká spolupráce mezi různými generálními ředitelstvími Komise, členskými státy a zainteresovanými stranami.

| 4.16 | EU se musí snažit zajistit v mezinárodních dohodách a programech pro lesnictví určitou míru flexibility tak, aby v naléhavých případech, když se zhorší zdravotní stav stromů a mohly by být vážně napadeny škodlivým hmyzem, mohla být určitá oblast lesa vykácena. To by umožnilo rychlé opětovné zalesnění zasažených oblastí nejvhodnějšími druhy stromů. |
| --- | --- |

4.16

EU se musí snažit zajistit v mezinárodních dohodách a programech pro lesnictví určitou míru flexibility tak, aby v naléhavých případech, když se zhorší zdravotní stav stromů a mohly by být vážně napadeny škodlivým hmyzem, mohla být určitá oblast lesa vykácena. To by umožnilo rychlé opětovné zalesnění zasažených oblastí nejvhodnějšími druhy stromů.

5.   Závěry a doporučení

| 5.1 | EHSV považuje klimatické změny za největší problém, jemuž bude Evropská unie a celá planeta čelit v následujících letech a desetiletích. EU musí výrazně zintenzívnit úsilí v boji proti klimatickým změnám a zahájit důsledné vytváření adaptačních strategií pro různé oblasti politiky. Země, jež budou v budoucnu předsedat EU, musí věnovat zvýšenou pozornost rozšiřování politiky klimatických změn a zahrnout do ní také adaptační opatření. |
| --- | --- |

5.1

EHSV považuje klimatické změny za největší problém, jemuž bude Evropská unie a celá planeta čelit v následujících letech a desetiletích. EU musí výrazně zintenzívnit úsilí v boji proti klimatickým změnám a zahájit důsledné vytváření adaptačních strategií pro různé oblasti politiky. Země, jež budou v budoucnu předsedat EU, musí věnovat zvýšenou pozornost rozšiřování politiky klimatických změn a zahrnout do ní také adaptační opatření.

| 5.2 | EHSV se domnívá, že odvětví rozšířená na venkově, tedy zemědělství, lesnictví a rybolov, přispěla jen velmi málo k emisím skleníkových plynů, což je také důvodem, proč byla tato odvětví v politice klimatických změn EU přehlížena. Z výzkumu Mezivládního panelu ke změně klimatu vyplývá, že klimatické změny jsou nevyhnutelné, a je proto důležité, aby EU připravila půdu také pro adaptační opatření v těchto odvětvích. |
| --- | --- |

5.2

EHSV se domnívá, že odvětví rozšířená na venkově, tedy zemědělství, lesnictví a rybolov, přispěla jen velmi málo k emisím skleníkových plynů, což je také důvodem, proč byla tato odvětví v politice klimatických změn EU přehlížena. Z výzkumu Mezivládního panelu ke změně klimatu vyplývá, že klimatické změny jsou nevyhnutelné, a je proto důležité, aby EU připravila půdu také pro adaptační opatření v těchto odvětvích.

| 5.3 | EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby Unie výrazně navýšila prostředky pro výzkum určené k analýze klimatických změn a adaptačních politik a k implementaci bezpečnostních programů. To se vztahuje především na odvětví, jež se opírají o přírodní zdroje. |
| --- | --- |

5.3

EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby Unie výrazně navýšila prostředky pro výzkum určené k analýze klimatických změn a adaptačních politik a k implementaci bezpečnostních programů. To se vztahuje především na odvětví, jež se opírají o přírodní zdroje.

| 5.4 | EHSV požaduje, aby všechna obdělávatelná pole v EU byla připravena k produkci. Z tohoto hlediska musí EU zintenzívnit úsilí v oblasti zlepšení zajištění potravin a zásob. Při plánování budoucí politiky EU zaměřené na podporu zemědělství a produkci, obchodní a energetické politiky je třeba věnovat zvláštní pozornost nejistotám klimatických změn postihujícím tato primární odvětví. |
| --- | --- |

5.4

EHSV požaduje, aby všechna obdělávatelná pole v EU byla připravena k produkci. Z tohoto hlediska musí EU zintenzívnit úsilí v oblasti zlepšení zajištění potravin a zásob. Při plánování budoucí politiky EU zaměřené na podporu zemědělství a produkci, obchodní a energetické politiky je třeba věnovat zvláštní pozornost nejistotám klimatických změn postihujícím tato primární odvětví.

| 5.5 | EHSV vybízí EU, aby využívala mezinárodní fóra a zdůrazňovala nepříznivé účinky klimatických změn z hlediska boje proti hladu ve světě, což má zřejmé důsledky zejména pro rozvojové země v rovníkových oblastech. |
| --- | --- |

5.5

EHSV vybízí EU, aby využívala mezinárodní fóra a zdůrazňovala nepříznivé účinky klimatických změn z hlediska boje proti hladu ve světě, což má zřejmé důsledky zejména pro rozvojové země v rovníkových oblastech.

| 5.6 | EHSV se domnívá, že kromě boje proti klimatickým změnám je třeba, aby EU a všechny členské státy zahájily přípravu adaptačních strategií pro jednotlivá odvětví. Tyto strategie již v některých členských státech byly vytvořeny. Unie k této činnosti může přispět dobrou koordinací a podporou mezinárodních dohod, což by rovněž pomohlo zintenzívnit úsilí za tímto účelem na globální úrovni. |
| --- | --- |

5.6

EHSV se domnívá, že kromě boje proti klimatickým změnám je třeba, aby EU a všechny členské státy zahájily přípravu adaptačních strategií pro jednotlivá odvětví. Tyto strategie již v některých členských státech byly vytvořeny. Unie k této činnosti může přispět dobrou koordinací a podporou mezinárodních dohod, což by rovněž pomohlo zintenzívnit úsilí za tímto účelem na globální úrovni.

| 5.7 | EHSV pokládá za důležité zkoumání lavinového účinku klimatických změn na odvětví rozšířená ve venkovských oblastech. Klimatické změny mají rovněž závažné důsledky pro jiná odvětví (průmysl, energetiku, dopravu, cestovní ruch a zdravotnictví), s nepřímým vlivem na rozvoj a potřeby adaptace odvětví rozšířených ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

5.7

EHSV pokládá za důležité zkoumání lavinového účinku klimatických změn na odvětví rozšířená ve venkovských oblastech. Klimatické změny mají rovněž závažné důsledky pro jiná odvětví (průmysl, energetiku, dopravu, cestovní ruch a zdravotnictví), s nepřímým vlivem na rozvoj a potřeby adaptace odvětví rozšířených ve venkovských oblastech.

| 5.8 | Schopnost EU a členských států zhodnotit dopad klimatických změn na rybolov je poměrně malá. Úsilí v této oblasti je klíčovým způsobem spjato s budoucím rozvojem řízení vodních zdrojů. Politika rybolovu bude rovněž muset stanovit úpravy, jež musí odvětví provést, aby se přizpůsobilo změnám ve zdrojích vody a podmínkách rybolovu. |
| --- | --- |

5.8

Schopnost EU a členských států zhodnotit dopad klimatických změn na rybolov je poměrně malá. Úsilí v této oblasti je klíčovým způsobem spjato s budoucím rozvojem řízení vodních zdrojů. Politika rybolovu bude rovněž muset stanovit úpravy, jež musí odvětví provést, aby se přizpůsobilo změnám ve zdrojích vody a podmínkách rybolovu.

| 5.9 | EHSV se domnívá, že by se měla zvýšit produkce a využívání zdrojů dřeva a že by se měla brát vážně role lesů v boji proti klimatickým změnám. EHSV se domnívá, že je důležité zintenzívnit zalesňování v rámci EU i celosvětově. To by také mělo být klíčovým předmětem rozvojové politiky EU. |
| --- | --- |

5.9

EHSV se domnívá, že by se měla zvýšit produkce a využívání zdrojů dřeva a že by se měla brát vážně role lesů v boji proti klimatickým změnám. EHSV se domnívá, že je důležité zintenzívnit zalesňování v rámci EU i celosvětově. To by také mělo být klíčovým předmětem rozvojové politiky EU.

| 5.10 | EHSV navrhuje, aby Komise předložila zahájení rozsáhlé informační a vzdělávací kampaně v rámci EU a na mezinárodní úrovni, mimo jiné s cílem zvýšit povědomí mezi subjekty občanské společnosti a osobami s rozhodovacími pravomocemi v politice. To by mohlo napomoci ke zrychlení přípravy a zavádění adaptačních strategií. |
| --- | --- |

5.10

EHSV navrhuje, aby Komise předložila zahájení rozsáhlé informační a vzdělávací kampaně v rámci EU a na mezinárodní úrovni, mimo jiné s cílem zvýšit povědomí mezi subjekty občanské společnosti a osobami s rozhodovacími pravomocemi v politice. To by mohlo napomoci ke zrychlení přípravy a zavádění adaptačních strategií.

V Bruselu dne 18. ledna 2006.

předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 69/10

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o sazbách spotřební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje (předložené podle článku 8 směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů)

KOM(2004) 223 v konečném znění

(2006/C 69/03)

Dne 27. května 2004 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský sociální a hospodářský výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost“, zodpovědná za přípravu práce Výboru k danému tématu, přijala své stanovisko dne 8. listopadu 2005. Zpravodajem byl pan Wilkinson.

Na 423. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2006 (jednání dne 18. ledna 2006) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 81 hlasy pro, 33 hlasy proti a 15 členů se zdrželo hlasování.

1.   Shrnutí závěrů a doporučení

| 1.1 | Současný systém zdanění alkoholu a alkoholických nápojů nefunguje tak, jak by spotřebitelé mohli právem očekávat od vnitřního trhu, členské státy se však nedohodly na harmonizaci spotřebních daní z těchto produktů mimo stávající dohodu o minimálních sazbách. Profesionální obchodníci chápou spotřební daň jako daň splatnou v zemi spotřeby. |
| --- | --- |

1.1

Současný systém zdanění alkoholu a alkoholických nápojů nefunguje tak, jak by spotřebitelé mohli právem očekávat od vnitřního trhu, členské státy se však nedohodly na harmonizaci spotřebních daní z těchto produktů mimo stávající dohodu o minimálních sazbách. Profesionální obchodníci chápou spotřební daň jako daň splatnou v zemi spotřeby.

| 1.2 | Četnost zpráv na téma současného systému vypracovávaných Komisí by měla být stanovena realističtěji a zprávy by neměly být vyžadovány častěji než jednou za 5 let. |
| --- | --- |

1.2

Četnost zpráv na téma současného systému vypracovávaných Komisí by měla být stanovena realističtěji a zprávy by neměly být vyžadovány častěji než jednou za 5 let.

| 1.3 | Současný systém pravidelně způsobuje problémy spojené s umístěním určitých produktů v nynějších dohodnutých strukturách, na které není snadná odpověď. To může vést k tomu, že každý členský stát najde své vlastní řešení. Přetrvávají také problémy se správným kódováním ve společné nomenklatuře. Bude třeba zohlednit dvě velké kategorie obchodu, do kterých tyto výrobky patří, tedy obchodování mezi profesionály na jedné straně a soukromými kupujícími na straně druhé, které probíhá dvěma způsoby, přímým nákupem a nákupem na objednávku, z nichž každý přináší odlišné problémy. |
| --- | --- |

1.3

Současný systém pravidelně způsobuje problémy spojené s umístěním určitých produktů v nynějších dohodnutých strukturách, na které není snadná odpověď. To může vést k tomu, že každý členský stát najde své vlastní řešení. Přetrvávají také problémy se správným kódováním ve společné nomenklatuře. Bude třeba zohlednit dvě velké kategorie obchodu, do kterých tyto výrobky patří, tedy obchodování mezi profesionály na jedné straně a soukromými kupujícími na straně druhé, které probíhá dvěma způsoby, přímým nákupem a nákupem na objednávku, z nichž každý přináší odlišné problémy.

| 1.4 | Zdravotní problémy jsou důsledkem nadměrné spotřeby alkoholu u jednotlivců, ne formy konzumace alkoholu. |
| --- | --- |

1.4

Zdravotní problémy jsou důsledkem nadměrné spotřeby alkoholu u jednotlivců, ne formy konzumace alkoholu.

| 1.5 | Vyšší spotřební daně neřeší problémy s nadměrnou spotřebou alkoholu u jednotlivců. Neexistuje přesvědčivý důkaz, že vysoké sazby spotřební daně dlouhodobě sníží množství problémů spojených s nadměrnou konzumací alkoholu. Proto musí být nasazena jiná opatření, založená především na vzdělávání a prevenci, aby bylo možné čelit těmto problémům a zlepšit zdraví občanů. |
| --- | --- |

1.5

Vyšší spotřební daně neřeší problémy s nadměrnou spotřebou alkoholu u jednotlivců. Neexistuje přesvědčivý důkaz, že vysoké sazby spotřební daně dlouhodobě sníží množství problémů spojených s nadměrnou konzumací alkoholu. Proto musí být nasazena jiná opatření, založená především na vzdělávání a prevenci, aby bylo možné čelit těmto problémům a zlepšit zdraví občanů.

| 1.6 | Doporučuje se, aby Komise zvážila rozdělení alkoholických nápojů do dvou základních kategorií spolu se zavedením standardního základu pro všechny alkoholické nápoje zahrnuté do těchto dvou kategorií, jak je popsáno v odstavcích 7.3 až 7.10 níže, kde jsou všechny alkoholické nápoje zdaněny podle typu s ohledem na způsob jejich výroby, vliv na zdraví a obsah alkoholu. Vínem a jinými fermentovanými nápoji (pivem, jablečným a hruškovým kvašeným moštem) je však třeba se zabývat odděleně. |
| --- | --- |

1.6

Doporučuje se, aby Komise zvážila rozdělení alkoholických nápojů do dvou základních kategorií spolu se zavedením standardního základu pro všechny alkoholické nápoje zahrnuté do těchto dvou kategorií, jak je popsáno v odstavcích 7.3 až 7.10 níže, kde jsou všechny alkoholické nápoje zdaněny podle typu s ohledem na způsob jejich výroby, vliv na zdraví a obsah alkoholu. Vínem a jinými fermentovanými nápoji (pivem, jablečným a hruškovým kvašeným moštem) je však třeba se zabývat odděleně.

| 1.7 | Připouštíme, že taková změna by nemohla být provedena rychle a musela by být zaváděna značně dlouho. |
| --- | --- |

1.7

Připouštíme, že taková změna by nemohla být provedena rychle a musela by být zaváděna značně dlouho.

