# Europos Sąjungos C 82/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 82 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. balandžio 5d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 82

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. balandžio 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 082/1 | 2006 m. kovo 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Graikijos stabilumo programos | 1 |
| 2006/C 082/2 | Tarybos nuomonė kovo 14 d. dėl atnaujintos Vokietijos stabilumo programos 2005–2009 m. | 6 |
| 2006/C 082/3 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Ispanijos stabilumo programos 2005–2008 m. | 10 |
| 2006/C 082/4 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Prancūzijos stabilumo programos | 14 |
| 2006/C 082/5 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Airijos stabilumo programos | 19 |
| 2006/C 082/6 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Italijos stabilumo programos | 23 |
| 2006/C 082/7 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Nyderlandų stabilumo programos 2005–2008 m. | 27 |
| 2006/C 082/8 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos | 31 |
| 2006/C 082/9 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos | 36 |
| 2006/C 082/0 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos 2005–2008 m. | 40 |
| 2006/C 082/1 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Maltos konvergencijos programos | 44 |
| 2006/C 082/2 | 2006 m. kovo 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Lenkijos konvergencijos programos | 48 |
| 2006/C 082/3 | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Jungtinės Karalystės konvergencijos programos 2005/2006–2010/2011 m. | 52 |
| | Komisija |
| 2006/C 082/4 | Euro kursas | 57 |
| 2006/C 082/5 | Pranešimo dėl koncentracijos atšaukimas (Byla Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informacinė procedūra — Techniniai standartai (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų Rusijos kilmės silicio importui, peržiūros inicijavimą | 64 |
| 2006/C 082/8 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Valstybės pagalba — Italija — Valstybės pagalba C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 71 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 082/1

2006 m. kovo 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Graikijos stabilumo programos

1

2006/C 082/2

Tarybos nuomonė kovo 14 d. dėl atnaujintos Vokietijos stabilumo programos 2005–2009 m.

6

2006/C 082/3

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Ispanijos stabilumo programos 2005–2008 m.

10

2006/C 082/4

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Prancūzijos stabilumo programos

14

2006/C 082/5

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Airijos stabilumo programos

19

2006/C 082/6

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Italijos stabilumo programos

23

2006/C 082/7

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Nyderlandų stabilumo programos 2005–2008 m.

27

2006/C 082/8

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos

31

2006/C 082/9

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos

36

2006/C 082/0

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos 2005–2008 m.

40

2006/C 082/1

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Maltos konvergencijos programos

44

2006/C 082/2

2006 m. kovo 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005–2008 m. Lenkijos konvergencijos programos

48

2006/C 082/3

2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Jungtinės Karalystės konvergencijos programos 2005/2006–2010/2011 m.

52

Komisija

2006/C 082/4

Euro kursas

57

2006/C 082/5

Pranešimo dėl koncentracijos atšaukimas (Byla Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informacinė procedūra — Techniniai standartai (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų Rusijos kilmės silicio importui, peržiūros inicijavimą

64

2006/C 082/8

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Valstybės pagalba — Italija — Valstybės pagalba C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/1

---

2006 m. kovo 14 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2005–2008 m. Graikijos stabilumo programos

(2006/C 82/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą 2005–2008 m. laikotarpiui. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą 2005–2008 m. laikotarpiui.

| 2) | Per praėjusį dešimtmetį, spartaus našumo augimo paskatintas, Graikijos realusis BVP vidutiniškai augo 3,5 % per metus ir buvo vienas iš labiausiai augančių ES. Tvarus spartus augimas lėmė tvirtą realią konvergenciją, po kurios sekė dramatiškas SVKI infliacijos kritimas, nors infliacija išliko daug aukštesnė už ES vidurkį, ir padidėjęs išorinis disbalansas. Nepaisant didelio augimo, valdžios sektoriaus deficitas išliko vidutiniškai daug didesnis negu 5 % BVP, o 2004 m. pasiekė 6,6 % BVP. Kartu su didelio masto mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis toliau kaupėsi valstybės skola, kuri išliko beveik 110 % BVP arba šiek tiek didesnė per pastaruosius dešimt metų. |
| --- | --- |

2)

Per praėjusį dešimtmetį, spartaus našumo augimo paskatintas, Graikijos realusis BVP vidutiniškai augo 3,5 % per metus ir buvo vienas iš labiausiai augančių ES. Tvarus spartus augimas lėmė tvirtą realią konvergenciją, po kurios sekė dramatiškas SVKI infliacijos kritimas, nors infliacija išliko daug aukštesnė už ES vidurkį, ir padidėjęs išorinis disbalansas. Nepaisant didelio augimo, valdžios sektoriaus deficitas išliko vidutiniškai daug didesnis negu 5 % BVP, o 2004 m. pasiekė 6,6 % BVP. Kartu su didelio masto mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis toliau kaupėsi valstybės skola, kuri išliko beveik 110 % BVP arba šiek tiek didesnė per pastaruosius dešimt metų.

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. 2005 m. vasario 17 d. pagal 104 straipsnio 9 dalį Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006 m. Pagal Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozę, kuria grindžiamas šis sprendimas, 2004 m. buvo numatomas 5,5 % BVP deficitas. 2005 m. balandžio 6 d. nuomonėje dėl 2005 m. kovo mėn. peržiūrėtos atnaujintos stabilumo programos 2004–2007 m. laikotarpiui, Taryba paragino Graikiją įgyvendinti nuolatines priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas, nuo 2007 m. pagal ciklą pakoreguotą deficitą mažinti ne mažiau kaip 0,5 % BVP, užtikrinti spartesnį skolos mažinimą, įgyvendinti priimtas pensijų reformas siekiant užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir toliau gerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. 2005 m. vasario 17 d. pagal 104 straipsnio 9 dalį Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006 m. Pagal Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozę, kuria grindžiamas šis sprendimas, 2004 m. buvo numatomas 5,5 % BVP deficitas. 2005 m. balandžio 6 d. nuomonėje dėl 2005 m. kovo mėn. peržiūrėtos atnaujintos stabilumo programos 2004–2007 m. laikotarpiui, Taryba paragino Graikiją įgyvendinti nuolatines priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas, nuo 2007 m. pagal ciklą pakoreguotą deficitą mažinti ne mažiau kaip 0,5 % BVP, užtikrinti spartesnį skolos mažinimą, įgyvendinti priimtas pensijų reformas siekiant užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir toliau gerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą.

| 4) | Pagal atnaujintos programos skaičiavimus, 2005 m. deficitas yra 4,3 % BVP (2), palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 3,7 % BVP. Pastarasis skirtumas atspindi 2002–2004 m. galutinio deficito perkėlimą po 2005 m. rugsėjo mėn. peržiūros, dėl kurios patikslintas 2004 m. deficitas buvo 6,6 % BVP, o Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėse buvo atsižvelgta į vienkartines pajamas iš paskelbtų pakeitimo vertybiniais popieriais operacijų, kurios taip ir neįvyko. |
| --- | --- |

4)

Pagal atnaujintos programos skaičiavimus, 2005 m. deficitas yra 4,3 % BVP (2), palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 3,7 % BVP. Pastarasis skirtumas atspindi 2002–2004 m. galutinio deficito perkėlimą po 2005 m. rugsėjo mėn. peržiūros, dėl kurios patikslintas 2004 m. deficitas buvo 6,6 % BVP, o Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėse buvo atsižvelgta į vienkartines pajamas iš paskelbtų pakeitimo vertybiniais popieriais operacijų, kurios taip ir neįvyko.

| 5) | Atnaujinta programa buvo pateikta 2005 m. gruodžio 21 d., trimis savaitėmis vėliau negu naujajame Elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos numatytas galutinis terminas. Naujojoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (3). |
| --- | --- |

5)

Atnaujinta programa buvo pateikta 2005 m. gruodžio 21 d., trimis savaitėmis vėliau negu naujajame Elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos numatytas galutinis terminas. Naujojoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (3).

| 6) | Programos makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP išaugs nuo 3,6 % 2005 m. iki vidutiniškai 3,9 % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus grindžiamas palankiomis augimo prielaidomis, numatomas pakankamai didelis augimas vidutinės trukmės laikotarpiu, — tai reiškia, kad numatomas potencialus gamybos apimties augimas taip pat turėtų būti santykinai aukštas. Infliacijos prognozės programoje atrodo realios. |
| --- | --- |

6)

Programos makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP išaugs nuo 3,6 % 2005 m. iki vidutiniškai 3,9 % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus grindžiamas palankiomis augimo prielaidomis, numatomas pakankamai didelis augimas vidutinės trukmės laikotarpiu, — tai reiškia, kad numatomas potencialus gamybos apimties augimas taip pat turėtų būti santykinai aukštas. Infliacijos prognozės programoje atrodo realios.

| 7) | Atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą pagal 104 straipsnio 9 dalį ir vykdant fiskalinį biudžeto konsolidavimą, kad biudžetas būtų subalansuotas, atnaujintoje programoje pateikta biudžeto strategija siekiama iki 2006 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP ribines vertės. Fiskalinis koregavimas numatomas laikotarpio pradžioje 2006 m. 2005 m. deficitas mažės iki 4,3 % BVP, 2006 m. — iki 2,6 %, o 2008 m. — iki 1,7 %. Pirminio pertekliaus laikotarpis panašus: numatomas didėjimas nuo 0,9 % iki 2,8 % BVP. Prognozuojamas koregavimas bus galimas tiek dėl didesnių mokestinių pajamų, tiek mažinant išlaidas (palūkanų mokėjimą ir valstybės vartojimą). 2006 m. numatomos 0,6 % BVP sudarančios vienkartinės pajamos. Palankus makroekonominis scenarijus iš dalies paaiškina dabartinėje atnaujintoje programoje, palyginti su ankstesne programa, laikotarpio pradžioje numatomą koregavimą. |
| --- | --- |

7)

Atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą pagal 104 straipsnio 9 dalį ir vykdant fiskalinį biudžeto konsolidavimą, kad biudžetas būtų subalansuotas, atnaujintoje programoje pateikta biudžeto strategija siekiama iki 2006 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP ribines vertės. Fiskalinis koregavimas numatomas laikotarpio pradžioje 2006 m. 2005 m. deficitas mažės iki 4,3 % BVP, 2006 m. — iki 2,6 %, o 2008 m. — iki 1,7 %. Pirminio pertekliaus laikotarpis panašus: numatomas didėjimas nuo 0,9 % iki 2,8 % BVP. Prognozuojamas koregavimas bus galimas tiek dėl didesnių mokestinių pajamų, tiek mažinant išlaidas (palūkanų mokėjimą ir valstybės vartojimą). 2006 m. numatomos 0,6 % BVP sudarančios vienkartinės pajamos. Palankus makroekonominis scenarijus iš dalies paaiškina dabartinėje atnaujintoje programoje, palyginti su ankstesne programa, laikotarpio pradžioje numatomą koregavimą.

| 8) | Pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus, atliktus remiantis programos duomenimis ir naudojant bendrai sutartą metodiką, struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus biudžetas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) turėtų sumažėti nuo -4,8 % BVP 2005 m. iki -2,4 % BVP 2008 m., todėl mažėjimas yra apytiksliai 0,6 % BVP per metus. Atnaujintoje programoje aiškiai nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (VTT) pagal Stabilumo ir augimo paktą yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kurio programoje neplanuojama pasiekti iki 2008 m. Kadangi programoje nustatytu VTT siekiama daugiau nei nustatyta mažiausia vertė (deficitas -1,25 % BVP), pasiekus šį tikslą būtų užtikrinta pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas VTT yra tinkamas pagal dabartinį vertinimą, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir dėl to tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus, atliktus remiantis programos duomenimis ir naudojant bendrai sutartą metodiką, struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus biudžetas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) turėtų sumažėti nuo -4,8 % BVP 2005 m. iki -2,4 % BVP 2008 m., todėl mažėjimas yra apytiksliai 0,6 % BVP per metus. Atnaujintoje programoje aiškiai nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (VTT) pagal Stabilumo ir augimo paktą yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kurio programoje neplanuojama pasiekti iki 2008 m. Kadangi programoje nustatytu VTT siekiama daugiau nei nustatyta mažiausia vertė (deficitas -1,25 % BVP), pasiekus šį tikslą būtų užtikrinta pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas VTT yra tinkamas pagal dabartinį vertinimą, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir dėl to tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu.

| 9) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuota programoje. Su palankiu makroekonominiu scenarijumi yra siejama rizika ir trūksta informacijos apie programos pabaigoje numatomas priemones. Be to, yra tam tikrų neišspręstų statistinių klausimų su Eurostatu (socialinio draudimo fondo ir vietos valdžios biudžetų pertekliaus apskaičiavimas), dėl kurių peržiūrėti deficito skaičiai iki 2005 m. gali būti padidinti ir galbūt perkelti į 2006 m. ir vėlesnius metus, tuo tarpu klausimas, ar 2006 m. numatytas vienkartines priemones laikyti mažinančiomis deficitą, Eurostato klasifikacijoje vis dar neišspręstas. |
| --- | --- |

9)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuota programoje. Su palankiu makroekonominiu scenarijumi yra siejama rizika ir trūksta informacijos apie programos pabaigoje numatomas priemones. Be to, yra tam tikrų neišspręstų statistinių klausimų su Eurostatu (socialinio draudimo fondo ir vietos valdžios biudžetų pertekliaus apskaičiavimas), dėl kurių peržiūrėti deficito skaičiai iki 2005 m. gali būti padidinti ir galbūt perkelti į 2006 m. ir vėlesnius metus, tuo tarpu klausimas, ar 2006 m. numatytas vienkartines priemones laikyti mažinančiomis deficitą, Eurostato klasifikacijoje vis dar neišspręstas.

| 10) | Remiantis turima informacija ir atsižvelgiant į nurodytos rizikos poveikį, Graikija iš esmės imasi tokių priemonių, kurios leistų perviršinį deficitą ištaisyti iki 2006 m. — Tarybos nustatyto galutinio termino. 2005 m. numatomas deficitas atrodo yra nustatytas atsižvelgiant į griežtą 2005 m. biudžeto vykdymą, tuo tarpu 2006 m. biudžete numatomas 2,6 % BVP deficitas. Kadangi atsižvelgta į 0,6 % BVP vertės vienkartines pajamas, perviršinis deficitas 2006 m. nebus nuolat koreguojamas. Tačiau struktūrinis koregavimas 2006 m. didesnis negu mažiausia Tarybos reikalaujama 0,6 % BVP vertė. Priešingai, 2008 m., kai Graikija vis dar turėtų išgyventi ekonomikos pakilimo laikotarpį, numatytas mažesnis nei 0,5 % BVP koregavimas. Be to, pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus, atliktus remiantis programos duomenimis ir naudojant bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad pagal ciklą pakoreguotame biudžeto balanse programos laikotarpiu mažiausios vertės nebus laikomasi. |
| --- | --- |

10)

Remiantis turima informacija ir atsižvelgiant į nurodytos rizikos poveikį, Graikija iš esmės imasi tokių priemonių, kurios leistų perviršinį deficitą ištaisyti iki 2006 m. — Tarybos nustatyto galutinio termino. 2005 m. numatomas deficitas atrodo yra nustatytas atsižvelgiant į griežtą 2005 m. biudžeto vykdymą, tuo tarpu 2006 m. biudžete numatomas 2,6 % BVP deficitas. Kadangi atsižvelgta į 0,6 % BVP vertės vienkartines pajamas, perviršinis deficitas 2006 m. nebus nuolat koreguojamas. Tačiau struktūrinis koregavimas 2006 m. didesnis negu mažiausia Tarybos reikalaujama 0,6 % BVP vertė. Priešingai, 2008 m., kai Graikija vis dar turėtų išgyventi ekonomikos pakilimo laikotarpį, numatytas mažesnis nei 0,5 % BVP koregavimas. Be to, pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus, atliktus remiantis programos duomenimis ir naudojant bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad pagal ciklą pakoreguotame biudžeto balanse programos laikotarpiu mažiausios vertės nebus laikomasi.

| 11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 108 % BVP, t. y. bus daug didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis sumažės daugiau negu vienuolika procentinių punktų, daugiausia dėl pagerėjusio numatomo pirminio pertekliaus ir mažesnių skolą didinančių finansinių operacijų. Tačiau skolos santykio vystymasis bus mažiau palankus už suplanuotąjį programoje, atsižvelgiant į 1) minėtą biudžeto tikslų riziką; 2) netikrumą dėl atsargų ir srautų patikslinimo, kuris praeityje būdavo didelis ir daugiausia didinantis skolą. Rizikos vertinimo požiūriu, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 108 % BVP, t. y. bus daug didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis sumažės daugiau negu vienuolika procentinių punktų, daugiausia dėl pagerėjusio numatomo pirminio pertekliaus ir mažesnių skolą didinančių finansinių operacijų. Tačiau skolos santykio vystymasis bus mažiau palankus už suplanuotąjį programoje, atsižvelgiant į 1) minėtą biudžeto tikslų riziką; 2) netikrumą dėl atsargų ir srautų patikslinimo, kuris praeityje būdavo didelis ir daugiausia didinantis skolą. Rizikos vertinimo požiūriu, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės.

| 12) | Panašu, kad Graikijos viešųjų finansų tvarumui (4) kyla didelis pavojus dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos santykis šiuo metu yra didžiausias ES ir prognozuojama, kad jis išliks labai didelis per visą prognozių laikotarpį iki 2050 m. Todėl vidutinės trukmės laikotarpiu reikia griežtai vykdyti numatomą viešųjų finansų konsolidavimą ir toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumo riziką. Taip pat tikėtina, kad numatomas valstybės išlaidų, ypač pensijoms, padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta viešiesiems finansams. Todėl, mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką, būtina ryžtingai įgyvendinti priimtas priemones bei rengti ir vykdyti papildomas struktūrines reformas, ypač pensijų. |
| --- | --- |

12)

Panašu, kad Graikijos viešųjų finansų tvarumui (4) kyla didelis pavojus dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos santykis šiuo metu yra didžiausias ES ir prognozuojama, kad jis išliks labai didelis per visą prognozių laikotarpį iki 2050 m. Todėl vidutinės trukmės laikotarpiu reikia griežtai vykdyti numatomą viešųjų finansų konsolidavimą ir toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumo riziką. Taip pat tikėtina, kad numatomas valstybės išlaidų, ypač pensijoms, padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta viešiesiems finansams. Todėl, mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką, būtina ryžtingai įgyvendinti priimtas priemones bei rengti ir vykdyti papildomas struktūrines reformas, ypač pensijų.

| 13) | Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, programa yra suderinta su gaire i) užtikrinti ekonominį stabilumą; ii) užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir iii) remti į augimą ir užimtumą orientuotą veiksmingą išteklių paskirstymą. Tačiau veiksmai, kuriais sprendžiamos svarbios pensijų sistemos problemos, atidėti iki tolesnio socialinio susitarimo. |
| --- | --- |

13)

Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, programa yra suderinta su gaire i) užtikrinti ekonominį stabilumą; ii) užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir iii) remti į augimą ir užimtumą orientuotą veiksmingą išteklių paskirstymą. Tačiau veiksmai, kuriais sprendžiamos svarbios pensijų sistemos problemos, atidėti iki tolesnio socialinio susitarimo.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Graikijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelę įtaką viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas; ii) užimtumas ir švietimas; iii) verslo aplinka ir konkurencija; ir iv) moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei inovacijos. Atnaujintoje programoje tiksliai nurodomas jų poveikis biudžetui. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma, programoje be kitų dalykų išdėstomos priemonės, skirtos iki 2007 m. sumažinti pelno mokesčio tarifą iki 25 %, kovoti su vengimu mokėti mokesčius, reformuoti turto apmokestinimą ir racionalizuoti sveikatos priežiūros išlaidas. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Graikijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelę įtaką viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas; ii) užimtumas ir švietimas; iii) verslo aplinka ir konkurencija; ir iv) moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei inovacijos. Atnaujintoje programoje tiksliai nurodomas jų poveikis biudžetui. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma, programoje be kitų dalykų išdėstomos priemonės, skirtos iki 2007 m. sumažinti pelno mokesčio tarifą iki 25 %, kovoti su vengimu mokėti mokesčius, reformuoti turto apmokestinimą ir racionalizuoti sveikatos priežiūros išlaidas.

Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Taryba palankiai vertina pastangas, kurių buvo imtasi iki šiol, ir vyriausybės prioritetus, teikiamus nuolatiniam deficito mažinimui. Taryba pažymi, kad apskritai programa atitinka siekį iki 2006 m. pakoreguoti perviršinį deficitą, jeigu bus visiškai įgyvendintas numatytas koregavimas ir atsižvelgiant į galimo tolesnio biudžeto duomenų statistinio peržiūrėjimo poveikį numatomam deficitui. Atsižvelgdama į 2005 m. vasario 17 d. pagal 104 straipsnio 9 dalį Tarybos pateiktas rekomendacijas, Taryba ragina Graikiją:

| i) | įgyvendinti būtinas nuolatines priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti būtinas nuolatines priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas;

| ii) | toliau mažinti deficitą struktūriniu požiūriu siekiant programoje numatytų VTT, pasinaudojus ekonomikos pakilimo laikotarpiu, kad būtų sumažintos pirminės išlaidos; |
| --- | --- |

ii)

toliau mažinti deficitą struktūriniu požiūriu siekiant programoje numatytų VTT, pasinaudojus ekonomikos pakilimo laikotarpiu, kad būtų sumažintos pirminės išlaidos;

| iii) | padidinti pastangas nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie padeda pakeisti skolos lygį, siekiant užtikrinti pakankamą valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad pakankamai greitai būtų pasiekta ribinė vertė; |
| --- | --- |

iii)

padidinti pastangas nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie padeda pakeisti skolos lygį, siekiant užtikrinti pakankamą valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad pakankamai greitai būtų pasiekta ribinė vertė;

| iv) | kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms, ryžtingai įgyvendinti patvirtintas pensijų reformas ir vykdyti papildomą struktūrinę reformą, siekiant užtikrintį ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą; |
| --- | --- |

iv)

kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms, ryžtingai įgyvendinti patvirtintas pensijų reformas ir vykdyti papildomą struktūrinę reformą, siekiant užtikrintį ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą;

| v) | toliau gerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą, ypač stiprinti mechanizmus, užtikrinančius greitą ir teisingą biudžeto duomenų, visų pirma susijusių su socialine apsauga, teikimą. |
| --- | --- |

v)

toliau gerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą, ypač stiprinti mechanizmus, užtikrinančius greitą ir teisingą biudžeto duomenų, visų pirma susijusių su socialine apsauga, teikimą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | 3,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (% potencialaus BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. (5) SP | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (9) KOM | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. (5) SP | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. (5) SP | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. (5) SP | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. (7) SP | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (8) KOM | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | Nėra duomenų |
| 2005 m. kovo mėn. SP | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

4,7

3,5

3,4

3,4

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

4,2

2,9

3,0

3,0

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,1

3,5

3,1

3,0

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

3,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(% potencialaus BVP)

2005 m. gruodžio mėn. (5) SP

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

2005 m. lapkričio mėn. (9) KOM

2,0

2,0

2,0

2,2

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. (5) SP

2,1

1,6

1,5

1,5

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,9

1,7

1,2

0,9

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

– 0,4

1,8

2,7

3,3

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. (5) SP

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. (5) SP

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. (7) SP

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

2005 m. lapkričio mėn. (8) KOM

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

109,3

107,9

106,8

106

Nėra duomenų

2005 m. kovo mėn. SP

110,5

109,5

107,2

104,7

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Į šį skaičių neįeina 0,3 % BVP (512 mln. EUR), atitinkantys Europos regioninės plėtros fondo kompensaciją. Kadangi tai yra tik vienkartinės išlaidos, jų įskaitymas neturėtų jokio poveikio nei 2005 m. fiskalinėms priemonėms, nei 2006–2008 m. koregavimams.

(3)  Programoje trūksta privalomų duomenų (keitimo kursai pateikiami nurodant EUR ir USD santykį vietoj galiojančių nominalių valiutos keitimo kursų), taip pat nepateikiami jokie naujajame elgesio kodekse nurodyti neprivalomi duomenys. .

(4)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų parengtame programos techniniame vertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,6 % BVP 2006 m.)

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,8 % BVP 2005 m.)

(9)  Remiantis numatomu 3,2 %, 3,5 %, 3,4 % ir 3,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

kovo 14 d.

dėl atnaujintos Vokietijos stabilumo programos 2005–2009 m.

(2006/C 82/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą.

| 2) | Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo 1,4 % per metus, t. y. daugiau nei puse procentinio punkto atsilikdamas nuo euro zonos vidurkio. Per šį laikotarpį augimo potencialas nuolat mažėjo. Ekonominę veiklą skatino klestintis eksportas, tačiau stabdė vangi vidaus paklausa. Po užsitęsusio sąstingio dešimtmečio pradžioje, paklausa ir realusis BVP trumpam išaugo 2000 m. ir 2004 m., bet vėliau vėl sumažėjo. Sukuriant mažiau darbo vietų, nedarbo lygis pakilo iki 9,5 %. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ketverius metus iš eilės. Valstybės skola, 1991 m. sudariusi apie 40 % BVP, nuo 2002 m. viršija Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę. |
| --- | --- |

2)

Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo 1,4 % per metus, t. y. daugiau nei puse procentinio punkto atsilikdamas nuo euro zonos vidurkio. Per šį laikotarpį augimo potencialas nuolat mažėjo. Ekonominę veiklą skatino klestintis eksportas, tačiau stabdė vangi vidaus paklausa. Po užsitęsusio sąstingio dešimtmečio pradžioje, paklausa ir realusis BVP trumpam išaugo 2000 m. ir 2004 m., bet vėliau vėl sumažėjo. Sukuriant mažiau darbo vietų, nedarbo lygis pakilo iki 9,5 %. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ketverius metus iš eilės. Valstybės skola, 1991 m. sudariusi apie 40 % BVP, nuo 2002 m. viršija Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę.

| 3) | 2003 m. sausio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo jį ištaisyti iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. komunikate Tarybai dėl „Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą“, Komisija priėjo prie išvados, kad tinkamu terminu perviršiniam deficitui ištaisyti turėtų būti laikomi 2005 m. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė tokiai nuomonei. 2006 m. kovo 14 d. Taryba nusprendė pranešti Vokietijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, kad ji imtųsi priemonių perviršiniam deficitui sumažinti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2008 m. laikotarpį, Taryba paragino Vokietiją: imtis reikiamų priemonių užtikrinant, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas 2005 m.; atlikti biudžeto koregavimą po 2005 m. ir imtis būtinų struktūrinių priemonių, kad iki programos laikotarpio pabaigos būtų pasiektas artimas subalansuotam biudžetas; tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma sveikatos priežiūros sistemos srityje. |
| --- | --- |

3)

2003 m. sausio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo jį ištaisyti iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. komunikate Tarybai dėl „Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą“, Komisija priėjo prie išvados, kad tinkamu terminu perviršiniam deficitui ištaisyti turėtų būti laikomi 2005 m. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė tokiai nuomonei. 2006 m. kovo 14 d. Taryba nusprendė pranešti Vokietijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, kad ji imtųsi priemonių perviršiniam deficitui sumažinti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2008 m. laikotarpį, Taryba paragino Vokietiją: imtis reikiamų priemonių užtikrinant, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas 2005 m.; atlikti biudžeto koregavimą po 2005 m. ir imtis būtinų struktūrinių priemonių, kad iki programos laikotarpio pabaigos būtų pasiektas artimas subalansuotam biudžetas; tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma sveikatos priežiūros sistemos srityje.

| 4) | Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje siekė 3,3 % BVP. Šie duomenys, kurių kokybę dar reikia įvertinti, grindžiami Vokietijos laikinuoju pranešimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurį 2006 m. vasario 24 d. Vokietija pateikė Komisijai. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje 2005 m. buvo nustatytas 2,9 % BVP tikslas. |
| --- | --- |

4)

Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje siekė 3,3 % BVP. Šie duomenys, kurių kokybę dar reikia įvertinti, grindžiami Vokietijos laikinuoju pranešimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurį 2006 m. vasario 24 d. Vokietija pateikė Komisijai. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje 2005 m. buvo nustatytas 2,9 % BVP tikslas.

| 5) | Atnaujinta Vokietijos stabilumo programa buvo pateikta 2006 m. vasario 22 d. Programa apima laikotarpį nuo 2005 iki 2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu (2). |
| --- | --- |

5)

Atnaujinta Vokietijos stabilumo programa buvo pateikta 2006 m. vasario 22 d. Programa apima laikotarpį nuo 2005 iki 2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu (2).

| 6) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki 1,4 % 2006 m., augant ir vidaus paklausai. Po sulėtėjimo iki 1 % 2007 m., vėliau vėl numatomas augimas — 2005–2009 m. vidutinis augimas turėtų siekti 1,5 %. Šiai augimo krypčiai įtaką daro naujosios koalicinės vyriausybės priimtos politikos priemonės. Remiantis dabar turima informacija pamatinis scenarijus atrodo tikėtinas, tačiau vėlesniais programos laikotarpio metais jis gali būti šiek tiek palankesnis. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios. |
| --- | --- |

6)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki 1,4 % 2006 m., augant ir vidaus paklausai. Po sulėtėjimo iki 1 % 2007 m., vėliau vėl numatomas augimas — 2005–2009 m. vidutinis augimas turėtų siekti 1,5 %. Šiai augimo krypčiai įtaką daro naujosios koalicinės vyriausybės priimtos politikos priemonės. Remiantis dabar turima informacija pamatinis scenarijus atrodo tikėtinas, tačiau vėlesniais programos laikotarpio metais jis gali būti šiek tiek palankesnis. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios.

| 7) | Programoje nustatytas pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Siekiant šio tikslo, programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą, tuo pat metu gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Programoje numatoma ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m. Konkrečiai, atnaujintoje programoje 2006 m. ir 2007 m. numatomas atitinkamai 3,3 % ir 2,5 % BVP nominalusis deficitas. Toliau numatoma, kad deficitas mažės 0,5 procentinio punkto BVP per metus, o 2009 m. pasieks 1,5 % BVP. Biudžeto koregavimas yra pagrįstas įplaukomis ir išlaidomis. Programoje socialinių išlaidų apribojimas laikomas pagrindiniu konsolidavimo strategijos elementu. Įplaukų dalyje mokesčių padidėjimą iš esmės kompensuos socialinių įmokų dalies sumažinimas. Numatoma, kad viešųjų investicijų dalis BVP liks tokia pati. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, koregavimo strategija iš esmės liko tokia pati. Vis dėlto numatoma, kad deficito santykis kiekvienais metais bus didesnis maždaug 0,5 procentinio punkto, o 2006 m. — dar didesnis nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. |
| --- | --- |

7)

Programoje nustatytas pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Siekiant šio tikslo, programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą, tuo pat metu gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Programoje numatoma ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m. Konkrečiai, atnaujintoje programoje 2006 m. ir 2007 m. numatomas atitinkamai 3,3 % ir 2,5 % BVP nominalusis deficitas. Toliau numatoma, kad deficitas mažės 0,5 procentinio punkto BVP per metus, o 2009 m. pasieks 1,5 % BVP. Biudžeto koregavimas yra pagrįstas įplaukomis ir išlaidomis. Programoje socialinių išlaidų apribojimas laikomas pagrindiniu konsolidavimo strategijos elementu. Įplaukų dalyje mokesčių padidėjimą iš esmės kompensuos socialinių įmokų dalies sumažinimas. Numatoma, kad viešųjų investicijų dalis BVP liks tokia pati. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, koregavimo strategija iš esmės liko tokia pati. Vis dėlto numatoma, kad deficito santykis kiekvienais metais bus didesnis maždaug 0,5 procentinio punkto, o 2006 m. — dar didesnis nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje.

| 8) | Remiantis programa, dėl iki 2007 m. ištaisyto perviršinio deficito 2005–2007 m. struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) pagerės daugiau nei vienu procentiniu punktu 2005–2007 m., ypač 2007 m. Numatyta, kad programos laikotarpiu pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės vidutiniškai 0,5 % BVP per metus, o 2008 m. ir 2009 m. — šiek tiek mažiau. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas — struktūrinis balansas, kurio vis dėlto nenumatoma pasiekti programos laikotarpiu. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei minimali kontrolinė užduotis (deficitas, sudarantis maždaug 1,75 % BVP), jį pasiekus susidarytų patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir II valiutų kurso mechanizmo valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nustatytas ribas ir jis yra šiek tiek didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Remiantis programa, dėl iki 2007 m. ištaisyto perviršinio deficito 2005–2007 m. struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) pagerės daugiau nei vienu procentiniu punktu 2005–2007 m., ypač 2007 m. Numatyta, kad programos laikotarpiu pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės vidutiniškai 0,5 % BVP per metus, o 2008 m. ir 2009 m. — šiek tiek mažiau. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas — struktūrinis balansas, kurio vis dėlto nenumatoma pasiekti programos laikotarpiu. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei minimali kontrolinė užduotis (deficitas, sudarantis maždaug 1,75 % BVP), jį pasiekus susidarytų patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir II valiutų kurso mechanizmo valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nustatytas ribas ir jis yra šiek tiek didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu.

| 9) | Manoma, kad 2006 m. biudžeto rezultatų rizika yra subalansuota. Vis dėlto nuo 2007 m. biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei numatyta programoje. Socialinių išlaidų apribojimas, kuris programoje nėra išsamiai išdėstytas, tačiau manoma, kad jis labai svarbus koreguojant biudžetą, priklauso nuo tikslaus planų įgyvendinimo. Palyginti su ankstesnėmis programomis, socialinės išlaidos buvo viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių neįgyvendinti biudžeto tikslai. Biudžeto tikslams kiltų pavojus, jei, kaip planuojama, socialinių įmokų būtų visiškai atsisakyta nepasiekus atitinkamų išlaidų tikslų. Be to, nepakankamas augimas gali būti susijęs su įplaukų trūkumu, kurį gali būti sunku kompensuoti toliau mažinant išlaidas, siekiant išlaikyti numatytą deficito santykio strategiją. Toliau programoje informuojama apie įmonių pelno mokesčio sistemos reformą iki 2008 m., sveikatos ir ilgalaikės priežiūros draudimo reformą, kuri, jei nebus visiškai finansuojama kaip numatyta programoje, gali turėti neigiamos įtakos deficitui trumpalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

9)

Manoma, kad 2006 m. biudžeto rezultatų rizika yra subalansuota. Vis dėlto nuo 2007 m. biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei numatyta programoje. Socialinių išlaidų apribojimas, kuris programoje nėra išsamiai išdėstytas, tačiau manoma, kad jis labai svarbus koreguojant biudžetą, priklauso nuo tikslaus planų įgyvendinimo. Palyginti su ankstesnėmis programomis, socialinės išlaidos buvo viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių neįgyvendinti biudžeto tikslai. Biudžeto tikslams kiltų pavojus, jei, kaip planuojama, socialinių įmokų būtų visiškai atsisakyta nepasiekus atitinkamų išlaidų tikslų. Be to, nepakankamas augimas gali būti susijęs su įplaukų trūkumu, kurį gali būti sunku kompensuoti toliau mažinant išlaidas, siekiant išlaikyti numatytą deficito santykio strategiją. Toliau programoje informuojama apie įmonių pelno mokesčio sistemos reformą iki 2008 m., sveikatos ir ilgalaikės priežiūros draudimo reformą, kuri, jei nebus visiškai finansuojama kaip numatyta programoje, gali turėti neigiamos įtakos deficitui trumpalaikiu laikotarpiu.