2.   Podpůrné argumenty

| 2.1 | Komise předložila zprávu (1) o fungování rozsáhlého systému minimálních daňových sazeb pro alkohol a alkoholické nápoje EU. Bere v úvahu, jak funguje současný systém s ohledem na fungování vnitřního trhu. Dospívá k závěru, že větší konvergence mezi sazbami spotřební daně platné v členských státech by mohla snížit množství podvodů a narušování hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

2.1

Komise předložila zprávu (1) o fungování rozsáhlého systému minimálních daňových sazeb pro alkohol a alkoholické nápoje EU. Bere v úvahu, jak funguje současný systém s ohledem na fungování vnitřního trhu. Dospívá k závěru, že větší konvergence mezi sazbami spotřební daně platné v členských státech by mohla snížit množství podvodů a narušování hospodářské soutěže.

| 2.2 | Konstatuje však, že názory členských států na odpovídající úrovně minimálních sazeb (2) se velmi liší, a vzhledem k tomu, že se jedná o věc, která v případě změny vyžaduje jednomyslnost, si přeje zahájit rozsáhlou diskusi na toto téma a přitom zvážit všechny příslušné aspekty. Dále je třeba zvážit také ustanovení směrnice (3) týkající se struktur, tato ustanovení jsou do této diskuse zahrnuta. Toto je příspěvek Výboru. |
| --- | --- |

2.2

Konstatuje však, že názory členských států na odpovídající úrovně minimálních sazeb (2) se velmi liší, a vzhledem k tomu, že se jedná o věc, která v případě změny vyžaduje jednomyslnost, si přeje zahájit rozsáhlou diskusi na toto téma a přitom zvážit všechny příslušné aspekty. Dále je třeba zvážit také ustanovení směrnice (3) týkající se struktur, tato ustanovení jsou do této diskuse zahrnuta. Toto je příspěvek Výboru.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Zpráva Komise poskytuje velmi důležitou analýzu situace a uvádí mnoho faktů, aby ukázala, že pokud má být vnitřní trh efektivnější ve prospěch evropských spotřebitelů, jasnější pro subjekty působící v odvětví zaměřeném na alkoholické nápoje, pokud má méně narušovat hospodářskou soutěž a má sloužit jako nástroj ke snížení nynějšího počtu problémů souvisejících s podvody a pašeráctvím, je třeba změna. |
| --- | --- |

3.1

Zpráva Komise poskytuje velmi důležitou analýzu situace a uvádí mnoho faktů, aby ukázala, že pokud má být vnitřní trh efektivnější ve prospěch evropských spotřebitelů, jasnější pro subjekty působící v odvětví zaměřeném na alkoholické nápoje, pokud má méně narušovat hospodářskou soutěž a má sloužit jako nástroj ke snížení nynějšího počtu problémů souvisejících s podvody a pašeráctvím, je třeba změna.

| 3.2 | Uvádí také údaje, které ukazují, jak důležité jsou příjmy, které členské státy získávají ze spotřebních daní na alkohol a alkoholické nápoje (4), a to, do jaké míry se liší (5). |
| --- | --- |

3.2

Uvádí také údaje, které ukazují, jak důležité jsou příjmy, které členské státy získávají ze spotřebních daní na alkohol a alkoholické nápoje (4), a to, do jaké míry se liší (5).

| 3.3 | Každý členský stát má svou vlastní daňovou politiku a v současné době nic nenasvědčuje tomu, že by ji členské státy chtěly harmonizovat. Jedná se o nedostatek Komise, která navzdory svému úsilí nepodávala zprávy o provádění stávajícího systému v intervalech požadovaných v původní směrnici. Četnost podávání zpráv by měla být stanovena realističtěji, možností je jednou za 5 let. |
| --- | --- |

3.3

Každý členský stát má svou vlastní daňovou politiku a v současné době nic nenasvědčuje tomu, že by ji členské státy chtěly harmonizovat. Jedná se o nedostatek Komise, která navzdory svému úsilí nepodávala zprávy o provádění stávajícího systému v intervalech požadovaných v původní směrnici. Četnost podávání zpráv by měla být stanovena realističtěji, možností je jednou za 5 let.

| 3.4 | Když členské státy vytvářejí takové politiky, berou v úvahu zkušenosti z minulosti, zdraví populace, příslušný výzkum a různé kultury a životní styly populace. Daně jsou oblastí, kde změny mohou proběhnout pouze v případě jednomyslnosti. Jakékoli závažné změny, které mohou být dohodnuty, by tedy musely nabývat účinnosti postupem doby. |
| --- | --- |

3.4

Když členské státy vytvářejí takové politiky, berou v úvahu zkušenosti z minulosti, zdraví populace, příslušný výzkum a různé kultury a životní styly populace. Daně jsou oblastí, kde změny mohou proběhnout pouze v případě jednomyslnosti. Jakékoli závažné změny, které mohou být dohodnuty, by tedy musely nabývat účinnosti postupem doby.

| 3.5 | Je třeba připomenout, že zmíněné spotřební daně (6) se vztahují na nápoje obsahující alkohol, platí však různé sazby v závislosti na kategorii alkoholu. |
| --- | --- |

3.5

Je třeba připomenout, že zmíněné spotřební daně (6) se vztahují na nápoje obsahující alkohol, platí však různé sazby v závislosti na kategorii alkoholu.

4.   Vnitřní trh

| 4.1 | Narušování hospodářské soutěže (7) způsobené daní a rozdíly v obchodu nejsou v souladu se zásadami vnitřního trhu, pokud se na ně díváme samostatně, obojí je stále rysem trhu s alkoholickými nápoji v EU. |
| --- | --- |

4.1

Narušování hospodářské soutěže (7) způsobené daní a rozdíly v obchodu nejsou v souladu se zásadami vnitřního trhu, pokud se na ně díváme samostatně, obojí je stále rysem trhu s alkoholickými nápoji v EU.

| 4.2 | Na druhé straně vnitřní trh spotřebiteli umožňuje těžit z možnosti přeshraničních nákupů alkoholu. Tento Výbor podporoval nedávný návrh na zvýšení a racionalizaci těchto výhod především povolením zásilkového prodeje alkoholu, což je pozitivní z hlediska volného pohybu zboží. |
| --- | --- |

4.2

Na druhé straně vnitřní trh spotřebiteli umožňuje těžit z možnosti přeshraničních nákupů alkoholu. Tento Výbor podporoval nedávný návrh na zvýšení a racionalizaci těchto výhod především povolením zásilkového prodeje alkoholu, což je pozitivní z hlediska volného pohybu zboží.

| 4.3 | Většina členských států však nyní musí akceptovat nutnost použít na boj proti pašeráctví a podvodům, které jsou zejména důsledkem různých platných sazeb spotřební daně (a DPH), více prostředků. Tato kriminální činnost je pro EU závažným problémem, který má velmi často přímý dopad na ty členské státy, jež se rozhodly danit alkohol nejvyšší daní. |
| --- | --- |

4.3

Většina členských států však nyní musí akceptovat nutnost použít na boj proti pašeráctví a podvodům, které jsou zejména důsledkem různých platných sazeb spotřební daně (a DPH), více prostředků. Tato kriminální činnost je pro EU závažným problémem, který má velmi často přímý dopad na ty členské státy, jež se rozhodly danit alkohol nejvyšší daní.

| 4.4 | Vliv rozšíření (pokud v této oblasti nějaký bude) dosud není jasný. Vzhledem k tomu, že platí tytéž směrnice a že některé „nové“ členské státy musely zvýšit sazby spotřební daně, jež u nich platily před přistoupením, neměly by v těchto zemích být příliš odlišné výsledky. |
| --- | --- |

4.4

Vliv rozšíření (pokud v této oblasti nějaký bude) dosud není jasný. Vzhledem k tomu, že platí tytéž směrnice a že některé „nové“ členské státy musely zvýšit sazby spotřební daně, jež u nich platily před přistoupením, neměly by v těchto zemích být příliš odlišné výsledky.

5.   Minimální sazby

| 5.1 | Jediný krok, který členské státy byly ochotny za účelem aproximace v roce 1992 učinit, bylo stanovení „minimálních sazeb“ pro každou kategorii alkoholických nápojů. Tyto sazby byly stanoveny následovně:













  — | Destiláty: |
| --- | --- | --- |

5.1

Jediný krok, který členské státy byly ochotny za účelem aproximace v roce 1992 učinit, bylo stanovení „minimálních sazeb“ pro každou kategorii alkoholických nápojů. Tyto sazby byly stanoveny následovně:

—

Destiláty:

550 EUR na hektolitr čistého alkoholu

(5,5 EUR/LPA (8))

| — | Pivo: |
| --- | --- |

—

Pivo:

1,87 EUR na hektolitr/stupeň alkoholu

(1,87 EUR/LPA)

| — | Středně alkoholické výrobky: |
| --- | --- |

—

Středně alkoholické výrobky:

45 EUR na hektolitr výrobku

(2,5 EUR/LPA)

| — | Víno (nešumivé nebo šumivé): |
| --- | --- |

—

Víno (nešumivé nebo šumivé):

nula

(nula)

| 5.2 | Kterýkoli členský stát smí kdykoli stanovit sazbu spotřební daně nad sjednanou minimální sazbu. Nezvýšení stávajících minimálních sazeb tedy z hlediska zvyšování příjmu není klíčové. Některé členské státy byly nuceny zvýšit spotřební daň z alkoholu, zatímco jiné ji snížily (9), což umožnilo větší aproximaci a snížilo motivaci pro (legální) přeshraniční nákupy a (ilegální) podvody a pašeráctví alkoholu na vnitřní trh. Návrh pouze přibližuje sazby spotřební daně sazbám minimálním a nepřináší skutečnou harmonizaci, neboť každý členský stát si bude nadále stanovovat svou vlastní základní sazbu. |
| --- | --- |

5.2

Kterýkoli členský stát smí kdykoli stanovit sazbu spotřební daně nad sjednanou minimální sazbu. Nezvýšení stávajících minimálních sazeb tedy z hlediska zvyšování příjmu není klíčové. Některé členské státy byly nuceny zvýšit spotřební daň z alkoholu, zatímco jiné ji snížily (9), což umožnilo větší aproximaci a snížilo motivaci pro (legální) přeshraniční nákupy a (ilegální) podvody a pašeráctví alkoholu na vnitřní trh. Návrh pouze přibližuje sazby spotřební daně sazbám minimálním a nepřináší skutečnou harmonizaci, neboť každý členský stát si bude nadále stanovovat svou vlastní základní sazbu.