| 10) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje numatytos biudžeto kryptys atitinka perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m. Tačiau neatrodo, jog to pakaks, kad būtų užtikrintos pakankamai patikimos ribos, esant įprastiems makroekonominiams svyravimams neleidžiančios viršyti 3 % BVP deficito ribos iki priešpaskutinių programos laikotarpio metų. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir II valiutų kurso mechanizmo valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę; patikslinimas turėtų būti didesnis ekonominio pakilimo laikotarpiu ir mažesnis — nuosmukio laikotarpiu. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje numatytos biudžeto kryptys atitinka perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m. Tačiau neatrodo, jog to pakaks, kad būtų užtikrintos pakankamai patikimos ribos, esant įprastiems makroekonominiams svyravimams neleidžiančios viršyti 3 % BVP deficito ribos iki priešpaskutinių programos laikotarpio metų. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir II valiutų kurso mechanizmo valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę; patikslinimas turėtų būti didesnis ekonominio pakilimo laikotarpiu ir mažesnis — nuosmukio laikotarpiu.

| 11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 67,5 % BVP, t. y. buvo didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2006 m. skolos santykis išaugs iki maždaug 69 % BVP, o programos laikotarpio pabaigoje sumažės iki 67 %. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, skolos santykis negali pakankamai sumažėti ir priartėti prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 67,5 % BVP, t. y. buvo didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2006 m. skolos santykis išaugs iki maždaug 69 % BVP, o programos laikotarpio pabaigoje sumažės iki 67 %. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, skolos santykis negali pakankamai sumažėti ir priartėti prie pamatinės vertės.

| 12) | Atsižvelgiant į viešųjų finansų tvarumą, manoma, kad Vokietijoje yra vidutinė rizika dėl numatytų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei (3). Ankstesniais metais vykdytos struktūrinės reformos, visų pirma pensijų reforma, padėjo sumažinti viešųjų išlaidų didėjimą ateityje. Atsižvelgiant į dabartinį valdžios sektoriaus bendrosios skolos dydį, viršijantį Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir esamą didelį struktūrinį deficitą, programos laikotarpiu reikia tiksliai įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, kad būtų sumažinta ilgalaikio tvarumo rizika. |
| --- | --- |

12)

Atsižvelgiant į viešųjų finansų tvarumą, manoma, kad Vokietijoje yra vidutinė rizika dėl numatytų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei (3). Ankstesniais metais vykdytos struktūrinės reformos, visų pirma pensijų reforma, padėjo sumažinti viešųjų išlaidų didėjimą ateityje. Atsižvelgiant į dabartinį valdžios sektoriaus bendrosios skolos dydį, viršijantį Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir esamą didelį struktūrinį deficitą, programos laikotarpiu reikia tiksliai įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, kad būtų sumažinta ilgalaikio tvarumo rizika.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. jungtines gaires. Visų pirma Vokietija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų siekdama pagerinti viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Jei socialinės apsaugos sistemos išlaidų apribojimas būtų įgyvendintas kaip numatyta, viešųjų išlaidų struktūra būtų palankiau orientuota į augimą skatinančias veiklos rūšis pagal Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. jungtines gaires. Visų pirma Vokietija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų siekdama pagerinti viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Jei socialinės apsaugos sistemos išlaidų apribojimas būtų įgyvendintas kaip numatyta, viešųjų išlaidų struktūra būtų palankiau orientuota į augimą skatinančias veiklos rūšis pagal Lisabonos strategiją.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimui, 2005 m. gruodžio 7 d. pateiktoje Vokietijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šeši pagrindiniai uždaviniai: žinių visuomenė; rinkos veikimas ir konkurencingumas; verslo aplinka; viešųjų finansų tvarumas (įskaitant tvarų augimą ir socialinę apsaugą); ekologinės inovacijos ir darbo rinkos perorientavimas. Apskritai stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui plačiai atsispindi stabilumo programos biudžeto prognozėse. Be Nacionalinės reformų programos turinio, stabilumo programoje, kuri yra federalinės sistemos reformos dalis, taip pat numatoma, kad galimos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo paktą būtų skirtos pagal taisykles skirtingiems valdžios lygiams. Tai būtų įtraukta į Vokietijos Konstituciją. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimui, 2005 m. gruodžio 7 d. pateiktoje Vokietijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šeši pagrindiniai uždaviniai: žinių visuomenė; rinkos veikimas ir konkurencingumas; verslo aplinka; viešųjų finansų tvarumas (įskaitant tvarų augimą ir socialinę apsaugą); ekologinės inovacijos ir darbo rinkos perorientavimas. Apskritai stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui plačiai atsispindi stabilumo programos biudžeto prognozėse. Be Nacionalinės reformų programos turinio, stabilumo programoje, kuri yra federalinės sistemos reformos dalis, taip pat numatoma, kad galimos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo paktą būtų skirtos pagal taisykles skirtingiems valdžios lygiams. Tai būtų įtraukta į Vokietijos Konstituciją.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba pritaria vyriausybės suteiktai pirmenybei biudžeto konsolidavimui, kaip nustatyta programoje, bet pabrėžia, kad esama rizikos, susijusios su biudžeto tikslų pasiekimu ir viešųjų finansų ilgalaikiu tvarumu. Be to, atsižvelgdama į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, Taryba ragina Vokietiją:

| — | užtikrinti numatytą struktūrinį koregavimą mažiausiai vienu procentiniu punktu 2006–2007 m., kad vėliausiai iki 2007 m. patikimai ir tvariai valdžios sektoriaus biudžeto deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP; |
| --- | --- |

—

užtikrinti numatytą struktūrinį koregavimą mažiausiai vienu procentiniu punktu 2006–2007 m., kad vėliausiai iki 2007 m. patikimai ir tvariai valdžios sektoriaus biudžeto deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP;

| — | ištaisius perviršinį deficitą, greitai pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą sumažinant struktūrinį balansą mažiausiai 0,5 procentinio punkto per metus, ypač griežtai įgyvendinant numatytą išlaidų apribojimą, kad būtų galima vykdyti numatytą socialinių įmokų dalies sumažinimą, ir užtikrinant, kad numatyta įmonių pelno mokesčio reforma nekeltų pavojaus fiskaliniam konsolidavimui; |
| --- | --- |

—

ištaisius perviršinį deficitą, greitai pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą sumažinant struktūrinį balansą mažiausiai 0,5 procentinio punkto per metus, ypač griežtai įgyvendinant numatytą išlaidų apribojimą, kad būtų galima vykdyti numatytą socialinių įmokų dalies sumažinimą, ir užtikrinant, kad numatyta įmonių pelno mokesčio reforma nekeltų pavojaus fiskaliniam konsolidavimui;

| — | įgyvendinti planuotą federalinės sistemos reformą siekiant pagerinti biudžeto struktūrą ir taip prisidėti užtikrinant, kad biudžeto tikslai būtų pasiekti visuose valdžios lygiuose. |
| --- | --- |

—

įgyvendinti planuotą federalinės sistemos reformą siekiant pagerinti biudžeto struktūrą ir taip prisidėti užtikrinant, kad biudžeto tikslai būtų pasiekti visuose valdžios lygiuose.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis % ) | 2006 m. vasario mėn. SP | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| SVKI infliacija
  (%) | 2006 m. vasario mėn. SP | — | — | — | — | — | — |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | — | — | — | — | — | — |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP %) | 2006 m. vasario mėn. SP  (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP  (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP  (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Struktūrinis balansas  (5)

  (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP  (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | — | — | — | — | — | — |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM), darant prielaidą, kad politika nesikeis kol naujoji vyriausybė pradės darbą 2005 m. lapkričio mėn. Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

Realusis BVP

(pokytis % )

2006 m. vasario mėn. SP

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

2005 m. lapkričio mėn. KOM (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

1,8

1,7

1,75

2

—

—

SVKI infliacija

(%)

2006 m. vasario mėn. SP

—

—

—

—

—

—

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

—

—

—

—

—

—

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP %)

2006 m. vasario mėn. SP  (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP  (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2006 m. vasario mėn. SP

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Pirminis balansas

(% BVP)

2006 m. vasario mėn. SP

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2006 m. vasario mėn. SP  (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Struktūrinis balansas  (5)

(% BVP)

2006 m. vasario mėn. SP  (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

—

—

—

—

—

—

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2006 m. vasario mėn. SP

65,5

67,5

69

68,5

68

67

2005 m. lapkričio mėn. KOM (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

2004 m. gruodžio mėn. SP

65,5

66

66

65,5

65

—

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM), darant prielaidą, kad politika nesikeis kol naujoji vyriausybė pradės darbą 2005 m. lapkričio mėn. Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kaip ir ankstesniais metais, atnaujintoje programoje pateikiami tik apytiksliai duomenys ir kartais vėlesnių programos laikotarpio metų laikotarpių vidurkiai. Programoje pateikiami ne visi privalomi ir nepateikiami neprivalomi duomenys, nurodyti naujajame elgesio kodekse (visų pirma nėra duomenų apie nedarbą, sektorių balansus ir mokestinių pajamų klasifikaciją).

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(6)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,1 % BVP 2005 m.).

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę.

(8)  Remiantis numatomu 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % ir 1,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.

(9)  Remiantis pirminiais vertinimais, 2005 m. augimas sudarė 0,9 %. 2006 m. vasario 21 d. Komisijos tarnybų laikinojoje prognozėje numatomas 1,5 % augimas 2006 m.

(10)  Santykis buvo apskaičiuotas naudojant BVP laikotarpius pagal seną metodą paskirstant netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas naudotojams, todėl duomenys nėra tiesiogiai palyginami.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM), darant prielaidą, kad politika nesikeis kol naujoji vyriausybė pradės darbą 2005 m. lapkričio mėn. Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/10

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos Ispanijos stabilumo programos 2005–2008 m.

(2006/C 82/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Ispanijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2008 m. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Ispanijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2008 m.

| 2) | Ispanijos realusis BVP, vidutiniškai didėjęs po 3

  % per metus, buvo vienas didžiausių ES per pastaruosius dešimt metų. Darbo vietų kūrimas (didėjantis po 3

  % per metus), skatino spartų augimą. Bet Ispanija atsiliko nuo euro zonos našumo augimo srityje (

  % palyginti su 1 % euro zonoje). Nors 2004 m. SVKI infliacija mažėjo ir priartėjo prie 3 %, ji išliko didesnė nei euro zonos vidurkis. Didesnė infliacija ir mažesnis našumo augimas nei pagrindinių (prekybos) partnerių lėmė konkurencingumo praradimą, o tai kartu su didele vidaus paklausa prisidėjo prie išorės padėties pablogėjimo — 2005 m. buvo pasiektas 6

  % BVP deficitas. Antroje dešimtojo dešimtmečio pusėje vykęs fiskalinis konsolidavimas prisidėjo apribojant tokius pokyčius. |
| --- | --- |

2)

Formula

Formula

Formula

Formula

| 3) | 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą stabilumo programą, taip pat apimančią 2004–2008 m., Taryba paragino Ispaniją imtis priemonių, kurios neleistų atsirasti netvarioms tendencijoms, ypač dėl visapusės pensijų sistemos reformos, kurios tikslas — labiau suderinti įmokas ir pensijų išmokas. |
| --- | --- |

3)

2005 m. kovo 8 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą stabilumo programą, taip pat apimančią 2004–2008 m., Taryba paragino Ispaniją imtis priemonių, kurios neleistų atsirasti netvarioms tendencijoms, ypač dėl visapusės pensijų sistemos reformos, kurios tikslas — labiau suderinti įmokas ir pensijų išmokas.

| 4) | Biudžeto įvykdymo 2005 m. klausimu manoma, kad bendras valdžios sektoriaus perteklius pasieks 1 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognoze — 0,2 % BVP ir ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 0,1 % BVP. Pasiektų geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų priežastis — didesnės nei planuotos pajamos ir tai, kad centrinės valdžios išlaidų ribos tikriausiai nebus viršytos. |
| --- | --- |

4)

Biudžeto įvykdymo 2005 m. klausimu manoma, kad bendras valdžios sektoriaus perteklius pasieks 1 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognoze — 0,2 % BVP ir ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 0,1 % BVP. Pasiektų geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų priežastis — didesnės nei planuotos pajamos ir tai, kad centrinės valdžios išlaidų ribos tikriausiai nebus viršytos.

| 5) | Nauja programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus keturioms savaitėms po elgesio kodekse nustatyto galutinio termino — gruodžio 1 d. |
| --- | --- |

5)

Nauja programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus keturioms savaitėms po elgesio kodekse nustatyto galutinio termino — gruodžio 1 d.

| 6) | Prognozuojama, kad programos laikotarpiu BVP didės apie 3

  %. Numatoma, kad BVP tvarumą rems vidaus paklausa, nors privataus ir viešojo vartojimo bei gyvenamojo būsto statybos augimas turėtų sulėtėti. Neigiama išorės sektoriaus įtaka turėtų mažėti, tačiau prognozuojama, kad grynasis užsienio skolinimasis toliau didės ir 2008 m. viršys 8 % BVP. Infliacija turėtų nuo 3

  % 2005 m. sumažėti iki 2

  % 2008 m. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, šis makroekonominis scenarijus atrodo įtikinamai, nors išorės sektoriaus poveikis augimui gali būti didesnis ir todėl išorės padėtis gali sparčiau blogėti, o infliacija gali didėti. |
| --- | --- |

6)

Formula

Formula

Formula

| 7) | Atnaujintos programos tikslai: i) išlaikyti biudžeto stabilumą ekonominio ciklo metu atsižvelgiant į vykstančią biudžeto stabilumo įstatymų reformą, ii) teikti pirmenybę veiksmingoms viešosioms išlaidoms ir politikos kryptims, kurių tikslas — gerinti viešųjų finansų kokybę ir iii) užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, kaip būtiną priemonę, leisiančią garantuoti socialinių išlaidų pakankamumą ir tvarumą. Planuojama, kad bendro valdžios sektoriaus biudžeto balanso perteklius nuo 1 % BVP 2005 m. sumažės iki maždaug

  % 2008 m. Pirminio pertekliaus grafikas yra panašus — nuo 2

  % 2005 m. mažėja iki 2 % 2008 m. Dėl paskelbtos, bet išsamiai nesuformuotos tiesioginių mokesčių reformos mokestinės įplaukos programos laikotarpiu sumažėtų

  % BVP, išlaidos turėtų nepakisti. Ankstesnėje atnaujintoje programoje buvo prognozuojamas mažesnis, bet augantis perteklius. Skirtumas tarp dviejų atnaujintų variantų — daug geresnis nei buvo prognozuota prieš metus 2004 m. deficito rezultatas, įskaitant perkėlimo poveikį per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

Formula

| 8) | Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų atliktais skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, struktūriniame balanse (t. y. pagal ciklą pakoreguotas bendras valdžios sektoriaus biudžetas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), turėtų būti apie 1

  % BVP perteklius, kuris išliks stabilus 2005–2007 m. 2008 m. jis turėtų sumažėti iki maždaug 1 % stipriai mažėjant numatomam neigiamam gamybos apimties atotrūkiui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra subalansuotos struktūros biudžetas, taip pat numatoma išlaikyti programos vidutinės trukmės tikslą atitinkantį struktūrinį balansą esant pakankamai patikimai ribai visą programos laikotarpį. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nustatytas ribas, ir juo reikalaujama daugiau, nei numatoma pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą per ilgą laikotarpį. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Su biudžeto tikslais siejama rizika atrodo iš esmės subalansuota. Atnaujintoje programoje pateikiamos biudžeto prognozės paremtos patikimomis augimo prielaidomis, yra žemesnės nei dabartinės potencialaus BVP augimo prognozės ir atitinka Komisijos tarnybų prognozes dėl 2005 m. rudens. |
| --- | --- |

9)

Su biudžeto tikslais siejama rizika atrodo iš esmės subalansuota. Atnaujintoje programoje pateikiamos biudžeto prognozės paremtos patikimomis augimo prielaidomis, yra žemesnės nei dabartinės potencialaus BVP augimo prognozės ir atitinka Komisijos tarnybų prognozes dėl 2005 m. rudens.

| 10) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatomos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi iki 2008 m., kaip numatyta programoje. Biudžeto kryptyse taip pat numatoma pakankama atsargumo riba, kad deficitas neviršytų 3 % BVP ribinės vertės esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams 2005–2008 m. Fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą, nes jos nėra suderintos su ciklu. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatomos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi iki 2008 m., kaip numatyta programoje. Biudžeto kryptyse taip pat numatoma pakankama atsargumo riba, kad deficitas neviršytų 3 % BVP ribinės vertės esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams 2005–2008 m. Fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą, nes jos nėra suderintos su ciklu.

| 11) | Numatoma, kad skolos santykis nuo 43 % BVP 2005 m. sumažės iki 36 % BVP 2008 m., t. y. išliks gerokai mažesnis, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Pagrindinė skolos mažinimo priemonė programoje — numatomas didelis pirminio balanso perteklius. Atnaujintoje programoje numatoma skolos mažinimo strategija iš esmės atrodo įtikinama. |
| --- | --- |

11)

Numatoma, kad skolos santykis nuo 43 % BVP 2005 m. sumažės iki 36 % BVP 2008 m., t. y. išliks gerokai mažesnis, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Pagrindinė skolos mažinimo priemonė programoje — numatomas didelis pirminio balanso perteklius. Atnaujintoje programoje numatoma skolos mažinimo strategija iš esmės atrodo įtikinama.

| 12) | Atrodo, kad Ispanija susiduria su vidutine viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu. Šiuo metu palanki biudžeto būklė, įskaitant skolos būklę ir turto kaupimą Socialinės apsaugos rezervo fonde, padeda šiek tiek atsverti numatomą išlaidų pensijoms padidėjimą. Tačiau didelis šių išlaidų padidėjimas per prognozuojamą laikotarpį rodo, kad paskelbtų socialinės apsaugos reformos priemonių, kurių tikslas — apriboti visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, ypač susijusį su pensijomis, įgyvendinimas būtų svarbus elementas mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką. |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad Ispanija susiduria su vidutine viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu. Šiuo metu palanki biudžeto būklė, įskaitant skolos būklę ir turto kaupimą Socialinės apsaugos rezervo fonde, padeda šiek tiek atsverti numatomą išlaidų pensijoms padidėjimą. Tačiau didelis šių išlaidų padidėjimas per prognozuojamą laikotarpį rodo, kad paskelbtų socialinės apsaugos reformos priemonių, kurių tikslas — apriboti visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, ypač susijusį su pensijomis, įgyvendinimas būtų svarbus elementas mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. jungtines gaires. Visų pirma programoje pateiktos fiskalinės kryptys užtikrina biudžeto vidutinės trukmės tikslo laikymąsi, nesuderinamumo su ciklu vengimą ir turėtų padėti išspręsti rizikos, susijusios su potencialiu išorės disbalansu, padidėjimo problemą. Biudžeto strategijoje prioritetas teikiamas priemonėms, didinančioms našumą ir skatinančioms fizinio, žmogiškojo ir žinių kapitalo kaupimą. 2005 m. lapkričio 10 d. socialiniams partneriams buvo pateiktas didelis socialinės apsaugos sistemos reformų paketas. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. jungtines gaires. Visų pirma programoje pateiktos fiskalinės kryptys užtikrina biudžeto vidutinės trukmės tikslo laikymąsi, nesuderinamumo su ciklu vengimą ir turėtų padėti išspręsti rizikos, susijusios su potencialiu išorės disbalansu, padidėjimo problemą. Biudžeto strategijoje prioritetas teikiamas priemonėms, didinančioms našumą ir skatinančioms fizinio, žmogiškojo ir žinių kapitalo kaupimą. 2005 m. lapkričio 10 d. socialiniams partneriams buvo pateiktas didelis socialinės apsaugos sistemos reformų paketas.

| 14) | 2005 m. spalio 13 d. pateiktoje Ispanijos nacionalinėje reformų programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją, nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) skolos ir BVP santykio sumažinimas iki 34 % 2010 m. ir ii) santykinis veiksmingų išlaidų (pvz., infrastruktūrai, moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, geresniam švietimui ir žmogiškajam kapitalui) padidinimas. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui pakankamai atspindimas stabilumo programos biudžeto prognozėse. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. |
| --- | --- |

14)

2005 m. spalio 13 d. pateiktoje Ispanijos nacionalinėje reformų programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją, nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) skolos ir BVP santykio sumažinimas iki 34 % 2010 m. ir ii) santykinis veiksmingų išlaidų (pvz., infrastruktūrai, moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, geresniam švietimui ir žmogiškajam kapitalui) padidinimas. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui pakankamai atspindimas stabilumo programos biudžeto prognozėse. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba atkreipia dėmesį, kad biudžeto būklė yra iš esmės patikima, o biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Atsižvelgiant į didėjantį išorės disbalansą, svarbu išlaikyti tvirtą biudžeto būklę. Taryba ragina Ispaniją įgyvendinti numatytas priemones, kad būtų išspręsta gyventojų senėjimo ilgalaikio poveikio biudžetui problema.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| SVKI infliacija (7)

  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (% potencialaus BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP  (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Bendras valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP  (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Struktūrinis balansas (4)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Nėra duomenų |
| 2005 m. gruodžio mėn. SP  (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

SVKI infliacija (7)

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,4

3,7

3,4

2,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Gamybos apimties atotrūkis

(% potencialaus BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP  (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Bendras valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,0

2,1

1,9

1,3

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP  (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Struktūrinis balansas (4)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

Nėra duomenų

2005 m. gruodžio mėn. SP  (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

46,9

44,2

41,9

40,7

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje pateikti ne visi privalomi duomenys (trūksta duomenų apie palūkanų normas, kolektyvinį vartojimą ir prognozuojamą socialinių pervedimų bendrą sumą), taip pat nepateikti visi neprivalomi duomenys, numatyti naujame elgesio kodekse.

(3)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(4)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(5)  Vienkartinės ir laikinosios priemonės pateikiamos pagal programą (Nacionalinės geležinkelių bendrovės RENFE skolos perėmimas (0,7 % BVP) ir valstybės televizijos RTVE skolos perėmimas (0,1 % BVP) 2004 m.).

(6)  Pagal pirmuosius skaičiavimus 2005 m. augimas buvo 3,4 %. Pagal 2006 m. vasario 21 d. Komisijos tarnybų laikiną prognozę 2006 m. numatomas 3,1 % augimas.

(7)  Privataus vartojimo defliatorius.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/14

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2009 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2006/C 82/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2005–2009 m. Prancūzijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2005–2009 m. Prancūzijos stabilumo programą.

| 2) | Per pastarąjį dešimtmetį Prancūzijos BVP augimas sudarė 2,3 % — t. y. buvo artimas euro zonos vidurkiui. Nuo 1998 m. dėl pakankamai didelės vidaus paklausos BVP buvo maždaug puse procentinio punkto didesnis. Nepaisant pakankamai gerų šio laikotarpio rezultatų, užimtumo lygis padidėjo tik nežymiai, o nedarbo lygis išliko aukštas, nors neseniai jis sumažėjo: nuo 10,2 % 2005 m. kovo mėn. iki 9,5 % 2006 m. sausio mėn. Po to, kai 1993 m. deficitas pasiekė rekordinį 6 % BVP lygį, biudžeto būklė pagerėjo, ir nuo 1997 m. Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė nėra viršijama. Tačiau, pablogėjus biudžeto būklei — iš dalies dėl augimo sulėtėjimo — nuo 2002 m. vėl buvo viršyta pamatinė vertė. Nuo 2004 m. deficito santykis mažėja. |
| --- | --- |

2)

Per pastarąjį dešimtmetį Prancūzijos BVP augimas sudarė 2,3 % — t. y. buvo artimas euro zonos vidurkiui. Nuo 1998 m. dėl pakankamai didelės vidaus paklausos BVP buvo maždaug puse procentinio punkto didesnis. Nepaisant pakankamai gerų šio laikotarpio rezultatų, užimtumo lygis padidėjo tik nežymiai, o nedarbo lygis išliko aukštas, nors neseniai jis sumažėjo: nuo 10,2 % 2005 m. kovo mėn. iki 9,5 % 2006 m. sausio mėn. Po to, kai 1993 m. deficitas pasiekė rekordinį 6 % BVP lygį, biudžeto būklė pagerėjo, ir nuo 1997 m. Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė nėra viršijama. Tačiau, pablogėjus biudžeto būklei — iš dalies dėl augimo sulėtėjimo — nuo 2002 m. vėl buvo viršyta pamatinė vertė. Nuo 2004 m. deficito santykis mažėja.

| 3) | 2003 m. birželio 3 d. Taryba nusprendė, kad Prancūzijoje yra perviršinis deficitas, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo ištaisyti jį iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. komunikate Tarybai „Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“, Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. turėtų būti laikomi tinkamu terminu perviršiniam deficitui ištaisyti. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė šiai nuomonei. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos 2004–2008 m. stabilumo programos Taryba paragino Prancūziją imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad 2005 m. perviršinis deficitas būtų ištaisytas ir po to būtų tęsiamas biudžeto konsolidavimas, įgyvendinti struktūrines reformas ir kontroliuoti išlaidas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi programoje nustatytų su išlaidomis susijusių daugiamečių tikslų. |
| --- | --- |

3)

2003 m. birželio 3 d. Taryba nusprendė, kad Prancūzijoje yra perviršinis deficitas, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo ištaisyti jį iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. komunikate Tarybai „Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“, Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. turėtų būti laikomi tinkamu terminu perviršiniam deficitui ištaisyti. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė šiai nuomonei. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos 2004–2008 m. stabilumo programos Taryba paragino Prancūziją imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad 2005 m. perviršinis deficitas būtų ištaisytas ir po to būtų tęsiamas biudžeto konsolidavimas, įgyvendinti struktūrines reformas ir kontroliuoti išlaidas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi programoje nustatytų su išlaidomis susijusių daugiamečių tikslų.

| 4) | Biudžeto vykdymo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze, valdžios sektoriaus deficitas turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 2,9 % BVP deficitu ir šioje atnaujintoje programoje numatytu 3 % BVP deficitu. Nepaisant mažiau palankių makroekonominių sąlygų palyginti su ankstesne programa, remiantis naujais daliniais duomenimis tikėtina, kad 2005 m. deficitas galėjo sumažėti iki maždaug 3 % BVP, visų pirma dėl geresnės viešųjų išlaidų kontrolės, didelių nemokestinių pajamų ir pagal turto kainą nustatomų mokesčių, taip pat dėl papildomų pajamų gruodžio pabaigoje, gautų dėl pelno mokestį reglamentuojančių teisės aktų pakeitimo. Taip pat pažymėtina, kad deficito sumažinimas 2005 m. apėmė svarbias vienkartines priemones. |
| --- | --- |

4)

Biudžeto vykdymo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze, valdžios sektoriaus deficitas turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 2,9 % BVP deficitu ir šioje atnaujintoje programoje numatytu 3 % BVP deficitu. Nepaisant mažiau palankių makroekonominių sąlygų palyginti su ankstesne programa, remiantis naujais daliniais duomenimis tikėtina, kad 2005 m. deficitas galėjo sumažėti iki maždaug 3 % BVP, visų pirma dėl geresnės viešųjų išlaidų kontrolės, didelių nemokestinių pajamų ir pagal turto kainą nustatomų mokesčių, taip pat dėl papildomų pajamų gruodžio pabaigoje, gautų dėl pelno mokestį reglamentuojančių teisės aktų pakeitimo. Taip pat pažymėtina, kad deficito sumažinimas 2005 m. apėmė svarbias vienkartines priemones.

| 5) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). Atnaujinta programa dėl valdžios institucijų pageidavimo į sustiprintą skolos mažinimo strategiją įtraukti kai kuriuos pasiūlymus, kaip mažinti skolą, iš Pébereau parengtos ataskaitos (3), buvo pateikta praėjus 6 savaitėms nuo elgesio kodekse nurodyto gruodžio 1 d. termino. |
| --- | --- |

5)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). Atnaujinta programa dėl valdžios institucijų pageidavimo į sustiprintą skolos mažinimo strategiją įtraukti kai kuriuos pasiūlymus, kaip mažinti skolą, iš Pébereau parengtos ataskaitos (3), buvo pateikta praėjus 6 savaitėms nuo elgesio kodekse nurodyto gruodžio 1 d. termino.

| 6) | Programa apima du skirtingus makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijus: „mažo augimo“ scenarijų ir „didelio augimo“ scenarijų. „Mažo augimo“ scenarijus laikomas orientaciniu scenarijumi vertinant biudžeto projekcijas, nes, remiantis šiuo metu turima informacija, jis atrodo grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis. Pagal jį realusis BVP augs greičiau, nuo 1,5 %–2 % 2005 m. iki vidutiniškai 2

   % likusiu programos laikotarpiu. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Atnaujintoje programoje siekiama subalansuoti valstybės sąskaitas ir iki 2010 m. sumažinti valstybės skolos ir BVP santykį iki mažiau kaip 60 % pamatinės vertės. Programoje taip pat patvirtinama, kad 2005 m. deficitas turėtų būti sumažintas iki 3 % pamatinės vertės, o nuo 2006 m. deficitas turėtų būti dar mažesnis. Programos laikotarpiu numatomas valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas 2 procentiniais punktais BVP iki 1,0 % BVP 2009 m. Numatoma, kad nuo 2007 m. būtų atkurtas pirminis perteklius. Kaip ir ankstesnėse atnaujintose programose, planuojamas konsolidavimas visų pirma orientuotas į išlaidas. Vidutinės trukmės strategija grindžiama daugiamečiais tikslais padidinti realias valdžios sektoriaus išlaidas — tai reikštų išlaidų ir BVP santykio sumažinimą. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje deficito sumažinimas buvo atidėtas, iš dalies dėl mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus ir mokesčių sumažinimo laikotarpio pradžioje. Vienkartinės priemonės turės įtakos deficito mažinimui ir 2006 m., bet ši įtaka bus mažesnė nei 2005 m. |
| --- | --- |

7)

Atnaujintoje programoje siekiama subalansuoti valstybės sąskaitas ir iki 2010 m. sumažinti valstybės skolos ir BVP santykį iki mažiau kaip 60 % pamatinės vertės. Programoje taip pat patvirtinama, kad 2005 m. deficitas turėtų būti sumažintas iki 3 % pamatinės vertės, o nuo 2006 m. deficitas turėtų būti dar mažesnis. Programos laikotarpiu numatomas valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas 2 procentiniais punktais BVP iki 1,0 % BVP 2009 m. Numatoma, kad nuo 2007 m. būtų atkurtas pirminis perteklius. Kaip ir ankstesnėse atnaujintose programose, planuojamas konsolidavimas visų pirma orientuotas į išlaidas. Vidutinės trukmės strategija grindžiama daugiamečiais tikslais padidinti realias valdžios sektoriaus išlaidas — tai reikštų išlaidų ir BVP santykio sumažinimą. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje deficito sumažinimas buvo atidėtas, iš dalies dėl mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus ir mokesčių sumažinimo laikotarpio pradžioje. Vienkartinės priemonės turės įtakos deficito mažinimui ir 2006 m., bet ši įtaka bus mažesnė nei 2005 m.

| 8) | Planuojama, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinas priemones), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, pagerės vidutiniškai 0,6 % BVP per metus. Valdžios institucijos nustatė struktūrinio balanso biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą, kurį numato pasiekti ne programos laikotarpiu, o iki 2010 m. Kadangi šis tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1

   % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų ilgalaikį gamybos apimties augimą. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Biudžeto vykdymo rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. 2006 m. neigiama rizika susidaro dėl makroekonominio scenarijaus ir dėl to, kad pajamos gali būti mažesnės, o vietos administravimo ir sveikatos priežiūros išlaidos — didesnės. Likusiam programos laikotarpiui atnaujintoje programoje nustatyti plataus užmojo tikslai yra tinkami. Išlaidų augimo taisyklių patobulinimas skirtinguose valdžios sektoriaus lygiuose pagerins viešųjų finansų priežiūrą ir padidins visų valstybės suinteresuotų subjektų atskaitingumą už išlaidų kontrolę. Teigiamai vertintina tvirta pozicija valstybės išlaidų srityje ir neseniai atliktas vykdymo mechanizmų sustiprinimas sveikatos priežiūros išlaidų srityje, pavyzdžiui, nuolatinio komiteto, sudaryto iš visų viešųjų finansų sektoriaus suinteresuotų subjektų atstovų, kuris būtų atsakingas už viešųjų išlaidų kontrolės ir skolos sumažinimo pasiūlymų parengimą, sukūrimas. Tačiau išlaidų kontrolė turės būti griežtai įgyvendinama, atsižvelgiant į rezultatus siekiant bendrų subalansuoto biudžeto tikslų. Nauji tikslai reiškia drastišką išlaidų apribojimą palyginti su ankstesniais tikslais; tam reikės toliau detalizuoti dideles struktūrines reformas, ypač susijusias su vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

9)

Biudžeto vykdymo rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. 2006 m. neigiama rizika susidaro dėl makroekonominio scenarijaus ir dėl to, kad pajamos gali būti mažesnės, o vietos administravimo ir sveikatos priežiūros išlaidos — didesnės. Likusiam programos laikotarpiui atnaujintoje programoje nustatyti plataus užmojo tikslai yra tinkami. Išlaidų augimo taisyklių patobulinimas skirtinguose valdžios sektoriaus lygiuose pagerins viešųjų finansų priežiūrą ir padidins visų valstybės suinteresuotų subjektų atskaitingumą už išlaidų kontrolę. Teigiamai vertintina tvirta pozicija valstybės išlaidų srityje ir neseniai atliktas vykdymo mechanizmų sustiprinimas sveikatos priežiūros išlaidų srityje, pavyzdžiui, nuolatinio komiteto, sudaryto iš visų viešųjų finansų sektoriaus suinteresuotų subjektų atstovų, kuris būtų atsakingas už viešųjų išlaidų kontrolės ir skolos sumažinimo pasiūlymų parengimą, sukūrimas. Tačiau išlaidų kontrolė turės būti griežtai įgyvendinama, atsižvelgiant į rezultatus siekiant bendrų subalansuoto biudžeto tikslų. Nauji tikslai reiškia drastišką išlaidų apribojimą palyginti su ankstesniais tikslais; tam reikės toliau detalizuoti dideles struktūrines reformas, ypač susijusias su vietos valdžios institucijomis.

| 10) | Jei pirmiau nurodyta rizika taptų realybe, siekiant tvariai ir nuolat mažinti deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, 2006 m. reikėtų papildomų priemonių. Numatytas struktūrinis koregavimas 2006 m. yra šiek tiek mažesnis nei 0,5 % BVP. Vėliau koregavimo tempas siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad euro zonoje ir VKM II valstybėse narėse metinis struktūrinis balansas turėtų pagerėti 0,5 % BVP. Nepaisant to, jei pirmiau nurodyta rizika taptų realybe, nebūtų užtikrinta, kad iki 2010 m. bus pasiekti vidutinės trukmės tikslai. Programoje nustatytos biudžeto kryptys turėtų užtikrinti pakankamas patikimumo ribas, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams programos laikotarpio pabaigoje nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. |
| --- | --- |

10)

Jei pirmiau nurodyta rizika taptų realybe, siekiant tvariai ir nuolat mažinti deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, 2006 m. reikėtų papildomų priemonių. Numatytas struktūrinis koregavimas 2006 m. yra šiek tiek mažesnis nei 0,5 % BVP. Vėliau koregavimo tempas siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad euro zonoje ir VKM II valstybėse narėse metinis struktūrinis balansas turėtų pagerėti 0,5 % BVP. Nepaisant to, jei pirmiau nurodyta rizika taptų realybe, nebūtų užtikrinta, kad iki 2010 m. bus pasiekti vidutinės trukmės tikslai. Programoje nustatytos biudžeto kryptys turėtų užtikrinti pakankamas patikimumo ribas, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams programos laikotarpio pabaigoje nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba.

| 11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 66 % ir viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 3 procentiniais punktais. Skolos santykio raida gali būti mažiau palanki nei numatyta programoje, visų pirma atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslams kylančią riziką. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, skolos santykis gali nepakankamai mažėti artėdamas prie pamatinės vertės. Tačiau vyriausybė neseniai paskelbė, kad visos su augimu susijusios mokestinės pajamos bus skirtos deficitui mažinti; toks sprendimas vertintinas teigiamai. |
| --- | --- |

11)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 66 % ir viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 3 procentiniais punktais. Skolos santykio raida gali būti mažiau palanki nei numatyta programoje, visų pirma atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslams kylančią riziką. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, skolos santykis gali nepakankamai mažėti artėdamas prie pamatinės vertės. Tačiau vyriausybė neseniai paskelbė, kad visos su augimu susijusios mokestinės pajamos bus skirtos deficitui mažinti; toks sprendimas vertintinas teigiamai.

| 12) | Atrodo, kad viešųjų finansų tvarumo požiūriu Prancūzijoje rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Neseniai įvykdytos reformos, ypač 2003 m. pensijų reforma, labai padėjo sumažinti tolesnį viešųjų išlaidų augimą, o nuo jų įgyvendinimo priklausys, ar pavyks pasiekti numatytus rezultatus. Dabartinė bendroji valdžios sektoriaus skola yra didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP vertė ir, jei padėtis nesikeis, dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito skola negalės būti sumažinta tiek, kiek reikia atsižvelgiant į visuomenės senėjimą. Todėl, nesant papildomų reformų, reikia tvirto biudžeto konsolidavimo siekiant sumažinti ilgalaikiam tvarumui keliamą riziką. |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad viešųjų finansų tvarumo požiūriu Prancūzijoje rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Neseniai įvykdytos reformos, ypač 2003 m. pensijų reforma, labai padėjo sumažinti tolesnį viešųjų išlaidų augimą, o nuo jų įgyvendinimo priklausys, ar pavyks pasiekti numatytus rezultatus. Dabartinė bendroji valdžios sektoriaus skola yra didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP vertė ir, jei padėtis nesikeis, dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito skola negalės būti sumažinta tiek, kiek reikia atsižvelgiant į visuomenės senėjimą. Todėl, nesant papildomų reformų, reikia tvirto biudžeto konsolidavimo siekiant sumažinti ilgalaikiam tvarumui keliamą riziką.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Visų pirma, Prancūzija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų, kad užtikrintų valdžios sektoriaus išlaidų mažėjimą ir pagerintų viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės arba ilgalaikiu laikotarpiu; tuo tarpu siekiant ištaisyti perviršinį deficitą gali prireikti papildomų priemonių. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Visų pirma, Prancūzija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų, kad užtikrintų valdžios sektoriaus išlaidų mažėjimą ir pagerintų viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės arba ilgalaikiu laikotarpiu; tuo tarpu siekiant ištaisyti perviršinį deficitą gali prireikti papildomų priemonių.

| 14) | Pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui užtikrinti 2005 m. lapkričio 7 d. pateiktoje Prancūzijos nacionalinėje reformų programoje (NRP) nustatomi trys pagrindiniai uždaviniai: a) sudaryti reikiamas sąlygas tvirtam ekonomikos augimui, įskaitant tvarius viešuosius finansus, b) sumažinti nedarbą ir padidinti užimtumo lygį ir c) sukurti žiniomis pagrįstą ekonomiką. Be to, potencialios gamybos apimties pagerinimas — labiausiai dėl vadinamojo atsarginio plano užimtumui didinti ir kitų darbo rinkos reformų — yra vienas iš trijų atnaujintoje programoje nustatytų Prancūzijos biudžeto strategijos ramsčių. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programa papildo šias priemones viešųjų finansų institucinių požymių pakeitimais, visų pirma nustato ir sustiprina išlaidų augimą reglamentuojančias taisykles visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose ir nustato suinteresuotų subjektų geresnio koordinavimo pagrindą. Tačiau stabilumo programos biudžeto projekcijose nėra pakankamai išsamiai nurodytas visų Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui. |
| --- | --- |

14)

Pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui užtikrinti 2005 m. lapkričio 7 d. pateiktoje Prancūzijos nacionalinėje reformų programoje (NRP) nustatomi trys pagrindiniai uždaviniai: a) sudaryti reikiamas sąlygas tvirtam ekonomikos augimui, įskaitant tvarius viešuosius finansus, b) sumažinti nedarbą ir padidinti užimtumo lygį ir c) sukurti žiniomis pagrįstą ekonomiką. Be to, potencialios gamybos apimties pagerinimas — labiausiai dėl vadinamojo atsarginio plano užimtumui didinti ir kitų darbo rinkos reformų — yra vienas iš trijų atnaujintoje programoje nustatytų Prancūzijos biudžeto strategijos ramsčių. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programa papildo šias priemones viešųjų finansų institucinių požymių pakeitimais, visų pirma nustato ir sustiprina išlaidų augimą reglamentuojančias taisykles visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose ir nustato suinteresuotų subjektų geresnio koordinavimo pagrindą. Tačiau stabilumo programos biudžeto projekcijose nėra pakankamai išsamiai nurodytas visų Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Taryba palankiai vertina Prancūzijos stabilumo programoje nustatytą tikslą teikti pirmenybę skolos mažinimui, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad yra rizika, susijusi su biudžeto tikslų pasiekimu ir viešųjų finansų ilgalaikiu tvarumu. Taip pat atsižvelgdama į 2005 m. sausio mėn. Tarybos patvirtintą 2004 m. gruodžio mėn. Komisijos komunikatą, Taryba ragina Prancūziją:

| — | užtikrinti būtiną struktūrinį koregavimą, kad patikimu ir tvariu būdu valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. būtų sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP ribos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti būtiną struktūrinį koregavimą, kad patikimu ir tvariu būdu valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. būtų sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP ribos;

| — | imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas planuojamas fiskalinis konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir pagerinti ilgalaikį tvarumą; ir |
| --- | --- |

—

imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas planuojamas fiskalinis konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir pagerinti ilgalaikį tvarumą; ir

| — | stiprinti valdžios sektoriaus subsektoriams nustatytų išlaidų taisyklių kontrolę ir vykdymą, kad būtų užtikrintas daugiamečių išlaidų plataus užmojo aukščiausių ribų laikymasis. |
| --- | --- |

—

stiprinti valdžios sektoriaus subsektoriams nustatytų išlaidų taisyklių kontrolę ir vykdymą, kad būtų užtikrintas daugiamečių išlaidų plataus užmojo aukščiausių ribų laikymasis.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, % ) | 2006 m. sausio mėn. SP  (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2006 m. sausio mėn. SP  (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP  (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (% potencialiojo BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP  (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP  (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. gruodžio mėn. SP  (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas  (5)

  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP  (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. SP | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realusis BVP

(pokytis, % )

2006 m. sausio mėn. SP  (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2006 m. sausio mėn. SP  (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,3

2,0

2,1

1,9

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP  (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(% potencialiojo BVP)

2006 m. sausio mėn. SP  (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. SP

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. SP

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. SP  (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. gruodžio mėn. SP  (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas  (5)

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. SP  (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. SP

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

65,1

66,5

67,1

68,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programoje pateikiami ne visi privalomi duomenys ir nepateikiami naujajame elgesio kodekse nurodyti neprivalomi duomenys. Nepateikti privalomi duomenys daugiausia susiję su trumpalaikių ir ilgalaikių palūkanų normų prielaidomis. Nepateikti neprivalomi duomenys daugiausia susiję su valdžios sektoriaus išlaidomis pagal funkcijas, viešųjų finansų ilgalaikio tvarumo duomenimis ir darbo rinkos pokyčiais.

(3)  2005 m. gruodžio mėn. viduryje paskelbta nepriklausomo komiteto, kurį Prancūzijos Vyriausybė paskyrė analizuoti valstybės skolą ir nustatyti skolos mažinimo galimybes, ataskaita.

(4)  Kitiems apskaičiavimams buvo naudojami atitinkami duomenys.

(5)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), išskyrus vienkartines ir kitas laikinas priemones.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus (0,6 % BVP 2005 m. (tariamai mažesnis skirtumas tarp struktūrinio ir pagal ciklą pakoreguoto deficito atsirado dėl suapvalinimo), 0,2 % BVP 2006 m.; visos mažinančios deficitą).

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,5 % BVP 2005 m. ir 0,2 % 2006 m.; visos mažinančios deficitą).

(9)  Remiantis numatytu potencialiu 2,3 % augimu 2004 m., 1,9 % — 2005 m., 2,2 % — 2006 m. ir 2,4 % — 2007–2009 m.

(10)  VKI pokytis vietoj SVKI.

(11)  Remiantis pirmaisiais skaičiavimais, 2005 m. augimas sudarė 1,4 %. Pagal 2006 m. vasario 21 d. Komisijos tarnybų tarpinę prognozę 2006 m. numatomas 1,9% augimas.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/19

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2008 m. Airijos stabilumo programos

(2006/C 82/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2008 m. laikotarpis. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2008 m. laikotarpis.

| 2) | Per pastarąjį dešimtmetį realusis BVP vienam gyventojui ir užimtumo lygis įspūdingai sparčiai augo. Taip pat pastaraisiais metais toliau augo ir Airijos ekonomika: kiek mažiau nei 5 % per metus — didžiausia augimo norma euro zonoje, o užimtumas — didėjo, infliacija sparčiai artėjo prie euro zonos vidurkio. Biudžeto pokyčiai: fiskalinė būklė iš esmės buvo gera, valdžios sektoriaus balansas beveik visais praėjusio dešimtmečio metais buvo perteklinis, o skolos santykis pastebimai mažėjo (iki mažesnio negu 30 % BVP 2005 m.). |
| --- | --- |

2)

Per pastarąjį dešimtmetį realusis BVP vienam gyventojui ir užimtumo lygis įspūdingai sparčiai augo. Taip pat pastaraisiais metais toliau augo ir Airijos ekonomika: kiek mažiau nei 5 % per metus — didžiausia augimo norma euro zonoje, o užimtumas — didėjo, infliacija sparčiai artėjo prie euro zonos vidurkio. Biudžeto pokyčiai: fiskalinė būklė iš esmės buvo gera, valdžios sektoriaus balansas beveik visais praėjusio dešimtmečio metais buvo perteklinis, o skolos santykis pastebimai mažėjo (iki mažesnio negu 30 % BVP 2005 m.).

| 3) | 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje 2004–2007 m. stabilumo programoje pateiktą biudžeto strategiją. Biudžeto įvykdymo 2005 m. klausimu, ankstesnėje programoje numatytas siektinas 0,8 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, tuo tarpu šioje atnaujintoje programoje numatomas 0,3 % perteklius, nepaisant to, kad augimas buvo sumažintas. Pajamos buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios 2005 m. pasiektas geresnis negu numatytas rezultatas. |
| --- | --- |

3)

2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje 2004–2007 m. stabilumo programoje pateiktą biudžeto strategiją. Biudžeto įvykdymo 2005 m. klausimu, ankstesnėje programoje numatytas siektinas 0,8 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, tuo tarpu šioje atnaujintoje programoje numatomas 0,3 % perteklius, nepaisant to, kad augimas buvo sumažintas. Pajamos buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios 2005 m. pasiektas geresnis negu numatytas rezultatas.

| 4) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). |
| --- | --- |

4)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2).

| 5) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo remiasi programa, numatoma, kad programos laikotarpiu realusis BVP ir toliau augs 4

   %–5 %. Remiantis dabar turima informacija, scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Nors šiuo metu turima informacija rodo, kad apskritai ekonomikos būklė gera, o tolesnis augimas bus tvirtas, vidutinės trukmės laikotarpiu makroekonominėje prognozėje įžvelgtina ir smukimo rizika. Visų pirma ji siejama su pasaulio ekonomikos perspektyvomis, atsižvelgiant į ekonomikos atvirumą; o pačioje šalyje — smunkant smarkiai išsiplėtusiai gyvenamajai statybai. Programoje pateikiamos SVKI infliacijos projekcijos gali būti ne itin palankios. |
| --- | --- |

5)

Formula

| 6) | Atnaujintoje programoje patvirtinamas Airijos vyriausybės įsipareigojimas išlaikyti patikimus viešuosius finansus. Po

   % BVP pertekliaus 2005 m., biudžeto strategijoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. bus 0,6 %, o dvejus paskutinius programos metus bus 0,8 % BVP. Pirminis perteklius nuo 1

   % BVP 2005 m. sumažės iki

   % 2006–2008 m. Pajamų ir BVP santykis vis mažės, o išlaidų santykis iš pradžių didės, ir tik programos laikotarpio pabaigoje vėl nukris iki 2005 m. dydžio. Prognozuojama, kad investicijų ir BVP santykis 2005–2008 m. padidės

  procentinio punkto BVP. Nors 2005 m. rezultatai buvo geresni negu tikėtasi, naujojoje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinami ankstesnėje programoje nustatyti biudžeto tikslai. |
| --- | --- |

6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| 7) | Po 2006 m. planuojamo fiskalinio išplėtimo planuojama, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą priderintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, likusiu programos laikotarpiu stabilizuosis ties apytiksliai 0,1 % BVP. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra struktūrinė beveik subalansuoto biudžeto būklė; per visą programos laikotarpį numatoma išlaikyti struktūrinę poziciją, atitinkančią programos vidutinės trukmės tikslą. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei minimali kontrolinė užduotis (deficitas, sudarantis apie 1 

   % BVP), jį pasiekus susidarytų pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą per ilgą laikotarpį. |
| --- | --- |

7)

Formula

| 8) | Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei numatyta programoje, ypač 2006 m. Pagal programoje pateikiamą pajamų prognozę galima būtų daryti atsargias prielaidas dėl mokesčių projekcijų, o išlaidų požiūriu, kapitalo išlaidos gali būti mažesnės negu planuoti asignavimai. Biudžeto tikslų rizika atnaujintoje programoje pateikiamose makroekonominėse projekcijose yra neutrali ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų vertinimą; tačiau biudžeto projekcijos gali ir nebūti tvirtos, jeigu pasitvirtins vidutinės trukmės laikotarpiu makroekonominėje prognozėje įžvelgtina smukimo rizika. |
| --- | --- |

8)

Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei numatyta programoje, ypač 2006 m. Pagal programoje pateikiamą pajamų prognozę galima būtų daryti atsargias prielaidas dėl mokesčių projekcijų, o išlaidų požiūriu, kapitalo išlaidos gali būti mažesnės negu planuoti asignavimai. Biudžeto tikslų rizika atnaujintoje programoje pateikiamose makroekonominėse projekcijose yra neutrali ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų vertinimą; tačiau biudžeto projekcijos gali ir nebūti tvirtos, jeigu pasitvirtins vidutinės trukmės laikotarpiu makroekonominėje prognozėje įžvelgtina smukimo rizika.

| 9) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Joje taip pat numatoma pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. |
| --- | --- |

9)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Joje taip pat numatoma pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams.

| 10) | Apskaičiuota, kad skolos santykis, kuris dešimtojo dešimtmečio pradžioje vis dar buvo šiek tiek mažesnis negu 100 % BVP, 2005 m. turėtų būti 28 % BVP — daug mažesnis negu Sutartyje numatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis stabilizuosis ties šia riba. Jeigu ne valdžios sektoriaus turtas nebūtų sukauptas Nacionaliniame pensijų rezervo fonde (NPRF), skolos santykis gerokai mažėtų visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

10)

Apskaičiuota, kad skolos santykis, kuris dešimtojo dešimtmečio pradžioje vis dar buvo šiek tiek mažesnis negu 100 % BVP, 2005 m. turėtų būti 28 % BVP — daug mažesnis negu Sutartyje numatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis stabilizuosis ties šia riba. Jeigu ne valdžios sektoriaus turtas nebūtų sukauptas Nacionaliniame pensijų rezervo fonde (NPRF), skolos santykis gerokai mažėtų visą programos laikotarpį.

| 11) | Atrodo, kad Airijos viešųjų finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Dabartinė patikima biudžeto būklė kartu su žemu skolos lygiu ir sukauptu turtu Nacionaliniame pensijų rezervo fonde iš dalies ilgalaikiu laikotarpiu padeda atsverti itin didėjančias su visuomenės senėjimu susijusias valdžios sektoriaus išlaidas, ypač pensijoms. Airija taip pat neseniai įgyvendino valstybės tarnautojų pensijų sistemos reformas ir valdžios įstaigos numato tolesnes priemones, kurios turėtų padėti užtikrinti tvaresnį valstybės tarnautojų pensijinio aprūpinimo pagrindą. Padeda tai, kad duotas įsipareigojimas stebėti, ar įmokų normos atitinkamos, vykdant reguliarias statistines peržiūras. Papildomų priemonių, skirtų palengvinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, įgyvendinimas ilgalaikiu laikotarpiu vis dėlto bus svarbus elementas mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką. |
| --- | --- |

11)

Atrodo, kad Airijos viešųjų finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Dabartinė patikima biudžeto būklė kartu su žemu skolos lygiu ir sukauptu turtu Nacionaliniame pensijų rezervo fonde iš dalies ilgalaikiu laikotarpiu padeda atsverti itin didėjančias su visuomenės senėjimu susijusias valdžios sektoriaus išlaidas, ypač pensijoms. Airija taip pat neseniai įgyvendino valstybės tarnautojų pensijų sistemos reformas ir valdžios įstaigos numato tolesnes priemones, kurios turėtų padėti užtikrinti tvaresnį valstybės tarnautojų pensijinio aprūpinimo pagrindą. Padeda tai, kad duotas įsipareigojimas stebėti, ar įmokų normos atitinkamos, vykdant reguliarias statistines peržiūras. Papildomų priemonių, skirtų palengvinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, įgyvendinimas ilgalaikiu laikotarpiu vis dėlto bus svarbus elementas mažinant viešųjų finansų tvarumo riziką.

| 12) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma Airija laikosi vidutinės trukmės tikslų, o atnaujintoje programoje pateikiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kuri turėtų padėti sustiprinti viešųjų tarnybų kokybę, padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą ir spręsti Airijos ekonomikos infrastruktūros poreikius. |
| --- | --- |

12)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma Airija laikosi vidutinės trukmės tikslų, o atnaujintoje programoje pateikiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kuri turėtų padėti sustiprinti viešųjų tarnybų kokybę, padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą ir spręsti Airijos ekonomikos infrastruktūros poreikius.

| 13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Airijos nacionalinėje reformų programoje visų pirma nurodomi šie viešiesiems finansams didelį poveikį darantys uždaviniai: i) toliau teikti prioritetą valstybės investicijoms į ekonomiką ir socialinę infrastruktūrą bei kitoms augimą didinančioms išlaidoms; ir ii) palaikyti stabilią makroekonominę aplinką ir tvarius viešuosius finansus bei užtikrinti nedidelį infliacijos lygį. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų politikos krypčių poveikis biudžetui taip pat atsispindi ir stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programa papildo šias priemones siūlomais viešųjų finansų institucinių aspektų pakeitimais, taip pat tam tikromis biudžeto ir sąmatų proceso naujovėmis. |
| --- | --- |

13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Airijos nacionalinėje reformų programoje visų pirma nurodomi šie viešiesiems finansams didelį poveikį darantys uždaviniai: i) toliau teikti prioritetą valstybės investicijoms į ekonomiką ir socialinę infrastruktūrą bei kitoms augimą didinančioms išlaidoms; ir ii) palaikyti stabilią makroekonominę aplinką ir tvarius viešuosius finansus bei užtikrinti nedidelį infliacijos lygį. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų politikos krypčių poveikis biudžetui taip pat atsispindi ir stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programa papildo šias priemones siūlomais viešųjų finansų institucinių aspektų pakeitimais, taip pat tam tikromis biudžeto ir sąmatų proceso naujovėmis.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija — geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Tačiau Taryba ragina Airiją toliau įgyvendinti priemones, skirtas spręsti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2005 m. gruodžio mėn. (3) SP | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (8) KOM | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. (3) SP | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą priderintas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. (3) SP | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. (3) SP | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (5)

  (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. (6) SP | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4)
   (7) KOM | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | n.d. | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM

4,5

4,4

4,8

5,0

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

5,3

5,1

5,2

5,4

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,3

2,2

2,5

2,4

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,3

2,1

2,0

1,9

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2005 m. gruodžio mėn. (3) SP

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

2005 m. lapkričio mėn. (8) KOM

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. (3) SP

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM

2,7

0,8

0,8

0,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,1

0,6

0,6

0,7

Nėra duomenų

Pagal ciklą priderintas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. (3) SP

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM

1,4

0,2

0,6

0,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. (3) SP

1,2

– 0,2

0,1

0,0

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (5)

(% BVP)

2004 m. gruodžio mėn. (6) SP

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

2005 m. lapkričio mėn. (4)
   (7) KOM

0,7

0,6

0,6

0,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

n.d.

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

2005 m. lapkričio mėn. (4) KOM

29,8

29,0

28,7

28,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

30,5

30,1

30,1

30,0

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programoje pateikiami visi naujajame elgesio kodekse numatyti privalomi duomenys, tačiau nepateikiami kai kurie neprivalomi duomenys.

(3)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai pagal programoje pateiktą informaciją.

(4)  Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė prieš biudžeto, kuriuo grindžiama atnaujinta stabilumo programa, pateikimą 2005 m. gruodžio mėn.

(5)  Pagal ciklą priderintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(6)  Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,3 % BVP 2005 m.; perteklių mažinančios). 2004 m. ir 2006 m. vienkartinių priemonių apskaičiavimus pateikė Airijos finansų departamentas: atitinkamai 0,7 % BVP 2004 m. ir 0,1 % BVP 2006 m. (abi perteklių didinančios).

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2005 m.; perteklių mažinančios).

(8)  Remiantis numatytu potencialiu augimu 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % ir 5,3 % atitinkamai 2004–2007 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/23

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2009 m. Italijos stabilumo programos

(2006/C 82/06)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Italijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Italijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m. laikotarpį.

| 2) | 1995–2004 m. Italijos BVP augo vidutiniškai 1

   % per metus, t. y. augimas buvo mažesnis nei euro zonos rodiklis — 2 %. Per pastarąjį dešimtmetį labai sulėtėjo Italijos našumo augimas, laipsniškai mažėjo konkurencingumas; dėl to nuolat mažėjo eksporto rinkos dalys, o nuo 2000 m. labai smuko gamyba. Per paskutinįjį dvidešimtojo amžiaus dešimtmetį Italija ėmėsi rimtų biudžeto konsolidavimo pastangų, sumažindama valstybės biudžeto deficitą nuo beveik 12 % BVP 1990 m. iki mažiau kaip 2 % dešimtmečio pabaigoje. Tačiau 2001, 2003 ir 2004 m. deficitas vėl viršijo 3 % BVP, išlikdamas arti šios ribos tik dėl svarbių vienkartinių priemonių (2). Pirminis perteklius nuo 5 % BVP 1999 m. sumažėjo iki 1,8 % BVP 2004 m.; skolos ir BVP santykio, kuris 1994 m. pasiekė aukščiausią tašką — 125 %, mažėjimas stipriai sulėtėjo. 2004 m. pabaigoje skola buvo 106

   % BVP. |
| --- | --- |

2)

Formula

Formula

| 3) | 2005 m. vasario 17 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos Italija paraginta: užtikrinti, kad būtų pasiektas iki 2005 m. pasiektinas deficito dydis, pasiekti, kad iki 2008 m. biudžetas būtų beveik subalansuotas, ir užtikrinti, kad sparčiau mažėtų skolos ir BVP santykis, ypač daug dėmesio skiriant ne grynajam skolinimuisi, o kitiems skolą didinantiems veiksniams. 2005 m. liepos 28 d. Taryba nusprendė, kad Italijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinis deficitas turi būti ištaisytas iki 2007 m. Vasario 22 d. Komisija patvirtino komunikatą, kuriame padarė išvadą, kad jei Italija visiškai įgyvendins šiuos veiksmus iki Tarybos nustatyto termino — 2006 m. sausio 12 d., jie atitiks Tarybos rekomendacijoje nurodytą konsolidavimo strategiją. |
| --- | --- |

3)

2005 m. vasario 17 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos Italija paraginta: užtikrinti, kad būtų pasiektas iki 2005 m. pasiektinas deficito dydis, pasiekti, kad iki 2008 m. biudžetas būtų beveik subalansuotas, ir užtikrinti, kad sparčiau mažėtų skolos ir BVP santykis, ypač daug dėmesio skiriant ne grynajam skolinimuisi, o kitiems skolą didinantiems veiksniams. 2005 m. liepos 28 d. Taryba nusprendė, kad Italijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinis deficitas turi būti ištaisytas iki 2007 m. Vasario 22 d. Komisija patvirtino komunikatą, kuriame padarė išvadą, kad jei Italija visiškai įgyvendins šiuos veiksmus iki Tarybos nustatyto termino — 2006 m. sausio 12 d., jie atitiks Tarybos rekomendacijoje nurodytą konsolidavimo strategiją.

| 4) | Apskaičiuotas 2005 m. deficitas — 4,3 % BVP, o ankstesnėje atnaujintoje programoje nurodytas tikslas — 2,7 % BVP. Tikslas nepasiektas dėl: i) per mažo BVP augimo; ii) pirminių išlaidų ir nekilnojamojo turto pardavimo nukrypimų, kuriuos ne iki galo kompensavo didesnės pajamos ir mažesnės išlaidos palūkanoms; ir iii) perkėlimų iš 2004 m. (daugiausia dėl statistinių pakeitimų). |
| --- | --- |

4)

Apskaičiuotas 2005 m. deficitas — 4,3 % BVP, o ankstesnėje atnaujintoje programoje nurodytas tikslas — 2,7 % BVP. Tikslas nepasiektas dėl: i) per mažo BVP augimo; ii) pirminių išlaidų ir nekilnojamojo turto pardavimo nukrypimų, kuriuos ne iki galo kompensavo didesnės pajamos ir mažesnės išlaidos palūkanoms; ir iii) perkėlimų iš 2004 m. (daugiausia dėl statistinių pakeitimų).

| 5) | Programa parengta iš esmės laikantis struktūros pavyzdžio, tačiau kai kuriais svarbiais klausimais joje nesilaikyta duomenų pateikimo stabilumo ir konvergencijos programose reikalavimų, nustatytų naujajame elgesio kodekse (3). Atnaujinta programa buvo pateikta trimis savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas terminas — gruodžio 1 d., kadangi valdžios institucijos nusprendė įtraukti į ją galutinį 2006 m. biudžeto variantą. |
| --- | --- |

5)

Programa parengta iš esmės laikantis struktūros pavyzdžio, tačiau kai kuriais svarbiais klausimais joje nesilaikyta duomenų pateikimo stabilumo ir konvergencijos programose reikalavimų, nustatytų naujajame elgesio kodekse (3). Atnaujinta programa buvo pateikta trimis savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas terminas — gruodžio 1 d., kadangi valdžios institucijos nusprendė įtraukti į ją galutinį 2006 m. biudžeto variantą.

| 6) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augs nuo nulio 2005 m. iki vidutiniškai šiek tiek daugiau kaip 1

   % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad šis scenarijus yra tikėtinas. Infliacijos prognozės programoje taip pat atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas — iki 2007 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP vertės, siekti tolesnio biudžeto konsolidavimo, kad vėlesniais metais jis būtų subalansuotas. Planuojama, kad pirminis balansas pagerės nuo 0,6 % BVP 2005 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. Biudžeto koregavimą 2006 m. iš esmės lemia išlaidos. Aprašant 2007–2009 m., pateikiama tik informacija apie koregavimo, kurio reikia norint pasiekti biudžeto tikslus, susijusius su deficito tendencijomis, jeigu nesikeis teisės aktai, dydį. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje numatytas patikslinimas perkeliamas į laikotarpio pradžią esant mažiau palankiam makroekonominiam scenarijui. Tačiau naujas 2008 m. deficito tikslas — 1,2 % BVP — yra mažiau tinkamas, nei nurodytasis ankstesnėje atnaujintoje programoje, nes perkėlimas į laikotarpio pradžią ne visiškai atsveria daug silpnesnės 2005 m. pradinės padėties poveikį. |
| --- | --- |

7)

Programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas — iki 2007 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP vertės, siekti tolesnio biudžeto konsolidavimo, kad vėlesniais metais jis būtų subalansuotas. Planuojama, kad pirminis balansas pagerės nuo 0,6 % BVP 2005 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. Biudžeto koregavimą 2006 m. iš esmės lemia išlaidos. Aprašant 2007–2009 m., pateikiama tik informacija apie koregavimo, kurio reikia norint pasiekti biudžeto tikslus, susijusius su deficito tendencijomis, jeigu nesikeis teisės aktai, dydį. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje numatytas patikslinimas perkeliamas į laikotarpio pradžią esant mažiau palankiam makroekonominiam scenarijui. Tačiau naujas 2008 m. deficito tikslas — 1,2 % BVP — yra mažiau tinkamas, nei nurodytasis ankstesnėje atnaujintoje programoje, nes perkėlimas į laikotarpio pradžią ne visiškai atsveria daug silpnesnės 2005 m. pradinės padėties poveikį.

| 8) | Planuojama, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai pagerės apie

   % BVP per metus. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, nurodytas Stabilumo ir augimo pakte esant subalansuotam biudžetui, bet jo neplanuojama pasiekti per programos laikotarpį. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1

   % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Tačiau mažiausia vertė būtų pasiekta tik 2009 m. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, nes jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų ilgalaikį gamybos apimties augimą. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

| 9) | Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei numatyta programoje. Esama svarbių neaiškumų dėl 2006 m. biudžeto vykdymo, ypač dėl didelio išlaidų mažinimo. Nėra informacijos apie priemones, numatytas po 2006 m., o būtino biudžeto koregavimo dydis gali būti nepakankamai įvertintas. |
| --- | --- |

9)

Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei numatyta programoje. Esama svarbių neaiškumų dėl 2006 m. biudžeto vykdymo, ypač dėl didelio išlaidų mažinimo. Nėra informacijos apie priemones, numatytas po 2006 m., o būtino biudžeto koregavimo dydis gali būti nepakankamai įvertintas.

| 10) | Atsižvelgiant į rizikos subalansavimą, perviršinio deficito ištaisymą iki Tarybos nustatyto termino — 2007 m. labiausiai nulems visiškas ir veiksmingas 2006 m. biudžeto įvykdymas ir 2007 m. esminių korekcinių priemonių įgyvendinimas (4). Ar 2009 m. bus pasiekta pakankama atsargumo riba, taip pat lemia šie rizikos veiksniai ir korekcinių priemonių nustatymas bei įgyvendinimas po 2007 m. Ištaisius perviršinį deficitą, vėlesniais metais programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslų iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis ekonomikos nuosmukio laikotarpiu. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į rizikos subalansavimą, perviršinio deficito ištaisymą iki Tarybos nustatyto termino — 2007 m. labiausiai nulems visiškas ir veiksmingas 2006 m. biudžeto įvykdymas ir 2007 m. esminių korekcinių priemonių įgyvendinimas (4). Ar 2009 m. bus pasiekta pakankama atsargumo riba, taip pat lemia šie rizikos veiksniai ir korekcinių priemonių nustatymas bei įgyvendinimas po 2007 m. Ištaisius perviršinį deficitą, vėlesniais metais programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslų iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis ekonomikos nuosmukio laikotarpiu.

| 11) | Apskaičiuota, kad 2005 m. skolos santykis bus pasiekęs 108

   % BVP — gerokai daugiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė ir vienas iš didžiausių ES. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 7 procentiniais punktais. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, susijusią su biudžeto tikslais, ir netikrumą dėl atsargų ir srautų koregavimo, skolos santykio pokytis gali būti mažiau palankus, nei numatyta programoje. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, reikėtų dar labiau stiprinti biudžeto būklę, kad būtų užtikrintas pakankamas skolos santykio mažėjimas artėjant prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Formula

| 12) | Atrodo, kad viešųjų finansų tvarumo požiūriu Italijoje yra vidutinė rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Praeities reformos padėjo apriboti valstybės išlaidų augimą ateityje ir visiškas jų (ypač 2004 m. pensijų reformos) įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant numatytų rezultatų. Dabartinis aukštas bendros skolos lygis ir silpna biudžeto būklė rodo, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtina labai konsoliduoti viešuosius finansus siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką (5). |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad viešųjų finansų tvarumo požiūriu Italijoje yra vidutinė rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Praeities reformos padėjo apriboti valstybės išlaidų augimą ateityje ir visiškas jų (ypač 2004 m. pensijų reformos) įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant numatytų rezultatų. Dabartinis aukštas bendros skolos lygis ir silpna biudžeto būklė rodo, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtina labai konsoliduoti viešuosius finansus siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką (5).

| 13) | Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Konkrečiai, Italija imasi veiksmų, kad ištaisytų perviršinį deficitą, ir yra pasiryžusi užtikrinti vidutinį metinį struktūrinį koregavimą, neįskaitant vienkartinių priemonių, atitinkantį Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau taip pat būtų tikslinga numatyti greitesnį valdžios sektoriaus skolos mažėjimą. |
| --- | --- |

13)

Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Konkrečiai, Italija imasi veiksmų, kad ištaisytų perviršinį deficitą, ir yra pasiryžusi užtikrinti vidutinį metinį struktūrinį koregavimą, neįskaitant vienkartinių priemonių, atitinkantį Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau taip pat būtų tikslinga numatyti greitesnį valdžios sektoriaus skolos mažėjimą.

| 14) | Pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Italijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti penki uždaviniai: piliečių ir bendrovių laisvo pasirinkimo erdvės plėtimas (atveriant energetikos ir paslaugų rinkas); mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų skatinimas; švietimo ir mokymo stiprinimas; infrastruktūros modernizavimas; ir aplinkos apsauga. Viešųjų finansų šeštasis prioritetas — ilgalaikis fiskalinis tvarumas — nagrinėjamas 2005 m. liepos mėn. Ekonominio ir finansinio planavimo dokumente. Nacionalinėje reformų programoje ir Ekonominio ir finansinio planavimo dokumente numatytos viešųjų finansų srities priemonės iš esmės atitinka stabilumo programoje numatytus veiksmus. Atnaujintoje programoje nurodytos priemonės socialinio draudimo įmokoms mažinti, privačiam pensijų kaupimui skatinti ir sveikatos priežiūros sistemos deficitui mažinti. |
| --- | --- |

14)

Pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Italijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti penki uždaviniai: piliečių ir bendrovių laisvo pasirinkimo erdvės plėtimas (atveriant energetikos ir paslaugų rinkas); mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų skatinimas; švietimo ir mokymo stiprinimas; infrastruktūros modernizavimas; ir aplinkos apsauga. Viešųjų finansų šeštasis prioritetas — ilgalaikis fiskalinis tvarumas — nagrinėjamas 2005 m. liepos mėn. Ekonominio ir finansinio planavimo dokumente. Nacionalinėje reformų programoje ir Ekonominio ir finansinio planavimo dokumente numatytos viešųjų finansų srities priemonės iš esmės atitinka stabilumo programoje numatytus veiksmus. Atnaujintoje programoje nurodytos priemonės socialinio draudimo įmokoms mažinti, privačiam pensijų kaupimui skatinti ir sveikatos priežiūros sistemos deficitui mažinti.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, galima teigti, kad programa atitinka siekį iki 2007 m. ištaisyti perviršinį deficitą, jei 2006 m. biudžetas bus iki galo veiksmingai įvykdytas ir bus konkrečiai apibrėžtos bei priimtos 2007 m. tolesnės esminės priemonės. Atsižvelgiant į 2005 m. liepos 28 d. Tarybos rekomendacijas, pateiktas pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, ir siekiant sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, Taryba ragina Italiją:

| i) | įgyvendinti programoje 2006 ir 2007 m. numatytus struktūrinius veiksmus siekiant užtikrinti, kad iki 2007 m. būtų patikimai ir ilgam ištaisytas perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti programoje 2006 ir 2007 m. numatytus struktūrinius veiksmus siekiant užtikrinti, kad iki 2007 m. būtų patikimai ir ilgam ištaisytas perviršinis deficitas;

| ii) | išdėstyti plataus masto priemones, kuriomis grindžiama koregavimo strategija 2007 m. ir vėlesniais programos metais, bei užtikrinti, kad koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir toliau atitiktų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

išdėstyti plataus masto priemones, kuriomis grindžiama koregavimo strategija 2007 m. ir vėlesniais programos metais, bei užtikrinti, kad koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir toliau atitiktų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus;

| iii) | užtikrinti, kad skolos ir BVP santykis iki Sutartyje nurodytos 60 % BVP pamatinės vertės mažėtų sparčiau, ypač atsižvelgiant ne į grynąjį skolinimąsi, bet į kitus veiksnius, turinčius įtakos skolos dydžio kitimui; ir |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti, kad skolos ir BVP santykis iki Sutartyje nurodytos 60 % BVP pamatinės vertės mažėtų sparčiau, ypač atsižvelgiant ne į grynąjį skolinimąsi, bet į kitus veiksnius, turinčius įtakos skolos dydžio kitimui; ir

| iv) | patobulinti biudžeto procesą didinant jo skaidrumą ir veiksmingai įgyvendinant senus ir naujus išlaidų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus. |
| --- | --- |

iv)

patobulinti biudžeto procesą didinant jo skaidrumą ir veiksmingai įgyvendinant senus ir naujus išlaidų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP  (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP  (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas  (8)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendra valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Šaltinis:

  Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,3

2,2

2,1

1,9

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP  (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,8

0,6

0,6

0,3

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP  (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas  (8)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendra valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

106,5

108,6

108,3

107,9

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vienkartinių priemonių poveikis biudžetui 2001 m. buvo 0,6 % BVP, 2003 m. – 1,9 % ir 2004 m. – 1,4 %. 2002 m. deficitas buvo 2,7 % BVP (vienkartinės priemonės sudarė 1,3 % BVP).