6.   Širší cíle smlouvy – zdraví

| 6.1 | Pět členských států (10) v současné době potvrzuje, že při stanovování své daňové politiky bere v úvahu zdraví populace. Nedávná Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) však při zvažování předmětu tohoto stanoviska (11) poznamenala, že velká většina členských států nezastává názor, že by otázky zdraví a sociální otázky měly hrát významnou úlohu při stanovování sazeb spotřební daně (12). |
| --- | --- |

6.1

Pět členských států (10) v současné době potvrzuje, že při stanovování své daňové politiky bere v úvahu zdraví populace. Nedávná Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) však při zvažování předmětu tohoto stanoviska (11) poznamenala, že velká většina členských států nezastává názor, že by otázky zdraví a sociální otázky měly hrát významnou úlohu při stanovování sazeb spotřební daně (12).

| 6.2 | Pro většinu dospělých spotřebitelů EU je alkohol součástí běžného životního stylu. Velká většina z nich se chová odpovědně, co se týče návyků při konzumaci alkoholu. Střídmá konzumace alkoholu může být pro některé skupiny lidí zdraví mírně prospěšná. Problémy s nadměrnou konzumací alkoholu však mohou být, a často jsou, vážné. Těm, co konzumují alkohol nadměrně, to způsobuje zdravotní problémy, nadměrná konzumace způsobuje také ale vážné sociální problémy a může mít nepříznivý ekonomický dopad. Zvláště znepokojivé je požívání alkoholu některými mladšími spotřebiteli (13). Obecně vzato je třeba zlepšit celkové vzdělávání v oblasti výživy. V oblasti životosprávy a alkoholu (14) je rovněž potřeba další vzdělání. |
| --- | --- |

6.2

Pro většinu dospělých spotřebitelů EU je alkohol součástí běžného životního stylu. Velká většina z nich se chová odpovědně, co se týče návyků při konzumaci alkoholu. Střídmá konzumace alkoholu může být pro některé skupiny lidí zdraví mírně prospěšná. Problémy s nadměrnou konzumací alkoholu však mohou být, a často jsou, vážné. Těm, co konzumují alkohol nadměrně, to způsobuje zdravotní problémy, nadměrná konzumace způsobuje také ale vážné sociální problémy a může mít nepříznivý ekonomický dopad. Zvláště znepokojivé je požívání alkoholu některými mladšími spotřebiteli (13). Obecně vzato je třeba zlepšit celkové vzdělávání v oblasti výživy. V oblasti životosprávy a alkoholu (14) je rovněž potřeba další vzdělání.

| 6.3 | V této souvislosti je otázkou, zda vyšší sazby daně (a tedy vyšší ceny, protože daňová složka mnoha alkoholických nápojů překračuje cenu výrobku) mohou poskytnout řešení v případě nadměrného požívání alkoholu. |
| --- | --- |

6.3

V této souvislosti je otázkou, zda vyšší sazby daně (a tedy vyšší ceny, protože daňová složka mnoha alkoholických nápojů překračuje cenu výrobku) mohou poskytnout řešení v případě nadměrného požívání alkoholu.

| 6.4 | Důkaz, o který se může opírat jakákoli odpověď na tuto otázku, není zřejmý. Zvýšení cen může mít vliv na celkovou spotřebu alkoholu, neexistuje však spolehlivý důkaz, že jakékoli takové snížení spotřeby zahrnuje rovněž osoby s nadměrnou konzumací alkoholu. Existuje důkaz, že když je konkrétní alkoholický nápoj zdaněn ve srovnání s jinými produkty výjimečně vysokou daní, dojde ke snížení jeho spotřeby, protože spotřebitel přejde k jiným produktům (s nižší daní, a tedy levnějším). Z toho vyvozujeme, že vysoké ceny samy o sobě nejsou řešením nadměrné konzumace alkoholu. |
| --- | --- |

6.4

Důkaz, o který se může opírat jakákoli odpověď na tuto otázku, není zřejmý. Zvýšení cen může mít vliv na celkovou spotřebu alkoholu, neexistuje však spolehlivý důkaz, že jakékoli takové snížení spotřeby zahrnuje rovněž osoby s nadměrnou konzumací alkoholu. Existuje důkaz, že když je konkrétní alkoholický nápoj zdaněn ve srovnání s jinými produkty výjimečně vysokou daní, dojde ke snížení jeho spotřeby, protože spotřebitel přejde k jiným produktům (s nižší daní, a tedy levnějším). Z toho vyvozujeme, že vysoké ceny samy o sobě nejsou řešením nadměrné konzumace alkoholu.

| 6.5 | A naopak, není snadné zjistit, zda je pravděpodobné, že náhlý dopad významného snížení daně bude mít jinak než krátkodobě nežádoucí účinek na spotřebu. Vše nasvědčuje tomu, že významná snížení daní by měla být zaváděna postupně. |
| --- | --- |

6.5

A naopak, není snadné zjistit, zda je pravděpodobné, že náhlý dopad významného snížení daně bude mít jinak než krátkodobě nežádoucí účinek na spotřebu. Vše nasvědčuje tomu, že významná snížení daní by měla být zaváděna postupně.

| 6.6 | Závislost na alkoholu lze nejlépe řešit pomocí vzdělání, informací a výcvikových programů, jež jsou zaměřeny v prvé řadě na osoby s nadměrnou konzumací alkoholu. To by měla vzít Komise v úvahu při navrhování politik týkajících se zdravotnictví (15). |
| --- | --- |

6.6

Závislost na alkoholu lze nejlépe řešit pomocí vzdělání, informací a výcvikových programů, jež jsou zaměřeny v prvé řadě na osoby s nadměrnou konzumací alkoholu. To by měla vzít Komise v úvahu při navrhování politik týkajících se zdravotnictví (15).

7.   Možná cesta kupředu

| 7.1 | Tváří v tvář realitě nynější situace usuzujeme, že stávající systém, který se vyvíjel v průběhu času, je v kontextu jednotného trhu neuspokojivý. Zatímco vnitřní trh v mnoha oblastech funguje velmi dobře, v oblasti alkoholických nápojů přetrvávají odlišnosti v obchodu a narušování hospodářské soutěže způsobené daněmi. Kromě toho i přes rostoucí úsilí členských států nezákonná činnost v podobě podvodů a pašeráctví nevykazuje známky významného poklesu. |
| --- | --- |

7.1

Tváří v tvář realitě nynější situace usuzujeme, že stávající systém, který se vyvíjel v průběhu času, je v kontextu jednotného trhu neuspokojivý. Zatímco vnitřní trh v mnoha oblastech funguje velmi dobře, v oblasti alkoholických nápojů přetrvávají odlišnosti v obchodu a narušování hospodářské soutěže způsobené daněmi. Kromě toho i přes rostoucí úsilí členských států nezákonná činnost v podobě podvodů a pašeráctví nevykazuje známky významného poklesu.

| 7.2 | Evropský hospodářský a sociální výbor souhlasí s tím, že větší konvergence by přispěla k poklesu množství podvodů a narušování hospodářské soutěže. Ačkoli se dohodli na zvýšení stávajících minimálních sazeb v souladu s inflací, nebyli se schopni dohodnout na ostatních problémových oblastech (viz poznámka pod čarou č. 3). Neexistuje však dobrý důvod, proč by Komise neměla členským státům navrhnout změny ve stávajících strukturách a systému spotřební daně. |
| --- | --- |

7.2

Evropský hospodářský a sociální výbor souhlasí s tím, že větší konvergence by přispěla k poklesu množství podvodů a narušování hospodářské soutěže. Ačkoli se dohodli na zvýšení stávajících minimálních sazeb v souladu s inflací, nebyli se schopni dohodnout na ostatních problémových oblastech (viz poznámka pod čarou č. 3). Neexistuje však dobrý důvod, proč by Komise neměla členským státům navrhnout změny ve stávajících strukturách a systému spotřební daně.

| 7.3 | Vzhledem ke stávajícím značným rozdílům v přímé i nepřímé dani v rámci EU je nerealistické očekávat náhlé zavedení radikálně nového systému, je však čas navrhnout nový systém, který by mohl být zaváděn postupně v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

7.3

Vzhledem ke stávajícím značným rozdílům v přímé i nepřímé dani v rámci EU je nerealistické očekávat náhlé zavedení radikálně nového systému, je však čas navrhnout nový systém, který by mohl být zaváděn postupně v dlouhodobém horizontu.

| 7.4 | Nezbytným východiskem je uznání toho, že výrobek musí být zdaněn podle svého zařazení do kategorie „kvašených“ nebo „destilovaných“ nápojů. Kvašené nápoje jsou nápoje přírodní, zemědělského původu sloužící k potravinářským účelům, vyráběné výlučně z kvašení hroznů, obilovin, dužinatého ovoce nebo bobulí. Destilované neboli alkoholické nápoje jsou nápoje vyrobené destilací, nebo ty, které jsou smíchané s jinými destilovanými nápoji nebo tekutinami, případně alkoholickými nápoji, jejichž výroba nepodléhá specifickým pravidlům. |
| --- | --- |

7.4

Nezbytným východiskem je uznání toho, že výrobek musí být zdaněn podle svého zařazení do kategorie „kvašených“ nebo „destilovaných“ nápojů. Kvašené nápoje jsou nápoje přírodní, zemědělského původu sloužící k potravinářským účelům, vyráběné výlučně z kvašení hroznů, obilovin, dužinatého ovoce nebo bobulí. Destilované neboli alkoholické nápoje jsou nápoje vyrobené destilací, nebo ty, které jsou smíchané s jinými destilovanými nápoji nebo tekutinami, případně alkoholickými nápoji, jejichž výroba nepodléhá specifickým pravidlům.

| 7.5 | Zejména by bylo třeba velmi pečlivě zvážit dopad na společnou organizaci trhu s vínem (16), protože již teď čelí vinařský průmysl EU závažným problémům (jako je pokles spotřeby v mnoha členských státech a větší pronikání importovaných vín na trh). Jiné kategorie alkoholických nápojů mají podobné potíže. |
| --- | --- |

7.5

Zejména by bylo třeba velmi pečlivě zvážit dopad na společnou organizaci trhu s vínem (16), protože již teď čelí vinařský průmysl EU závažným problémům (jako je pokles spotřeby v mnoha členských státech a větší pronikání importovaných vín na trh). Jiné kategorie alkoholických nápojů mají podobné potíže.

| 7.5.1 | Pro doplnění toho, co bylo řečeno v předcházejícím odstavci, je třeba zdůraznit, že vinařství je důležitou doplňující činností zemědělských výrobců. Mnoho pěstitelů révy, nezávisle na výrobcích, které dodává družstvům nebo velkoobchodům, ve skutečnosti vyrábí víno pro potřeby své rodiny a případný přebytek prodává pouze omezenému počtu soukromých osob v okolí. Článek 10 směrnice Rady 92/83/EHS již členským státům povoluje od spotřební daně osvobodit víno vyráběné jednotlivci pro osobní spotřebu (pro sebe, rodinu nebo hosty, ne však pokud je spojeno s prodejem) (17).Podobně je v článku 29 směrnice Rady 92/12/EHS členským státům povoleno osvobodit malé výrobce (18) vína od požadavků souvisejících s pohybem a sledováním jejich výrobků. Pokud členské státy neumožní tyty povolené výjimky, mohlo by to představovat zhoršení ekonomické situace ve vinařství, které je již tak postiženo konkurencí ze třetích rozvíjejících se zemí. Vínu by se tedy nechal volný průběh, co se týče otázky zda ho vyloučit z úvah, které následují. |
| --- | --- |

7.5.1

Pro doplnění toho, co bylo řečeno v předcházejícím odstavci, je třeba zdůraznit, že vinařství je důležitou doplňující činností zemědělských výrobců. Mnoho pěstitelů révy, nezávisle na výrobcích, které dodává družstvům nebo velkoobchodům, ve skutečnosti vyrábí víno pro potřeby své rodiny a případný přebytek prodává pouze omezenému počtu soukromých osob v okolí. Článek 10 směrnice Rady 92/83/EHS již členským státům povoluje od spotřební daně osvobodit víno vyráběné jednotlivci pro osobní spotřebu (pro sebe, rodinu nebo hosty, ne však pokud je spojeno s prodejem) (17).Podobně je v článku 29 směrnice Rady 92/12/EHS členským státům povoleno osvobodit malé výrobce (18) vína od požadavků souvisejících s pohybem a sledováním jejich výrobků. Pokud členské státy neumožní tyty povolené výjimky, mohlo by to představovat zhoršení ekonomické situace ve vinařství, které je již tak postiženo konkurencí ze třetích rozvíjejících se zemí. Vínu by se tedy nechal volný průběh, co se týče otázky zda ho vyloučit z úvah, které následují.

| 7.6 | Proto doporučujeme, aby Komise stanovila minimální sazbu pro všechny alkoholické nápoje každé kategorie, tedy minimální sazbu pro kvašené nápoje a minimální sazbu pro destilované nápoje. Navíc jakožto doplnění doporučujeme, aby se zatížil obsah alkoholu každého nápoje uvnitř každé kategorie; za stejné množství produktu by se například při 40 % ABV (19) platilo čtyřikrát více než za stejné množství produktu s 10 % ABV. |
| --- | --- |

7.6

Proto doporučujeme, aby Komise stanovila minimální sazbu pro všechny alkoholické nápoje každé kategorie, tedy minimální sazbu pro kvašené nápoje a minimální sazbu pro destilované nápoje. Navíc jakožto doplnění doporučujeme, aby se zatížil obsah alkoholu každého nápoje uvnitř každé kategorie; za stejné množství produktu by se například při 40 % ABV (19) platilo čtyřikrát více než za stejné množství produktu s 10 % ABV.

| 7.7 | Víno má jeden specifický problém, který se u jiných kategorií alkoholických nápojů nevyskytuje. Obsah alkoholu kteréhokoli vína se může měnit a opravdu se také mění v závislosti na odlišnostech podnebí a výroby. Proto bude nezbytné zaujmout k vínu poněkud flexibilnější přístup, například seskupováním vín podle jejich obsahu alkoholu, aby se zbytečně neztěžovala práce výrobcům a obchodníkům. |
| --- | --- |

7.7

Víno má jeden specifický problém, který se u jiných kategorií alkoholických nápojů nevyskytuje. Obsah alkoholu kteréhokoli vína se může měnit a opravdu se také mění v závislosti na odlišnostech podnebí a výroby. Proto bude nezbytné zaujmout k vínu poněkud flexibilnější přístup, například seskupováním vín podle jejich obsahu alkoholu, aby se zbytečně neztěžovala práce výrobcům a obchodníkům.

| 7.8 | Takový systém by členským státům umožnil ponechat si možnost stanovit nulovou sazbu u vína nebo jiných kvašených nápojů a rozšířit tuto možnost na celou kategorii kvašených nápojů. |
| --- | --- |

7.8

Takový systém by členským státům umožnil ponechat si možnost stanovit nulovou sazbu u vína nebo jiných kvašených nápojů a rozšířit tuto možnost na celou kategorii kvašených nápojů.

| 7.9 | To by vedlo ke skutečnému zjednodušení zdanění alkoholu, ačkoli by nedošlo k omezení možností podvodů, protože členské státy i nadále stanovují pro zdanění alkoholu velmi odlišné sazby. |
| --- | --- |

7.9

To by vedlo ke skutečnému zjednodušení zdanění alkoholu, ačkoli by nedošlo k omezení možností podvodů, protože členské státy i nadále stanovují pro zdanění alkoholu velmi odlišné sazby.

| 7.10 | V rámci tohoto systému by nebylo nutné usilovat o to, aby rostoucí množství nových produktů zapadlo do struktury, která pro ně nebyla přizpůsobena. Byly by prostě zatíženy daní pouze na základě obsahu alkoholu (ABV). |
| --- | --- |

7.10

V rámci tohoto systému by nebylo nutné usilovat o to, aby rostoucí množství nových produktů zapadlo do struktury, která pro ně nebyla přizpůsobena. Byly by prostě zatíženy daní pouze na základě obsahu alkoholu (ABV).

| 7.11 | Kromě toho by systém spotřební daně byl pevnější, nevykazoval by závažná zkreslení a vyřešily by se problémy se společnou nomenklaturou. |
| --- | --- |

7.11

Kromě toho by systém spotřební daně byl pevnější, nevykazoval by závažná zkreslení a vyřešily by se problémy se společnou nomenklaturou.

| 7.12 | Jak je uvedeno výše, alkohol a zdraví je poněkud znepokojující téma, v rámci takového systému, kde by na standardní bázi dani podléhal veškerý alkohol, by se však daňové zatížení nejvíce dotklo těch, kteří konzumují nejvíce alkoholických nápojů, v závislosti na tom, zda se jedná výhradně o kvašené nápoje nebo destiláty. To by napomohlo porozumění tomu, že co se týče zdraví, záleží v prvé řadě na konzumačních návycích, se zřetelem na přínos u střídmé konzumace ve srovnání s nebezpečím nevhodné konzumace. |
| --- | --- |

7.12

Jak je uvedeno výše, alkohol a zdraví je poněkud znepokojující téma, v rámci takového systému, kde by na standardní bázi dani podléhal veškerý alkohol, by se však daňové zatížení nejvíce dotklo těch, kteří konzumují nejvíce alkoholických nápojů, v závislosti na tom, zda se jedná výhradně o kvašené nápoje nebo destiláty. To by napomohlo porozumění tomu, že co se týče zdraví, záleží v prvé řadě na konzumačních návycích, se zřetelem na přínos u střídmé konzumace ve srovnání s nebezpečím nevhodné konzumace.

V Bruselu dne 18. ledna 2006.

předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o sazbách spotřební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje (předložená podle článku 8 směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů) KOM(2004) 223 v konečném znění

1

(2)  Směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů: Úř. věst. L 316, 31.10.1992

2

(3)  Směrnice Rady 92/83/EHS týkající se harmonizace struktur spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů: Úř. věst. L 316, 31.10.1992. K tématům, která je třeba zvážit, patří otázka, zda by i nadále mělo být povoleno danit nešumivá a šumivá vína různými sazbami spotřební daně, potřeba aktualizovat kódy kombinované nomenklatury a různá klasifikace některých podobných produktů.

3

(4)  Celková hodnota HDP EU složené z patnácti států činila v roce 2001 více než 25 miliard eur, v procentech HDP byla nevyšší hodnota zaznamenána ve Finsku (0,96 %), nejnižší v Itálii (0,06 %).

4

(5)  Sazby spotřební daně z alkoholických nápojů se u nejvyššího a nejnižšího zdanění v členských státech u piva a „středně alkoholických výrobků“ liší o 15,9 násobku, u destilátů o 9,2 násobku. Podobné srovnání u vína (včetně šumivých vín) není možné, protože v 15 z 25 členských států víno vůbec dani nepodléhá a ve dvou dalších členských státech je velmi nízká daň (asi 2 eurocenty).

5

(6)  Spotřební daň je daň, která se za takové zboží platí v zemi nákupu.

6

(7)  ESD zjistil, že víno a pivo jsou do jisté míry nahraditelné: případ C-170/78 a C-166/98.

7

(8)  LPA: „litre of pure alcohol“ (litr čistého alkoholu); tedy podle obsahu alkoholu, přičemž se bere pivo, víno a středně alkoholické výrobky s vlastnostmi typickými pro maloobchodní prodej.

8

(9)  Ve všech těchto případech to bylo především důsledkem toho, že občané v těchto členských státech uplatňovali své právo na nákup na vnitřním trhu v jiných členských státech.

9

(10)  Dánsko, Estonsko, Finsko, Irsko a Švédsko.

10

(11)  Závěry zasedání 2651 konaného dne 12. dubna 2005.

11

(12)  Na této schůzi Rady ECOFIN byla Komise požádána o návrhy na zvýšení současných minimálních sazeb v souladu s inflací uplynulých let. Toto rozhodnutí přinutí mnoho členských států zvýšit sazby vztahující se na některé alkoholické nápoje. Komise připouští, že některé členské státy budou mít se zvýšením sazeb potíže a možná budou potřebovat výjimku a/nebo přechodné období.

12

(13)  Zpráva o Průzkumném projektu týkajícím se alkoholu a drog na evropských školách (European School Survey Project on Alcohol and on Drugs – ESPAD), rok 2003.

13

(14)  „Obezita v Evropě – role a povinnosti partnerů občanské společnosti“ (stanovisko z vlastní iniciativy) Úř. věst. C 24, 31.1.2006.

14

(15)  GŘ SANCO (GŘ pro ochranu zdraví a spotřebitele) pracuje na návrhu strategie týkající se alkoholu. Je nepravděpodobné, že by tato studie byla vypracována na větší časové období.

15

(16)  CMO - Společná organizace trhu s vínem.

16

(17)  Podobné výjimky je možné uplatnit na pivo (článek 6) a jiné fermentované nápoje (článek 14) této směrnice.

17

(18)  Malí výrobci vína jsou zde osoby vyrábějící v průměru méně než 100 000 litrů vína za rok.

18

(19)  „ABV – alcohol by volume“ znamená alkohol podle objemu a označuje procento alkoholu v dotyčném produktu.

19

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Zamítnuté pozměňovací návrhy

Následující pozměňovací návrhy, které získaly čtvrtinu hlasů, byly zamítnuty v průběhu diskuse:

Odstavec 7.5

Upravit následujícím způsobem:

„Zejména by bylo třeba velmi pečlivě zvážit dopad na společnou organizaci trhu s vínem, protože již teď čelí vinařský průmysl EU závažným problémům (jako je pokles spotřeby v mnoha členských státech a větší pronikání importovaných vín na trh). Jiné kategorie alkoholických kvašených nápojů mohou mít podobné potíže. K odůvodnění, jež bylo uvedeno, je třeba přičíst prokázanou souvislost mezi umírněnou konzumací těchto nápojů a jejich blahodárnými účinky na zdraví, proto by se mělo zavést zmíněné rozdělení nápojů na dvě kategorie (kvašené a destilované), v jejichž rámci by členské státy mohly zavést minimální sazby podle obsahu alkoholu a nezávisle na druhu nápoje, v němž je alkohol obsažen.“

Odůvodnění

Celé odvětví kvašených nápojů je třeba bránit jednak proto, že tyto nápoje pocházejí ze zemědělské produkce, jednak proto, že jejich umírněná konzumace má blahodárné účinky na zdraví, ať jde o víno, pivo či zkvašený ovocný mošt. Nemá ostatně smysl navrhovat model jednotného zdanění bez přihlédnutí ke druhu nápoje či způsobu výroby a stanovit výjimku pro jeden z nich, víno, na základě okolností, které naprosto stejně platí pro ostatní kvašené nápoje (zkvašený ovocný mošt a pivo), podle stanoviska přijatého 19. prosince loňského roku.

Hlasování

Pro: 46

Proti: 50

Hlasování se zdrželo: 23

Odstavec 7.5.1.

Upravit následujícím způsobem:

„Pro doplnění toho, co bylo řečeno v předcházejícím odstavci, je třeba zdůraznit, že vinařství je důležitou doplňující činností zemědělských výrobců a že tradiční malovýroba piva či kvašených ovocných moštů je rovněž součástí evropské kultury. Mnoho pěstitelů révy, nezávisle na výrobcích, které dodává družstvům nebo velkoobchodům, ve skutečnosti vyrábí víno pro potřeby své rodiny a případný přebytek prodává pouze omezenému počtu soukromých osob v okolí. Totéž lze říci o drobných výrobcích kvašených ovocných moštů a piva, jejichž produkce je určena pro osobní spotřebu či pro osoby v sousedství. To znamená, že přezkoumání sazeb spotřebních daní by se muselo provést u stovek tisíc malých výrobců v jednotlivých zemích: to by pro členské státy ve srovnání s jistě mizivými výnosy představovalo neúnosné náklady, zejména však zhoršení ekonomické situace ve vinařství
  některých odvětvích, které
  á
  je
  jsou již tak postiženo
  a konkurencí ze třetích rozvíjejících se zemí. Zdá se tedy nezbytné vyloučit víno
  tyto nápoje z úvah, které následují, a zachovat v platnosti současnou umožnit zavedení zvláštní sazbuy daně“ nula „pro všechny.“

Odůvodnění

Odůvodnění předložené v souvislosti s tímto odstavcem se týká rovněž tradiční výroby produktů, na něž se vztahují směrnice 92/83/ES a 92/84/ES, s možností uplatnit nižší sazby. Předložené argumenty neukazují, proč by se mělo s vínem v rámci podobných produktů zacházet zvlášť; znamenalo by to, že by se vyjímala pouze část alkoholických nápojů, ač by se tak mělo učinit se všemi podobnými výrobky, aby se zabránilo diskriminaci v souvislosti se směrnicí 92/84/ES.