(3)  Visų pirma nėra neprivalomojo skyriaus dėl „viešųjų finansų institucinių požymių“; programoje taip pat yra privalomų duomenų spragų ir numatomi ne visi naujajame elgesio kodekse nustatyti neprivalomieji duomenys (visų pirma nėra biudžeto išskaidymo, kuris atitiktų 2007–2009 m. tikslus deficito srityje).

(4)  Jei bus patvirtinta amnestija dėl nesumokėtų socialinio draudimo įmokų žemės ūkio sektoriuje – toks klausimas šiuo metu svarstomas Italijos parlamente – ir bus atliktas jos statistinis patikrinimas, prognozuojamas deficito ir (arba) skolos santykis gali šiek tiek padidėti.

(5)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė buvo parengta remiantis informacija, kuri buvo pateikta iki 2005 m. lapkričio 7 d. Todėl ji buvo pagrįsta 2006 m. biudžeto projektu.

(7)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

(9)  Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus (1,4 % BVP 2004, 0,6 % BVP 2005 m. ir 0,3 % BVP 2006 m., mažinančios deficitą).

(10)  Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (1,4 % BVP 2004 m., 0,5% 2005 m. ir 0,4 % 2006 m.; visos mažinančios deficitą).

(11)  Pagal 2006 m. vasario 21 d. Komisijos tarnybų laikiną prognozę, 2006 m. numatomas 1,3 % augimas.

(12)  Remiantis numatytu potencialiu augimu 1,4 %, 1,2 %, 1,2 % ir 1,3 % atitinkamai 2004–2007 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/27

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos Nyderlandų stabilumo programos 2005–2008 m.

(2006/C 82/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, apimančią 2005–2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, apimančią 2005–2008 m. laikotarpį.

| 2) | Didelį ekonomikos augimą dešimtojo dešimtmečio antroje pusėje, kai BVP vidutiniškai augo 3

   % per metus, kuriam įtaką darė klestinti būsto rinka ir pakilusios akcijų kainos, 2002–2003 m. ir dar kartą 2005 m. pradžioje pakeitė sąstingis. Valdžios sektoriaus balansas, 2000 m. buvęs pakankamai perteklinis, labai pablogėjo ir 2001–2002 m. susidarė deficitas, kuris 2003 m. viršijo 3 % BVP ribą. 2004 m. birželio 2 d. Taryba nusprendė, kad Nyderlanduose yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2005 m. Biudžetas buvo iš esmės konsoliduotas 2004 m., todėl deficitas sumažėjo iki 2,1 % BVP 2004 m. 2005 m. birželio 7 d. Taryba nusprendė, Nyderlanduose susidaręs perviršinis deficitas ištaisytas 2004 m., ir todėl panaikino sprendimą dėl perviršinio deficito. |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba paragino Nyderlandus užtikrinti, kad deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP 2005 m. ir, atsižvelgiant į nesuderinimo su ciklu riziką bei į problemas, susijusias su gyventojų senėjimu, imtis reikiamų priemonių, kad vėliau būtų pasiekta beveik subalansuota biudžeto būklė. |
| --- | --- |

3)

2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba paragino Nyderlandus užtikrinti, kad deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP 2005 m. ir, atsižvelgiant į nesuderinimo su ciklu riziką bei į problemas, susijusias su gyventojų senėjimu, imtis reikiamų priemonių, kad vėliau būtų pasiekta beveik subalansuota biudžeto būklė.

| 4) | Vykdant 2005 m. biudžetą, 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,2 % BVP, palyginti su 2004 m. lapkričio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu 2,6 % BVP deficito tikslu ir Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje numatyta 1,8 % BVP deficito prognoze. Prie pagrindinių pagerėjimo priežasčių galima priskirti didesnes nei numatyta pajamas, daugiausia dėl pakilusių dujų kainų ir didesnių dividendų, PVM ir juridinių asmenų pelno mokesčio pajamų. Remiantis naujausiais Parlamentui pateiktais duomenimis tikėtina, kad 2005 m. deficitas bus apie

   % BVP — iš esmės mažesnis nei prognozuota atnaujintoje programoje. |
| --- | --- |

4)

Formula

| 5) | 2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta Nyderlandų stabilumo programa, apimanti 2005–2008 m. laikotarpį, buvo pateikta Komisijai 2005 m. gruodžio 22 d. (t y. trimis savaitėmis vėliau negu elgesio kodekse nustatytas gruodžio 1 d. terminas). Pasak valdžios institucijų, programa pateikta pavėluotai todėl, kad jos norėjo į ją įtraukti naujas ekonomikos prognozes ir galimas papildomas politikos kryptis. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu (2). |
| --- | --- |

5)

2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta Nyderlandų stabilumo programa, apimanti 2005–2008 m. laikotarpį, buvo pateikta Komisijai 2005 m. gruodžio 22 d. (t y. trimis savaitėmis vėliau negu elgesio kodekse nustatytas gruodžio 1 d. terminas). Pasak valdžios institucijų, programa pateikta pavėluotai todėl, kad jos norėjo į ją įtraukti naujas ekonomikos prognozes ir galimas papildomas politikos kryptis. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu (2).

| 6) | Programoje numatoma, kad realus BVP augimas padidės nuo numatytojo

   % 2005 m. iki 2

   % 2006 m. ir 2007 m., o 2008 m. sumažės iki 2

   %. Prognozuojamą didesnį augimą sąlygoja atsigavusi vidaus paklausa ir eksportas. Ekonominio augimo prognozės ir numatytas laipsniškas neigiamo gamybos apimties atotrūkio mažėjimas yra patikimi, taip pat atsižvelgiant į naujausius teigiamus ekonomikos duomenis. Numatoma, kad 2006 m. infliacija stabilizuosis ir bus 1,5 %, o 2007 m. sumažės ir šiek tiek viršys 1 % — ši prognozė yra nepalanki taip pat palyginus su Komisijos tarnybų rudens prognoze. |
| --- | --- |

6)

Formula

Formula

Formula

| 7) | Pagrindinis valdžios institucijų strateginis tikslas — patikimi viešieji finansai siekiant paremti tvarų ekonominį augimą ir padengti su gyventojų senėjimu susijusias išlaidas. Atlikus esminį konsolidavimą 2004 m. ir 2005 m., 2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje numatoma, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas išaugs iki 1,5 %, o vėliau stabilizuosis ties maždaug 1,1 % BVP, pirminio pertekliaus dydžiui kintant panašiu būdu. Palyginti su ankstesne programa, kurioje numatytas nuolat mažėjantis deficitas, atnaujintoje programoje atsižvelgiama į geresnį nei numatyta galutinį 1,2 % BVP deficito rezultatą 2005 m. ir numatoma, kad palyginus su makroekonominiu scenarijumi nuo 2006 m. deficitas iš esmės stabilizuosis ties šiuo dydžiu (išskyrus pablogėjimą 2006 m.). |
| --- | --- |

7)

Pagrindinis valdžios institucijų strateginis tikslas — patikimi viešieji finansai siekiant paremti tvarų ekonominį augimą ir padengti su gyventojų senėjimu susijusias išlaidas. Atlikus esminį konsolidavimą 2004 m. ir 2005 m., 2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje numatoma, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas išaugs iki 1,5 %, o vėliau stabilizuosis ties maždaug 1,1 % BVP, pirminio pertekliaus dydžiui kintant panašiu būdu. Palyginti su ankstesne programa, kurioje numatytas nuolat mažėjantis deficitas, atnaujintoje programoje atsižvelgiama į geresnį nei numatyta galutinį 1,2 % BVP deficito rezultatą 2005 m. ir numatoma, kad palyginus su makroekonominiu scenarijumi nuo 2006 m. deficitas iš esmės stabilizuosis ties šiuo dydžiu (išskyrus pablogėjimą 2006 m.).

| 8) | Remiantis skaičiavimais, kuriuos atliko Komisijos tarnybos remdamosi programos duomenimis ir pagal bendrai sutartą metodiką, struktūrinis balansas, kuris 2003 m. susidarius perviršiniam deficitui dėl svarbių koregavimo priemonių pagal Stabilumo ir augimo paktą akivaizdžiai pagerėjo nuo 2

   % BVP deficito iki subalansuotos būklės 2005 m., 2006 m. sumažėtų iki beveik

   % BVP mažėjant, nors vis dar esant neigiamam, gamybos apimties atotrūkiui. Šio struktūrinio pablogėjimo dalis atspindi tai, kad bendrovės iš anksto sumokėjo didesnius nei numatyta mokesčius 2005 m., siekdamos gauti naudos iš vyriausybės mokamų didesnių nei įprasta rinkoje palūkanų — numatoma, kad 2006 m. tai turės atvirkštinį poveikį. Vėliau struktūrinio deficito balansas stabilizuotųsi ties šiek tiek daugiau nei pusė procentinio punkto BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (toliau — VTT) yra struktūrinis (t. y. pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) biudžeto balansas tarp — 0,5 ir — 1 % BVP. Šį VTT galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį bei tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. Nepaisant numatomo fiskalinio pablogėjimo 2006 m., numatoma, kad deficitas atitiks programoje nustatytą VTT. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

| 9) | Rizika biudžeto strategijai yra iš esmės subalansuota, o biudžeto rezultatai po 2006 m. galėtų būti net šiek tiek geresni nei numatyta. Viena vertus, remiantis dabartiniais rodikliais, ekonominė veikla smarkiai pagerės — 2005 m. numatomas daug mažesnis deficitas, o po 2006 m. egzistuoja teigiama rizika programos biudžeto prognozėms, jei naftos kainos bus didesnės nei numatyta programoje, nes į biudžetą pateks daugiau pajamų už dujas, o augimo prognozė jau suderinta su tokiomis didesnėmis naftos kainomis. Kita vertus, kai kurių geresnių nei numatyta rezultatų 2005 m. perkėlimo poveikis gali būti neigiamas. Be to, dar nėra aišku, ar, kaip yra numatyta, dėl sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų reformų, kurios įsigalios 2006 m. pradžioje, bus sutaupyta biudžeto lėšų, kadangi dabar negalima tinkamai įvertinti reformų poveikio. |
| --- | --- |

9)

Rizika biudžeto strategijai yra iš esmės subalansuota, o biudžeto rezultatai po 2006 m. galėtų būti net šiek tiek geresni nei numatyta. Viena vertus, remiantis dabartiniais rodikliais, ekonominė veikla smarkiai pagerės — 2005 m. numatomas daug mažesnis deficitas, o po 2006 m. egzistuoja teigiama rizika programos biudžeto prognozėms, jei naftos kainos bus didesnės nei numatyta programoje, nes į biudžetą pateks daugiau pajamų už dujas, o augimo prognozė jau suderinta su tokiomis didesnėmis naftos kainomis. Kita vertus, kai kurių geresnių nei numatyta rezultatų 2005 m. perkėlimo poveikis gali būti neigiamas. Be to, dar nėra aišku, ar, kaip yra numatyta, dėl sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų reformų, kurios įsigalios 2006 m. pradžioje, bus sutaupyta biudžeto lėšų, kadangi dabar negalima tinkamai įvertinti reformų poveikio.

| 10) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos vertinimą, programoje nustatyta biudžeto strategija atrodo pakankama, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto VTT būtų laikomasi visu programos laikotarpiu. Numatytas struktūrinis balansas kiekvienais metais atitinka VTT kaip nurodyta programoje ir yra mažesnis nei maždaug 1 % BVP struktūrinio deficito mažiausia kontrolinė užduotis — tai užtikrina pakankamą ribą, kad nebūtų viršyta 3 % BVP riba esant nepalankiems cikliškiems pokyčiams. Vis dėlto, nepaisant atsigavusios ekonomikos, 2006 m. struktūrinis balansas pablogėja

   % BVP, nors iš dalies tai lemia išskirtiniai veiksniai. Jei pasitvirtintų dabartinė informacija dėl teigiamų 2005 m. rezultatų, prognozuojamas fiskalinis pablogėjimas pagal 2006 m. tikslą galėtų būti net didesnis, nebent valdžios institucijos imtųsi priemonių jį apriboti. |
| --- | --- |

10)

Formula

| 11) | Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2006 m. iš esmės stabilizuosis ties 54,5 % BVP, o vėliau laipsniškai mažės iki maždaug 53 % 2008 m. Šios prognozės beveik sutampa su Komisijos tarnybų prognozėmis. Rizika skolos prognozėms pirmiausia atsiranda dėl rizikos deficito prognozėms, kuri, kaip nurodyta pirmiau, yra iš esmės subalansuota. |
| --- | --- |

11)

Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2006 m. iš esmės stabilizuosis ties 54,5 % BVP, o vėliau laipsniškai mažės iki maždaug 53 % 2008 m. Šios prognozės beveik sutampa su Komisijos tarnybų prognozėmis. Rizika skolos prognozėms pirmiausia atsiranda dėl rizikos deficito prognozėms, kuri, kaip nurodyta pirmiau, yra iš esmės subalansuota.

| 12) | Atrodo, kad Nyderlanduose rizika viešųjų finansų tvarumui dėl prognozuojamų su gyventojų senėjimu susijusių biudžeto išlaidų yra vidutinė. Dabartinis skolos lygis yra mažesnis nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP vertė, o dėl neseniai pagerėjusios biudžeto būklės Nyderlanduose sumažėjo rizika ilgalaikiam tvarumui. Įgyvendintos naujausios negalios sistemos reformos taip pat padės apriboti ilgalaikes valstybės išlaidas. Vis dėlto, net visiškai atsižvelgiant į prognozuojamą augimą ateityje, pajamos yra nepakankamos siekiant kompensuoti padidėjusias viešąsias išlaidas ilgalaikiu laikotarpiu būtent dėl to, kad atidėtas pensijų apmokestinimas. Todėl gali prireikti vėl konsoliduoti biudžetą, siekiant visiškai kompensuoti gyventojų senėjimo poveikį. |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad Nyderlanduose rizika viešųjų finansų tvarumui dėl prognozuojamų su gyventojų senėjimu susijusių biudžeto išlaidų yra vidutinė. Dabartinis skolos lygis yra mažesnis nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP vertė, o dėl neseniai pagerėjusios biudžeto būklės Nyderlanduose sumažėjo rizika ilgalaikiam tvarumui. Įgyvendintos naujausios negalios sistemos reformos taip pat padės apriboti ilgalaikes valstybės išlaidas. Vis dėlto, net visiškai atsižvelgiant į prognozuojamą augimą ateityje, pajamos yra nepakankamos siekiant kompensuoti padidėjusias viešąsias išlaidas ilgalaikiu laikotarpiu būtent dėl to, kad atidėtas pensijų apmokestinimas. Todėl gali prireikti vėl konsoliduoti biudžetą, siekiant visiškai kompensuoti gyventojų senėjimo poveikį.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Visų pirma jos atitinka ekonominio stabilumo užtikrinimo integruotas gaires, išlaikant vidutinės trukmės tikslą ekonominio ciklo metu. Programa taip pat atitinka ekonominio tvarumo apsaugos integruotas gaires atsižvelgiant į prognozuojamas su gyventojų senėjimu susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Visų pirma jos atitinka ekonominio stabilumo užtikrinimo integruotas gaires, išlaikant vidutinės trukmės tikslą ekonominio ciklo metu. Programa taip pat atitinka ekonominio tvarumo apsaugos integruotas gaires atsižvelgiant į prognozuojamas su gyventojų senėjimu susijusias išlaidas.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją, skirtą augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Nyderlandų nacionalinėje reformų programoje nurodoma gerinti darbo jėgos pasiūlą, greitinti darbo našumo augimą stiprinant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei gerinti kainų konkurencingumą mažinant darbo sąnaudas. Numatoma, kad mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas padarys didelį poveikį viešiesiems finansams. Vis dėlto, nesant pakankamai informacijos, ypač apie tai, kada šiose srityse bus vykdomos struktūrinės reformos, yra sunku nustatyti, ar Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtus veiksmus visiškai atspindi stabilumo programos biudžeto prognozės. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją, skirtą augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Nyderlandų nacionalinėje reformų programoje nurodoma gerinti darbo jėgos pasiūlą, greitinti darbo našumo augimą stiprinant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei gerinti kainų konkurencingumą mažinant darbo sąnaudas. Numatoma, kad mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas padarys didelį poveikį viešiesiems finansams. Vis dėlto, nesant pakankamai informacijos, ypač apie tai, kada šiose srityse bus vykdomos struktūrinės reformos, yra sunku nustatyti, ar Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtus veiksmus visiškai atspindi stabilumo programos biudžeto prognozės. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą, Taryba palankai vertina po greito perviršinio deficito ištaisymo sekusias Nyderlandų Vyriausybės pastangas 2005 m. toliau mažinant deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės ir tai, kad valdžios institucijos visu programos laikotarpiu planuoja laikytis vidutinės trukmės tikslo. Taryba, taip pat atsižvelgdama į geresnius nei numatyta rezultatus 2005 m., ragina Nyderlandus išlaikyti tvirtą biudžeto būklę 2006 m. ir vėliau.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis % ) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | nėra duomenų |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (5)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų atlikti apskaičiavimai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

Realusis BVP

(pokytis % )

2005 m. gruodžio mėn. SP  (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,7

0,5

2,0

2,4

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

1,25

1,5

2,5

2,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,4

1,5

1,5

1,1

nėra duomenų

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,4

1,7

2,0

1,9

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

1,25

1,25

1,5

1,5

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,5

0,7

0,6

1,0

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 0,1

0,3

0,7

0,8

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (5)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

53,1

54,0

54,2

53,8

nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. SP

56,3

58,1

58,6

58,3

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų atlikti apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Nėra kai kurių skyrių (bendros politikos sistemos) arba jie yra neišsamūs (viešųjų finansų kokybė, struktūrinės reformos). Programoje nėra su pagrindinėmis prielaidomis siejamų privalomų duomenų, bet juos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė vėliau. Programoje nėra svarbios naujajame elgesio kodekse nurodomų neprivalomų duomenų dalies.

(3)  Kitiems apskaičiavimams buvo naudojami atitinkami duomenys.

(4)  Komisijos tarnybų atlikti apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(5)  Kadangi programoje nenurodytos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, pagal ciklą pakoreguotas balansas ir struktūrinis balansas sutampa.

(6)  Remiantis numatomu 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % ir 1,8 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų atlikti apskaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/31

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos

(2006/C 82/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Portugalijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Portugalijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m.

| 2) | 1995–2000 m. Portugalijos ekonomika vidutiniškai augo po 4 % per metus, o augimą lydėjo su ciklu nesuderinta fiskalinė plėtra, 2001–2005 m. jis smarkiai sumažėjo iki tik

   % per metus, atsilikdamas nuo euro zonos vidurkio. Manoma, kad 2005 m. BVP vienam gyventojui pagal perkamąją galią smuko žemiau 70 % zonos vidurkio. Be to, kad yra nepalanki cikliška įtaka iš užsienio, sumažėję rezultatai rodo silpną konkurencinę būklę, kuri paaiškina nemažą išorės deficitą ir menką potencialų augimą. Nuo dešimtmečio pradžios fiskalinė būklė buvo silpna, išliko didelis struktūrinis deficitas. |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | 2005 m. rugsėjo 20 d. Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. Pasibaigus rekomendacijoje numatytam šešių mėnesių laikotarpiui, Komisija turi įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi Portugalijos valdžios institucijos, kad pasiektų 2006 m. deficito tikslą. 2005 m. liepos 12 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą stabilumo programą, apimančią 2005–2009 m., Taryba pasiūlė Portugalijai 2005 m. sumažinti fiskalinės būklės pablogėjimą; tvariai ištaisyti perviršinį deficitą, 2006 m. imantis svarbių žingsnių; pradėti nuosekliai mažinti bendrosios skolos santykį; kontroliuoti išlaidų kitimą, tobulinti viešųjų finansų kokybę ir užtikrinti jų ilgalaikį tvarumą; toliau tobulinti valdžios sektoriaus duomenų tvarkymą. |
| --- | --- |

3)

2005 m. rugsėjo 20 d. Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. Pasibaigus rekomendacijoje numatytam šešių mėnesių laikotarpiui, Komisija turi įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi Portugalijos valdžios institucijos, kad pasiektų 2006 m. deficito tikslą. 2005 m. liepos 12 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą stabilumo programą, apimančią 2005–2009 m., Taryba pasiūlė Portugalijai 2005 m. sumažinti fiskalinės būklės pablogėjimą; tvariai ištaisyti perviršinį deficitą, 2006 m. imantis svarbių žingsnių; pradėti nuosekliai mažinti bendrosios skolos santykį; kontroliuoti išlaidų kitimą, tobulinti viešųjų finansų kokybę ir užtikrinti jų ilgalaikį tvarumą; toliau tobulinti valdžios sektoriaus duomenų tvarkymą.

| 4) | Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę apskaičiuota, kad 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas bus pasiekęs 6 % BVP, palyginti su ankstesnėje 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje programoje nustatytu 6,2 % BVP tikslu. Šis nedidelis skirtumas susidaro vien tik dėl BVP duomenų padidinimo. Greta išlaidų didėjimo, didelis pablogėjimas, palyginti su ankstesniais metais, kilo iš esmės dėl to, kad vyriausybė daugiau nerenka pajamų naudodama dideles vienkartines priemones. |
| --- | --- |

4)

Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę apskaičiuota, kad 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas bus pasiekęs 6 % BVP, palyginti su ankstesnėje 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje programoje nustatytu 6,2 % BVP tikslu. Šis nedidelis skirtumas susidaro vien tik dėl BVP duomenų padidinimo. Greta išlaidų didėjimo, didelis pablogėjimas, palyginti su ankstesniais metais, kilo iš esmės dėl to, kad vyriausybė daugiau nerenka pajamų naudodama dideles vienkartines priemones.

| 5) | Programoje pateikiami stabilumo ir konvergencijos programoms privalomi duomenys, nustatyti naujajame elgesio kodekse, nors joje esama esminių nukrypimų nuo struktūros modelio (2). |
| --- | --- |

5)

Programoje pateikiami stabilumo ir konvergencijos programoms privalomi duomenys, nustatyti naujajame elgesio kodekse, nors joje esama esminių nukrypimų nuo struktūros modelio (2).

| 6) | Pagal atnaujintoje programoje pateiktą makroekonominį scenarijų numatoma, kad programos laikotarpiu realusis BVP augs nuo 0,5 % 2005 m. iki 1,1 % 2006 m. ir 1,8 % 2007 m. ir galiausiai 3 % 2009 m. Daroma prielaida, kad augimą skatins vidaus paklausa ir eksportas, nors tikimasi, kad programos laikotarpiu išorės veiksniai bus beveik neutralūs. Numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis sumažės nuo apytiksliai -2

   % BVP 2006–2007 m. iki mažiau kaip -1 % programos laikotarpio pabaigoje. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją, programoje numatytos augimo prielaidos yra palankios, ypač vėlesniais programos metais. Numatoma, kad infliacijos našta išliks maža, bet 2006 m. ir programos laikotarpio pabaigoje yra šiek tiek pavojų. Numatoma, kad didelis išorės deficitas iš esmės liks nepakitęs. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Programos tikslas — ilgalaikis didelio fiskalinio disbalanso taisymas, mažinant valdžios sektoriaus deficitą, kad 2008 m. jis būtų žemiau 3 % BVP pamatinės vertės, ir vėliau siekiant tolesnio fiskalinio konsolidavimo. Numatoma, kad viešųjų finansų konsolidavimas bus paremtas struktūrinėmis priemonėmis kiekvienais metais imantis svarbių žingsnių. Planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas, 2005 m. padidėjęs iki 6 % BVP, 2006 m. sumažės iki 4,6 % ir toliau iki 3,7 % BVP 2007 m., 2,6 % 2008 m. ir 1,5 % BVP 2009 m. Numatomas pirminio balanso grafikas yra panašus — pagerėjimas nuo 3,2 % BVP deficito iki 1,5 % BVP pertekliaus 2005–2009 m. Fiskaliniam koregavimui yra palankios ir pajamos, ir išlaidos. Trumpuoju laikotarpiu konsolidavimas daugiausia priklauso nuo papildomų pajamų, įplauksiančių dėl didesnių mokesčių tarifų ir patobulinto mokesčių surinkimo. Tikimasi, kad išlaidų apribojimai, taikomi visoms didžiosioms pirminių išlaidų kategorijoms, padės progresyviai atlikti fiskalinį konsolidavimą šiuo laikotarpiu, o didžiausias lėšų taupymas vyks dėl pokyčių viešajame administravime, įskaitant personalą, ir pokyčių socialinės apsaugos schemose. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, 2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta stabilumo programa iš esmės patvirtina planuotą koregavimą esant mažesnėms augimo prielaidoms, nors pagal turimą informaciją jos vis dar yra palankios. |
| --- | --- |

7)

Programos tikslas — ilgalaikis didelio fiskalinio disbalanso taisymas, mažinant valdžios sektoriaus deficitą, kad 2008 m. jis būtų žemiau 3 % BVP pamatinės vertės, ir vėliau siekiant tolesnio fiskalinio konsolidavimo. Numatoma, kad viešųjų finansų konsolidavimas bus paremtas struktūrinėmis priemonėmis kiekvienais metais imantis svarbių žingsnių. Planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas, 2005 m. padidėjęs iki 6 % BVP, 2006 m. sumažės iki 4,6 % ir toliau iki 3,7 % BVP 2007 m., 2,6 % 2008 m. ir 1,5 % BVP 2009 m. Numatomas pirminio balanso grafikas yra panašus — pagerėjimas nuo 3,2 % BVP deficito iki 1,5 % BVP pertekliaus 2005–2009 m. Fiskaliniam koregavimui yra palankios ir pajamos, ir išlaidos. Trumpuoju laikotarpiu konsolidavimas daugiausia priklauso nuo papildomų pajamų, įplauksiančių dėl didesnių mokesčių tarifų ir patobulinto mokesčių surinkimo. Tikimasi, kad išlaidų apribojimai, taikomi visoms didžiosioms pirminių išlaidų kategorijoms, padės progresyviai atlikti fiskalinį konsolidavimą šiuo laikotarpiu, o didžiausias lėšų taupymas vyks dėl pokyčių viešajame administravime, įskaitant personalą, ir pokyčių socialinės apsaugos schemose. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, 2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta stabilumo programa iš esmės patvirtina planuotą koregavimą esant mažesnėms augimo prielaidoms, nors pagal turimą informaciją jos vis dar yra palankios.

| 8) | Numatyta, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pagerės beveik 3

  procentinio punkto remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais remiantis programoje pateikiama informacija pagal bendrai sutartą metodiką. Numatoma, kad visą programos laikotarpį dominuos griežta fiskalinė pozicija, perkeliant tam tikrus aspektus į laikotarpio pradžią: numatyta, kad struktūrinis deficitas mažės nuo 5 % BVP 2005 m. iki maždaug 3

   % BVP 2006 m. ir toliau iki beveik 2

   % 2007 m., 1

   % 2008 m. ir 1

   % BVP 2009 m. Prognozuojama, kad planuojamų fiskalinių priemonių bus imtasi mažėjant neigiamam gamybos apimties atotrūkiui. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte, yra „mažiausiai -0,5 % BVP“, kurio neplanuojama pasiekti programos laikotarpiu. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis, nei minimali kontrolinė užduotis (deficitas, sudarantis apie 1 % BVP), jį pasiekus susidarytų patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas pagal esamą įvertinimą yra tinkamas, nes jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| 9) | Galutinis biudžetas galėtų būti blogesnis, nei numatoma programoje. Programoje išdėstomos prielaidos dėl ekonominės veiklos apmokestinimo apimties iš esmės atrodo pagrįstos, o augimo perspektyva, kuria grindžiami biudžeto tikslai, yra palanki, ypač vėlesniais metais. Be to, atnaujintoje programoje apibrėžiamas ambicingas vidutinės trukmės planas pažaboti išlaidų augimą; kelios priemonės neseniai jau buvo įgyvendintos, tačiau, nepaisant to, dar reikia apibrėžti ir įgyvendinti svarbias su strategija susijusias priemones, visų pirma, viešojo administravimo sistemos pokyčius, kurie, kaip tikimasi, nuo 2007 m. turėtų leisti sutaupyti daug lėšų. Visiškas jų įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant biudžeto tikslų. Galiausiai programoje apibrėžiamos priemonės, patobulinsiančios biudžeto vykdymo ir kontrolės sistemą, ir jeigu jos bus tinkamai įgyvendintos, jos turėtų padėti pasiekti biudžeto tikslų. |
| --- | --- |

9)

Galutinis biudžetas galėtų būti blogesnis, nei numatoma programoje. Programoje išdėstomos prielaidos dėl ekonominės veiklos apmokestinimo apimties iš esmės atrodo pagrįstos, o augimo perspektyva, kuria grindžiami biudžeto tikslai, yra palanki, ypač vėlesniais metais. Be to, atnaujintoje programoje apibrėžiamas ambicingas vidutinės trukmės planas pažaboti išlaidų augimą; kelios priemonės neseniai jau buvo įgyvendintos, tačiau, nepaisant to, dar reikia apibrėžti ir įgyvendinti svarbias su strategija susijusias priemones, visų pirma, viešojo administravimo sistemos pokyčius, kurie, kaip tikimasi, nuo 2007 m. turėtų leisti sutaupyti daug lėšų. Visiškas jų įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant biudžeto tikslų. Galiausiai programoje apibrėžiamos priemonės, patobulinsiančios biudžeto vykdymo ir kontrolės sistemą, ir jeigu jos bus tinkamai įgyvendintos, jos turėtų padėti pasiekti biudžeto tikslų.

| 10) | Atsižvelgiant į rizikos balansą, perviršinio deficito ištaisymas iki Tarybos nustatyto galutinio termino — 2008 m. — priklauso nuo veiksmingo visų programoje numatytų priemonių įgyvendinimo 2006 m. ir nuo didelių taisymo priemonių 2007 m. ir vėliau. Jei bus tinkamai sprendžiamas minėtas biudžeto tikslų rizikos klausimas, tikslinimo sparta siekiant programos vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, tačiau vidutinės trukmės tikslas nebus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Kadangi nėra patikimos ribos, užtikrinančios, kad kitais metais po planuojamo perviršinio deficito ištaisymo, esant įprastiems makroekonominiams svyravimams, būtų neperžengta 3 % BVP deficito riba, reikia tinkamai spręsti biudžetinių tikslų rizikos klausimus. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į rizikos balansą, perviršinio deficito ištaisymas iki Tarybos nustatyto galutinio termino — 2008 m. — priklauso nuo veiksmingo visų programoje numatytų priemonių įgyvendinimo 2006 m. ir nuo didelių taisymo priemonių 2007 m. ir vėliau. Jei bus tinkamai sprendžiamas minėtas biudžeto tikslų rizikos klausimas, tikslinimo sparta siekiant programos vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, tačiau vidutinės trukmės tikslas nebus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Kadangi nėra patikimos ribos, užtikrinančios, kad kitais metais po planuojamo perviršinio deficito ištaisymo, esant įprastiems makroekonominiams svyravimams, būtų neperžengta 3 % BVP deficito riba, reikia tinkamai spręsti biudžetinių tikslų rizikos klausimus.

| 11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 65,5 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2007 m. skolos santykis toliau didės iki apytiksliai 69 % BVP ir po to mažės iki truputį daugiau kaip 66 % BVP 2009 m. Atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslų riziką, atsargų ir srautų patikslinimo neapibrėžtumą ir galimą žemesnį nei tikimasi ekonominį augimą, skolos santykio pokyčiai gali būti mažiau palankūs, nei prognozuojama programoje. Rizikos vertinimo požiūriu norint užtikrinti, kad programoje numatyti biudžeto tikslai būtų pasiekti būtina, kad skolos santykis pakankamai mažėtų iki pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 65,5 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2007 m. skolos santykis toliau didės iki apytiksliai 69 % BVP ir po to mažės iki truputį daugiau kaip 66 % BVP 2009 m. Atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslų riziką, atsargų ir srautų patikslinimo neapibrėžtumą ir galimą žemesnį nei tikimasi ekonominį augimą, skolos santykio pokyčiai gali būti mažiau palankūs, nei prognozuojama programoje. Rizikos vertinimo požiūriu norint užtikrinti, kad programoje numatyti biudžeto tikslai būtų pasiekti būtina, kad skolos santykis pakankamai mažėtų iki pamatinės vertės.