Hlasování:

Pro: 52

Proti: 65

Hlasování se zdrželo: 8

Odstavec 7.11

Upravit následujícím způsobem (nový text je podtržen)

| „7.11 | Skutečná zjednodušení systému zdaňování zboží s obsahem alkoholu budou velmi žádoucí. Je však třeba poznamenat, že:






  — | 1) | pokud se základní sazby budou v jednotlivých členských státech lišit, šance na omezení pašování a podvodů jsou minimální, |
| --- | --- | --- | --- |

„7.11

Skutečná zjednodušení systému zdaňování zboží s obsahem alkoholu budou velmi žádoucí. Je však třeba poznamenat, že:

—

1)

pokud se základní sazby budou v jednotlivých členských státech lišit, šance na omezení pašování a podvodů jsou minimální,

| — | 2) | jednotná sazba, stanovená podle obsahu alkoholu, by mohla:






  — | vést k novým podvodům spočívajícím ve změně výrobního procesu výrobku a jeho obsahu alkoholu, |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

jednotná sazba, stanovená podle obsahu alkoholu, by mohla:

—

vést k novým podvodům spočívajícím ve změně výrobního procesu výrobku a jeho obsahu alkoholu,

| — | penalizovat výrobce vína, kteří by museli odlišit každé víno, jež by obsahovalo odlišný podíl alkoholu, |
| --- | --- |

—

penalizovat výrobce vína, kteří by museli odlišit každé víno, jež by obsahovalo odlišný podíl alkoholu,

| — | ze stejného důvodu značně zkomplikovat obchodní činnost oprávněných zprostředkovatelů zboží, kteří by byli povinni odlišovat jednotlivé kategorie pro platbu daně v okamžiku, kdy výrobek bude nabídnut spotřebiteli, |
| --- | --- |

—

ze stejného důvodu značně zkomplikovat obchodní činnost oprávněných zprostředkovatelů zboží, kteří by byli povinni odlišovat jednotlivé kategorie pro platbu daně v okamžiku, kdy výrobek bude nabídnut spotřebiteli,

| — | 3) | navrhovaný systém, který nerozlišuje výrobky podle jejich charakteru (fermentované či destilované), implikuje ušlý zisk pro rozpočet Společenství, který by bylo možné získat z pozice moderátora daňového zatížení pro alkoholické výrobky, |
| --- | --- | --- |

—

3)

3)

navrhovaný systém, který nerozlišuje výrobky podle jejich charakteru (fermentované či destilované), implikuje ušlý zisk pro rozpočet Společenství, který by bylo možné získat z pozice moderátora daňového zatížení pro alkoholické výrobky,

| — | naopak, pokud by mělo do tohoto daňového systému být zahrnuto víno, jeho daňové zatížení by značně vzrostlo, přitom toto odvětví je čím dál více ovlivňováno konkurencí třetích zemí; existuje tedy dobrý důvod pro to, aby víno mělo svou vlastní kategorii s nulovou spotřební daní.“ |
| --- | --- |

—

naopak, pokud by mělo do tohoto daňového systému být zahrnuto víno, jeho daňové zatížení by značně vzrostlo, přitom toto odvětví je čím dál více ovlivňováno konkurencí třetích zemí; existuje tedy dobrý důvod pro to, aby víno mělo svou vlastní kategorii s nulovou spotřební daní.“

naopak, pokud by mělo do tohoto daňového systému být zahrnuto víno, jeho daňové zatížení by značně vzrostlo, přitom toto odvětví je čím dál více ovlivňováno konkurencí třetích zemí; existuje tedy dobrý důvod pro to, aby víno mělo svou vlastní kategorii s nulovou spotřební daní.“

Hlasování:

Pro: 35

Proti: 75

Hlasování se zdrželo: 12

---

| 21.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 69/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejných služeb v odvětví elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES

KOM(2005) 438 v konečném znění – 2005/0126 (COD)

(2006/C 69/04)

Dne 16. listopadu 2005 se Rada, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Dne 27. září 2005 předsednictvo Výboru pověřilo Specializovanou sekci „Doprava, energetika, infrastruktura, informační společnost“ přípravou podkladů na toto téma (zpravodaj: pan HERNÁNDEZ BATALLER).

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana HERNÁNDEZE BATALLERA hlavním zpravodajem na 423. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2006 (jednání ze dne 19. ledna), a přijal následující stanovisko 92 hlasy pro, 17 hlasy proti a 17 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vyjadřuje v souvislosti s předložením takovéhoto legislativního návrhu podiv a obavy, jelikož jeho obsah je nevyvážený a narušuje základní práva. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vyjadřuje v souvislosti s předložením takovéhoto legislativního návrhu podiv a obavy, jelikož jeho obsah je nevyvážený a narušuje základní práva.

| 1.2 | Způsob zacházení s lidskými právy v tomto návrhu, především s právem na soukromí, je nevhodný a může v určitých ohledech vést ke kolizi právních předpisů. |
| --- | --- |

1.2

Způsob zacházení s lidskými právy v tomto návrhu, především s právem na soukromí, je nevhodný a může v určitých ohledech vést ke kolizi právních předpisů.

| 1.3 | Existuje nebezpečí, že bude podkopána důvěra uživatelů elektronické komunikace a bude snížena jejich ochota používat IKT (informační a komunikační technologie). Tato ztráta důvěry spotřebitelů s sebou nese riziko, že v budoucnu bude rozvoj informační společnosti dlouhodobě zbržděn, čímž by byla ohrožena také Lisabonská strategie. |
| --- | --- |

1.3

Existuje nebezpečí, že bude podkopána důvěra uživatelů elektronické komunikace a bude snížena jejich ochota používat IKT (informační a komunikační technologie). Tato ztráta důvěry spotřebitelů s sebou nese riziko, že v budoucnu bude rozvoj informační společnosti dlouhodobě zbržděn, čímž by byla ohrožena také Lisabonská strategie.

| 1.4 | EHSV pochybuje o tom, že návrh jako celek odpovídá zásadám subsidiarity a proporcionality, jelikož není odůvodněno, proč je možno cíle Společenství na evropské úrovni dosáhnout lépe. |
| --- | --- |

1.4

EHSV pochybuje o tom, že návrh jako celek odpovídá zásadám subsidiarity a proporcionality, jelikož není odůvodněno, proč je možno cíle Společenství na evropské úrovni dosáhnout lépe.

| 1.5 | Na dodatečné náklady vynaložené operátory na zálohování a přenos dat a stanovené v návrhu je třeba nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by je nést státní pokladna, a tím tedy všichni občané. |
| --- | --- |

1.5

Na dodatečné náklady vynaložené operátory na zálohování a přenos dat a stanovené v návrhu je třeba nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by je nést státní pokladna, a tím tedy všichni občané.

| 1.6 | Z těchto důvodů by tedy měl být návrh zásadně revidován, neboť dle soudu EHSV plně nezohledňuje základní práva ani pravidla k přístupu, používání či výměně dat. |
| --- | --- |

1.6

Z těchto důvodů by tedy měl být návrh zásadně revidován, neboť dle soudu EHSV plně nezohledňuje základní práva ani pravidla k přístupu, používání či výměně dat.

2.   Odůvodnění

2.1   Souvislosti

| 2.1.1 | V současnosti existují různá ustanovení Společenství, která se vztahují na povinnosti poskytovatelů služeb. Jedná se o údaje z článku 1, v souvislosti s čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES ze dne 24. října 1995 (1). Týká se všeobecných povinností členských států ohledně zajištění ochrany soukromí fyzických osob při zacházení s osobními údaji. |
| --- | --- |

2.1.1

V současnosti existují různá ustanovení Společenství, která se vztahují na povinnosti poskytovatelů služeb. Jedná se o údaje z článku 1, v souvislosti s čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES ze dne 24. října 1995 (1). Týká se všeobecných povinností členských států ohledně zajištění ochrany soukromí fyzických osob při zacházení s osobními údaji.

| 2.1.2 | Směrnice 2002/58/ES z 12. července 2002 (2) ošetřuje především zacházení s osobními údaji a ochranu soukromí v oblasti elektronické komunikace, k tomuto návrhu se Výbor vyjádřil již dříve (3). |
| --- | --- |

2.1.2

Směrnice 2002/58/ES z 12. července 2002 (2) ošetřuje především zacházení s osobními údaji a ochranu soukromí v oblasti elektronické komunikace, k tomuto návrhu se Výbor vyjádřil již dříve (3).

| 2.1.3 | Zásada, na které stojí obě směrnice, spočívá v tom, že zálohované údaje mají být zlikvidovány v momentě, kdy jejich přechovávání již není oprávněné. Směrnice 2002/58/ES zaručuje, že provozovatelé veřejně dostupných elektronických služeb přijmou taková opatření, aby byla zachována bezpečnost jejich služeb; a členské státy mají zaručit důvěrnost elektronické komunikace, konkrétně zakázat odposlech, nahrávání a zálohování jinými osobami než uživateli kromě poskytovatelů, kteří tak mohou činit za účelem fakturace a pouze na dobu nezbytně nutnou. Provozní a lokalizační údaje mohou být používány pouze anonymně a se souhlasem uživatele služby. |
| --- | --- |

2.1.3

Zásada, na které stojí obě směrnice, spočívá v tom, že zálohované údaje mají být zlikvidovány v momentě, kdy jejich přechovávání již není oprávněné. Směrnice 2002/58/ES zaručuje, že provozovatelé veřejně dostupných elektronických služeb přijmou taková opatření, aby byla zachována bezpečnost jejich služeb; a členské státy mají zaručit důvěrnost elektronické komunikace, konkrétně zakázat odposlech, nahrávání a zálohování jinými osobami než uživateli kromě poskytovatelů, kteří tak mohou činit za účelem fakturace a pouze na dobu nezbytně nutnou. Provozní a lokalizační údaje mohou být používány pouze anonymně a se souhlasem uživatele služby.

| 2.1.4 | Článek 15 směrnice 2002/58/ES umožňuje členským státům uchovávat údaje ve výjimečných případech, kdy to bude považováno za nutné, přiměřené a vhodné pro vyšetřování trestné činnosti. Členské státy nebyly schopny shodnout se během vyjednávání o nařízení o ochraně dat v oblasti komunikací ohledně délky doby zálohování, nebyla tedy stanovena. |
| --- | --- |

2.1.4

Článek 15 směrnice 2002/58/ES umožňuje členským státům uchovávat údaje ve výjimečných případech, kdy to bude považováno za nutné, přiměřené a vhodné pro vyšetřování trestné činnosti. Členské státy nebyly schopny shodnout se během vyjednávání o nařízení o ochraně dat v oblasti komunikací ohledně délky doby zálohování, nebyla tedy stanovena.

| 2.1.5 | Evropská rada dne 25. března 2004 zvážila možnost zavést pravidla ohledně uchovávání dat, která získávají poskytovatelé služeb v oblasti elektronické komunikace. Jako důsledek toho předložily čtyři členské státy (Francie, Irsko, Švédsko a Spojené království) návrh z vlastní iniciativy, který by měl být přijat Radou, na rámcové rozhodnutí o uchovávání údajů zpracovaných a uložených v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronické komunikace nebo údajů ve veřejných komunikačních sítích za účelem prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů a přestupků, včetně terorismu. |
| --- | --- |

2.1.5

Evropská rada dne 25. března 2004 zvážila možnost zavést pravidla ohledně uchovávání dat, která získávají poskytovatelé služeb v oblasti elektronické komunikace. Jako důsledek toho předložily čtyři členské státy (Francie, Irsko, Švédsko a Spojené království) návrh z vlastní iniciativy, který by měl být přijat Radou, na rámcové rozhodnutí o uchovávání údajů zpracovaných a uložených v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronické komunikace nebo údajů ve veřejných komunikačních sítích za účelem prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů a přestupků, včetně terorismu.

| 2.1.6 | Evropský parlament tento návrh odmítl, neboť měl pochybnosti týkající se právního základu, přiměřenosti ustanovení a případného porušení článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (4). |
| --- | --- |

2.1.6

Evropský parlament tento návrh odmítl, neboť měl pochybnosti týkající se právního základu, přiměřenosti ustanovení a případného porušení článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (4).

2.2   Návrh Komise

| 2.2.1 | Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh směrnice, jenž se zakládá na článku 95 Smlouvy týkajícím se zachovávání dat, která vznikají při poskytování veřejných služeb elektronické komunikace, a jímž se má pozměnit směrnice 2002/58/ES. |
| --- | --- |

2.2.1

Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh směrnice, jenž se zakládá na článku 95 Smlouvy týkajícím se zachovávání dat, která vznikají při poskytování veřejných služeb elektronické komunikace, a jímž se má pozměnit směrnice 2002/58/ES.

| 2.2.2 | Jedná se o normativní nástroj pro harmonizaci legislativ členských států, který poskytovatelům služeb v oblasti elektronické komunikace stanovuje za účelem prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání určitých trestných aktivit (především terorismu a organizovaného zločinu) povinnost zálohovat a zpracovávat data (čl. 1. odst. 1). |
| --- | --- |

2.2.2

Jedná se o normativní nástroj pro harmonizaci legislativ členských států, který poskytovatelům služeb v oblasti elektronické komunikace stanovuje za účelem prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání určitých trestných aktivit (především terorismu a organizovaného zločinu) povinnost zálohovat a zpracovávat data (čl. 1. odst. 1).

| 2.2.3 | Návrh se týká provozních a lokalizačních údajů týkajících se veřejných a soukromých osob, které jsou původci či příjemci zmíněné komunikace. Netýká se však obsahu sdělení (čl. 1 odst.2). |
| --- | --- |

2.2.3

Návrh se týká provozních a lokalizačních údajů týkajících se veřejných a soukromých osob, které jsou původci či příjemci zmíněné komunikace. Netýká se však obsahu sdělení (čl. 1 odst.2).

| 2.2.4 | V tomto smyslu návrh vyžaduje na členských státech, aby přijaly taková příslušná opatření, aby provozovatelé těchto služeb uchovávali odpovídající data a aby je sdělili národním úřadům zodpovědným za prevenci a boj proti zločinu v souladu s cílem návrhu (článek 3). |
| --- | --- |

2.2.4

V tomto smyslu návrh vyžaduje na členských státech, aby přijaly taková příslušná opatření, aby provozovatelé těchto služeb uchovávali odpovídající data a aby je sdělili národním úřadům zodpovědným za prevenci a boj proti zločinu v souladu s cílem návrhu (článek 3).

| 2.2.5 | Návrh také konkretizuje kategorie údajů, které mají být uchovány. Jsou to: odesílatel a příjemce sdělení, hodina a délka komunikace, její druh, fyzická poloha uživatele atd. (článek 4 a příloha). |
| --- | --- |

2.2.5

Návrh také konkretizuje kategorie údajů, které mají být uchovány. Jsou to: odesílatel a příjemce sdělení, hodina a délka komunikace, její druh, fyzická poloha uživatele atd. (článek 4 a příloha).

| 2.2.6 | Stanovuje dále, že data budou zachována po dobu jednoho roku, pokud se jedná o telefonickou komunikaci (pevná síť či mobilní telefony), a šesti měsíců v případě komunikace po internetu. |
| --- | --- |

2.2.6

Stanovuje dále, že data budou zachována po dobu jednoho roku, pokud se jedná o telefonickou komunikaci (pevná síť či mobilní telefony), a šesti měsíců v případě komunikace po internetu.

| 2.2.7 | Dále je pro operátory stanovena povinnost předat zálohované údaje zodpovědným národním orgánům (článek 8) a pro členské státy povinnost předávat jednou ročně statistické údaje o uchovávání dat Evropské komisi (článek 9). |
| --- | --- |

2.2.7

Dále je pro operátory stanovena povinnost předat zálohované údaje zodpovědným národním orgánům (článek 8) a pro členské státy povinnost předávat jednou ročně statistické údaje o uchovávání dat Evropské komisi (článek 9).

| 2.2.8 | Jako poslední je stanovena povinnost členských států uhradit operátorům všechny dodatečné náklady spojené se zálohováním a předáváním dotyčných dat (článek 10). |
| --- | --- |

2.2.8

Jako poslední je stanovena povinnost členských států uhradit operátorům všechny dodatečné náklady spojené se zálohováním a předáváním dotyčných dat (článek 10).

2.3   Obecné připomínky

| 2.3.1 | Výbor vyjadřuje v souvislosti s předložením takovéhoto legislativního návrhu podiv a obavy, jelikož jeho obsah je nepřiměřený a porušuje základní práva. |
| --- | --- |

2.3.1

Výbor vyjadřuje v souvislosti s předložením takovéhoto legislativního návrhu podiv a obavy, jelikož jeho obsah je nepřiměřený a porušuje základní práva.

| 2.3.2 | Komise svým návrhem mění momentálně platná národní opatření, jež existují v oblasti veřejné bezpečnosti, na „opatření s rovnocenným účinkem“ (překážky pro vnitřní trh telekomunikací), která by podle článku 14 Smlouvy měla být odstraněna. |
| --- | --- |

2.3.2

Komise svým návrhem mění momentálně platná národní opatření, jež existují v oblasti veřejné bezpečnosti, na „opatření s rovnocenným účinkem“ (překážky pro vnitřní trh telekomunikací), která by podle článku 14 Smlouvy měla být odstraněna.

| 2.3.3 | Návrh bude mít rozsáhlé následky pro všechny typy uživatelů elektronické komunikace. Vytváří se tím nebezpečí, že bude podkopána důvěra uživatelů elektronické komunikace a bude snížena jejich ochota používat IKT a začít používat nové elektronické služby. Tato ztráta důvěry spotřebitelů může také znamenat, že v budoucnu bude rozvoj informační společnosti dlouhodobě zbržděn, čímž by byla ohrožena také Lisabonská strategie. |
| --- | --- |

2.3.3

Návrh bude mít rozsáhlé následky pro všechny typy uživatelů elektronické komunikace. Vytváří se tím nebezpečí, že bude podkopána důvěra uživatelů elektronické komunikace a bude snížena jejich ochota používat IKT a začít používat nové elektronické služby. Tato ztráta důvěry spotřebitelů může také znamenat, že v budoucnu bude rozvoj informační společnosti dlouhodobě zbržděn, čímž by byla ohrožena také Lisabonská strategie.

| 2.3.4 | Jen těžko lze pochopit způsob, jakým se v návrhu zachází se základními právy, především s právem na soukromí. Komise provádí vlastní test pro ověření zákonnosti za použití dvou rozdílných parametrů – jeho výsledkem bylo, že návrh základní práva neporušuje. |
| --- | --- |

2.3.4

Jen těžko lze pochopit způsob, jakým se v návrhu zachází se základními právy, především s právem na soukromí. Komise provádí vlastní test pro ověření zákonnosti za použití dvou rozdílných parametrů – jeho výsledkem bylo, že návrh základní práva neporušuje.

| 2.3.5 | Za prvé, používá čl. 15. odst. 1, který téměř doslova opakuje ustanovení Mezinárodního paktu o občanských a politických právech (články 4 a 12) a Evropské úmluvy o lidských právech (čl. 9 odst. 10 a čl. 11), přestože je zahrnut do nařízení 2002/58/ES. Tato ustanovení byla obšírně a vyčerpávajícím způsobem interpretována příslušnými orgány a soudy, a proto je jakákoli snaha Komise nově interpretovat toto téma nevhodná. |
| --- | --- |

2.3.5

Za prvé, používá čl. 15. odst. 1, který téměř doslova opakuje ustanovení Mezinárodního paktu o občanských a politických právech (články 4 a 12) a Evropské úmluvy o lidských právech (čl. 9 odst. 10 a čl. 11), přestože je zahrnut do nařízení 2002/58/ES. Tato ustanovení byla obšírně a vyčerpávajícím způsobem interpretována příslušnými orgány a soudy, a proto je jakákoli snaha Komise nově interpretovat toto téma nevhodná.

| 2.3.6 | Za druhé, test pro ověření zákonnosti je založen na několika ustanoveních Listiny základních práv, která je sice široce podporována v celé EU, ale ještě nevstoupila v platnost, a není možné, aby se na ni právní činitelé odvolávali a zaručovali tím právní platnost. |
| --- | --- |

2.3.6

Za druhé, test pro ověření zákonnosti je založen na několika ustanoveních Listiny základních práv, která je sice široce podporována v celé EU, ale ještě nevstoupila v platnost, a není možné, aby se na ni právní činitelé odvolávali a zaručovali tím právní platnost.

| 2.3.7 | Nepochopitelným způsobem se nízká úroveň zmíněného testu ještě více snižuje tím, že Komise bere do úvahy pouze články 7 (týkající se osobního a rodinného života) a 8 (ochrana údajů osobního charakteru) Listiny a zapomíná na další aspekty, jaké jsou v článcích 36 (přístup ke službám obecného zájmu), 38 (ochrana spotřebitele), 47 (právo na účinnou právní pomoc) nebo 48 (presumpce neviny). |
| --- | --- |

2.3.7

Nepochopitelným způsobem se nízká úroveň zmíněného testu ještě více snižuje tím, že Komise bere do úvahy pouze články 7 (týkající se osobního a rodinného života) a 8 (ochrana údajů osobního charakteru) Listiny a zapomíná na další aspekty, jaké jsou v článcích 36 (přístup ke službám obecného zájmu), 38 (ochrana spotřebitele), 47 (právo na účinnou právní pomoc) nebo 48 (presumpce neviny).

| 2.3.8 | Komise by měla uvažovat a jednat v otázkách dotýkajících se základních práv s větší opatrností, aby se vyhnula tomu, že by ústavní soudy v budoucnosti prohlásily za „neústavní“ opatření, která navrhla (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Komise by měla uvažovat a jednat v otázkách dotýkajících se základních práv s větší opatrností, aby se vyhnula tomu, že by ústavní soudy v budoucnosti prohlásily za „neústavní“ opatření, která navrhla (5).

| 2.3.9 | Co se týče dodržování zásady subsidiarity, je překvapující prohlášení Komise, že z důvodu, že do současné chvíle se Rada ani Parlament nebyly schopny dohodnout na rámci řešení této otázky, je v oblasti vnitřního trhu nutný evropský postup, kterým by se daná oblast upravila. |
| --- | --- |

2.3.9

Co se týče dodržování zásady subsidiarity, je překvapující prohlášení Komise, že z důvodu, že do současné chvíle se Rada ani Parlament nebyly schopny dohodnout na rámci řešení této otázky, je v oblasti vnitřního trhu nutný evropský postup, kterým by se daná oblast upravila.

| 2.3.10 | Takové uvažování by bylo logické, kdyby problémy bezpečnosti byly srovnatelné s jinými, které ovlivňují fungování vnitřního trhu (např. s problémy čistě obchodní, daňové či pracovní povahy), pokud by existovaly lhůty pro přijetí opatření (stanovené Smlouvami nebo sekundárním právem) nebo pokud by bylo možné a potřebné v tomto ohledu vytvořit jednotný právní prostor. |
| --- | --- |

2.3.10

Takové uvažování by bylo logické, kdyby problémy bezpečnosti byly srovnatelné s jinými, které ovlivňují fungování vnitřního trhu (např. s problémy čistě obchodní, daňové či pracovní povahy), pokud by existovaly lhůty pro přijetí opatření (stanovené Smlouvami nebo sekundárním právem) nebo pokud by bylo možné a potřebné v tomto ohledu vytvořit jednotný právní prostor.

| 2.3.11 | Bezpečnost státu ovšem není právní nárok stanovený právem Společenství, na rozdíl od pojmů obecný pořádek a obecná bezpečnost, které jsou stanoveny ve Smlouvách, aby případně ospravedlnily použití výjimečných ochranných opatření členskými státy. |
| --- | --- |

2.3.11

Bezpečnost státu ovšem není právní nárok stanovený právem Společenství, na rozdíl od pojmů obecný pořádek a obecná bezpečnost, které jsou stanoveny ve Smlouvách, aby případně ospravedlnily použití výjimečných ochranných opatření členskými státy.

| 2.3.12 | Smlouvy také neobsahují jasný podklad pro jednání ani žádnou lhůtu, která by nařizovala bezodkladné jednání. Ohrožení bezpečnosti států není možno sjednotit v jednom harmonizačním nástroji, jenž má různé situace řešit stejným, ale ne nutně společným postupem. |
| --- | --- |

2.3.12

Smlouvy také neobsahují jasný podklad pro jednání ani žádnou lhůtu, která by nařizovala bezodkladné jednání. Ohrožení bezpečnosti států není možno sjednotit v jednom harmonizačním nástroji, jenž má různé situace řešit stejným, ale ne nutně společným postupem.

| 2.3.13 | Co se týče zásady proporcionality, je známo, že jakékoliv nařízení, které omezuje základní práva, vyžaduje kromě legislativních záruk právní kontroly účast národních parlamentů pomocí zákona („ex ante“ nebo „ex post“). Je těžké si představit, že odstranění existujících „neviditelných překážek“ pro nabízení služeb elektronické komunikace na celém vnitřním trhu může přinést řetězovou změnu národních zákonů, které zaručují základní práva, a národních systémů ochrany těchto práv. |
| --- | --- |

2.3.13

Co se týče zásady proporcionality, je známo, že jakékoliv nařízení, které omezuje základní práva, vyžaduje kromě legislativních záruk právní kontroly účast národních parlamentů pomocí zákona („ex ante“ nebo „ex post“). Je těžké si představit, že odstranění existujících „neviditelných překážek“ pro nabízení služeb elektronické komunikace na celém vnitřním trhu může přinést řetězovou změnu národních zákonů, které zaručují základní práva, a národních systémů ochrany těchto práv.

| 2.3.14 | EHSV tedy pochybuje o tom, že návrh jako celek odpovídá požadavkům zásad subsidiarity a proporcionality, jelikož není odůvodněno, proč je možno cíle Společenství na evropské úrovni dosáhnout lépe. |
| --- | --- |

2.3.14

EHSV tedy pochybuje o tom, že návrh jako celek odpovídá požadavkům zásad subsidiarity a proporcionality, jelikož není odůvodněno, proč je možno cíle Společenství na evropské úrovni dosáhnout lépe.

| 2.3.15 | Na druhou stranu je překvapující, že Komise se ve svém návrhu zmiňuje pouze o „potřebách“ a „zákonných právech“ operátorů a zcela vypouští potřeby a práva spotřebitele a zapomíná, že jedním z poslání Společenství je „přínos k posílení ochrany spotřebitele“ (článek 3 písm. s) Smlouvy) a zaručení „vysoké úrovně ochrany“, Společenství má také přispět k „ochraně hospodářských zájmů (Společenství)“ (článek 153 Smlouvy). |
| --- | --- |

2.3.15

Na druhou stranu je překvapující, že Komise se ve svém návrhu zmiňuje pouze o „potřebách“ a „zákonných právech“ operátorů a zcela vypouští potřeby a práva spotřebitele a zapomíná, že jedním z poslání Společenství je „přínos k posílení ochrany spotřebitele“ (článek 3 písm. s) Smlouvy) a zaručení „vysoké úrovně ochrany“, Společenství má také přispět k „ochraně hospodářských zájmů (Společenství)“ (článek 153 Smlouvy).