| 12) | Atrodo, kad Portugalijoje yra rimta viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Dabartinis aukštas bendrosios skolos lygis ir silpna biudžeto būklė rodo, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtina ryžtingai įgyvendinti planuojamą viešųjų finansų konsolidavimą ir užtikrinti, kad būtų pasiekti biudžeto tikslai, siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumo riziką. Tačiau numatomų išlaidų pensijoms ir sveikatos priežiūrai padidėjimas per prognozuojamą laikotarpį aiškiai rodo, kad būtina visapusė strategija, skirta įvykdyti uždavinį, kurį kelia senėjančios visuomenės problema ir kuri būtų platesnė, nei dabartinės silpnos biudžeto būklės pagerinimas. Vykstantys pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų pokyčiai turėtų tam tikru būdu padaryti šias sistemas tvaresnes. Tačiau siekiant pažaboti numatomą su senėjimu susijusių išlaidų augimą reikalingos tolesnės reformos. |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad Portugalijoje yra rimta viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Dabartinis aukštas bendrosios skolos lygis ir silpna biudžeto būklė rodo, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtina ryžtingai įgyvendinti planuojamą viešųjų finansų konsolidavimą ir užtikrinti, kad būtų pasiekti biudžeto tikslai, siekiant sumažinti viešųjų finansų tvarumo riziką. Tačiau numatomų išlaidų pensijoms ir sveikatos priežiūrai padidėjimas per prognozuojamą laikotarpį aiškiai rodo, kad būtina visapusė strategija, skirta įvykdyti uždavinį, kurį kelia senėjančios visuomenės problema ir kuri būtų platesnė, nei dabartinės silpnos biudžeto būklės pagerinimas. Vykstantys pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų pokyčiai turėtų tam tikru būdu padaryti šias sistemas tvaresnes. Tačiau siekiant pažaboti numatomą su senėjimu susijusių išlaidų augimą reikalingos tolesnės reformos.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, jų tikslas — struktūriškai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip numatyta 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir tikimasi, kad apibrėžta fiskalinė politika padės ištaisyti išorės deficitą. Tačiau reikia pastebėti, kad planuojami valdžios sektoriaus skolos pokyčiai pirmoje programos laikotarpio pusėje rodo nukrypimą nuo to, ko tikimasi pagal gaires. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, jų tikslas — struktūriškai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip numatyta 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir tikimasi, kad apibrėžta fiskalinė politika padės ištaisyti išorės deficitą. Tačiau reikia pastebėti, kad planuojami valdžios sektoriaus skolos pokyčiai pirmoje programos laikotarpio pusėje rodo nukrypimą nuo to, ko tikimasi pagal gaires.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Portugalijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie uždaviniai viešųjų finansų srityje: i) ekonominio augimo didinimas ir viešųjų finansų tvarumo skatinimas; ir ii) viešojo administravimo reforma. Stabilumo programoje numatytos priemonės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje viešųjų finansų srityje. Faktiškai į Nacionalinę reformų programą buvo visiškai įtraukti 2005 m. birželio mėn. atnaujintos programos esminiai dalykai. Ši strategija patvirtinama naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje. Tačiau joje neišaiškinamas Nacionalinėje reformų programoje išdėstytų veiksmų skirtingose politikos srityse poveikis biudžetui. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Portugalijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie uždaviniai viešųjų finansų srityje: i) ekonominio augimo didinimas ir viešųjų finansų tvarumo skatinimas; ir ii) viešojo administravimo reforma. Stabilumo programoje numatytos priemonės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje viešųjų finansų srityje. Faktiškai į Nacionalinę reformų programą buvo visiškai įtraukti 2005 m. birželio mėn. atnaujintos programos esminiai dalykai. Ši strategija patvirtinama naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje. Tačiau joje neišaiškinamas Nacionalinėje reformų programoje išdėstytų veiksmų skirtingose politikos srityse poveikis biudžetui.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba pažymi, kad programa iš esmės suderinta su siekiu ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., su sąlyga, kad bus įvykdytos visos priemonės, apie kurias paskelbta programoje, kurias siekiant sumažinti biudžetinių tikslų riziką reikia sustiprinti 2007 ir vėlesniais metais. Atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 20 d. rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba ragina Portugaliją:

| i) | priimti ir griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, siekiant užtikrinti patikimą ir tvarų perviršinio deficito ištaisymą iki 2008 m.; laikantis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų užtikrinti nuolatinį tikslinimą link vidutinės trukmės tikslo, kai įvykdomas perviršinio deficito ištaisymas; ir sukurti ribas, skirtas išspręsti galimo mažesnio nei numatyta ekonominio augimo poveikio biudžetui klausimą; |
| --- | --- |

i)

priimti ir griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, siekiant užtikrinti patikimą ir tvarų perviršinio deficito ištaisymą iki 2008 m.; laikantis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų užtikrinti nuolatinį tikslinimą link vidutinės trukmės tikslo, kai įvykdomas perviršinio deficito ištaisymas; ir sukurti ribas, skirtas išspręsti galimo mažesnio nei numatyta ekonominio augimo poveikio biudžetui klausimą;

| ii) | ryžtingai įgyvendinti planuojamas išlaidų kontrolės priemones; visais valdžios sektoriaus lygiais pagerinti biudžetinį procesą, jei įmanoma, dažniau naudojant privalomas išlaidų ribas ir, kaip numatyta programoje, stiprinant išlaidų ir pajamų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus; |
| --- | --- |

ii)

ryžtingai įgyvendinti planuojamas išlaidų kontrolės priemones; visais valdžios sektoriaus lygiais pagerinti biudžetinį procesą, jei įmanoma, dažniau naudojant privalomas išlaidų ribas ir, kaip numatyta programoje, stiprinant išlaidų ir pajamų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus;

| iii) | gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma, įgyvendinant programoje jau numatytas priemones ir tolesnes reformas pensijų ir sveikatos priežiūros srityje; |
| --- | --- |

iii)

gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma, įgyvendinant programoje jau numatytas priemones ir tolesnes reformas pensijų ir sveikatos priežiūros srityje;

| iv) | nuosekliai mažinti valstybės bendrosios skolos santykį, užtikrinant, kad jis atspindėtų valstybės biudžeto deficito mažinimą ir numatomas pajamas iš privatizavimo bei deramai atsižvelgiant į didžiųjų valstybės investicijų projektų poveikį skolai, įskaitant projektus, vykdomus kartu su privačiuoju sektoriumi. |
| --- | --- |

iv)

nuosekliai mažinti valstybės bendrosios skolos santykį, užtikrinant, kad jis atspindėtų valstybės biudžeto deficito mažinimą ir numatomas pajamas iš privatizavimo bei deramai atsižvelgiant į didžiųjų valstybės investicijų projektų poveikį skolai, įskaitant projektus, vykdomus kartu su privačiuoju sektoriumi.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (3) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP  (4) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (4) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP  (4) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Struktūrinis balansas  (5)

  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (6) | Nėra duomenų | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (7) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP  (8) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Bendroji valstybės skola
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2005 m. birželio mėn. SP | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,2

0,4

0,8

1,2

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP (3)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,5

2,2

2,7

2,2

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (4)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP  (4)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (4)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP  (4)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Struktūrinis balansas  (5)

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP (6)

Nėra duomenų

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM (7)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP  (8)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Bendroji valstybės skola

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

59,4

65,9

69,8

72,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2005 m. birželio mėn. SP

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentais su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Visų pirma, programoje nesilaikoma naujajame elgesio kodekse nustatyto struktūrinio modelio; ji iš tiesų padalinta į keturias dalis: santrauka; ekonominės ir biudžetinės sąlygos; ekonominė ir biudžetinė perspektyva ir viešųjų finansų tvarumas. Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma neprivalomų naujajame elgesio kodekse nurodytų duomenų.

(3)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija.

(4)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(5)  Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(6)  Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę: 2004 m. — 2,2 % BVP, 2005 m. — 0,4 % BVP, 2006 m. — 0,4 % BVP, 2007 m. — 0,1 % BVP; visos mažinančios deficitą.

(7)  Vienkartinės operacijos, numatytos 2005 m. birželio mėn. programoje: 2,3 % BVP 2004 m. ir 0,2 % BVP 2005 m.; visos mažinančios deficitą.

(8)  Remiantis numatomu 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % ir 2,1 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.

(9)  Privataus vartojimo defliatorius.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/36

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos

(2006/C 82/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Kipro konvergencijos programą, apimančią 2005–2009 m. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Kipro konvergencijos programą, apimančią 2005–2009 m.

| 2) | Dėl didelio našumo ir užimtumo augimo Kipro realus BVP praėjusį dešimtmetį augo bene daugiausiai ES (3

  %). Grynasis skolinimasis, palyginti su likusiu pasauliu (išorinis deficitas), didėjo (4,8 % BVP 2004 m.) dėl kelių veiksnių, įskaitant užtikrintą vidaus paklausą, konkurencingumo sumažėjimą, susijusį su išaugusia konkurencija kai kuriuose Kipro pagrindiniuose eksporto sektoriuose, Kipro svaro vertės padidėjimu bei išaugusiomis reinvesticijomis. Tai didžia dalimi atspindi valstybinio sektoriaus skolinimosi poreikiai, dėl kurių 2004 m. deficitas buvo 4,1 % BVP. SVKI infliacija išliko mažesnė negu 3 % beveik visą dešimtmetį. |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Kipre yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Kiprą aktyviai įgyvendinti numatytas priemones, kad iki 2005 m. deficitas taptų mažesnis negu 3 % BVP, užtikrinti, kad skolos santykis iki tų metų pradėtų mažėti, ir toliau tęsti pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformas. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Kipre yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Kiprą aktyviai įgyvendinti numatytas priemones, kad iki 2005 m. deficitas taptų mažesnis negu 3 % BVP, užtikrinti, kad skolos santykis iki tų metų pradėtų mažėti, ir toliau tęsti pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformas.

| 4) | Pagal šios atnaujintos programos skaičiavimus, galutinis 2005 m. deficitas yra 2

   % BVP, palyginti su 2

   % BVP pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę ir kiek mažesniu negu 3 % deficitu ankstesnėje atnaujintoje programoje. Palyginti su atnaujinta programa, išlaidos palūkanoms

   % BVP mažesnės negu tikėtasi. |
| --- | --- |

4)

Formula

Formula

Formula

| 5) | Nauja programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). Atsižvelgiant į valdžios institucijų pageidavimą įtraukti antrąją gruodžio savaitę paskelbtas biudžeto priemones, atnaujinta programa buvo pateikta dviem savaitėmis vėliau negu elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. galutinis terminas. |
| --- | --- |

5)

Nauja programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). Atsižvelgiant į valdžios institucijų pageidavimą įtraukti antrąją gruodžio savaitę paskelbtas biudžeto priemones, atnaujinta programa buvo pateikta dviem savaitėmis vėliau negu elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. galutinis terminas.

| 6) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad 2005–2009 m. realus BVP augs kiek daugiau negu 4 %. Pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus grindžiamas iš esmės patikimomis augimo prielaidomis iki 2007 m. ir šiek tiek palankiomis — 2008 ir 2009 m. Todėl pagal gamybos atotrūkį apskaičiuotos ciklo sąlygos gali būti geresnės negu numatyta programos prognozėse. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios. |
| --- | --- |

6)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad 2005–2009 m. realus BVP augs kiek daugiau negu 4 %. Pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus grindžiamas iš esmės patikimomis augimo prielaidomis iki 2007 m. ir šiek tiek palankiomis — 2008 ir 2009 m. Todėl pagal gamybos atotrūkį apskaičiuotos ciklo sąlygos gali būti geresnės negu numatyta programos prognozėse. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios.

| 7) | Darant prielaidą, kad 2005 m. deficitas taps mažesnis negu 3 % BVP, atnaujinta programa siekiama toliau konsoliduoti viešuosius finansus iki 2009 m. — tada deficitas turėtų pasiekti

   % BVP. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, 2005 m. siekęs

   % BVP, palaipsniui didės iki 1

   % BVP 2009 m. Deficito mažėjimas atspindi išlaidų santykio sumažėjimą apytiksliai 4 % BVP — t. y. jį nevisiškai kompensuoja pajamų santykio sumažėjimas (2 %). Patikslinimas grindžiamas einamųjų pirminių išlaidų struktūriniu sumažinimu, išlaidų palūkanoms sutaupymu bei struktūrinių ir vienkartinių priemonių deriniu pajamų pusėje. 2006–2008 m. patikslinimas, palyginti su ankstesne programa, bus laipsniškesnis — šiek tiek mažesnio BVP augimo atspindys. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

Formula

| 8) | Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai daugiau negu

   % BVP per metus, nuo 3 % BVP deficito 2005 m. iki apytiksliai

   % 2009 m. Tai, kad 2007 m. struktūrinis balansas nepagerės, parodo numatomą Kipro grynosios pozicijos prastėjimą ES biudžeto atžvilgiu, nes 2006 m. nutrūks su įstojimu į ES siejamos laikinosios kompensuojamosios dotacijos. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas —

   % BVP struktūrinis deficitas, ir užsibrėžta ją pasiekti 2009 m. Kadangi šį vidutinės trukmės tikslą pasiekti sunkiau nei mažiausią vertę (nustatytą deficitui esant maždaug 2 % BVP), jį pasiekus susidaro patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir deramai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

Formula

| 9) | Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į tai, kad turizmas yra Kipro ryški specializacija, makroekonominio scenarijaus rizika daugiausiai siejama su geopolitiniais pokyčiais regione. Be to, makroekonominė 2008–2009 m. prognozė šiek tiek optimistiškesnė, o mokesčių prognozės gana palankios. Tačiau iki šiol Kipro vyriausybė pasiekdavo daugiau negu numatyti biudžeto tikslai ir atnaujintoje programoje dar kartą pakartoja savo įsipareigojimą prireikus patvirtinti papildomas priemones, kad planuojamas patikslinimas būtų įvykdytas. |
| --- | --- |

9)

Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į tai, kad turizmas yra Kipro ryški specializacija, makroekonominio scenarijaus rizika daugiausiai siejama su geopolitiniais pokyčiais regione. Be to, makroekonominė 2008–2009 m. prognozė šiek tiek optimistiškesnė, o mokesčių prognozės gana palankios. Tačiau iki šiol Kipro vyriausybė pasiekdavo daugiau negu numatyti biudžeto tikslai ir atnaujintoje programoje dar kartą pakartoja savo įsipareigojimą prireikus patvirtinti papildomas priemones, kad planuojamas patikslinimas būtų įvykdytas.

| 10) | Atsižvelgiant į apskaičiuotus 2005 m. rezultatus ir biudžeto tikslų rizikos pusiausvyrą, atrodo, kad taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2005 m. Taip pat panašu, kad jų užteks, jog nuo 2008 m. būtų nustatyta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams. Be to, jų turėtų užtekti, kad, kaip numatyta programoje, 2009 m. vidutinės trukmės tikslas būtų beveik pasiektas. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir tas patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į apskaičiuotus 2005 m. rezultatus ir biudžeto tikslų rizikos pusiausvyrą, atrodo, kad taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2005 m. Taip pat panašu, kad jų užteks, jog nuo 2008 m. būtų nustatyta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams. Be to, jų turėtų užtekti, kad, kaip numatyta programoje, 2009 m. vidutinės trukmės tikslas būtų beveik pasiektas. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir tas patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu.

| 11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 70,5 % ir viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad 2009 m. skolos santykis sumažės iki 53

   %. Numatyta skolos santykio pokyčio rizika iš esmės atrodo subalansuota. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Formula

| 12) | Atrodo, kad Kipre viešųjų finansų tvarumui iškilo rimtas pavojus dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Ilgalaikiam tvarumui iškilęs pavojus bus sumažintas, vidutinės trukmės laikotarpiu tiksliai įgyvendinant numatytą viešųjų finansų konsolidavimą ir, kaip pripažįstama programoje, siekiant apriboti numatomą didelį išlaidų pensijoms padidėjimą iki 2050 m. ir sumažinti ilgalaikiam tvarumui gresiantį pavojų, reikės esminių pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformos priemonių. |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad Kipre viešųjų finansų tvarumui iškilo rimtas pavojus dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Ilgalaikiam tvarumui iškilęs pavojus bus sumažintas, vidutinės trukmės laikotarpiu tiksliai įgyvendinant numatytą viešųjų finansų konsolidavimą ir, kaip pripažįstama programoje, siekiant apriboti numatomą didelį išlaidų pensijoms padidėjimą iki 2050 m. ir sumažinti ilgalaikiam tvarumui gresiantį pavojų, reikės esminių pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformos priemonių.

| 13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, Kipras eina reikiama linkme, siekdamas ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino, ir imasi būtinų priemonių, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas, tuo tarpu skolos santykis nuo 2005 m. mažėja. |
| --- | --- |

13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, Kipras eina reikiama linkme, siekdamas ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino, ir imasi būtinų priemonių, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas, tuo tarpu skolos santykis nuo 2005 m. mažėja.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. lapkričio 11 d. pateiktoje Kipro nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelį poveikį viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių rėmimas ir IRT sklaida; ii) pagrindinės infrastruktūros pagerinimas; iii) žmogiškojo kapitalo plėtotės stiprinimas ir iv) socialinė sanglauda. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto prognozėse. Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės suderintos su Nacionalinėje reformų programoje numatytais prioritetais. Visų pirma, atnaujintoje programoje pabrėžiamos priemonės, skirtos stebėti ir geriau kontroliuoti viešąsias išlaidas. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. lapkričio 11 d. pateiktoje Kipro nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelį poveikį viešiesiems finansams turintys uždaviniai: i) mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių rėmimas ir IRT sklaida; ii) pagrindinės infrastruktūros pagerinimas; iii) žmogiškojo kapitalo plėtotės stiprinimas ir iv) socialinė sanglauda. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto prognozėse. Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės suderintos su Nacionalinėje reformų programoje numatytais prioritetais. Visų pirma, atnaujintoje programoje pabrėžiamos priemonės, skirtos stebėti ir geriau kontroliuoti viešąsias išlaidas.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, Taryba palankiai vertina programos laikotarpiu numatytą struktūrinį patikslinimą 2005 m. deficitą sumažinus iki mažiau negu 3 % BVP. Atsižvelgiant į pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktas rekomendacijas, Taryba ragina Kiprą:

| i) | pagal atnaujintą konvergencijos programą, nuolatinėmis priemonėmis užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą ir siekiant programos vidutinės trukmės tikslo biudžeto konsolidavimas išliktų tvarus; |
| --- | --- |

i)

pagal atnaujintą konvergencijos programą, nuolatinėmis priemonėmis užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą ir siekiant programos vidutinės trukmės tikslo biudžeto konsolidavimas išliktų tvarus;

| ii) | kontroliuoti viešąsias išlaidas pensijoms ir įgyvendinti kitas pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformas, siekiant padidinti viešųjų finansų ilgalaikį tvarumą. |
| --- | --- |

ii)

kontroliuoti viešąsias išlaidas pensijoms ir įgyvendinti kitas pensijų ir sveikatos priežiūros sektorių reformas, siekiant padidinti viešųjų finansų ilgalaikį tvarumą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis % ) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn.  (3) KP | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn.  (3) KP | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn.  (3) KP | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas  (4)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn.  (5) KP | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realusis BVP

(pokytis % )

2005 m. gruodžio mėn. KP

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,8

3,9

4,0

4,2

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,9

2,3

2,1

2,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP %)

2005 m. gruodžio mėn.  (3) KP

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn.  (3) KP

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,9

0,5

0,3

0,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn.  (3) KP

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas  (4)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn.  (5) KP

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

72,0

70,4

69,1

67,4

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma elgesio kodekse nurodomų neprivalomų duomenų. Nepateikiami neprivalomi darbo rinkos pokyčių (visų pirma užimtumas (darbo valandomis) ir darbo našumas (darbo valandomis)) ir įtaką potencialaus BVP augimui darančių veiksnių duomenys.

(3)  Komisijos tarnybų skaičiavimai, atlikti remiantis programoje pateikta informacija.

(4)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(5)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (vienkartinės pajamos: 1,0 % BVP 2004 m., 0,9 % BVP 2005 m. ir 0,3 % 2006–2008 m.).

(6)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (1,0 % BVP 2004 m. ir 0,6 % BVP 2005 m.)

(7)  Remiantis numatomu 4,0%, 3,5%, 3,5% ir 3,5% potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.

(8)  2006 m. deficito prognozės grindžiamos nesikeičiančios politikos scenarijumi, nes 2006 m. biudžeto projekto dar nebuvo, kai buvo parengta Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė, o tai iš dalies paaiškina didesnes 2007 m. deficito prognozes.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/40

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos 2005–2008 m.

(2006/C 82/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. laikotarpį.

| 2) | Per paskutinįjį dešimtmetį Lietuva užbaigė perėjimo į veikiančią rinkos ekonomiką etapą, o jos augimo norma šiuo metu yra viena didžiausių ES. Vykdant struktūrines reformas nuo 2001 m. labai padidėjo užimtumas. 2001–2004 m. realusis BVP vidutiniškai augo 8 %. 2004 m. BVP vienam gyventojui pagal perkamąją galią buvo apytiksliai 48 % 25 ES valstybių narių vidurkio. Reikšmingas makroekonominis disbalansas neužfiksuotas, tačiau vis dar svarbu toliau sparčiai mažinti struktūrinį nedarbą ir valdyti su spartaus bankų kreditų augimo uždelstu ir dabartiniu poveikiu susijusio paklausos daromo spaudimo riziką. Valdžios sektoriaus deficitas labai padidėjo dėl išorės šoko, kurį sukėlė 1998 m. Rusijos krizė. Po jo buvo vykdomas biudžeto konsolidavimo planas. Nuo 2001 m. deficitas išliko 2 % BVP arba mažesnis, o 2002 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažėjo iki 1 % BVP. |
| --- | --- |

2)

Per paskutinįjį dešimtmetį Lietuva užbaigė perėjimo į veikiančią rinkos ekonomiką etapą, o jos augimo norma šiuo metu yra viena didžiausių ES. Vykdant struktūrines reformas nuo 2001 m. labai padidėjo užimtumas. 2001–2004 m. realusis BVP vidutiniškai augo 8 %. 2004 m. BVP vienam gyventojui pagal perkamąją galią buvo apytiksliai 48 % 25 ES valstybių narių vidurkio. Reikšmingas makroekonominis disbalansas neužfiksuotas, tačiau vis dar svarbu toliau sparčiai mažinti struktūrinį nedarbą ir valdyti su spartaus bankų kreditų augimo uždelstu ir dabartiniu poveikiu susijusio paklausos daromo spaudimo riziką. Valdžios sektoriaus deficitas labai padidėjo dėl išorės šoko, kurį sukėlė 1998 m. Rusijos krizė. Po jo buvo vykdomas biudžeto konsolidavimo planas. Nuo 2001 m. deficitas išliko 2 % BVP arba mažesnis, o 2002 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažėjo iki 1 % BVP.

| 3) | 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m., Taryba paragino Lietuvą toliau daryti pažangą, siekiant artimos balansui biudžeto būklės, visų pirma siekiant valdyti vidaus paklausos spaudimą, griežtai vykdyti 2005 m. biudžetą, kad būtų sumažinta riziką, jog bus viršyta 3 % pamatinė vertė, ir naudoti didesnes nei planuota ar papildomas pajamas ir nepanaudotas išlaidas, kad būtų sumažintas deficitas. |
| --- | --- |

3)

2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m., Taryba paragino Lietuvą toliau daryti pažangą, siekiant artimos balansui biudžeto būklės, visų pirma siekiant valdyti vidaus paklausos spaudimą, griežtai vykdyti 2005 m. biudžetą, kad būtų sumažinta riziką, jog bus viršyta 3 % pamatinė vertė, ir naudoti didesnes nei planuota ar papildomas pajamas ir nepanaudotas išlaidas, kad būtų sumažintas deficitas.

| 4) | Vykdant 2005 m. biudžetą, pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu (2). Atnaujintoje programoje nurodomas numatomas 1,5 % BVP deficitas. Tačiau pagal visus 2005 m. preliminarius duomenis galutinis deficito rezultatas geresnis — apie 1 % BVP. Geresnis negu siekiamas rezultatas įmanomas dėl gero biudžeto vykdymo visuose valdžios sektoriaus lygiuose, kur numatoma, kad pajamų surinkta daugiau negu planuota, o išlaidų plano iš esmės buvo laikomasi. |
| --- | --- |

4)

Vykdant 2005 m. biudžetą, pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu (2). Atnaujintoje programoje nurodomas numatomas 1,5 % BVP deficitas. Tačiau pagal visus 2005 m. preliminarius duomenis galutinis deficito rezultatas geresnis — apie 1 % BVP. Geresnis negu siekiamas rezultatas įmanomas dėl gero biudžeto vykdymo visuose valdžios sektoriaus lygiuose, kur numatoma, kad pajamų surinkta daugiau negu planuota, o išlaidų plano iš esmės buvo laikomasi.

| 5) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (3). |
| --- | --- |

5)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (3).

| 6) | Pagal programoje pateikiamą makroekonominį scenarijų realusis BVP 2005 m. turėtų augti iki 7 %, tada palaipsniui mažėti iki 5,3 % 2007 m. o 2008 m. vėl šoktelėti iki 6,8 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis (ir atsargiomis prielaidomis 2007 m.). Programoje pateiktos infliacijos prognozės galėtų būti nepalankios, jei padidėtų paklausos spaudimas. |
| --- | --- |

6)

Pagal programoje pateikiamą makroekonominį scenarijų realusis BVP 2005 m. turėtų augti iki 7 %, tada palaipsniui mažėti iki 5,3 % 2007 m. o 2008 m. vėl šoktelėti iki 6,8 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis (ir atsargiomis prielaidomis 2007 m.). Programoje pateiktos infliacijos prognozės galėtų būti nepalankios, jei padidėtų paklausos spaudimas.

| 7) | Pagrindinis programos tikslas — iki programos laikotarpio pabaigos sumažinti struktūrinį valdžios sektoriaus deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) iki 1 % BVP arba mažesnės vertės — yra šalies biudžeto pozicijos vidutinės trukmės tikslas, kaip nurodyta Stabilumo ir augimo pakte. Atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas nuo 1,5 % BVP 2005 m. palaipsniui sumažės iki 1,0 % 2008 m. Pirminio deficito prognozės laiko atžvilgiu panašios: nuo 0,6 % BVP 2005 m. jis mažės iki 0,2 % programos laikotarpio pabaigoje. Iš esmės programa grindžiama palankia ekonomine perspektyva, kuri sudarytų geras sąlygas mažinti išlaidas. Programoje numatytą konsolidavimą lemia išlaidos, daugiausia todėl, kad sumažinamas kolektyvinio vartojimo ir socialinių išmokų BVP procentinis dydis. Planuojama labai padidinti valstybės investicijas: nuo 4,1 % BVP 2005 m. iki 5,2 % 2008 m., — gerokai viršijant ES vidurkį (2,5 % BVP). Makroekonominiam scenarijui iš esmės nesikeičiant ir atsižvelgiant į naują santaupų ir nekilnojamojo turto restitucijos klasifikaciją, biudžeto koregavimas yra lėtesnis nei ankstesnėje atnaujintoje programoje. Lėtesnis koregavimas yra fizinių asmenų pajamų mokesčio mažinimo pasekmė. |
| --- | --- |

7)

Pagrindinis programos tikslas — iki programos laikotarpio pabaigos sumažinti struktūrinį valdžios sektoriaus deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) iki 1 % BVP arba mažesnės vertės — yra šalies biudžeto pozicijos vidutinės trukmės tikslas, kaip nurodyta Stabilumo ir augimo pakte. Atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas nuo 1,5 % BVP 2005 m. palaipsniui sumažės iki 1,0 % 2008 m. Pirminio deficito prognozės laiko atžvilgiu panašios: nuo 0,6 % BVP 2005 m. jis mažės iki 0,2 % programos laikotarpio pabaigoje. Iš esmės programa grindžiama palankia ekonomine perspektyva, kuri sudarytų geras sąlygas mažinti išlaidas. Programoje numatytą konsolidavimą lemia išlaidos, daugiausia todėl, kad sumažinamas kolektyvinio vartojimo ir socialinių išmokų BVP procentinis dydis. Planuojama labai padidinti valstybės investicijas: nuo 4,1 % BVP 2005 m. iki 5,2 % 2008 m., — gerokai viršijant ES vidurkį (2,5 % BVP). Makroekonominiam scenarijui iš esmės nesikeičiant ir atsižvelgiant į naują santaupų ir nekilnojamojo turto restitucijos klasifikaciją, biudžeto koregavimas yra lėtesnis nei ankstesnėje atnaujintoje programoje. Lėtesnis koregavimas yra fizinių asmenų pajamų mokesčio mažinimo pasekmė.

| 8) | Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) turėtų nuo 2

   % BVP 2005 m. sumažėti iki 1

   % 2008 m. Programoje nustatomas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (VTT) — 1 % BVP dydžio struktūrinis deficitas, kurį numatoma pasiekti iki 2008 m. Kadangi programoje nustatytu VTT siekiama daugiau nei nustatyta mažiausia vertė (numatomas 1

   % BVP dydžio deficitas), pasiekus šį tikslą būtų užtikrinta pakankama riba, kad nesusidarytų perviršinis deficitas. Programoje nustatytas VTT yra tinkamas, kadangi jis atitinka euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį, bei tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą per ilgą laikotarpį. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

| 9) | Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Viena vertus, panašu, kad galutiniai 2005 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatai bus mažesni negu numatyti programoje. Galimas perkėlimas į 2006 m. ir valdžios institucijų atsargus pajamų planavimas per pastaruosius kelerius metus rodo, kad rezultatai galėtų būti geresni nei nustatyti 2006 m. Kita vertus, programoje iš esmės remiamasi išlaidų mažinimu (kurios išreikšto BVP procentiniu dydžiu), visų pirma nedidinant darbo užmokesčių valstybiniame sektoriuje dėl mažesnio fizinių asmenų pajamų mokesčio tarifo. Nepaisant to, sumažinimą gali būti sunku pasiekti, ir taip pat neaišku, kokį poveikį programos pabaigoje turės pensijų reforma ir mokesčių reformos. |
| --- | --- |

9)

Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Viena vertus, panašu, kad galutiniai 2005 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatai bus mažesni negu numatyti programoje. Galimas perkėlimas į 2006 m. ir valdžios institucijų atsargus pajamų planavimas per pastaruosius kelerius metus rodo, kad rezultatai galėtų būti geresni nei nustatyti 2006 m. Kita vertus, programoje iš esmės remiamasi išlaidų mažinimu (kurios išreikšto BVP procentiniu dydžiu), visų pirma nedidinant darbo užmokesčių valstybiniame sektoriuje dėl mažesnio fizinių asmenų pajamų mokesčio tarifo. Nepaisant to, sumažinimą gali būti sunku pasiekti, ir taip pat neaišku, kokį poveikį programos pabaigoje turės pensijų reforma ir mokesčių reformos.

| 10) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateikta biudžeto kryptis gali būti nepakankama siekiant užtikrinti, kad programos VTT bus pasiektas 2008 m., kaip numatyta atnaujintoje programoje. Tačiau programoje nurodytomis biudžeto kryptimis užtikrinama pakankama atsargumo riba, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nuo 2007 m. nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos VTT nevisiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis — nuosmukio laikotarpiu. Visų pirma, planuojamas struktūrinis koregavimas siekiant VTT 2006–2008 m. vidutiniškai sudaro 0,4 % BVP esant palankioms ciklo sąlygoms (jas rodo didelis teigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris programos laikotarpiu laipsniškai mažėja), remiantis sutarta metodika. Tačiau galimybė naudotis duomenimis ir struktūriniai lūžiai Lietuvoje reiškia, kad gamybos apimties atotrūkio prognozės ir struktūrinis balansas kelia abejonių. |
| --- | --- |

10)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateikta biudžeto kryptis gali būti nepakankama siekiant užtikrinti, kad programos VTT bus pasiektas 2008 m., kaip numatyta atnaujintoje programoje. Tačiau programoje nurodytomis biudžeto kryptimis užtikrinama pakankama atsargumo riba, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nuo 2007 m. nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos VTT nevisiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis — nuosmukio laikotarpiu. Visų pirma, planuojamas struktūrinis koregavimas siekiant VTT 2006–2008 m. vidutiniškai sudaro 0,4 % BVP esant palankioms ciklo sąlygoms (jas rodo didelis teigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris programos laikotarpiu laipsniškai mažėja), remiantis sutarta metodika. Tačiau galimybė naudotis duomenimis ir struktūriniai lūžiai Lietuvoje reiškia, kad gamybos apimties atotrūkio prognozės ir struktūrinis balansas kelia abejonių.

| 11) | Pagal Stabilumo ir augimo paktą, nustatant programos VTT koregavimo strategiją, reikėtų atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos įtakos viešųjų finansų ilgalaikiam tvarumui. Programoje apibrėžta vidutinės trukmės biudžeto strategija laikinai nukrypsta nuo koregavimo strategijos, kuria siekiama programos VTT. Nors programoje nurodomos kelios reformos, kuriomis grindžiamas nukrypimas, tik pensijų reforma, kuria įvedama pensijų kaupimo sistema, yra pakankamai išsamiai aptarta programoje, ir gali būti manoma, kad ji turės teigiamą poveikį viešųjų finansų ilgalaikiam tvarumui. Siekiant VTT 2006–2008 m. metinis struktūrinis koregavimas vidutiniškai sudarys 0,5 % BVP, jei yra atsižvelgta į vykdomai pensijų reformai skirtas grynąsias biudžeto išlaidas, kurios nuo 0,5 % BVP 2005 m. padidės iki 0,8 % 2008 m. Tačiau 2006 m. nebus užtikrinta pakankama atsargumo riba, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba, nes struktūrinis deficitas (apskaičiuotas Komisijos tarnybų)

   BVP procentinio punkto viršija mažiausią ribinę vertę. Todėl laikinas nukrypimas būtų leistinas, laikantis patikslinto Stabilumo ir augimo pakto bei naujojo elgesio kodekso, jeigu 2006 m. būtų pasiekta mažiausia ribinė vertė, o tai įmanoma, jei geresnis negu planuotas 2005 m. galutinis deficito rezultatas būtų perkeltas į 2006 m. ir vėlesnius metus. |
| --- | --- |

11)

Formula

| 12) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. yra apytiksliai 19 % BVP — daug mažesnis negu Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis likusiu programos laikotarpiu išliks apytiksliai 19–20 % BVP. |
| --- | --- |

12)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. yra apytiksliai 19 % BVP — daug mažesnis negu Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis likusiu programos laikotarpiu išliks apytiksliai 19–20 % BVP.

| 13) | Atrodo, kad Lietuvoje nėra rimtos viešųjų finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų, skirtų senėjančiai visuomenei. Šiuo metu bendrosios skolos lygis yra labai mažas ir planuojama, kad jis išliks mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę beveik visą prognozuojamą laikotarpį, o visą programos laikotarpį numatomas ribotas valstybės deficitas. Lietuva įgyvendina pensijų reformą, kuri labai padeda sumažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Lietuvos valdžios institucijos numato tolesnius pensijų sistemos pakeitimus, kuriais siekiama didinti pakeitimo normą pensininkams ir tuo pat metu palaipsniui didinti pensinį amžių. Pastarosios priemonės įgyvendinimas būtų labai svarbus užtikrinant valstybinės pensijų sistemos finansinį tvarumą. |
| --- | --- |

13)

Atrodo, kad Lietuvoje nėra rimtos viešųjų finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų, skirtų senėjančiai visuomenei. Šiuo metu bendrosios skolos lygis yra labai mažas ir planuojama, kad jis išliks mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę beveik visą prognozuojamą laikotarpį, o visą programos laikotarpį numatomas ribotas valstybės deficitas. Lietuva įgyvendina pensijų reformą, kuri labai padeda sumažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Lietuvos valdžios institucijos numato tolesnius pensijų sistemos pakeitimus, kuriais siekiama didinti pakeitimo normą pensininkams ir tuo pat metu palaipsniui didinti pensinį amžių. Pastarosios priemonės įgyvendinimas būtų labai svarbus užtikrinant valstybinės pensijų sistemos finansinį tvarumą.

| 14) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Visų pirma, atsižvelgiant į su pensijų reforma susijusį laikiną nukrypimą, Lietuva daro pažangą siekdama VTT. Be to, vyriausybė ėmėsi kelių priemonių siekdama pagerinti viešųjų finansų kokybę (pvz., mokesčių reforma), taip pat padarė pažangą įgyvendindama pensijų reformą, kad padidintų viešųjų finansų tvarumą per ilgą laikotarpį. |
| --- | --- |

14)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Visų pirma, atsižvelgiant į su pensijų reforma susijusį laikiną nukrypimą, Lietuva daro pažangą siekdama VTT. Be to, vyriausybė ėmėsi kelių priemonių siekdama pagerinti viešųjų finansų kokybę (pvz., mokesčių reforma), taip pat padarė pažangą įgyvendindama pensijų reformą, kad padidintų viešųjų finansų tvarumą per ilgą laikotarpį.

| 15) | Nacionalinėje reformų programoje nurodytos viešųjų finansų srityje taikomos priemonės atitinka programoje nurodytas priemones, ir daugiausia yra susijusios su tolesnėmis priemonėmis, kurių reikia imtis vykdant pensijų, sveikatos priežiūros ir mokesčių reformas. Priemonės, skirtos tobulinti biudžeto procedūras (pvz., užbaigti programa grindžiamą biudžetą visuose valdžios sektoriaus lygiuose ir lanksčiai naudoti lėšas, skirtas bendrai finansuoti ES projektus), taip pat atitinka atnaujintoje programoje aprašytas priemones. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atspindimas konvergencijos programos biudžeto prognozėse. |
| --- | --- |

15)

Nacionalinėje reformų programoje nurodytos viešųjų finansų srityje taikomos priemonės atitinka programoje nurodytas priemones, ir daugiausia yra susijusios su tolesnėmis priemonėmis, kurių reikia imtis vykdant pensijų, sveikatos priežiūros ir mokesčių reformas. Priemonės, skirtos tobulinti biudžeto procedūras (pvz., užbaigti programa grindžiamą biudžetą visuose valdžios sektoriaus lygiuose ir lanksčiai naudoti lėšas, skirtas bendrai finansuoti ES projektus), taip pat atitinka atnaujintoje programoje aprašytas priemones. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atspindimas konvergencijos programos biudžeto prognozėse.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą ir stiprias augimo perspektyvas bei siekiant užtikrinti tvarią konvergenciją su ES, Taryba ragina Lietuvą:

| i) | stiprinti struktūrines biudžeto koregavimo priemones, kad būtų greičiau pasiektas VTT, ir |
| --- | --- |

i)

stiprinti struktūrines biudžeto koregavimo priemones, kad būtų greičiau pasiektas VTT, ir

| ii) | visų pirma siekti ambicingesnių valdžios sektoriaus deficito 2006 m. tikslų, užtikrinant, kad geresnis negu suplanuotas 2005 m. galutinis deficito rezultatas būtų perkeltas į 2006 m. ir vėlesnius metus. |
| --- | --- |

ii)

visų pirma siekti ambicingesnių valdžios sektoriaus deficito 2006 m. tikslų, užtikrinant, kad geresnis negu suplanuotas 2005 m. galutinis deficito rezultatas būtų perkeltas į 2006 m. ir vėlesnius metus.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis % ) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn.  (6) KP | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. (6) KP | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas  (4)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn.  (10) KP | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn.  (10) KP | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mė3n.  (6) KP | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn.  (6)KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas  (5)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn.  (7) KP | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis % )

2005 m. gruodžio mėn. KP

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

7,0

7,0

6,2

5,8

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

6,5

6,5

6,2

6,0

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,1

2,6

2,8

2,9

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

1,2

2,9

2,5

2,9

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP %)

2005 m. gruodžio mėn.  (6) KP

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. (6) KP

1,6

1,3

0,5

– 0,1

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas  (4)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn.  (10) KP

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn.  (10) KP

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mė3n.  (6) KP

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn.  (6)KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas  (5)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn.  (7) KP

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji valstybės skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

19,6

20,7

20,2

19,6

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

20,1

20,9

20,3

20,1

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Pagal 2005 m. gegužės mėn. Eurostato sprendimą dėl mokėjimų, susijusių su kompensacijomis už pirmaisiais pereinamojo laikotarpio metais prarastus indėlius rubliais bei sovietmečiu konfiskuoto turto restitucija, klasifikacijos, ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytas deficitas (2,5 % BVP) buvo pakoreguotas, neįtraukiant su šiais mokėjimais susijusių įsipareigojimų, kad būtų galima prasmingai palyginti.