2.4   Zvláštní připomínky

| 2.4.1 | Návrh se zakládá na čl. 95 odst.1 Smlouvy. V tomto smyslu by bylo vhodné, aby se stejně tak zvážil jeho možný dopad na pilíř policejní a justiční spolupráce v oblasti trestního práva. V případě poskytovatelů služeb z třetích zemí by se mohlo stát, že tyto země budou vyžadovat „ad hoc“ dohody s členskými státy, aby byly vytvořeny vzájemné podmínky pro poskytování služeb z důvodu národní bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.1

Návrh se zakládá na čl. 95 odst.1 Smlouvy. V tomto smyslu by bylo vhodné, aby se stejně tak zvážil jeho možný dopad na pilíř policejní a justiční spolupráce v oblasti trestního práva. V případě poskytovatelů služeb z třetích zemí by se mohlo stát, že tyto země budou vyžadovat „ad hoc“ dohody s členskými státy, aby byly vytvořeny vzájemné podmínky pro poskytování služeb z důvodu národní bezpečnosti.

| 2.4.2 | V ustanovující části návrhu, konkrétně v článku 1, se zdá, jako by Komise nebrala na vědomí, že i když údaje z oblasti uplatnění jsou zdánlivě „neutrální“ (identita příjemců a odesilatelů sdělení, délka sdělení, fyzická poloha, častost atd.), jedná se o údaje, které zasahují do soukromého života osob a v mnoha případech mohou narušovat jiná práva, jako povinnost profesní mlčenlivosti nebo právo na opravný prostředek. |
| --- | --- |

2.4.2

V ustanovující části návrhu, konkrétně v článku 1, se zdá, jako by Komise nebrala na vědomí, že i když údaje z oblasti uplatnění jsou zdánlivě „neutrální“ (identita příjemců a odesilatelů sdělení, délka sdělení, fyzická poloha, častost atd.), jedná se o údaje, které zasahují do soukromého života osob a v mnoha případech mohou narušovat jiná práva, jako povinnost profesní mlčenlivosti nebo právo na opravný prostředek.

| 2.4.3 | Za současného stavu veřejného pořádku, který zavádí Evropská úmluva o lidských právech, a ústavních tradic členských států není právo na soukromí pouze pasivní, nýbrž v slabší míře také aktivní. |
| --- | --- |

2.4.3

Za současného stavu veřejného pořádku, který zavádí Evropská úmluva o lidských právech, a ústavních tradic členských států není právo na soukromí pouze pasivní, nýbrž v slabší míře také aktivní.

| 2.4.4 | To znamená, že jednotlivé osoby, občané EU či nikoliv, mají právo vědět, kdo, z jakého důvodu a jak často má přístup k jejich komunikaci, a také právo na přístup k jakékoliv veřejné či soukromé databázi, kde je zaznamenán tento druh údajů (6). |
| --- | --- |

2.4.4

To znamená, že jednotlivé osoby, občané EU či nikoliv, mají právo vědět, kdo, z jakého důvodu a jak často má přístup k jejich komunikaci, a také právo na přístup k jakékoliv veřejné či soukromé databázi, kde je zaznamenán tento druh údajů (6).

| 2.4.5 | Návrh se týká základních práv, konkrétně článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech, a může mít značný dopad na svobodu a základní práva; proto je Výbor názoru, že jeho obsah by se měl, jako každá výjimka k pravidlu, omezit na stanovení podmínek, které by se co nejméně dotýkaly těchto práv. |
| --- | --- |

2.4.5

Návrh se týká základních práv, konkrétně článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech, a může mít značný dopad na svobodu a základní práva; proto je Výbor názoru, že jeho obsah by se měl, jako každá výjimka k pravidlu, omezit na stanovení podmínek, které by se co nejméně dotýkaly těchto práv.

| 2.4.6 | Kategorie údajů, které se mají zachovat, jsou stanoveny v článku 4 a v příloze, přičemž jde o výchozí seznam, jenž může být změněn postupem projednávání ve výboru. Jelikož se jedná o základní právo, Výbor považuje za nevhodné, aby se do rozšíření seznamu údajů, které mají být zachovány, nezapojil také Parlament a aby se k tomu použily prováděcí postupy jako u technických předpisů, jejichž neutrální charakter se velmi liší od významu předpisů pro zachovávání údajů, které jsou obsahem tohoto návrhu. |
| --- | --- |

2.4.6

Kategorie údajů, které se mají zachovat, jsou stanoveny v článku 4 a v příloze, přičemž jde o výchozí seznam, jenž může být změněn postupem projednávání ve výboru. Jelikož se jedná o základní právo, Výbor považuje za nevhodné, aby se do rozšíření seznamu údajů, které mají být zachovány, nezapojil také Parlament a aby se k tomu použily prováděcí postupy jako u technických předpisů, jejichž neutrální charakter se velmi liší od významu předpisů pro zachovávání údajů, které jsou obsahem tohoto návrhu.

| 2.4.7 | Počet údajů, které mají být zachovány, se zdá vzhledem k cíli, jímž je získání užitečných informací pro vyšetřování, nadbytečný, a proto by měl být jejich počet omezen. Měl by odrážet potřeby návrhu a zajistit, aby přístup k údajům byl umožněn pouze s povolením soudu. Úmysl zmíněný v tomto návrhu, „předejít“ některým kriminálním činům, je těžké pochopit, i když zachování těchto provozních údajů může být užitečné pro vyšetřování a jiné cíle návrhu. |
| --- | --- |

2.4.7

Počet údajů, které mají být zachovány, se zdá vzhledem k cíli, jímž je získání užitečných informací pro vyšetřování, nadbytečný, a proto by měl být jejich počet omezen. Měl by odrážet potřeby návrhu a zajistit, aby přístup k údajům byl umožněn pouze s povolením soudu. Úmysl zmíněný v tomto návrhu, „předejít“ některým kriminálním činům, je těžké pochopit, i když zachování těchto provozních údajů může být užitečné pro vyšetřování a jiné cíle návrhu.

| 2.4.8 | Doba uchování údajů je příliš dlouhá, neboť Komise neprokazuje nutnost uchování během takto dlouhého období. Výbor je názoru, že jednotná opatrná lhůta by měla být šest měsíců a měla by ji provázet náležitá bezpečnostní opatření a opatření k zachování důvěrnosti. |
| --- | --- |

2.4.8

Doba uchování údajů je příliš dlouhá, neboť Komise neprokazuje nutnost uchování během takto dlouhého období. Výbor je názoru, že jednotná opatrná lhůta by měla být šest měsíců a měla by ji provázet náležitá bezpečnostní opatření a opatření k zachování důvěrnosti.

| 2.4.9 | Nejsou stanovena pravidla, která by zabránila možnému přístupu poskytovatelů a jiných zájemců k zálohovaným údajům; mělo by se zajistit, aby veškerý přístup ke zmíněným údajům byl možný pouze ve výjimečných případech a pod soudním dohledem. Návrh bohužel nestanovuje způsob, jakým by se měly zálohované údaje během stanoveného období chránit. |
| --- | --- |

2.4.9

Nejsou stanovena pravidla, která by zabránila možnému přístupu poskytovatelů a jiných zájemců k zálohovaným údajům; mělo by se zajistit, aby veškerý přístup ke zmíněným údajům byl možný pouze ve výjimečných případech a pod soudním dohledem. Návrh bohužel nestanovuje způsob, jakým by se měly zálohované údaje během stanoveného období chránit.

| 2.4.10 | Odkaz na „příslušné národní orgány“ v návrhu je příliš obecný, mělo by být přesně stanoveno, že zálohované údaje mohou být zprostředkovány pouze orgánům, které se zaručí za kvalitu, důvěrnost a zabezpečení získaných údajů. Výbor je názoru, že některé koncepty, jako ten, který se uvádí v tomto odstavci, by měly být definovány lépe, aby se tak zamezilo rozdílným interpretacím. |
| --- | --- |

2.4.10

Odkaz na „příslušné národní orgány“ v návrhu je příliš obecný, mělo by být přesně stanoveno, že zálohované údaje mohou být zprostředkovány pouze orgánům, které se zaručí za kvalitu, důvěrnost a zabezpečení získaných údajů. Výbor je názoru, že některé koncepty, jako ten, který se uvádí v tomto odstavci, by měly být definovány lépe, aby se tak zamezilo rozdílným interpretacím.

| 2.4.11 | Je překvapující, že návrh v článku 10 upravuje „dodatečné náklady“, které vznikly poskytovatelům při plnění povinnosti zálohovat a předávat údaje a které mají být podle Komise refundovány na účet státní pokladny, protože podle 13. bodu odůvodnění návrhu „užitek v podobě dopadů na veřejnou bezpečnost má společnost jako celek“. |
| --- | --- |

2.4.11

Je překvapující, že návrh v článku 10 upravuje „dodatečné náklady“, které vznikly poskytovatelům při plnění povinnosti zálohovat a předávat údaje a které mají být podle Komise refundovány na účet státní pokladny, protože podle 13. bodu odůvodnění návrhu „užitek v podobě dopadů na veřejnou bezpečnost má společnost jako celek“.

| 2.4.12 | V tomto ohledu je Výbor zcela jiného názoru než Komise a domnívá se, že zmíněné tvrzení je přinejmenším nepřesné, protože každý členský stát stanovuje svobodně množství a způsob náhrady nákladů, vycházeje při tom z vlastních kritérií určovaných podmínkami a potřebami bezpečnosti své společnosti, i když jak přiznává Komise (5. bod odůvodnění), řada států nepřijala ani odpovídající legislativu. |
| --- | --- |

2.4.12

V tomto ohledu je Výbor zcela jiného názoru než Komise a domnívá se, že zmíněné tvrzení je přinejmenším nepřesné, protože každý členský stát stanovuje svobodně množství a způsob náhrady nákladů, vycházeje při tom z vlastních kritérií určovaných podmínkami a potřebami bezpečnosti své společnosti, i když jak přiznává Komise (5. bod odůvodnění), řada států nepřijala ani odpovídající legislativu.

| 2.4.13 | Pokud se budeme držet kritéria Komise, mohli bychom klást následující otázky:






  — | neplynou pro poskytovatele těchto služeb výhody ze zabezpečování a sociální stability, kterou zaručují státy? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Pokud se budeme držet kritéria Komise, mohli bychom klást následující otázky:

—

neplynou pro poskytovatele těchto služeb výhody ze zabezpečování a sociální stability, kterou zaručují státy?

| — | neplynou pro poskytovatele výhody z právní jistoty právního státu? |
| --- | --- |

—

neplynou pro poskytovatele výhody z právní jistoty právního státu?

| — | neplynou pro poskytovatele výhody z přístupu na jednotný trh, kde oprávněně podnikají, díky horlivosti členských států, a ne pouze díky činnosti Komise? |
| --- | --- |

—

neplynou pro poskytovatele výhody z přístupu na jednotný trh, kde oprávněně podnikají, díky horlivosti členských států, a ne pouze díky činnosti Komise?

| 2.4.14 | Z důvodů výše zmíněných a v domnění, že to návrhu směrnice jen prospěje, by se na tyto dodatečné náklady mělo nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by ji nést státní pokladna, a tedy všichni občané. Výbor je názoru, že návrh refundovat dodatečné náklady je nepřípustný a měl by být zrušen. |
| --- | --- |

2.4.14

Z důvodů výše zmíněných a v domnění, že to návrhu směrnice jen prospěje, by se na tyto dodatečné náklady mělo nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by ji nést státní pokladna, a tedy všichni občané. Výbor je názoru, že návrh refundovat dodatečné náklady je nepřípustný a měl by být zrušen.

| 2.4.15 | Z výše uvedených důvodů by Komise měla jako „ochránkyně Smluv“ a jejich základních hodnot, jak stanovují čl. 6 odst. 1 (7) a čl. 6 odst. 2 (8) Smlouvy o Evropské unii, návrh významně pozměnit, neboť dle soudu EHSV plně nezohledňuje základní práva ani pravidla k přístupu, používání či výměně dat. |
| --- | --- |

2.4.15

Z výše uvedených důvodů by Komise měla jako „ochránkyně Smluv“ a jejich základních hodnot, jak stanovují čl. 6 odst. 1 (7) a čl. 6 odst. 2 (8) Smlouvy o Evropské unii, návrh významně pozměnit, neboť dle soudu EHSV plně nezohledňuje základní práva ani pravidla k přístupu, používání či výměně dat.

V Bruselu dne 19. ledna 2006.

předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady z 24. října 1995 o ochraně fyzických osob při práci s osobními údaji a o volném proudění těchto údajů., Úř. věst. L 281, 23.11.1995

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady z 12. července 2002 týkající se práce s osobními údaji a ochrany soukromí v oblasti elektronické komunikace, Úř. věst. L 201, 31.7.2002

2

(3)  Stanovisko schválené na plenárním zasedání ve dnech 24. a 25. ledna 2001, zpravodaj: pan LAGERHOLM, Úř. věst. C 123, 25.4.2001

3

(4)  Evropská úmluva o ochraně lidských práv a svobod podepsaná v Římě dne 14. listopadu 1950

4

(5)  Viz nedávné rozhodnutí německého ústavního soudu, který prohlásil za „neústavní“ tzv. „eurozatykač“ pro boj proti terorismu a přeshraniční kriminalitě, což je ještě důležitější oblast než ta, kterou se zabýváme nyní.

5

(6)  Rozsudky Evropského soudního dvora pro lidská práva v případech AMANN(2000), KOPP(1998), HALFORD(1997), a MALONE(1984).

6

(7)  Čl. 6 odst. 1 Smlouvy: „Unie je založena na zásadách svobody, demokracie, právního státu a respektování lidských práv a základních svobod, které jsou společné členským státům.“

7

(8)  Čl. 6 odst. 2 Smlouvy stanovuje následující: „Unie respektuje základní lidská práva, která zajišťuje Evropská úmluva o ochraně lidských práv a základních svobod, podepsaná v Římě dne 4. listopadu 1950, a která vyplývají z ústavních tradic společných členským státům jako všeobecné právní zásady Společenství.“

8

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující návrhy pozměňovacích návrhů, které dostaly více než čtvrtinu odevzdaných hlasů, byly v rámci debat odmítnuty:

Odstavec 1.5

Vyškrtnout:

Na dodatečné náklady vynaložené operátory na zálohování a přenos dat a stanovené v návrhu je třeba nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by je nést státní pokladna, a tím tedy všichni občané.

Odůvodnění:

Není považováno za nutné.

Odstavec 2.4.11

Pozměnit následovně:

„Je překvapující, že návrh v článku Článek 10 návrhu upravuje ‚dodatečné náklady‘, které vznikly poskytovatelům při plnění povinnosti zálohovat a předávat údaje. a které Tyto mají být podle Komise refundovány na účet státní pokladny, protože podle 13. bodu odůvodnění návrhu užitek v podobě dopadů na veřejnou bezpečnost má společnost jako celek“.

Odůvodnění:

Není považováno za nutné.

Odstavec 2.4.12

Nahradit následujícím textem:

V tomto ohledu je Výbor zcela jiného názoru než Komise a domnívá se, že zmíněné tvrzení je přinejmenším nepřesné, protože každý členský stát stanovuje svobodně množství a způsob náhrady nákladů, vycházeje při tom z vlastních kritérií určovaných podmínkami a potřebami bezpečnosti své společnosti, i když jak přiznává Komise (5. bod odůvodnění), řada států nepřijala ani odpovídající legislativu.

„Návrh způsobí vysoké náklady pro průmysl. V současné době podniky vytváří, zpracovávají a uchovávají údaje s oprávněným cílem pro fakturaci, obchod a jiné. Další doplňující požadavky (doplňující druh údajů, delší období pro uchování) by způsobily dodatečné náklady, které by bylo potřeba uhradit. Jelikož bezpečnost je plně ve státní zodpovědnosti a má být financována státem, budou členské státy muset převzít náklady na uchování údajů a uhradit je IKT podnikům“.

Odůvodnění:

Není považováno za nutné.

Odstavec 2.4.13

Nahradit následujícím textem:

„Pokud se budeme držet kritéria Komise, mohli bychom klást následující otázky:

Pokud se budeme držet kritéria Komise, mohli bychom klást následující otázky:

| — | neplynou pro poskytovatele těchto služeb výhody ze zabezpečování a sociální stability, kterou zaručují státy? |
| --- | --- |

—

neplynou pro poskytovatele těchto služeb výhody ze zabezpečování a sociální stability, kterou zaručují státy?

neplynou pro poskytovatele těchto služeb výhody ze zabezpečování a sociální stability, kterou zaručují státy?

| — | neplynou pro poskytovatele výhody z právní jistoty právního státu? |
| --- | --- |

—

neplynou pro poskytovatele výhody z právní jistoty právního státu?

neplynou pro poskytovatele výhody z právní jistoty právního státu?

| — | neplynou pro poskytovatele výhody z přístupu na jednotný trh, kde oprávněně podnikají, díky horlivosti členských států, a ne pouze díky činnosti Komise? |
| --- | --- |

—

neplynou pro poskytovatele výhody z přístupu na jednotný trh, kde oprávněně podnikají, díky horlivosti členských států, a ne pouze díky činnosti Komise?

neplynou pro poskytovatele výhody z přístupu na jednotný trh, kde oprávněně podnikají, díky horlivosti členských států, a ne pouze díky činnosti Komise?

Odůvodněním návrhu je, že Evropa potřebuje harmonizovaný přístup k uchovávání dat jako prostředek proti kriminalitě a terorismu. Pokud některé země budou platit účty na potírání kriminality, zatímco se jiné rozhodnou přenést tyto dosti velké finanční náklady na operátory, bude evropský telekomunikační trh brzy trpět vážným narušením hospodářské soutěže. Proto Výbor v tomto bodu plně podporuje Komisi.“

Odůvodnění:

Není považováno za nutné.

Odstavec 2.4.14

Vyškrtnout.

Z důvodů výše zmíněných a v domnění, že to návrhu směrnice jen prospěje, by se na tyto dodatečné náklady mělo nahlížet jako na zátěž, kterou by na sebe operátoři měli vzít už proto, že působí na trhu, a neměla by ji nést státní pokladna, a tedy všichni občané. Výbor je názoru, že návrh refundovat dodatečné náklady je nepřípustný a měl by být zrušen.

Odůvodnění:

Není považováno za nutné.

Výsledek hlasování (o všech pozměňovacích návrzích)

Hlasy pro: 53

Hlasy proti: 54

Zdrželo se hlasování: 15

---

| 21.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 69/22

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost

KOM(2005) 399 v konečném znění – 2005/0166 (COD)

(2006/C 69/05)

Dne 18. ledna 2006 se Rada, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 14. listopadu 2005. Zpravodajem byl pan OLSSON.

Na 423. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2006 (jednání ze dne 18. ledna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 33 hlasy pro a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Na konci října 2003 předložila Komise návrh nového znění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA).
  Za právní základ byl zvolen článek 308 Smlouvy o založení Evropského společenství. |
| --- | --- |

1.1

Na konci října 2003 předložila Komise návrh nového znění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA).

Za právní základ byl zvolen článek 308 Smlouvy o založení Evropského společenství.

| 1.2 | Po poradě v Radě se rozhodlo o změně právního základu návrhu a použití článku 152 Smlouvy o ES, a proto se nyní o návrhu musí rozhodnout spolurozhodováním za účasti Evropského parlamentu. Na základě diskusí v Radě byly zároveň provedeny drobné úpravy návrhu nařízení, které byly předloženy v srpnu 2005. |
| --- | --- |

1.2

Po poradě v Radě se rozhodlo o změně právního základu návrhu a použití článku 152 Smlouvy o ES, a proto se nyní o návrhu musí rozhodnout spolurozhodováním za účasti Evropského parlamentu. Na základě diskusí v Radě byly zároveň provedeny drobné úpravy návrhu nařízení, které byly předloženy v srpnu 2005.

2.   Obecné poznámky

| 2.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor se v říjnu 2004 vyjádřil k prvnímu návrhu (1). Tehdy předložené zásadní připomínky platí i pro toto stanovisko. Výboru jde především o to, aby byly organizace občanské společnosti, které se zabývají tématikou drog a drogových závislostí, zapojeny do prací EMCDDA. |
| --- | --- |

2.1

Evropský hospodářský a sociální výbor se v říjnu 2004 vyjádřil k prvnímu návrhu (1). Tehdy předložené zásadní připomínky platí i pro toto stanovisko. Výboru jde především o to, aby byly organizace občanské společnosti, které se zabývají tématikou drog a drogových závislostí, zapojeny do prací EMCDDA.

| 2.2 | EHSV vítá změnu právního základu návrhu. Spolupráce s Evropským parlamentem se v tomto případě zdá přirozená, neboť v neposlední řadě zajišťuje transparentnost EMCDDA vůči občanům. Nový návrh (2) posiluje roli Parlamentu. Ten může mj. povolat do správní rady dva nezávislé experty se zvláštními kompetencemi v oblasti drog. Výbor naléhavě doporučuje, aby tito dva nezávislí experti byli z nevládních organizací, které se zabývají drogovou problematikou. |
| --- | --- |

2.2

EHSV vítá změnu právního základu návrhu. Spolupráce s Evropským parlamentem se v tomto případě zdá přirozená, neboť v neposlední řadě zajišťuje transparentnost EMCDDA vůči občanům. Nový návrh (2) posiluje roli Parlamentu. Ten může mj. povolat do správní rady dva nezávislé experty se zvláštními kompetencemi v oblasti drog. Výbor naléhavě doporučuje, aby tito dva nezávislí experti byli z nevládních organizací, které se zabývají drogovou problematikou.

| 2.3 | Výbor odkazuje na Předlohu interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury (3). V té se říká, že vnitřní organizace těchto agentur musí zajišťovat účast příslušných kruhů a vysokou úroveň transparentnosti. Mezi jinými by do správní rady měli být povoláni zástupci zainteresovaných kruhů. V této souvislosti se odkazuje mj. na Bílou knihu o evropské správě. |
| --- | --- |

2.3

Výbor odkazuje na Předlohu interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury (3). V té se říká, že vnitřní organizace těchto agentur musí zajišťovat účast příslušných kruhů a vysokou úroveň transparentnosti. Mezi jinými by do správní rady měli být povoláni zástupci zainteresovaných kruhů. V této souvislosti se odkazuje mj. na Bílou knihu o evropské správě.

3.   Zvláštní poznámky k některým článkům nařízení

3.1   Článek 5 – Evropská informační síť pro drogy a drogové závislosti

Evropská síť se skládá z národních kontaktních míst, která propojují zúčastněné země a monitorovací centrum. Na úrovni jednotlivých zemí sbírají a analyzují důležité informace o drogách a drogových závislostech, jakož i o příslušných strategiích a opatřeních. Na svoji práci navíc kontaktní místo od Unie dostává roční finanční pomoc, kterou upravuje dohoda o finanční pomoci („grant agreement for action“).

Výbor doporučuje, aby monitorovací centrum do svých směrnic a dohod s členskými státy zahrnulo podmínku, že kontaktní místa budou spolupracovat s organizacemi jednotlivých zemí, včetně nevládních organizací, odpovědnými za drogovou problematiku.

To by mělo být v čl. 5 odst. 2 písm. a) jasně vyznačeno a třetí věta by měla být upravena následovně: „Na úrovni jednotlivých zemí za pomoci povolaných expertů a příslušných organizací sbírají a analyzují veškeré důležité informace o drogách a drogových závislostech, jakož i o příslušných strategiích a opatřeních.“

3.2   Článek 20 – Spolupráce s jinými národními či mezinárodními organizacemi resp. zařízeními

Nařízení předepisuje, že monitorovací centrum aktivně usiluje o spolupráci s mezinárodními organizacemi a dalšími, zejména evropskými vládními a nevládními zařízeními, která vyvíjejí činnost v oblasti drog. Taková spolupráce by měla probíhat na základě dohod s příslušnými orgány a organizacemi, k čemuž se vyjádří Komise. Mezinárodním organizacím by měl být navíc nabídnut status pozorovatele ve správní radě.

V zájmu zajištění systematického a pravidelného zapojování těchto organizací navrhuje Výbor zřídit kooperační grémium, jehož existence by byla zakotvena v nařízení. To lze provést následujícím doplněním článku 20: „Monitorovací centrum zřizuje kontaktní skupinu ke koordinaci spolupráce, jejímiž členy budou zástupci organizací činných v oblasti drog.“

V Bruselu dne 18. ledna 2006.

předsedkyně

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko k návrhu nařízení Rady o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost. Hlavní zpravodaj: pan Olsson, Úř. věst. C 120, 20.5.2005.

1

(2)  KOM(2005) 399 v konečném znění, článek 19.

2

(3)  KOM(2005) 59 v konečném znění a KOM(2002) 718 v konečném znění [dokumenty nejsou k dispozici v češtině].

3

---