(3)  Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma naujajame elgesio kodekse nurodytų neprivalomų duomenų, nors kai kuriais atvejais privalomi duomenys pateikiami kitaip negu nurodyta naujajame elgesio kodekse, pavyzdžiui, vietoje galutinės vidaus paklausos nurodoma vidaus paklausa, nenurodomos netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas atitinkančios išlaidos palūkanoms, o mokesčių našta nurodoma ten, kur turėtų būti nurodyti visi mokesčiai, t. y. tiesioginių, netiesioginių ir kapitalo mokesčių suma, todėl į mokesčių naštos skaičiavimus neįtraukti netiesioginiai į ES biudžetą mokami mokesčiai ir socialinės įmokos.

(4)  Į deficitą yra įtrauktos vykdomos pensijų reformos (antroji pensijų sistemos pakopa) išlaidos. Apskaičiuota, kad išlaidos sudaro 0,3 % BVP 2004 m., 0,5 % 2005 m., 0,7 % 2006 m., 0,8 % 2007 m. ir 0,8 % 2008 m.

(5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. Koregavimas pagal atnaujintą programą neatsižvelgiant į pensijų reformos išlaidas sudarytų 0,5 % BVP 2006 m., 0,7 % 2007 m. ir 0,2 % 2008 m. arba vidutiniškai 0,5 % 2006–2008 m.

(6)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(7)  Programoje nėra vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

(8)  Komisijos tarnybų prognozėje nėra vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

(9)  Remiantis numatytu potencialiu augimu 7,0%, 6,9%, 7,0% ir 7,0% atitinkamai 2004–2007 m.

(10)  Įskaitant mokėjimus, susijusius su santaupų kompensavimu ir nekilnojamojo turto restitucija, siekiančius 0,4 % BVP 2005 m., 0,8 % 2006 m. ir 1,2 % 2007 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/44

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos 2005–2008 m. Maltos konvergencijos programos

(2006/C 82/11)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Maltos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2008 m. laikotarpis. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Maltos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2008 m. laikotarpis.

| 2) | 1995–2005 m. Maltos realusis BVP augo vidutiniškai 2

   % per metus. Tačiau nuo 2001 m. ekonominis augimas sulėtėjo dėl nepalankių išorės sąlygų ir vidaus struktūrinio silpnumo. Dėl šių dviejų veiksnių bendros įtakos buvo prarastas konkurencingumas, o eksporto rezultatai pablogėjo, dar didindami užsienio sąskaitos deficitą. Pastaraisiais metais valdžios sektoriaus deficitas buvo vidutiniškai 6 % BVP, 2003 m. pasiekdamas aukščiausią tašką — 10,3 % BVP, o 2004 m. sumažėjo iki 5,1 % BVP. |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Maltoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2006 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m., Taryba paragino Maltą imtis būtinų priemonių, kad 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas, užtikrinti, kad skolos santykis patenkinamai sparčiai mažėtų iki Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės ir toliau rengti bei įgyvendinti pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Maltoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2006 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m., Taryba paragino Maltą imtis būtinų priemonių, kad 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas, užtikrinti, kad skolos santykis patenkinamai sparčiai mažėtų iki Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės ir toliau rengti bei įgyvendinti pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas.

| 4) | Pagal atnaujintą programą 2005 m. deficitas turėtų būti apie 4 % BVP, palyginti su 4

   % BVP pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę ir ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 3

   % BVP deficitu. Skirtumas tarp atnaujintos programos ir Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozių paaiškinamas įtraukus naujus duomenis, kurie rodo, kad valdžios sektoriaus išlaidos buvo mažesnės, nei buvo numatyta. |
| --- | --- |

4)

Formula

Formula

| 5) | Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus penkioms savaitėms po elgesio kodekse nustatyto galutinio termino — gruodžio 1 d. Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). |
| --- | --- |

5)

Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus penkioms savaitėms po elgesio kodekse nustatyto galutinio termino — gruodžio 1 d. Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2).

| 6) | Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, numato, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki vidutiniškai 1,4 % per likusį programos laikotarpį, atspindėdamas pagerėjusią išorinę paklausą. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, išskyrus 2006 m. Visų pirma programoje numatoma, kad ekonomika santykinai greitai atsigaus dėl didelio išorinės paklausos poveikio augimui, kuris labiausia susijęs su elektronikos pramonės atsigavimu, įskaitant investicinę veiklą. Jei šis ilgai lauktas šios pramonės šakos pagyvėjimas neįvyks 2006 m., BVP augimas susidurs su smukimo rizika. |
| --- | --- |

6)

Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, numato, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki vidutiniškai 1,4 % per likusį programos laikotarpį, atspindėdamas pagerėjusią išorinę paklausą. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, išskyrus 2006 m. Visų pirma programoje numatoma, kad ekonomika santykinai greitai atsigaus dėl didelio išorinės paklausos poveikio augimui, kuris labiausia susijęs su elektronikos pramonės atsigavimu, įskaitant investicinę veiklą. Jei šis ilgai lauktas šios pramonės šakos pagyvėjimas neįvyks 2006 m., BVP augimas susidurs su smukimo rizika.

| 7) | Atnaujintoje programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas — mažinti deficitą, kad 2006 m. jis būtų mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė ir siekti fiskalinio konsolidavimo, kad 2008 m. būtų pasiektas 1

   % deficitas. Į atnaujintos programos deficito tikslus įtrauktos vienkartinės pajamos, siekiančios

   %–1 % BVP per metus iki 2007 m. Pirminio pertekliaus grafikas panašus, t. y. pagerėjimas nuo

   % 2005 m. iki 2

   % laikotarpio pabaigoje. Konsolidavimas daugiausia paremtas išlaidomis, joms smunkant 7

   % BVP iki programos laikotarpio pabaigos; pusė jų tenka investicijoms. Palyginti su ankstesne programa, atnaujintoje programoje koregavimas yra mažiau ambicingas esant iš esmės mažiau palankiam makroekonominiam scenarijui. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| 8) | Programos laikotarpiu planuojama, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą priderintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis bendrai sutarta metodika, gerės vidutiniškai 1 % BVP per metus. Programoje aiškiai nurodytas vidutinės trukmės tikslas — subalansuota biudžeto būklė, kurią tikimasi pasiekti iki programos laikotarpio pabaigos. Kadangi programoje vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei minimali kontrolinė užduotis (deficitas, sudarantis apie 1

   % BVP), jį pasiekus susidarytų patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, nes jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta programoje, ypač atsižvelgiant į 2006 m. prognozuojamą palankų makroekonominį scenarijų. Nors atnaujintoje programoje 2006 m. numatomi didesni netiesioginiai mokesčiai, nei Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje, tų metų bendrų pajamų projekcijos yra panašios. Programoje pateikta informacija apie 2006 m. politikos priemones, atrodo, ne visiškai patvirtina šiuos pokyčius, o 2007 m. ir 2008 m. priemonės, kuriomis grindžiamas konsolidavimo procesas, neatskleidžiamos ir dėl to sudėtinga atlikti bendrą vertinimą. |
| --- | --- |

9)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta programoje, ypač atsižvelgiant į 2006 m. prognozuojamą palankų makroekonominį scenarijų. Nors atnaujintoje programoje 2006 m. numatomi didesni netiesioginiai mokesčiai, nei Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje, tų metų bendrų pajamų projekcijos yra panašios. Programoje pateikta informacija apie 2006 m. politikos priemones, atrodo, ne visiškai patvirtina šiuos pokyčius, o 2007 m. ir 2008 m. priemonės, kuriomis grindžiamas konsolidavimo procesas, neatskleidžiamos ir dėl to sudėtinga atlikti bendrą vertinimą.

| 10) | Darant prielaidą, kad 2006 m. biudžetas bus visiškai įvykdytas ir bus imtasi tinkamų priemonių makroekonominei rizikai pašalinti, programoje išdėstytos biudžeto kryptys, atrodo, leidžia ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nurodyto galutinio termino. Pagal programą atrodo, kad sukuriama pakankamai patikima riba, kad po numatomo perviršinio deficito ištaisymo dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba. Programoje pateikta biudžeto strategija atrodo pakankama, siekiant užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų iš esmės pasiektas 2008 m. Po perviršinio deficito koregavimo programoje numatytas metinis struktūrinis koregavimas, siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, gerokai viršija 0,5 % BVP ir todėl atitinka Stabilumo ir augimo paktą. |
| --- | --- |

10)

Darant prielaidą, kad 2006 m. biudžetas bus visiškai įvykdytas ir bus imtasi tinkamų priemonių makroekonominei rizikai pašalinti, programoje išdėstytos biudžeto kryptys, atrodo, leidžia ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nurodyto galutinio termino. Pagal programą atrodo, kad sukuriama pakankamai patikima riba, kad po numatomo perviršinio deficito ištaisymo dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba. Programoje pateikta biudžeto strategija atrodo pakankama, siekiant užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų iš esmės pasiektas 2008 m. Po perviršinio deficito koregavimo programoje numatytas metinis struktūrinis koregavimas, siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, gerokai viršija 0,5 % BVP ir todėl atitinka Stabilumo ir augimo paktą.

| 11) | Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2005 m. bus pasiekusi 76

  % BVP, t. y. bus didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Tikimasi, kad nuo 2006 m. skolos santykis laipsniškai mažės, pasiekdamas 67

   % BVP iki programos laikotarpio pabaigos. Skolos santykio pokyčiai gali būti mažiau palankūs, nei numatyta programoje, atsižvelgiant į pavojų susijusį su tam tikra privatizavimo įgyvendinimo rizika, turint omenyje jo svarbų vaidmenį mažinant skolos santykį 2006 m. Nepaaiškintos mažesnės nei biudžeto eilutė operacijos, kurios iš dalies atsveria 2006 m. iš privatizavimo gautinas pajamas, turėtų būti išsamiau apibrėžtos ir atidžiau stebimos. Nepaaiškintos mažesnės nei biudžeto eilutė operacijos, kurios iš dalies atsveria 2006 m. iš privatizavimo gautinas pajamas. Atsižvelgiant į rizikos balansą, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

11)

Formula

Formula

| 12) | Atrodo, kad Maltoje viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto sąnaudų, susijusių su senėjančia visuomene, yra vidutinė. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra didesnis nei 60 % pamatinės vertės ir, jei dabartinis didelis struktūrinis deficitas nepasikeis, jis neleis sumažinti bendrosios skolos santykio, kad jis smuktų žemiau Sutartyje nurodytos pamatinės vertės per ilgąjį laikotarpį. Todėl ryžtingas planuojamo biudžeto konsolidavimo įgyvendinimas programos laikotarpiu padės sumažinti skolą, kad ji būtų žemiau pamatinės vertės, ir tai turės teigiamo poveikio viešųjų finansų tvarumo rizikai. Maltos valdžios institucijos planuoja keisti pensijų sistemą, siekdamos užtikrinti pensijų sistemos adekvatumą ir tvarumą. Reformos įgyvendinimas bus labai svarbus užtikinant valstybinės pensijų sistemos finansinį tvarumą (3). |
| --- | --- |

12)

Atrodo, kad Maltoje viešųjų finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto sąnaudų, susijusių su senėjančia visuomene, yra vidutinė. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra didesnis nei 60 % pamatinės vertės ir, jei dabartinis didelis struktūrinis deficitas nepasikeis, jis neleis sumažinti bendrosios skolos santykio, kad jis smuktų žemiau Sutartyje nurodytos pamatinės vertės per ilgąjį laikotarpį. Todėl ryžtingas planuojamo biudžeto konsolidavimo įgyvendinimas programos laikotarpiu padės sumažinti skolą, kad ji būtų žemiau pamatinės vertės, ir tai turės teigiamo poveikio viešųjų finansų tvarumo rizikai. Maltos valdžios institucijos planuoja keisti pensijų sistemą, siekdamos užtikrinti pensijų sistemos adekvatumą ir tvarumą. Reformos įgyvendinimas bus labai svarbus užtikinant valstybinės pensijų sistemos finansinį tvarumą (3).

| 13) | Priemonės numatytos viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Nors atnaujintoje programoje numatoma, laikantis Tarybos rekomendacijų, pakankamai greitai ištaisyti perviršinį deficitą ir sumažinti skolos santykį ir per programos laikotarpį tikimasi pasiekti vidutinės trukmės tikslą, programoje nenurodomos priemonės, kurių bus imamasi sprendžiant ilgalaikio tvarumo problemas. |
| --- | --- |

13)

Priemonės numatytos viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Nors atnaujintoje programoje numatoma, laikantis Tarybos rekomendacijų, pakankamai greitai ištaisyti perviršinį deficitą ir sumažinti skolos santykį ir per programos laikotarpį tikimasi pasiekti vidutinės trukmės tikslą, programoje nenurodomos priemonės, kurių bus imamasi sprendžiant ilgalaikio tvarumo problemas.

| 14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Maltos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: viešųjų finansų tvarumas; konkurencingumas; aplinkosauga; užimtumas; švietimas ir mokymas. Atnaujintoje programoje atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytą poveikį biudžetui, nors apie tai tiesiogiai nerašoma. Konvergencijos programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Atnaujintoje konvergencijos programoje visų pirma patvirtinamas ketinimas įgyvendinti reformas, siekiant užtikrinti valstybinio sektoriaus veiksmingumą, pagerinti mokestinių prievolių laikymąsi, įgyvendinti privatizavimą ir remti darbo jėgos mokymą. |
| --- | --- |

14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Maltos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: viešųjų finansų tvarumas; konkurencingumas; aplinkosauga; užimtumas; švietimas ir mokymas. Atnaujintoje programoje atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytą poveikį biudžetui, nors apie tai tiesiogiai nerašoma. Konvergencijos programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Atnaujintoje konvergencijos programoje visų pirma patvirtinamas ketinimas įgyvendinti reformas, siekiant užtikrinti valstybinio sektoriaus veiksmingumą, pagerinti mokestinių prievolių laikymąsi, įgyvendinti privatizavimą ir remti darbo jėgos mokymą.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba pažymi, kad programa iš esmės atitinka tikslą — ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006 m. Atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba siūlo Maltai:

| i) | ryžtingai įgyvendinti 2006 m. biudžetines priemones ir užtikrinti perviršinio deficito ištaisymą minėtais metais pagal atnaujintą konvergencijos programą bei užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą ir siekiant programos vidutinės trukmės tikslo biudžeto konsolidavimas išliktų tvarus; |
| --- | --- |

i)

ryžtingai įgyvendinti 2006 m. biudžetines priemones ir užtikrinti perviršinio deficito ištaisymą minėtais metais pagal atnaujintą konvergencijos programą bei užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą ir siekiant programos vidutinės trukmės tikslo biudžeto konsolidavimas išliktų tvarus;

| ii) | užtikrinti, kad 2006 m. skolos santykis mažėtų tinkamu greičiu iki Sutartyje nurodytos 60 % pamatinės vertės; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad 2006 m. skolos santykis mažėtų tinkamu greičiu iki Sutartyje nurodytos 60 % pamatinės vertės;

| iii) | gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir taip siekti tolesnės pažangos rengiant ir įgyvendinant pensijų reformą. |
| --- | --- |

iii)

gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir taip siekti tolesnės pažangos rengiant ir įgyvendinant pensijų reformą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2006 m. sausio mėn. KP | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2006 m. sausio mėn. KP  (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2006 m. sausio mėn. KP (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2006 m. sausio mėn. KP | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2006 m. sausio mėn. KP | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą priderintas balansas (6)

  (BVP %) | 2006 m. sausio mėn. KP (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (5) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas  (5)

  (BVP %) | 2006 m. sausio mėn. KP (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (BVP %) | 2006 m. sausio mėn. KP | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2006 m. sausio mėn. KP

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,4

0,8

0,7

1,1

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

0,6

1,5

1,8

2,2

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2006 m. sausio mėn. KP  (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,7

3,1

2,6

2,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP  (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2006 m. sausio mėn. KP (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2006 m. sausio mėn. KP

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(BVP %)

2006 m. sausio mėn. KP

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,0

0,2

1,3

1,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 1,4

0,3

1,6

2,4

Nėra duomenų

Pagal ciklą priderintas balansas (6)

(BVP %)

2006 m. sausio mėn. KP (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (5)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas  (5)

(BVP %)

2006 m. sausio mėn. KP (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(BVP %)

2006 m. sausio mėn. KP

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

75,9

77,2

77,4

77,1

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

73,2

72,0

70,5

70,4

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse. Visų pirma, kainų duomenys neatitinka suderinto apibrėžimo; užimtumo ir nedarbo skaičiai paremti ne darbo jėgos tyrimo duomenimis, o yra susiję su registruotais asmenimis; nepateiktos prognozės, susijusios su visais klausimais, įtrauktais į sektorių balansus, ir nėra netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (FISIM) duomenų. Trūksta neprivalomų duomenų, susijusių su: užimtumu ir darbo našumu (darbo valandomis), sektorių balansų prognozėmis ir socialinių išmokų analize.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  KP skaičiai atitinka mažmeninių kainų indeksą.

(5)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(6)  Pagal ciklą priderintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą: 0,7 % 2004 m., 1,0 % BVP 2005 m., 1,0 % 2006 m., 0,7 % 2007 m. ir 0,1 2008 m.; visos mažinančios deficitą.

(8)  Į Komisijos tarnybų prognozę įtrauktos kai kurios vienkartinės priemonės (kaip ir programoje).

(9)  Remiantis numatytu 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % ir 2,0 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/48

---

2006 m. kovo 14 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2005–2008 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2006/C 82/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, apimančią 2008–2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, apimančią 2008–2008 m. laikotarpį.

| 2) | 1994–2004 m. Lenkijos realusis BVP vidutiniškai augo 4,5 % per metus ir buvo beveik dviem procentiniais punktais didesnis nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Pasibaigus intensyvios ekonominės plėtros laikotarpiui realaus BVP augimas sulėtėjo iki 1,0 % 2001 m. dėl vidaus ir išorės ciklinių veiksnių. Po to jis šoktelėjo, 2004 m. pasiekdamas 5,3 %. Pajamos vienam gyventojui pagal perkamąją galią 2004 m. pasiekė 46,5 % ES-25 vidurkio. Per pastarąjį dešimtmetį SVKI infliacija išliko didelė — vidutiniškai 7,0 %, bet 2005 m. stipriai sumažėjo iki apytiksliai 2 %. Darbo rinkos situacija išlieka didžiausia Lenkijos problema, nes 2004 m. nedarbo lygis siekė 18,8 %, o užimtumo lygis yra vienas mažiausių ES (51,7 % 2004 m.) Per pastaruosius dešimt metų Lenkijos valdžios sektoriaus balansas visada buvo neigiamas. Iki 2003 m. jis svyravo tarp –1,4 % ir –4,8 % (2) BVP, po to ėmė gerėti, 2004 m. pasiekdamas — 3,8 % BVP, o 2005 m. pasiekdamas –2,9 % BVP. |
| --- | --- |

2)

1994–2004 m. Lenkijos realusis BVP vidutiniškai augo 4,5 % per metus ir buvo beveik dviem procentiniais punktais didesnis nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Pasibaigus intensyvios ekonominės plėtros laikotarpiui realaus BVP augimas sulėtėjo iki 1,0 % 2001 m. dėl vidaus ir išorės ciklinių veiksnių. Po to jis šoktelėjo, 2004 m. pasiekdamas 5,3 %. Pajamos vienam gyventojui pagal perkamąją galią 2004 m. pasiekė 46,5 % ES-25 vidurkio. Per pastarąjį dešimtmetį SVKI infliacija išliko didelė — vidutiniškai 7,0 %, bet 2005 m. stipriai sumažėjo iki apytiksliai 2 %. Darbo rinkos situacija išlieka didžiausia Lenkijos problema, nes 2004 m. nedarbo lygis siekė 18,8 %, o užimtumo lygis yra vienas mažiausių ES (51,7 % 2004 m.) Per pastaruosius dešimt metų Lenkijos valdžios sektoriaus balansas visada buvo neigiamas. Iki 2003 m. jis svyravo tarp –1,4 % ir –4,8 % (2) BVP, po to ėmė gerėti, 2004 m. pasiekdamas — 3,8 % BVP, o 2005 m. pasiekdamas –2,9 % BVP.

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Lenkijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d., priimtoje nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, dar nepadarius Stabilumo ir augimo pakto pakeitimų, Taryba rekomendavo Lenkijai „i) geriau koreguoti biudžetą po 2005 m. ir siekti mažesnio deficito 2007 m.“; „ii) užtikrinti, kad Hausner plane numatytos struktūrinės priemonės būtų visiškai įgyvendintos ir, jei kiltų pavojus įgyvendinimui — dėti papildomas pastangas, kad būtų įdiegtos alternatyvios priemonės“. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Lenkijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d., priimtoje nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, dar nepadarius Stabilumo ir augimo pakto pakeitimų, Taryba rekomendavo Lenkijai „i) geriau koreguoti biudžetą po 2005 m. ir siekti mažesnio deficito 2007 m.“; „ii) užtikrinti, kad Hausner plane numatytos struktūrinės priemonės būtų visiškai įgyvendintos ir, jei kiltų pavojus įgyvendinimui — dėti papildomas pastangas, kad būtų įdiegtos alternatyvios priemonės“.

| 4) | Biudžeto vykdymo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 3,9 % BVP siekiamu deficitu bei palyginti su esamoje programoje prognozuojamu 2,9 % BVP deficitu. Lyginti su ankstesnėmis konvergencijos programomis sunku dėl reikšmingų duomenų patikslinimų, susijusių su metodiniais pakeitimais. Palankesnio nei tikėtasi rezultato buvo pasiekta dėl to, kaip centrinė valdžia vykdė biudžetą (visų pirma valstybės biudžetą), kuriame buvo užfiksuotos (grynųjų pinigų pagrindu) didesnės nei numatyta tiesioginės mokestinės pajamos ir dėl to, kad patirta mažiau nei planuota išlaidų, ir tai sumažino deficitą apytiksliai 0,7 procentinio punkto, palyginti su 2005 m. biudžeto planu. |
| --- | --- |

4)

Biudžeto vykdymo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 3,9 % BVP siekiamu deficitu bei palyginti su esamoje programoje prognozuojamu 2,9 % BVP deficitu. Lyginti su ankstesnėmis konvergencijos programomis sunku dėl reikšmingų duomenų patikslinimų, susijusių su metodiniais pakeitimais. Palankesnio nei tikėtasi rezultato buvo pasiekta dėl to, kaip centrinė valdžia vykdė biudžetą (visų pirma valstybės biudžetą), kuriame buvo užfiksuotos (grynųjų pinigų pagrindu) didesnės nei numatyta tiesioginės mokestinės pajamos ir dėl to, kad patirta mažiau nei planuota išlaidų, ir tai sumažino deficitą apytiksliai 0,7 procentinio punkto, palyginti su 2005 m. biudžeto planu.

| 5) | Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų. (3) Lenkija pateikė atnaujintą konvergencijos programą sausio 19 d., 7 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas — gruodžio 1 d. Vėlavimo priežastis — naujos vyriausybės formavimas 2005 m. lapkričio mėn. po parlamento rinkimų ir finansų ministro pakeitimas 2006 m. sausio mėn. pradžioje. |
| --- | --- |

5)

Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų. (3) Lenkija pateikė atnaujintą konvergencijos programą sausio 19 d., 7 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas — gruodžio 1 d. Vėlavimo priežastis — naujos vyriausybės formavimas 2005 m. lapkričio mėn. po parlamento rinkimų ir finansų ministro pakeitimas 2006 m. sausio mėn. pradžioje.

| 6) | Pagal programos makroekonominį scenarijų tikimasi, kad metinis realaus BVP augimas padidės nuo 3,3 % 2005 m. iki 4,3 % 2006 m. ir pasieks 5,0 % 2008 m. Augimo prielaidas, kuriomis grindžiama programa, galima vertinti kaip patikimas — paskutiniais programos metais jos gerėja. Programos infliacijos prognozės irgi atrodo realistiškos, išskyrus 2006 m., kai jos atrodo per didelės atsižvelgiant į paskutinius VKI pokyčius. |
| --- | --- |

6)

Pagal programos makroekonominį scenarijų tikimasi, kad metinis realaus BVP augimas padidės nuo 3,3 % 2005 m. iki 4,3 % 2006 m. ir pasieks 5,0 % 2008 m. Augimo prielaidas, kuriomis grindžiama programa, galima vertinti kaip patikimas — paskutiniais programos metais jos gerėja. Programos infliacijos prognozės irgi atrodo realistiškos, išskyrus 2006 m., kai jos atrodo per didelės atsižvelgiant į paskutinius VKI pokyčius.

| 7) | Dabartinėje atnaujintoje konvergencijos programoje iškeliamas tikslas — laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą (apskaičiuotą atsižvelgiant į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą), siekiant atitikti konvergencijos kriterijus iki įstatymų leidėjo kadencijos pabaigos, t. y. iki 2009 m. pabaigos. 2007 m. siekiamas deficitas nepakito — 2,2 % BVP, o antros pakopos pensijų kaupimo sistemos yra įtrauktos į valdžios sektorių. Išbraukus pensijų sistemas iš valdžios sektoriaus, deficito tikslas padidėtų, palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nuo 3,9 % BVP iki 4,1 % BVP, nes apskaičiuotas pensijų sistemos balansas dabar siekia 1,9 % BVP. Jeigu būtų galima atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų regresyvų sumažinimą, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas per visą laikotarpį būtų mažesnis nei 3 % BVP. Tikimasi, kad pirminis balansas (antros pakopos pensijų kaupimo sistemos valdžios sektoriuje) pagerės nuo — 0,3 % BVP 2005 m. iki 0,6 % 2008 m. Šį lėtą koregavimą visų pirma skatina palankūs pajamų pokyčiai 2006 m. ir kai kurių išlaidų sumažinimas 2007 m. bei 2008 m. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, šiame atnaujintame variante nustatyti labiau ambicingi deficito tikslai 2006 m. (dėl 2005 m. palankesnių pajamų pokyčių perkėlimo), tačiau vėliau koregavimo veiksmų mažėja ir išlaidų reformos atidedamos iki 2007 ir 2008 m. |
| --- | --- |

7)

Dabartinėje atnaujintoje konvergencijos programoje iškeliamas tikslas — laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą (apskaičiuotą atsižvelgiant į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą), siekiant atitikti konvergencijos kriterijus iki įstatymų leidėjo kadencijos pabaigos, t. y. iki 2009 m. pabaigos. 2007 m. siekiamas deficitas nepakito — 2,2 % BVP, o antros pakopos pensijų kaupimo sistemos yra įtrauktos į valdžios sektorių. Išbraukus pensijų sistemas iš valdžios sektoriaus, deficito tikslas padidėtų, palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nuo 3,9 % BVP iki 4,1 % BVP, nes apskaičiuotas pensijų sistemos balansas dabar siekia 1,9 % BVP. Jeigu būtų galima atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų regresyvų sumažinimą, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas per visą laikotarpį būtų mažesnis nei 3 % BVP. Tikimasi, kad pirminis balansas (antros pakopos pensijų kaupimo sistemos valdžios sektoriuje) pagerės nuo — 0,3 % BVP 2005 m. iki 0,6 % 2008 m. Šį lėtą koregavimą visų pirma skatina palankūs pajamų pokyčiai 2006 m. ir kai kurių išlaidų sumažinimas 2007 m. bei 2008 m. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, šiame atnaujintame variante nustatyti labiau ambicingi deficito tikslai 2006 m. (dėl 2005 m. palankesnių pajamų pokyčių perkėlimo), tačiau vėliau koregavimo veiksmų mažėja ir išlaidų reformos atidedamos iki 2007 ir 2008 m.

| 8) | Programos laikotarpiu planuojama vidutiniškai

   % BVP per metus gerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotą Komisijos tarnybų, naudojant programoje pateiktus duomenis ir remiantis bendrai sutarta metodika. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas — -1,0 % BVP struktūrinis deficitas, kurio neketinama pasiekti programos laikotarpiu. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis, nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug -1

   % BVP), pasiekus šį tikslą turėtų susidaryti pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

| 9) | Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatoma programoje. Nors biudžeto prognozės atrodo atsargios dėl pasiektų geresnių biudžeto tikslų, nei buvo nustatyta ankstesnėse programose, keli veiksniai gali daryti neigiamą poveikį planuojamam koregavimui. Po teigiamų mokestinių pajamų pokyčių 2004 m. ir 2005 m. mokesčių elastingumo prielaidos yra gana optimistiškos, visų pirma 2006 m. Be to, augimo prielaidos paskutiniais programos metais (2008 m.) atrodo palankios. Esamomis politinėmis aplinkybėmis kalnakasiams buvo suteiktos specialios pensijų teisės, skatinančios kitas socialines grupes taip pat reikalauti ypatingų sistemų, ir tai kenkia 1999 m. įgyvendintai pensijų reformai. Ketverių metų 30 mlrd. PLN valstybės biudžeto nominaliąja riba, nustatyta konvergencijos programoje, siekiama išspręsti perviršinio deficito problemą. Vis dėlto, praverstų alternatyvi arba papildoma fiskalinė taisyklė, kurios tikslas — kontroliuoti valdžios sektoriaus išlaidų didėjimą. |
| --- | --- |

9)

Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatoma programoje. Nors biudžeto prognozės atrodo atsargios dėl pasiektų geresnių biudžeto tikslų, nei buvo nustatyta ankstesnėse programose, keli veiksniai gali daryti neigiamą poveikį planuojamam koregavimui. Po teigiamų mokestinių pajamų pokyčių 2004 m. ir 2005 m. mokesčių elastingumo prielaidos yra gana optimistiškos, visų pirma 2006 m. Be to, augimo prielaidos paskutiniais programos metais (2008 m.) atrodo palankios. Esamomis politinėmis aplinkybėmis kalnakasiams buvo suteiktos specialios pensijų teisės, skatinančios kitas socialines grupes taip pat reikalauti ypatingų sistemų, ir tai kenkia 1999 m. įgyvendintai pensijų reformai. Ketverių metų 30 mlrd. PLN valstybės biudžeto nominaliąja riba, nustatyta konvergencijos programoje, siekiama išspręsti perviršinio deficito problemą. Vis dėlto, praverstų alternatyvi arba papildoma fiskalinė taisyklė, kurios tikslas — kontroliuoti valdžios sektoriaus išlaidų didėjimą.

| 10) | Programoje nesilaikoma deficito sumažinimo plano 2007 m., nustatyto Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir pagal atnaujintoje programoje pateikiamas fiskalinės politikos kryptis neatrodo, kad pavyks ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto galutinio termino. Šią išvadą patvirtina rizikos balansas. 2005 ir 2006 m. deficito tikslai yra mažesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje ir atitinka nominaliuosius tikslus, nustatytus 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje, dėl geresnio nei numatyta 2005 m. biudžeto vykdymo su perkėlimu į 2006 m. Lyginant tikslus, reikėtų atsižvelgti į Eurostato reikalaujamos nacionalinės sąskaitų metodikos pokyčius. Programoje numatoma kritiniais 2007 m. deficitą sumažinti iki 2,2 % BVP. Tačiau išbraukus antros pakopos pensijų kaupimo sistemas iš valdžios sektoriaus, laikantis 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo, 2007 m. planuojamas deficitas yra 4,1 % BVP. Jeigu būtų galima atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų regresyvų sumažinimą, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas būtų mažesnis nei 3 % BVP. Siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki nustatyto termino, reikėtų didelių papildomų pastangų jį koreguojant. |
| --- | --- |

10)

Programoje nesilaikoma deficito sumažinimo plano 2007 m., nustatyto Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir pagal atnaujintoje programoje pateikiamas fiskalinės politikos kryptis neatrodo, kad pavyks ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto galutinio termino. Šią išvadą patvirtina rizikos balansas. 2005 ir 2006 m. deficito tikslai yra mažesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje ir atitinka nominaliuosius tikslus, nustatytus 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje, dėl geresnio nei numatyta 2005 m. biudžeto vykdymo su perkėlimu į 2006 m. Lyginant tikslus, reikėtų atsižvelgti į Eurostato reikalaujamos nacionalinės sąskaitų metodikos pokyčius. Programoje numatoma kritiniais 2007 m. deficitą sumažinti iki 2,2 % BVP. Tačiau išbraukus antros pakopos pensijų kaupimo sistemas iš valdžios sektoriaus, laikantis 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo, 2007 m. planuojamas deficitas yra 4,1 % BVP. Jeigu būtų galima atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų regresyvų sumažinimą, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas būtų mažesnis nei 3 % BVP. Siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki nustatyto termino, reikėtų didelių papildomų pastangų jį koreguojant.

| 11) | Numatoma, kad 2005–2008 m. valdžios sektoriaus skola išaugs 3

  procentinio punkto BVP ir 2008 m. pasieks 45

   % BVP — tai bus gerokai mažiau, nei 60 % BVP pamatinė vertė. Tai taip pat yra 2 procentiniais punktais mažiau negu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Manoma, kad svarbūs skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimai turėtų išlyginti pirminio pertekliaus poveikį ir teigiamą „sniego gniūžtės“ efektą (t. y. neigiamą potencialių palūkanų poveikį turėtų kompensuoti tvarus didelis nominaliojo BVP augimas). |
| --- | --- |

11)

Formula

Formula

| 12) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Tačiau siūlomų priemonių nepakanka greitai ištaisyti perviršinį deficitą. |
| --- | --- |

12)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Tačiau siūlomų priemonių nepakanka greitai ištaisyti perviršinį deficitą.

| 13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2006 m. sausio 5 d. pateiktoje Lenkijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: konsoliduoti biudžetą atsižvelgiant į didelį deficitą, modernizuoti nepakankamai išvystytą infrastruktūrą ir mažinti darbo jėgos apmokestinimą, siekiant sumažinti didelį nedarbą Lenkijoje. Tačiau konvergencijos programos biudžeto prognozėse nėra Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikio biudžetui. Iš viešųjų finansų priemonių, įtrauktų į Nacionalinę reformų programą, konvergencijos programoje minima deficito riba ir daugiametis biudžeto planavimas. |
| --- | --- |

13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2006 m. sausio 5 d. pateiktoje Lenkijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: konsoliduoti biudžetą atsižvelgiant į didelį deficitą, modernizuoti nepakankamai išvystytą infrastruktūrą ir mažinti darbo jėgos apmokestinimą, siekiant sumažinti didelį nedarbą Lenkijoje. Tačiau konvergencijos programos biudžeto prognozėse nėra Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikio biudžetui. Iš viešųjų finansų priemonių, įtrauktų į Nacionalinę reformų programą, konvergencijos programoje minima deficito riba ir daugiametis biudžeto planavimas.

| 14) | Atrodo, kad Lenkijoje pavojus viešųjų finansų tvarumui dėl prognozuojamų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra nedidelis. Skolos lygis šiuo metu yra mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir turėtų toks likti, darant prielaidą, kad bus sutaupyta lėšų, susijusių su 1999 m. pensijų reformos įgyvendinimu. Reforma yra ambicinga ir padeda spręsti senėjančios visuomenės problemą, tačiau vyriausybės neseniai patvirtintos priemonės, kurių tikslas — neįtraukti tam tikrų darbuotojų grupių į reformuojamą pensijų sistemą, gali susilpninti reformos ilgalaikius rezultatus, visų pirma jei būtų daromos kitos pensijų sistemų išimtys. Nenumatytų įsipareigojimų įgyvendinimas bei šiuo metu aukštas struktūrinis deficitas gali padidinti skolos ir BVP santykį greičiau nei buvo planuota per vidutinės trukmės laikotarpį. Siekiant sumažinti ilgalaikiam tvarumui kylantį pavojų, vidutinės trukmės laikotarpiu reikia ryžtingai įgyvendinti numatytą viešųjų finansų konsolidavimą (4). |
| --- | --- |

14)

Atrodo, kad Lenkijoje pavojus viešųjų finansų tvarumui dėl prognozuojamų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra nedidelis. Skolos lygis šiuo metu yra mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir turėtų toks likti, darant prielaidą, kad bus sutaupyta lėšų, susijusių su 1999 m. pensijų reformos įgyvendinimu. Reforma yra ambicinga ir padeda spręsti senėjančios visuomenės problemą, tačiau vyriausybės neseniai patvirtintos priemonės, kurių tikslas — neįtraukti tam tikrų darbuotojų grupių į reformuojamą pensijų sistemą, gali susilpninti reformos ilgalaikius rezultatus, visų pirma jei būtų daromos kitos pensijų sistemų išimtys. Nenumatytų įsipareigojimų įgyvendinimas bei šiuo metu aukštas struktūrinis deficitas gali padidinti skolos ir BVP santykį greičiau nei buvo planuota per vidutinės trukmės laikotarpį. Siekiant sumažinti ilgalaikiam tvarumui kylantį pavojų, vidutinės trukmės laikotarpiu reikia ryžtingai įgyvendinti numatytą viešųjų finansų konsolidavimą (4).

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba pažymi, kad konvergencijos programoje numatoma tam tikra pažanga, tačiau nenumatoma 2007 m. efektyviai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip reikalaujama 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje, ir kad Komisija ketina rekomenduoti tolesnes priemones pagal perviršinio deficito procedūrą, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Tuo tarpu Lenkija turėtų:

| i) | sustiprinti koregavimą, visų pirma 2006 m., deficito mažinimui skirdama gautas didesnes nei biudžete numatytas pajamas ar mažesnes nei biudžete numatytas išlaidas; |
| --- | --- |

i)

sustiprinti koregavimą, visų pirma 2006 m., deficito mažinimui skirdama gautas didesnes nei biudžete numatytas pajamas ar mažesnes nei biudžete numatytas išlaidas;

| ii) | užtikrinti pensijų reformos rezultatus; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti pensijų reformos rezultatus;

| iii) | sustiprinti institucinę viešųjų finansų sistemą, be nominaliosios ribos nustatant ir kitas priemones, pavyzdžiui vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų taisyklę. |
| --- | --- |

iii)

sustiprinti institucinę viešųjų finansų sistemą, be nominaliosios ribos nustatant ir kitas priemones, pavyzdžiui vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų taisyklę.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2006 m. sausio mėn. KP | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | Netaikoma |
| SVKI infliacija
  (%) | 2006 m. sausio mėn. KP | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | Netaikoma |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2006 m. sausio mėn. KP  (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (6) | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | Netaikoma |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | Netaikoma |
| Pagal ciklą pakoreguotas ir struktūrinis balansas  (7)

  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | Netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | Netaikoma |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2006 m. sausio mėn. KP

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

5,3

3,4

4,3

4,5

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

5,7

5,0

4,8

5,6

Netaikoma

SVKI infliacija

(%)

2006 m. sausio mėn. KP

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,6

2,2

2,3

2,5

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

3,5

3

2,7

2,5

Netaikoma

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2006 m. sausio mėn. KP  (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP  (6)

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. KP

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

Netaikoma

Pirminis balansas

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. KP

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

Netaikoma

Pagal ciklą pakoreguotas ir struktūrinis balansas  (7)

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. KP

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2006 m. sausio mėn. KP

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

43,6

46,3

47,0

47,3

Netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

45,9

47,6

48,0

47,3

Netaikoma

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Perviršinio deficito procedūros apibrėžimas, visi pensijų fondai suklasifikuoti valdžios sektoriuje, patikslinti duomenys.

(3)  Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma neprivalomų naujajame elgesio kodekse nurodytų duomenų. Nepateikti duomenys apie darbo valandas ir darbo našumą, paskaičiuoti kaip BVP ir darbo valandų santykis. Nėra duomenų apie 2008 m. valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas. Taip pat trūksta duomenų apie skirtumus tarp grynųjų pinigų ir mokėtinų sumų bei grynąjį sukauptą finansinį turtą. 7 lentelėje (ilgalaikis tvarumas) trūksta pajamų ir išlaidų sumų.

(4)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Į biudžeto prognozę neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų -5,6 % BVP 2004 m., -4,7 % BVP 2005 m., -4,6 % 2006 m., -4,1 % 2007 m. ir -3,7 % 2008 m., o valdžios sektoriaus bendroji skola būtų 45,9 % BVP 2004 m., 47,9 % 2005 m., 51,2 % 2006 m., 52,1 % 2007 m. ir 52,6 % 2008 m.

(6)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas ir struktūrinis balansas sutampa, nes programoje nurodytos vienkartinės ir laikinosios priemonės yra nežymios (0,04 % BVP 2005 m., mažinančios deficitą).

(8)  Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(9)  Remiantis numatomu 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % ir 4,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/52

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. kovo 14 d.

dėl atnaujintos Jungtinės Karalystės konvergencijos programos 2005/2006–2010/2011 m.

(2006/C 82/13)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą 2005/2006 — 2010/2011 m. laikotarpiui. |
| --- | --- |

1)

2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą 2005/2006 — 2010/2011 m. laikotarpiui.

| 2) | Per pastarąjį dešimtmetį Jungtinės Karalystės makroekonominiai rezultatai buvo įspūdingi dėl pagerėjusio stabilumo, augimo, mažos infliacijos ir darbo rinkos našumo. Metinis realaus BVP augimas 1996 — 2000 m. buvo vidutiniškai 3

   %, o 2001 — 2005 m. — 2

   % Tačiau po biudžeto konsolidavimo laikotarpio 1996 — 2001 m., kai bendras valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo apytiksliai 5 % BVP deficito ir pasiekė pakankamą perteklių, Jungtinė Karalystė įgyvendino planuotą didelį viešųjų išlaidų, įskaitant valstybės investicijas, padidinimą, kai 2004 m. bendras valdžios sektoriaus balansas pasikeitė į daugiau kaip 3 % BVP deficitą. Bendroji skola sumažėjo nuo daugiau kaip 50 % BVP 1996 m. iki mažiau kaip 38 % BVP 2002 m., bet nuo to laiko ji lėtai augo. |
| --- | --- |

2)

Formula

Formula

| 3) | 2005 m kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos Taryba paragino Jungtinę Karalystę užtikrinti, kad deficitas būtų mažesnis negu 3 % BVP, ir pagerinti pagal ciklą pakoreguotą biudžeto balansą, siekiant užtikrinti, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtų pasiektas artimas subalansuotam arba perteklinis biudžetas. 2006 m. sausio 24 d. atsižvelgdama į 2005 m. atnaujintoje konvergencijos programoje, Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinis deficitas turėtų būti ištaisytas iki 2006 — 2007 finansinių metų (2). Pasibaigus rekomendacijoje numatytam šešių mėnesių laikotarpiui, Komisija turi įvertinti Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pažangą, padarytą siekiant ištaisyti perviršinį deficitą. |
| --- | --- |

3)

2005 m kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos Taryba paragino Jungtinę Karalystę užtikrinti, kad deficitas būtų mažesnis negu 3 % BVP, ir pagerinti pagal ciklą pakoreguotą biudžeto balansą, siekiant užtikrinti, kad per vidutinės trukmės laikotarpį būtų pasiektas artimas subalansuotam arba perteklinis biudžetas. 2006 m. sausio 24 d. atsižvelgdama į 2005 m. atnaujintoje konvergencijos programoje, Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinis deficitas turėtų būti ištaisytas iki 2006 — 2007 finansinių metų (2). Pasibaigus rekomendacijoje numatytam šešių mėnesių laikotarpiui, Komisija turi įvertinti Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pažangą, padarytą siekiant ištaisyti perviršinį deficitą.

| 4) | Vykdant 2005 — 2006 m. biudžetą, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, bendras valdžios sektoriaus deficitas turėtų būti 3,4 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje prognozuojamu 2,8 % BVP deficitu. Didesnis, nei numatyta, deficitas atsiranda dėl mažesnio, nei tikėtasi, BVP augimo, kuris, kaip dabar prognozuojama, bus 1

   %, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytais 3 %, siekiant pagrįsti poveikį, kuris kilo dėl mažesnių, nei tikėtasi, mokestinių pajamų 2004 — 2005 m. ir, kiek mažiau, dėl nedidelio savaiminio mažėjimo. |
| --- | --- |

4)

Formula

| 5) | Programa parengta iš esmės laikantis struktūros pavyzdžio, tačiau kai kuriais svarbiais klausimais joje nesilaikyta duomenų pateikimo stabilumo ir konvergencijos programose reikalavimų, nustatytų naujajame elgesio kodekse (3). |
| --- | --- |

5)

Programa parengta iš esmės laikantis struktūros pavyzdžio, tačiau kai kuriais svarbiais klausimais joje nesilaikyta duomenų pateikimo stabilumo ir konvergencijos programose reikalavimų, nustatytų naujajame elgesio kodekse (3).

| 6) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiamos biudžeto prognozės, numatoma, kad realus BVP augs nuo 1

   % 2005 — 2006 m. iki 3 % 2007 — 2008 m., po to smuktels iki 2

   % 2008 — 2009 m., o vėliau — 2

   %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus yra paremtas iš esmės patikimomis augimo prielaidomis, atsargiai prognozuojant laikotarpio pabaigą. Infliacijos prognozės programoje atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

6)

Formula

Formula

Formula

| 7) | Atnaujintoje programoje numatoma, kad deficitas mažės nuo šiek tiek didesnio nei 3 % BVP 2005 — 2006 finansiniais metais iki mažesnio nei 3 % pamatinės vertės 2006 — 2007 m. Toliau prognozuojama, kad iki 2010 — 2011 m. deficitas sumažės iki 1,5 % BVP. Apskaičiuota, kad 2005 — 2006 m. pirminiame valdžios sektoriaus balanse yra deficitas — 1,0 % BVP, po to 2008 — 2009 m. jis subalansuojamas, o 2010 — 2011 m. pasiekiamas

   % BVP perteklius. Nominalusis balansas labiausiai pagerėja dėl įplaukų augimo, tai iš dalies grindžiama numatytu ciklišku ekonomikos pagyvėjimu bei iš dalies mokesčių ir BVP santykio pagerėjimu. Atnaujintoje programoje numatomas nedidelis valdžios nuožiūra nustatomas fiskalinis sugriežtinimas 2006 — 2007 m. ir 2007 — 2008 m., kuris turėtų tapti nuolatiniu. Numatoma, kad iki 2007 — 2008 m. išlaidų santykis didės, skatinamas planuojamo išlaidų, skirtų viešosioms paslaugoms ir valstybės investicijoms, didinimo. Planuojama, kad grynosios valstybinio sektoriaus investicijos (įskaitant negrąžintiną kapitalo paramą privačiam sektoriui) padidės nuo 1,6 % BVP 2004 — 2005 m. iki 2

   % BVP 2006 — 2007 m. ir toliau išliks pastovios, kaip BVP procentas. Planuojama, kad po 2007 — 2008 m. einamųjų išlaidų augimas gerokai sumažės. Todėl numatoma, kad iki 2008 — 2009 m. visas deficitas bus naudojamas valstybės investicijoms finansuoti. Palyginti su 2004 m. atnaujinta programa, 2005 — 2006 m. ir 2006 — 2007 m. deficito prognozės buvo padidintos atsižvelgiant į ekonominius pokyčius, o per vidutinės trukmės laikotarpį jos atitinka ankstesnės atnaujintos programos duomenis. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

| 8) | Skaičiuojant pagal bendrai sutartą metodiką, programoje numatoma vidutiniškai kasmet gerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) šiek tiek daugiau kaip

  procentinio punkto BVP nuo apskaičiuoto kiek mažesnio nei 3 % BVP struktūrinio deficito 2005 — 2006 m. Šis koregavimas numatomas laikotarpio pradžioje 2006 — 2007 m., kai planuojama ištaisyti perviršinį deficitą ir kai neigiamas gamybos apimties atotrūkis bus didžiausias, tačiau vėliau sumažėjus neigiamam gamybos apimties atotrūkiui koregavimas sulėtės. Kiekybinis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso vidutinės trukmės tikslas nenurodytas. Programoje nurodomi fiskaliniai tikslai pagal valstybės vidaus taisykles, pagal kuriuos numatomas vidutinės trukmės planas pagal ciklą pakoreguotam deficitui, atitinkantis skolos ir BVP santykio stabilizavimą iki žemo lygio ir esamo artimo subalansuotam ar perteklinio biudžeto ekonominio ciklo metu išlaikymą. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei prognozuojama programoje, ypač trumpuoju laikotarpiu. Numatomas mokesčių ir BVP santykio, ypač pajamų iš įmonių pelno mokesčio, pagerėjimas gali kelti riziką, nes šis pagerėjimas priklauso nuo prielaidos, kad finansų sektoriaus pokyčiai bus teigiami ir tai tęsis kitais metais, o vėliau iš esmės nesikeis. Išlaidų atžvilgiu po prognozuojamo pakilimo, pasiekto iki 2007 — 2008 m. atnaujintoje programoje po 2007 — 2008 m. numatomas išlaidų santykio kritimas žemiau 2005 — 2006 m. lygio, ir tai gali būti sudėtingas uždavinys. Atsižvelgiant į esamus politinius įsipareigojimus, išlaidų ir BVP santykio mažinimas reiškia daug lėtesnį einamųjų išlaidų augimą, kuris tikriausiai bus ypač pastebimas tam tikrose srityse. Visapusis viešųjų išlaidų peržiūrėjimas, suplanuotas 2007 m. išsamioje išlaidų apžvalgoje, turėtų padėti nustatyti sritis, kuriose turėtų būti sumažintas viešųjų išlaidų augimas. 2009 — 2010 m. ir 2010 — 2011 m. ši neigiama rizika gali būti iš dalies kompensuota, daugiausia įplaukomis, atsargiai prognozuojant ekonominį augimą. |
| --- | --- |

9)

Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei prognozuojama programoje, ypač trumpuoju laikotarpiu. Numatomas mokesčių ir BVP santykio, ypač pajamų iš įmonių pelno mokesčio, pagerėjimas gali kelti riziką, nes šis pagerėjimas priklauso nuo prielaidos, kad finansų sektoriaus pokyčiai bus teigiami ir tai tęsis kitais metais, o vėliau iš esmės nesikeis. Išlaidų atžvilgiu po prognozuojamo pakilimo, pasiekto iki 2007 — 2008 m. atnaujintoje programoje po 2007 — 2008 m. numatomas išlaidų santykio kritimas žemiau 2005 — 2006 m. lygio, ir tai gali būti sudėtingas uždavinys. Atsižvelgiant į esamus politinius įsipareigojimus, išlaidų ir BVP santykio mažinimas reiškia daug lėtesnį einamųjų išlaidų augimą, kuris tikriausiai bus ypač pastebimas tam tikrose srityse. Visapusis viešųjų išlaidų peržiūrėjimas, suplanuotas 2007 m. išsamioje išlaidų apžvalgoje, turėtų padėti nustatyti sritis, kuriose turėtų būti sumažintas viešųjų išlaidų augimas. 2009 — 2010 m. ir 2010 — 2011 m. ši neigiama rizika gali būti iš dalies kompensuota, daugiausia įplaukomis, atsargiai prognozuojant ekonominį augimą.

| 10) | Perviršinio deficito ištaisymo klausimu programoje, kuri buvo paskelbta iki Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį, prognozuojama, kad deficitas kris žemiau pamatinės vertės 2006 — 2007 m., tuo tarpu Tarybai paskelbus rekomendaciją, Komisijos tarnybos apskaičiavo, kad net pritaikius savo nuožiūra priimtas priemones, apie kurias buvo pranešta 2005 m. gruodžio mėn. išankstinėje biudžeto ataskaitoje, deficitas turėtų išlikti šiek tiek didesnis nei 3 % BVP. Komisija pasibaigus šešių mėnesių terminui įvertins pažangą, padarytą siekiant ištaisyti perviršinį deficitą. Atsižvelgiant į minimalią kontrolinę užduotį (kaip apskaičiuota — kiek mažesnis nei 1

   % BVP pagal ciklą pakoreguotas deficitas) nepanašu, kad biudžeto strategija užtikrintų pakankamai patikimą ribą, kad nebūtų peržengta 3 % BVP pamatinė vertė, kurios JK įsipareigojusi stengtis nepažeisti, esant normaliems makroekonominiams svyravimams, išskyrus galbūt pačią programos laikotarpio pabaigą 2010 — 2011 m. Tačiau numatomiems balansams įtakos turės pirmiau minėtos valstybės investicijų programos įgyvendinimas. Po numatyto perviršinio deficito ištaisymo 2006 — 2007 m., numatomas struktūrinis koregavimas sulėtės, o gamybos apimties atotrūkis mažės, nors ir išliks neigiamas, ir mokesčių elastingumo pokyčiai bus santykinai palankūs. Tai rodo, kad koregavimo planas galėtų būti sustiprintas. |
| --- | --- |

10)

Formula

| 11) | Nors bendrosios skolos santykis išliks gerokai mažesnis, nei Sutartyje numatyta pamatinė vertė — 60 % BVP, numatoma, kad per prognozuojamą laikotarpį jis lėtai didės nuo apytiksliai 41 % 2004 — 2005 m., pasiekdamas aukščiausią tašką — beveik 45 % BVP — 2007 — 2008 m. Vėliau skolos santykis turėtų sumažėti nedaug. |
| --- | --- |

11)

Nors bendrosios skolos santykis išliks gerokai mažesnis, nei Sutartyje numatyta pamatinė vertė — 60 % BVP, numatoma, kad per prognozuojamą laikotarpį jis lėtai didės nuo apytiksliai 41 % 2004 — 2005 m., pasiekdamas aukščiausią tašką — beveik 45 % BVP — 2007 — 2008 m. Vėliau skolos santykis turėtų sumažėti nedaug.

| 12) | Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumui galėtų iškilti vidutinė rizika, kadangi greta dėl gyventojų senėjimo susidariusių išlaidų padidėjimo yra tikimybė, kad privačių pensijų nepakaks ir dėl to padidės biudžeto sąnaudos, nebent bus padaryti pakeitimai siekiant pagerinti fiskalinį tvarumą. Iki 2050 m. numatomas ribojamas viešųjų išlaidų pensijoms augimas. Tačiau būtina atsižvelgti į didesnes su amžiumi susijusias išlaidas, nes yra tikimybė, kad privačių pensijų nepakaks. Šiuo metu yra peržiūrima pensijų politika, ir tikimasi, kad vyriausybė pateiks atsakymą į 2005 m. lapkričio mėn. Pensijų komisijos ataskaitą šių metų pavasarį. Šiuo metu palanki biudžeto padėtis padeda sušvelninti biudžetui dėl visuomenės senėjimo daromą poveikį; prognozuojama, kad bendroji skola viršys 60 % BVP pamatinės vertės prognozuojamu laikotarpiu iki 2050 m., jeigu, palyginti su struktūrine biudžeto būkle 2005 — 2006 m., prognozuojamu laikotarpiu nebus vykdomas tolesnis biudžeto konsolidavimas. Valstybės finansų struktūrinio balanso gerinimas vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų sumažinti riziką viešųjų finansų tvarumui (4). |
| --- | --- |

12)

Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumui galėtų iškilti vidutinė rizika, kadangi greta dėl gyventojų senėjimo susidariusių išlaidų padidėjimo yra tikimybė, kad privačių pensijų nepakaks ir dėl to padidės biudžeto sąnaudos, nebent bus padaryti pakeitimai siekiant pagerinti fiskalinį tvarumą. Iki 2050 m. numatomas ribojamas viešųjų išlaidų pensijoms augimas. Tačiau būtina atsižvelgti į didesnes su amžiumi susijusias išlaidas, nes yra tikimybė, kad privačių pensijų nepakaks. Šiuo metu yra peržiūrima pensijų politika, ir tikimasi, kad vyriausybė pateiks atsakymą į 2005 m. lapkričio mėn. Pensijų komisijos ataskaitą šių metų pavasarį. Šiuo metu palanki biudžeto padėtis padeda sušvelninti biudžetui dėl visuomenės senėjimo daromą poveikį; prognozuojama, kad bendroji skola viršys 60 % BVP pamatinės vertės prognozuojamu laikotarpiu iki 2050 m., jeigu, palyginti su struktūrine biudžeto būkle 2005 — 2006 m., prognozuojamu laikotarpiu nebus vykdomas tolesnis biudžeto konsolidavimas. Valstybės finansų struktūrinio balanso gerinimas vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų sumažinti riziką viešųjų finansų tvarumui (4).

| 13) | Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. jungtines gaires. Dabartinis valdžios sektoriaus skolos santykio lygis vis dar santykinai mažas, bet deficitas yra perviršinis ir jį būtina ištaisyti, toliau vykdant konsolidavimą, kad skolos santykis stabilizuotųsi. Sveikintina, kad persvarstomas bendrasis pensinis aprūpinimas, siekiant užtikrinti jo prieinamumą, finansinį gyvybingumą ir socialinį tinkamumą. Be to, programoje numatomos priemonės pagerinti viešųjų finansų kokybę, įskaitant paskatą tobulinti viešųjų išlaidų veiksmingumą geriau valdant turtą, perskirstant valstybės tarnybos pareigas ir mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių. |
| --- | --- |

13)

Viešųjų finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. jungtines gaires. Dabartinis valdžios sektoriaus skolos santykio lygis vis dar santykinai mažas, bet deficitas yra perviršinis ir jį būtina ištaisyti, toliau vykdant konsolidavimą, kad skolos santykis stabilizuotųsi. Sveikintina, kad persvarstomas bendrasis pensinis aprūpinimas, siekiant užtikrinti jo prieinamumą, finansinį gyvybingumą ir socialinį tinkamumą. Be to, programoje numatomos priemonės pagerinti viešųjų finansų kokybę, įskaitant paskatą tobulinti viešųjų išlaidų veiksmingumą geriau valdant turtą, perskirstant valstybės tarnybos pareigas ir mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių.

| 14) | 2005 m. spalio 13 d. pateiktoje Jungtinės Karalystės nacionalinėje reformų programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją, nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: išlaikyti fiskalinį tvarumą esant didelėms demografinėms problemoms; skatinti naujoves bei mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą; plėsti galimybes įgyti įgūdžius; užtikrinti teisingumą, taikant šiuolaikinę ir lanksčią socialinės gerovės sistemą; didinti naujoves ir pritaikomumą išteklių naudojimo srityje. Konvergencijos programos biudžeto prognozėse visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

14)

2005 m. spalio 13 d. pateiktoje Jungtinės Karalystės nacionalinėje reformų programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją, nurodyti tokie didelės įtakos viešiesiems finansams turintys uždaviniai: išlaikyti fiskalinį tvarumą esant didelėms demografinėms problemoms; skatinti naujoves bei mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą; plėsti galimybes įgyti įgūdžius; užtikrinti teisingumą, taikant šiuolaikinę ir lanksčią socialinės gerovės sistemą; didinti naujoves ir pritaikomumą išteklių naudojimo srityje. Konvergencijos programos biudžeto prognozėse visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba pažymi, kad numatomam koregavimo planui gali kilti pavojus. Atsižvelgdama į rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį ir siekdama spręsti ilgalaikiam tvarumui kylančios rizikos problemą, Taryba kviečia Jungtinę Karalystę:

| i) | užtikrinti, kad iki 2006 — 2007 m. patikimai ir tvariai iki 3 % BVP būtų sumažintas deficitas, ir toliau siekti biudžeto konsolidavimo ypač įgyvendinant prognozuojamą išlaidų augimo mažinimą po 2007 — 2008 m.; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad iki 2006 — 2007 m. patikimai ir tvariai iki 3 % BVP būtų sumažintas deficitas, ir toliau siekti biudžeto konsolidavimo ypač įgyvendinant prognozuojamą išlaidų augimo mažinimą po 2007 — 2008 m.;

| ii) | pasiekti vidutinės trukmės tikslą, užtikrinantį greitą pažangą siekiant tvarumo ir gerokai mažesnio nei 60 % pagrįsto skolos santykio, numatantį pakankamą atsargumo dalį, kad nebus viršyta 3 % BVP pamatinė vertė, kurios Jungtinė Karalystė yra įsipareigojusi siekti nepažeisti, bei suteikiantį galimybių biudžeto pokyčiams, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikį. |
| --- | --- |

ii)

pasiekti vidutinės trukmės tikslą, užtikrinantį greitą pažangą siekiant tvarumo ir gerokai mažesnio nei 60 % pagrįsto skolos santykio, numatantį pakankamą atsargumo dalį, kad nebus viršyta 3 % BVP pamatinė vertė, kurios Jungtinė Karalystė yra įsipareigojusi siekti nepažeisti, bei suteikiantį galimybių biudžeto pokyčiams, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikį.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realus BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialusis BVP, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendras valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (7) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (5) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas
  = struktūrinis balansas (12)
   (13)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP), Komisijos tarnybų skaičiavimai, Komisijos tarnybų (KOM) 2005 m. rudens prognozė. |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Realus BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP  (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

1,25

1,75

2

2

2

2

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialusis BVP, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP  (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendras valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (7)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP  (5)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP  (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas

= struktūrinis balansas (12)
   (13)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

40,8

42,7

43,7

44,5

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP), Komisijos tarnybų skaičiavimai, Komisijos tarnybų (KOM) 2005 m. rudens prognozė.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  JK finansiniai metai prasideda balandžio mėn. ir baigiasi kovo mėn.

(3)  Visų pirma, trūksta skyriaus „Viešųjų finansų instituciniai požymiai“. Programoje esama trūkumų pateikiant privalomus duomenis (pvz., nepateikta užimtumo, nedarbo, kompensacijų darbuotojams prognozės; taip pat nepateikta reikalaujama praeitų metų išlaidų analizė) bei nepateikti visi neprivalomi duomenys. Nors bendrų valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų duomenys paremti ESA 95, jie parengti naudojant skaičiavimo metodus, kurie skiriasi nuo suderintos priemonės. Atnaujintoje programoje pajamos iš UMTS licencijų pardavimo ir toliau (kaip jau įprasta JK) laikomos metinių pajamų šaltiniu, o ne parduotu turtu, priešingai nei numatyta 2000 m. liepos 14 d. Eurostato sprendime dėl tokių pajamų paskirstymo. Kai kurie duomenys buvo pateikti po dvišalių Komisijos tarnybų ir Jungtinės Karalystės pareigūnų diskusijų.

(4)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame įvertinime:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  BVP ir infliacijos prognozė, kuria paremtos valdžios institucijų atliktos viešųjų finansų prognozės; pagal scenarijų, kuriame augimo tendencija ketvirčiu procentinio punkto didesnė.

(6)  Komisijos tarnybų prognozė sudaroma kalendorinių metų pagrindu. Pagal pirmuosius skaičiavimus 2005 m. augimas buvo 1,8 %. Pagal laikiną 2006 m. vasario 22 d. Komisijos tarnybų prognozę 2006 m. prognozuojamas 2,4 % augimas.

(7)  Gamybos apimties atotrūkio skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, remiantis konvergencijos programoje pateiktais duomenimis. Gamybos apimties atotrūkio skaičiavimai paremti duomenimis, kuriais grindžiamas pagrindinės tendencijos augimo scenarijus. Pagal Jungtinės Karalystės metodiką abiem atvejais gaunamas toks pat gamybos apimties atotrūkio rezultatas.

(8)  Komisijos tarnybų gamybos apimties atotrūkio skaičiavimas atliekamas kalendorinių metų pagrindu.

(9)  Pakoreguoti konvergencijos programos skaičiai, įtraukiant pajamas iš UMTS pardavimo. Jungtinės Karalystės valdžios institucijos įtraukia į valdžios sektoriaus balanso prognozes metines pajamas (apie 1,0 mlrd. GBP), gautas 2000 m. pardavus UMTS licencijas. Kad prognozės būtų paremtos perviršinio deficito procedūra, patikslinant kiekvienais metais iš balanso (t. y. didinant deficitą) atimama 0,1 procentinio punkto. Visi šioje lentelėje surašyti duomenys pateikiami atlikus programos duomenų koregavimą, kurį atliko Komisijos tarnybos.

(10)  Į Komisijos tarnybų prognozę neįtrauktos savo nuožiūra priimtos priemonės, apie kurias buvo pranešta 2005 m. gruodžio mėn. išankstinio biudžeto ataskaitoje ir kurios buvo įtrauktos į konvergencijos programą. Pridėjus grynąjį priemonių poveikį pagal Jungtinės Karalystės valdžios institucijų skaičiavimus, Komisijos tarnybų prognozė būtų — deficitas, siekiantis 3,4 % BVP 2005–2006 m., 3,1 % — 2006–2007 m. ir 2,8 % — 2007–2008 m.

(11)  Konvergencijos programos duomenys pagal pirminio balanso apibrėžimą remiantis bendrosiomis, o ne grynosiomis palūkanomis.

(12)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių (apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika). Programoje paskelbti pagal ciklą pakoreguotų ir struktūrinių balansų rodikliai, apskaičiuoti pagal Jungtinės Karalystės metodiką ir grindžiami nominaliaisiais balansais, nepakoreguotais pajamų iš UMTS pardavimo atžvilgiu, yra tokie: -2,9 % BVP — 2004/2005 m., -2,2 % — 2005–2006 m., -1,7 % –2006–2007 m., — 1,7 % — 2007–2008 m., -1,7 % — 2008–2009 m., -1,6 % — 2009–2010 m., -1,5 % — 2010–2011 m.

(13)  Konvergencijos programos prognozėse ir Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgiama į vienkartines ir laikinąsias priemones.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP), Komisijos tarnybų skaičiavimai, Komisijos tarnybų (KOM) 2005 m. rudens prognozė.

---

Komisija

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/57

---

Euro kursas (1)

2006 m. balandžio 4 d.

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2217 |
| JPY | Japonijos jena | 143,69 |
| DKK | Danijos krona | 7,4628 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,69835 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3820 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5804 |
| ISK | Islandijos krona | 88,04 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8840 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5760 |
| CZK | Čekijos krona | 28,513 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 264,61 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6960 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9483 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,5182 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,62 |
| SKK | Slovakijos krona | 37,515 |
| TRY | Turkijos lira | 1,6320 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6951 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4281 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,4804 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,0070 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9691 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 175,89 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,3950 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,7973 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3285 |
| IDR | Indijos rupija | 10 983,08 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,495 |
| PHP | Filipinų pesas | 62,331 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,7470 |
| THB | Tailando batas | 47,233 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2217

JPY

Japonijos jena

143,69

DKK

Danijos krona

7,4628

GBP

Svaras sterlingas

0,69835

SEK

Švedijos krona

9,3820

CHF

Šveicarijos frankas

1,5804

ISK

Islandijos krona

88,04

NOK

Norvegijos krona

7,8840

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5760

CZK

Čekijos krona

28,513

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

264,61

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6960

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,9483

RON

Rumunijos lėja

3,5182

SIT

Slovėnijos tolaras

239,62

SKK

Slovakijos krona

37,515

TRY

Turkijos lira

1,6320

AUD

Australijos doleris

1,6951

CAD

Kanados doleris

1,4281

HKD

Honkongo doleris

9,4804

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,0070

SGD

Singapūro doleris

1,9691

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 175,89

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,3950

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,7973

HRK

Kroatijos kuna

7,3285

IDR

Indijos rupija

10 983,08

MYR

Malaizijos ringitas

4,495

PHP

Filipinų pesas

62,331

RUB

Rusijos rublis

33,7470

THB

Tailando batas

47,233

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/58

---

Pranešimo dėl koncentracijos atšaukimas

(Byla Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. kovo 16 d. Europos Bendrijų Komisija gavo pranešimą dėl siūlomos Merck KgaA (toliau — „Merck“, Vokietija) ir Schering Aktiengesellschaft (toliau — „Schering“, Vokietija) koncentracijos. 2006 m. kovo 27 d. pranešusiosios šalys informavo Komisiją, kad jos atšaukė savo pranešimą.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/59

---

Informacinė procedūra — Techniniai standartai

(2006/C 82/16)

(Tekstas svarbus EEE)

1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus bei informacinės visuomenės paslaugas teikimo tvarką. (OL Nr. L 204, 1998 7 21, p. 37; OL Nr. L 217, 1998 8 5, p. 18).

Komisijos gauti pranešimai apie nacionalinių techninių standartų projektus

| Nuoroda (1) | Pavadinimas | Trijų mėnesių trukmės atidėjimo laikotarpio pabaiga (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | 2006 m. Federacinis atliekų tvarkymo planas. Skyrius „Nurodymai dėl atliekų vežimo ir perdirbimo principai“ | 2006 6 16 |
| 2006/0137/F | Dekreto „Dėl siūlomų parduoti pastatų energinio naudingumo diagnostikos ir gamtinių dujų įrenginio būklės įvertinimo“ projektas | 2006 6 19 |
| 2006/0138/UK | Plyšių viešuosiuose keliuose remonto specifikacija (Kodeksas) | 2006 6 23 |
| 2006/0139/A | Įstatymas, kuriuo priimamas 2006 m. Vienos įstatymas „Dėl naftos produktų deginimo“ (vok. santrumpa — WÖlfG 2006) | 2006 6 19 |
| 2006/0140/NL | Būsto, teritorinio planavimo ir aplinkos ministerijos valstybės sekretoriaus reglamentas, nustatantis taisykles dėl subsidijų skyrimo už variklines transporto priemones, kuriose sumontuotas mažai teršalų į aplinką išmetantis dyzelinis variklis ir kurių savininkams suteikta teisė susigrąžinti sumokėtą mokestį pagal 1992 m. Lengvųjų automobilių ir motociklų mokesčio įstatymą (reglamentas „Dėl subsidijų už variklines transporto priemones, kuriose sumontuotas mažai teršalų į aplinką išmetantis dyzelinis variklis, ir dėl teisės susigrąžinti lengvųjų automobilių ir motociklų mokestį (ol. santrumpa — BPM)“) | (4) |

Nuoroda (1)

Pavadinimas

Trijų mėnesių trukmės atidėjimo laikotarpio pabaiga (2)

2006/0136/A

2006 m. Federacinis atliekų tvarkymo planas. Skyrius „Nurodymai dėl atliekų vežimo ir perdirbimo principai“

2006 6 16

2006/0137/F

Dekreto „Dėl siūlomų parduoti pastatų energinio naudingumo diagnostikos ir gamtinių dujų įrenginio būklės įvertinimo“ projektas

2006 6 19

2006/0138/UK

Plyšių viešuosiuose keliuose remonto specifikacija (Kodeksas)

2006 6 23

2006/0139/A

Įstatymas, kuriuo priimamas 2006 m. Vienos įstatymas „Dėl naftos produktų deginimo“ (vok. santrumpa — WÖlfG 2006)

2006 6 19

2006/0140/NL

Būsto, teritorinio planavimo ir aplinkos ministerijos valstybės sekretoriaus reglamentas, nustatantis taisykles dėl subsidijų skyrimo už variklines transporto priemones, kuriose sumontuotas mažai teršalų į aplinką išmetantis dyzelinis variklis ir kurių savininkams suteikta teisė susigrąžinti sumokėtą mokestį pagal 1992 m. Lengvųjų automobilių ir motociklų mokesčio įstatymą (reglamentas „Dėl subsidijų už variklines transporto priemones, kuriose sumontuotas mažai teršalų į aplinką išmetantis dyzelinis variklis, ir dėl teisės susigrąžinti lengvųjų automobilių ir motociklų mokestį (ol. santrumpa — BPM)“)

(4)

Komisija atkreipia dėmesį į sprendimą, priimtą 1996 m. balandžio 30 d. byloje „CIA Security“ (C-194/94 — ECR I, p. 2201), kurioje Teisingumo teismas nustatė, kad Direktyvos 98/34/EB (anksčiau 83/189/EEB) 8 ir 9 straipsniai interpretuotini kaip reiškiantys, kad asmenys gali jais remtis nacionaliniuose teismuose, kurie turi atšaukti nacionalinio techninio standarto, apie kurį nebuvo informuota pagal šios Direktyvos reikalavimus, taikymą.

Šis sprendimas patvirtina Komisijos 1986 m. spalio 1 d. pranešimą (OL Nr. C 245, 1986 10 1, p. 4).

Todėl, pažeidus įsipareigojimą pranešti, draudžiama naudoti atitinkamus techninius standartus, ir to pasėkoje taikyti juos asmenims.

Norėdami gauti daugiau informacijos apie informavimo procedūrą, prašome rašyti šiuo adresu:

| Europos Komisija |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| el. paštas: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europos Komisija

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

el. paštas: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Taip pat informacijos rasite svetainėje: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Norėdami gauti bet kokios tolimesnės informacijos apie šiuos pranešimus, prašome kreiptis į žemiau išvardintus nacionalinius skyrius:

NACIONALINIŲ SKYRIŲ, ATSAKINGŲ UŽ DIREKTYVOS 98/34/EB VADYBĄ, SĄRAŠAS

BELGIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| P. Pascaline Descamps |
| Tel.: (32 2) 277 80 03 |
| Faksas: (32 2) 277 54 01 |
| El. paštas: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Bendrasis el. paštas: belnotif@mineco.fgov.be |
| Svetainė: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

P. Pascaline Descamps

Tel.: (32 2) 277 80 03

Faksas: (32 2) 277 54 01

El. paštas: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Bendrasis el. paštas: belnotif@mineco.fgov.be

Svetainė: http://www.mineco.fgov.be

ČEKIJOS RESPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| P. Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 90 71 23 |
| Faksas: (420) 224 91 49 90 |
| El. paštas: chloupek@unmz.cz |
| P. Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 90 71 39 |
| Faksas: (420) 224 90 71 22 |
| El. paštas: ruzickova@unmz.cz |
| Bendrasis el. paštas: eu9834@unmz.cz |
| Svetainė: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

P. Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 90 71 23

Faksas: (420) 224 91 49 90

El. paštas: chloupek@unmz.cz

P. Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 90 71 39

Faksas: (420) 224 90 71 22

El. paštas: ruzickova@unmz.cz

Bendrasis el. paštas: eu9834@unmz.cz

Svetainė: http://www.unmz.cz

DANIJA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (arba DK-2100 Copenhagen OE) |
| P. Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (tiesioginis) |
| El. paštas: bbc@ebst.dk |
| P. Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (tiesioginis) |
| Faksas: (45) 35 46 62 03 |
| El. paštas: bij@ebst.dk |
| Bendrasis adresas informavimo pranešimams — noti@ebst.dk |
| Svetainė: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (arba DK-2100 Copenhagen OE)

P. Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (tiesioginis)

El. paštas: bbc@ebst.dk

P. Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (tiesioginis)

Faksas: (45) 35 46 62 03

El. paštas: bij@ebst.dk

Bendrasis adresas informavimo pranešimams — noti@ebst.dk

Svetainė: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VOKIETIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| P. Christina Jäckel |
| Tel.: (49 30) 20 14 63 53 |
| Faksas: (49 30) 20 14 53 79 |
| El. paštas: infonorm@bmwa.bund.de |
| Svetainė: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

P. Christina Jäckel

Tel.: (49 30) 20 14 63 53

Faksas: (49 30) 20 14 53 79

El. paštas: infonorm@bmwa.bund.de

Svetainė: http://www.bmwa.bund.de

ESTIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| P. Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372 6) 25 64 05 |
| Faksas: (372 6) 31 30 29 |
| El. paštas: karl.stern@mkm.ee |
| Bendrasis el. paštas: el.teavitamine@mkm.ee |
| Svetainė: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

P. Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372 6) 25 64 05

Faksas: (372 6) 31 30 29

El. paštas: karl.stern@mkm.ee

Bendrasis el. paštas: el.teavitamine@mkm.ee

Svetainė: http://www.mkm.ee

GRAIKIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30 210) 696 98 63 |
| Faksas: (30 210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30 210) 696 98 63

Faksas: (30 210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| P. Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30 210) 212 03 01 |
| Faksas: (30 210) 228 62 19 |
| El. paštas: alex@elot.gr |
| Bendrasis el. paštas: 83189in@elot.gr |
| Svetainė: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

P. Evangelia Alexandri

Tel.: (30 210) 212 03 01

Faksas: (30 210) 228 62 19

El. paštas: alex@elot.gr

Bendrasis el. paštas: 83189in@elot.gr

Svetainė: http://www.elot.gr

ISPANIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| P. Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| P. Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| El. paštas: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Faksas: (34) 91 379 84 01 |
| Bendrasis el. paštas: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

P. Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

P. Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

El. paštas: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Faksas: (34) 91 379 84 01

Bendrasis el. paštas: d83-189@ue.mae.es

PRANCŪZIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| P. Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Faksas: (33) 1 53 44 98 88 |
| El. paštas: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| P. Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Faksas: (33) 1 53 44 98 88 |
| El. paštas: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Bendrasis el. paštas: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

P. Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Faksas: (33) 1 53 44 98 88

El. paštas: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

P. Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Faksas: (33) 1 53 44 98 88

El. paštas: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Bendrasis el. paštas: d9834.france@industrie.gouv.fr

AIRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| P. Tony Losty |
| Tel.: (353 1) 807 38 80 |
| Faksas: (353 1) 807 38 38 |
| El. paštas: tony.losty@nsai.ie |
| Svetainė: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

P. Tony Losty

Tel.: (353 1) 807 38 80

Faksas: (353 1) 807 38 38

El. paštas: tony.losty@nsai.ie

Svetainė: http://www.nsai.ie

ITALIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| P. Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faksas: (39) 06 47 88 78 05 |
| El. paštas: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| P. Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faksas: (39) 06 47 88 78 05 |
| El. paštas: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Bendrasis el. paštas: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Svetainė: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

P. Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Faksas: (39) 06 47 88 78 05

El. paštas: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

P. Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Faksas: (39) 06 47 88 78 05

El. paštas: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Bendrasis el. paštas: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Svetainė: http://www.minindustria.it

KIPRAS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357 22) 40 93 10 |
| Faksas: (357 22) 75 41 03 |
| P. Antonis Ioannou |
| Tel.: (357 22) 40 94 09 |
| Faksas: (357 22) 75 41 03 |
| El. paštas: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Bendrasis el. paštas: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Svetainė: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357 22) 40 93 10

Faksas: (357 22) 75 41 03

P. Antonis Ioannou

Tel.: (357 22) 40 94 09

Faksas: (357 22) 75 41 03

El. paštas: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Bendrasis el. paštas: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Svetainė: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Faksas: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Faksas: (371) 728 08 82 |
| El. paštas: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Bendrasis el. paštas: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Faksas: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Faksas: (371) 728 08 82

El. paštas: zanda.liekna@em.gov.lv

Bendrasis el. paštas: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuškos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| P. Daiva Lesickienė |
| Tel.: (370 5 ) 270 93 47 |
| Faksas: (370 5) 270 93 67 |
| El. paštas: dir9834@lsd.lt |
| Svetainė: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuškos g. 30

LT-01100 Vilnius

P. Daiva Lesickienė

Tel.: (370 5 ) 270 93 47

Faksas: (370 5) 270 93 67

El. paštas: dir9834@lsd.lt

Svetainė: http://www.lsd.lt

LIUKSEMBURGAS

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| P. J.P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Faksas: (352) 22 25 24 |
| El. paštas: see.direction@eg.etat.lu |
| Svetainė: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

P. J.P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Faksas: (352) 22 25 24

El. paštas: see.direction@eg.etat.lu

Svetainė: http://www.see.lu

VENGRIJA

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| P. Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| El. paštas: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36 1) 374 28 73 |
| Faksas: (36 1) 473 16 22 |
| El. paštas: notification@gkm.gov.hu |
| Svetainė: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

P. Zsolt Fazekas

Leading Councillor

El. paštas: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36 1) 374 28 73

Faksas: (36 1) 473 16 22

El. paštas: notification@gkm.gov.hu

Svetainė: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Faksas: (356) 21 24 24 06 |
| P. Lorna Cachia |
| El. paštas: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Bendrasis el. paštas: notification@msa.org.mt |
| Svetainė: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Faksas: (356) 21 24 24 06

P. Lorna Cachia

El. paštas: lorna.cachia@msa.org.mt

Bendrasis el. paštas: notification@msa.org.mt

Svetainė: http://www.msa.org.mt

NYDERLANDAI

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| P. Ebel van der Heide |
| Tel.: (31 50) 523 21 34 |
| P. Hennie Boekema |
| Tel.: (31 50) 523 21 35 |
| P. Tineke Elzer |
| Tel.: (31 50) 523 21 33 |
| Faksas: (31 50) 523 21 59 |
| Bendrasis el. paštas: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

P. Ebel van der Heide

Tel.: (31 50) 523 21 34

P. Hennie Boekema

Tel.: (31 50) 523 21 35

P. Tineke Elzer

Tel.: (31 50) 523 21 33

Faksas: (31 50) 523 21 59

Bendrasis el. paštas:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| P. Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43 1) 711 00 58 96 |
| Faksas: (43 1) 715 96 51 arba (43 1) 712 06 80 |
| El. paštas: not9834@bmwa.gv.at |
| Svetainė: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

P. Brigitte Wikgolm

Tel.: (43 1) 711 00 58 96

Faksas: (43 1) 715 96 51 arba (43 1) 712 06 80

El. paštas: not9834@bmwa.gv.at

Svetainė: http://www.bmwa.gv.at

LENKIJA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| P. Barbara Nieciak |
| Tel.: (48 22) 693 54 07 |
| Faksas: (48 22) 693 40 28 |
| El. paštas: barnie@mg.gov.pl |
| P. Agata Gągor |
| Tel.: (48 22) 693 56 90 |
| Bendrasis el. paštas: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

P. Barbara Nieciak

Tel.: (48 22) 693 54 07

Faksas: (48 22) 693 40 28

El. paštas: barnie@mg.gov.pl

P. Agata Gągor

Tel.: (48 22) 693 56 90

Bendrasis el. paštas: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALIJA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| P. Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 arba 81 00 |
| Faksas: (351) 21 294 82 23 |
| El. paštas: c.pires@mail.ipq.pt |
| Bendrasis el. paštas: not9834@mail.ipq.pt |
| Svetainė: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

P. Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 arba 81 00

Faksas: (351) 21 294 82 23

El. paštas: c.pires@mail.ipq.pt

Bendrasis el. paštas: not9834@mail.ipq.pt

Svetainė: http://www.ipq.pt

SLOVĖNIJA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| P. Vesna Stražišar |
| Tel.: (386 1) 478 30 41 |
| Faksas: (386 1) 478 30 98 |
| El. paštas: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

P. Vesna Stražišar

Tel.: (386 1) 478 30 41

Faksas: (386 1) 478 30 98

El. paštas: contact@sist.si

SLOVAKIJA

| P. Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421 2) 52 49 35 21 |
| Faksas: (421 2) 52 49 10 50 |
| El. paštas: steinlova@normoff.gov.sk |

P. Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421 2) 52 49 35 21

Faksas: (421 2) 52 49 10 50

El. paštas: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adresas lankytojams: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ir |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pašto adresas: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| P. Leila Orava |
| Tel.: (358 9) 16 06 46 86 |
| Faksas: (358 9) 16 06 46 22 |
| El. paštas: leila.orava@ktm.fi |
| P. Katri Amper |
| Tel.: (358 9) 16 06 46 48 |
| Bendrasis el. paštas: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Svetainė: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adresas lankytojams:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ir

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pašto adresas:

PO Box 32

FIN-00023 Government

P. Leila Orava

Tel.: (358 9) 16 06 46 86

Faksas: (358 9) 16 06 46 22

El. paštas: leila.orava@ktm.fi

P. Katri Amper

Tel.: (358 9) 16 06 46 48

Bendrasis el. paštas: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Svetainė: http://www.ktm.fi

ŠVEDIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| P. Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46 8) 690 48 82 arba (48 8) 690 48 00 |
| Faksas: (46 8) 690 48 40 arba (46 8) 30 67 59 |
| El. paštas: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Bendrasis el. paštas: 9834@kommers.se |
| Svetainė: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

P. Kerstin Carlsson

Tel.: (46 8) 690 48 82 arba (48 8) 690 48 00

Faksas: (46 8) 690 48 40 arba (46 8) 30 67 59

El. paštas: kerstin.carlsson@kommers.se

Bendrasis el. paštas: 9834@kommers.se

Svetainė: http://www.kommers.se

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| P. Philip Plumb |
| Tel.: (44 20) 72 15 14 88 |
| Faksas: (44 20) 72 15 15 29 |
| El. paštas: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Bendrasis el. paštas: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Svetainė: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

P. Philip Plumb

Tel.: (44 20) 72 15 14 88

Faksas: (44 20) 72 15 15 29

El. paštas: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Bendrasis el. paštas: 9834@dti.gsi.gov.uk

Svetainė: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| P. Adinda Batsleer |
| Tel.: (32 2) 286 18 61 |
| Faksas: (32 2) 286 18 00 |
| El. paštas: aba@eftasurv.int |
| P. Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32 2) 286 18 71 |
| Faksas: (32 2) 286 18 00 |
| El. paštas: tri@eftasurv.int |
| Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Svetainė: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

P. Adinda Batsleer

Tel.: (32 2) 286 18 61

Faksas: (32 2) 286 18 00

El. paštas: aba@eftasurv.int

P. Tuija Ristiluoma

Tel.: (32 2) 286 18 71

Faksas: (32 2) 286 18 00

El. paštas: tri@eftasurv.int

Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Svetainė: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| P. Kathleen Byrne |
| Tel.: (32 2) 286 17 49 |
| Faksas: (32 2) 286 17 42 |
| El. paštas: kathleen.byrne@efta.int |
| Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Svetainė: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

P. Kathleen Byrne

Tel.: (32 2) 286 17 49

Faksas: (32 2) 286 17 42

El. paštas: kathleen.byrne@efta.int

Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Svetainė: http://www.efta.int

TURKIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| P. Mehmet Comert |
| Tel.: (90 312) 212 58 98 |
| Faksas: (90 312) 212 87 68 |
| El. paštas: comertm@dtm.gov.tr |
| Svetainė: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

P. Mehmet Comert

Tel.: (90 312) 212 58 98

Faksas: (90 312) 212 87 68

El. paštas: comertm@dtm.gov.tr

Svetainė: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Metai — registracijos numeris — valstybė narė.

(2)  Laikotarpis, per kurį projektas negali būti priimtas.

(3)  Nėra atidėjimo laikotarpio, kol Komisija priima skubaus priėmimo priežastis, kuriomis remiasi pranešanti valstybė narė.

(4)  Nėra atidėjimo laikotarpio, nes priemonės apima technines specifikacijas ar kitus reikalavimus ar standartus, susijusius su fiskalinėmis ir finansinėmis priemonėmis, nurodytomis Direktyvos 98/34/EB 1 straipsnio 11 dalies antros pastraipos trečioje įtraukoje.

(5)  Informacinė procedūra pabaigta.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/64

---

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų Rusijos kilmės silicio importui, peržiūros inicijavimą

(2006/C 82/17)

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau — pagrindinis reglamentas) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (2), 11 straipsnio 3 dalį Komisija gavo prašymą pradėti dalinę tarpinę peržiūrą.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą pateikė SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamenskas, Uralo sritis, Rusija ir ZAO KREMNY, Irkutskas, Irkutsko sritis, Rusija — susiję Rusijos eksportuotojai (toliau — pareiškėjas).

Prašymas apsiriboja dempingo tyrimu, kiek jis susijęs su pareiškėju.

2.   Prekė

Tiriamoji prekė yra Rusijos kilmės silicis (toliau — svarstomoji prekė), kuris paprastai yra žymimas KN kodu 28046900. Šis KN kodas pateikiamas tik informacijos tikslais.

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės yra galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2229/2003 (3), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 821/2004 (4) dėl Rusijos kilmės silicio importo. 2004 m. balandžio 13 d. Komisijos sprendimu (5) buvo priimtas pareiškėjo siūlomas įsipareigojimas.

4.   Peržiūros pagrindas

Pagal 11 straipsnio 3 dalį prašymas yra pagrįstas pareiškėjo pateiktais prima facie įrodymais, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo įvestos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio.

Pareiškėjas teigia, inter alia, kad svarstomosios prekės eksporto į Bendriją kainos gerokai padidėjo, t. y. žymiai daugiau, palyginti su vidaus kainomis Rusijoje. Dėl to sumažėjo dempingas arba jo visai neliko. Todėl toliau taikyti galiojančias priemones, kurios buvo pagrįstos anksčiau nustatyto dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą jau nėra būtina.

5.   Dempingo nustatymo procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija inicijuoja peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

Tyrimu bus nustatyta, ar reikia pratęsti, nutraukti arba pakeisti galiojančias priemones, taikomas pareiškėjui.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga tyrimui, Komisija išsiųs klausimynus pareiškėjui bei atitinkamos eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per 6 dalies a punkte nustatytą terminą.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių klausymai

Visos suinteresuotosios šalys yra raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą, nei atsakymai į klausimyno klausimus, informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per 6 dalies a punkte nustatytą terminą.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Toks prašymas turi būti pateiktas per 6 dalies b punkte nustatytą terminą.

6.   Terminai

a)   Šalims pranešti apie save, pateikti atsakymus į klausimyno klausimus ir kitą informaciją

Visos suinteresuotosios šalys, jei tyrimo metu reikia atsižvelgti į jų pastabas, privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę ir pateikti atsakymus į klausimyno klausimus arba kitą informaciją per 40 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar šalis apie save pranešė per minėtą laikotarpį.

b)   Klausymai

Visos suinteresuotosios šalys taip pat gali kreiptis prašydamos, kad Komisija jas išklausytų per tą patį 40 dienų terminą.

7.   Rašytiniai pareiškimai, atsakymai į klausimyno klausimus ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių medžiaga ir prašymai turi būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, jei nenurodyta kitaip), nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, el. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visi rašytiniai pareiškimai, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, atsakymai į klausimyno klausimus ir konfidencialus suinteresuotųjų šalių susirašinėjimas ženklinamas, „Riboto naudojimo“ (6) ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį kartu pateikiamas ne konfidencialiam naudojimui skirtas variantas, kuris ženklinamas žodžiais „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale du Commerce |
| Direction B |
| Bureau: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 295 65 05 |

Commission européenne

Direction Générale du Commerce

Direction B

Bureau: J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 295 65 05

8.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą arba klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir išvados daromos remiantis turimais faktais, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

(2)  OL L 340, 2005 12 23, p. 17.

(3)  OL L 339, 2003 12 24, p. 3.

(4)  OL L 127, 2004 4 29, p.1.

(5)  OL L 127, 2004 4 29, p.114.

(6)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Susitarimo dėl antidempingo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/66

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui

(2006/C 82/18)

(Tekstas svarbus EEE)

| Pagalbos numeris | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | Kärnten |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas | Verslo mokymų kampanija Kärnten regiono įmonėms |
| Teisinis pagrindas | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: | Pagalbos schema | apie 1,2 mln. EUR |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis | Taip | Bendrasis mokymas






  — | Didelėms įmonėms — 50% |

Pagalbos numeris

XT 34/04

Valstybė narė

Austrija

Regionas

Kärnten

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas

Verslo mokymų kampanija Kärnten regiono įmonėms

Teisinis pagrindas

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

Pagalbos schema

apie 1,2 mln. EUR

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Taip

Bendrasis mokymas

—

Didelėms įmonėms — 50%

| — | Mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) — 70% |
| --- | --- |

—

Mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) — 70%

| — | Maksimalus pagalbos intensyvumas 70% remtinų išlaidų |
| --- | --- |

—

Maksimalus pagalbos intensyvumas 70% remtinų išlaidų

| — | Specialusis mokymas |
| --- | --- |

—

Specialusis mokymas

| — | Didelėms įmonėms — 25% |
| --- | --- |

—

Didelėms įmonėms — 25%

| — | Mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) — 35% |
| --- | --- |

—

Mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) — 35%

| — | Maksimalus pagalbos intensyvumas 35% remtinų išlaidų |
| --- | --- |

—

Maksimalus pagalbos intensyvumas 35% remtinų išlaidų

Įgyvendinimo data

2004 6 1

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Žmogiškųjų išteklių potencialo stiprinimas mokymo pagalba. Parama įmonių augimo galimybėms pasinaudojant į ateitį orientuotomis žmogiškųjų išteklių plėtros strategijomis

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Ne

Atskiri sektoriai

Taip

| – | Žemės ūkis |
| --- | --- |

–

Žemės ūkis

Ne

| – | Žuvininkystė ir (arba) akvakultūra |
| --- | --- |

–

Žuvininkystė ir (arba) akvakultūra

Ne

| – | Kalnakasyba |
| --- | --- |

–

Kalnakasyba

Ne

| – | Visa gamyba |
| --- | --- |

–

Visa gamyba

Ne

arba

Plieno pramonė

Ne

Laivų statyba

Ne

Sintetinių pluoštų pramonė

Ne

Automobilių pramonė

Ne

Kita apdirbamoji pramonė

Įrengimų ir įrangos gamyba (NACE 29, 34, 35)

Medienos ir medienos produktų gamyba (NACE 20)

Chemikalų ir cheminių produktų gamyba (NACE 24)

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra (NACE 73)

Celiuliozės, popieriaus ir popieriaus produktų gamyba (NACE 21)

| – | Visos paslaugos |
| --- | --- |

–

Visos paslaugos

Ne

arba

Jūrų transporto paslaugos

Ne

Kitos transporto paslaugos

Ne

Finansinės paslaugos

Ne

Kitos paslaugos

Elektronika, programinė įranga, kompiuteriai ir duomenų perdavimas (NACE 30-33, 72)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Adresas:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį

Taip

| Pagalbos numeris | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Žemutinė Saksonija |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas | Potvarkis dėl pagalbos sutekimo priemonių pagal programą „Mažų ir vidutinių įmonių mokymas“ skatinimui (ESF — 3 tikslas) |
| Teisinis pagrindas | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 9,0 mln. EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis | Taip | |
| Įgyvendinimo data | 2004 10 7 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d. |
| Pagalbos tikslas | Bendrasis mokymas | Taip |
| Specialusis mokymas | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Pavadinimas:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Adresas:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Pagalbos numeris

XT 87/04

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Žemutinė Saksonija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas

Potvarkis dėl pagalbos sutekimo priemonių pagal programą „Mažų ir vidutinių įmonių mokymas“ skatinimui (ESF — 3 tikslas)

Teisinis pagrindas

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

9,0 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Taip

Įgyvendinimo data

2004 10 7

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Taip

Specialusis mokymas

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Adresas:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tel.: 0511/30031 — 0

info@nbank.de

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Čekija |
| Regionas | NUTS III — Jihomoravskż kraj, Zlķnskż kraj, Moravskoslezskż kraj regionai |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | INTERREG IIIA Čekija — Slovakija |
| Teisinis pagrindas | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 0,274 860 mln. EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2-7 dalis | Taip | |
| Įgyvendinimo data | 2004 m. spalio 28 d. |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 m. gruodžio 31 d. |
| Pagalbos tikslas | Bendrasis mokymas | Taip |
| Specialusis mokymas | |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Pavadinimas:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Čekijos vietos plėtros ministerija) |
| Adresas





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Pagalbos Nr.

XT 94/04

Valstybė narė

Čekija

Regionas

NUTS III — Jihomoravskż kraj, Zlķnskż kraj, Moravskoslezskż kraj regionai

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

INTERREG IIIA Čekija — Slovakija

Teisinis pagrindas

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

0,274 860 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2-7 dalis

Taip

Įgyvendinimo data

2004 m. spalio 28 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Taip

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Čekijos vietos plėtros ministerija)

Adresas

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Vakarų Velsas ir The Valleys Objective 1 regionas |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Merthyr Tydfil Institutas akliesiems |
| Teisinis pagrindas | Industrial Development Act 1982 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 65 014 GBP |
| Garantuotos paskolos | |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis | Taip | |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2005 1 6 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 12 31.

  Pastaba: kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali tęstis iki 2007 m. rugsėjo 1 d. (pagal N+2) |
| Pagalbos tikslas | Bendrasis mokymas | Taip |
| Specialusis mokymas | Ne |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui | Ne |
| Atskiri sektoriai | Taip |
| Kita apdirbamoji pramonė (vidaus ir lauko baldai) | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Pavadinimas:
  Welsh European Funding Office |
| Adresas:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Pagalbos Nr.

XT 6/05

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Vakarų Velsas ir The Valleys Objective 1 regionas

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Merthyr Tydfil Institutas akliesiems

Teisinis pagrindas

Industrial Development Act 1982

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

65 014 GBP

Garantuotos paskolos

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2005 1 6

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31.

Pastaba: kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali tęstis iki 2007 m. rugsėjo 1 d. (pagal N+2)

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Taip

Specialusis mokymas

Ne

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Ne

Atskiri sektoriai

Taip

Kita apdirbamoji pramonė (vidaus ir lauko baldai)

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Welsh European Funding Office

Adresas:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį

Taip

| Pagalbos numeris | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Visa JK |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Bioenergijos infrastruktūros schema |
| Teisinis pagrindas | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 5,1 mln. EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis | Taip | |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2005 7 29 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 12 31 |
| Pagalbos tikslas | Bendrasis mokymas | Ne |
| Specialusis mokymas | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui | Ne |
| Atskiri sektoriai | Taip |
| – | Žemės ūkis |

Pagalbos numeris

XT 45/05

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Visa JK

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Bioenergijos infrastruktūros schema

Teisinis pagrindas

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

5,1 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2005 7 29

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Ne

Specialusis mokymas

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Ne

Atskiri sektoriai

Taip

–

Žemės ūkis

Taip

Kita apdirbamoji gamyba

Taip

Kitos paslaugos

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Adresas:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį.

Pagalba nesuteikiama arba suteikiama iš anksto apie tai pranešus Komisijai, jei vienai įmonei pagal vieną mokymo projektą suteiktos pagalbos suma viršija 1 mln. EUR

Taip

| Pagalbos Nr. | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Šiaurės Vakarai |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Greater Merseyside Mokymosi ir kvalifikacijos taryba
  Merseyside Mokymosi ir kvalifikacijos tarybos mokymo investicijų pasiūlymai pagal Pirmą prioritetą 2005–2008 m. (4 ir 12 priemonė) |
| Teisinis pagrindas | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 20 mln. GBP |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis | Taip | |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2005 4 1 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 12 31 (projektas baigiasi 2008 7 31) |
| Pagalbos tikslas | Bendrasis mokymas | Taip |
| Specialusis mokymas | |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Pavadinimas:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Adresas:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Pagalbos Nr.

XT 60/05

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Šiaurės Vakarai

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Greater Merseyside Mokymosi ir kvalifikacijos taryba

Merseyside Mokymosi ir kvalifikacijos tarybos mokymo investicijų pasiūlymai pagal Pirmą prioritetą 2005–2008 m. (4 ir 12 priemonė)

Teisinis pagrindas

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

20 mln. GBP

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–7 dalis

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2005 4 1

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31 (projektas baigiasi 2008 7 31)

Pagalbos tikslas

Bendrasis mokymas

Taip

Specialusis mokymas

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba mokymui

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pavadinimas:

Government Office for the North West (GONW)

Adresas:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 5 straipsnį

Taip

---

| 5.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 82/71

---

VALSTYBĖS PAGALBA — ITALIJA

Valstybės pagalba C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2006/C 82/19)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. rugsėjo 21 d. rašte, pateikiamame po šios santraukos kalba, kuria dokumentas yra autentiškas, Komisija pranešė Italijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl anksčiau minėtos pagalbos.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir šio rašto paskelbimo suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabų apie pagalbą, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, adresu:

| European Commission |
| --- |
| Direktorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas: (32 2) 296 12 42 |

European Commission

Direktorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Bruxelles

Faksas: (32 2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Italijai. Pastabas pateikiančios suinteresuotosios šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jų tapatybės.

SANTRAUKA

PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2004 m. gruodžio 28 d. (LR 17/2004) Legge Regionale Nr. 17 60 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad 2005 m. regioninei gamybinei veiklai Italijoje taikomo mokesčio tarifo (IRAP) sumažinamas 1 %, 2006 m. — 0,75 % ir 2007 m. — 0,5 %. Šis mokestis taikomas kooperatyvams (tiksliau — „società cooperative a mutualità prevalente“), kaip apibrėžta Italijos civiliniame kodekse. To paties straipsnio 2 dalyje tokia pati mokesčio lengvata suteikiama apsaugos tarnybų bendrovėms, kaip apibrėžta Karališkame potvarkyje Nr. 773/1931. Sicilijos regionas nusprendė sumažinti mokestį, remdamasis visiems Italijos regionams pripažįstama teise taikyti IRAP. Italijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad 60 straipsnio taikymo poveikis biudžetui sudarys apytiksliai 2 mln. eurų per visą 2005–2007 m. laikotarpį.

PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

Komisijos nuomone, anksčiau minėtas pranašumo suteikimas atitinka visas svarbias sąlygas, nustatytas EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

Priemonė suteikia dėl jos gavėjams ekonominį pranašumą, nes jie trejus metus moka sumažintą IRAP. Pranašumas taip pat yra pasirinktinis, nes jis suteikiamas tik kooperatyvams ir apsaugos tarnybų bendrovėms. Be to, panašu, kad tai valstybė suteikia pranašumą, nes Sicilijos valdžios institucijos atsisako mokestinių pajamų.

Priemonė gali iškraipyti valstybių narių konkurenciją ir prekybą, nes pagalbos gavėjai — kooperatyvai ar apsaugos tarnybų bendrovės — konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. Pagal Italijos valdžios institucijų pateiktą informaciją kooperatyvai gali būti įvairių dydžių ir vykdyti veiklą visuose sektoriuose, ir todėl jie konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. Nors Italijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje teigiama, kad paprastai apsaugos tarnybos neteikia paslaugų už teritorijos, kurioje jos yra įsisteigusios, ribų, šiame procedūros etape Komisija mano, kad Italijos valdžios institucijos nepateikė pakankamai informacijos, įrodančios, kad apsaugos tarnybų bendrovės nekonkuruoja dėl visų rūšių jų teikiamų paslaugų viršnacionaliniu lygmeniu ir kad priemonė nedaro įtakos prekybai bei konkurencijai.

Komisija abejoja, ar kooperatyvams ir apsaugos tarnybų bendrovėms suteikta valstybės pagalba yra suderinama su viena bendra rinka. Šiame procedūros etape galima teigti, kad 87 straipsnio 2 dalyje ir 87 straipsnio 3 dalies b), c) ir d) punktuose nustatytos išimtys negali būti pritaikomos šiai priemonei. Italijos valdžios institucijos pateikė keletą argumentų, siekdamos nurodyti, kad EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a) punktas, pagal kurį valstybės pagalba veiklai gali būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka, pritaikytinas šiam atvejui, atsižvelgiant į tai, kad Sicilija yra remtinas rajonas, kuriam taikytina ši leidžianti nukrypti nuostata.

Vis dėlto Komisija mano, kad pagalbos priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba veiklai, nes šia tvarka suteikta mokesčio lengvata nėra susijęs su konkrečiomis investicijomis, darbo vietų kūrimu ar konkrečiais projektais, tačiau sumažina mokestį — šiuo atveju IRAP mokestį, kurį įmonės, vykdydamos savo veiklą, paprastai turėtų mokėti. Pagal nusistovėjusią praktiką Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba veiklai paprastai yra draudžiama. Tokia pagalba gali būti suteikta išimtiniais atvejais su sąlyga, kad: i) ji yra prisideda prie regiono plėtros, o jos pobūdis ir ii) jos lygis yra proporcingas sunkumams, kuriuos ji turi sumažinti. Valstybė narė turi įrodyti bet kokių sunkumų buvimą ir nustatyti jų svarbą.

Šiame procedūros etape Komisija abejoja, kad valstybė narė įrodė esant tokių sunkumų ir nustatė jų svarbą. Komisija pažymi, kad iki šiol pateikta informacija nesuteikia jai galimybės tvirtinti, kad ši pagalba yra pateisinama jos nauda regiono plėtrai ir kad numatytos pagalbos dydis yra proporcingas sunkumams, kuriuos ja siekiama sumažinti.

Kadangi šiame procedūros etape galima teigti, kad pagalbos priemonė neatitinka jokių Sutartyje numatytų išimčių, išankstiniu vertinimu, numatytu Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio [dabar 88 straipsnio] taikymo taisykles, 6 straipsnyje, Komisija abejoja jos suderinamumu su bendrąja rinka.

Atsižvelgdama į abejones dėl pagalbos suderinamumo, Komisija siūlo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą ES sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

RAŠTO TEKSTAS

„Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---