# Az Európai Unió C 97/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 97 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. április 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 97

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. április 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 097/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 097/2 | Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 2 |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2006/C 097/3 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, konzultációs céllal történő hozzáférésről szóló tanácsi határozati javaslatról (COM(2005) 600 végleges) | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 097/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 097/2

Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

2

Európai Adatvédelmi Biztos

2006/C 097/3

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, konzultációs céllal történő hozzáférésről szóló tanácsi határozati javaslatról (COM(2005) 600 végleges)

6

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2006/C 097/4 | A gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv keretében kiadott bizottsági közlemény helyesbítése (HL C 49., 2006.2.28.) | 11 |

Helyesbítések

2006/C 097/4

A gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv keretében kiadott bizottsági közlemény helyesbítése (HL C 49., 2006.2.28.)

(HL C 49., 2006.2.28.)

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 25.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 97/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. április 24.

(2006/C 97/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2365 |
| JPY | Japán yen | 142,17 |
| DKK | Dán korona | 7,4608 |
| GBP | Angol font | 0,69190 |
| SEK | Svéd korona | 9,3420 |
| CHF | Svájci frank | 1,5712 |
| ISK | Izlandi korona | 94,84 |
| NOK | Norvég korona | 7,8310 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5761 |
| CZK | Cseh korona | 28,385 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 262,43 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8587 |
| RON | Román lej | 3,4651 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,61 |
| SKK | Szlovák korona | 37,120 |
| TRY | Török líra | 1,6385 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6562 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4064 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,5872 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9478 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9612 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 161,94 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,4419 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,9149 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2995 |
| IDR | Indonéz rúpia | 10 926,95 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,511 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,803 |
| RUB | Orosz rubel | 33,9400 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,437 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2365

JPY

Japán yen

142,17

DKK

Dán korona

7,4608

GBP

Angol font

0,69190

SEK

Svéd korona

9,3420

CHF

Svájci frank

1,5712

ISK

Izlandi korona

94,84

NOK

Norvég korona

7,8310

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5761

CZK

Cseh korona

28,385

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

262,43

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8587

RON

Román lej

3,4651

SIT

Szlovén tolar

239,61

SKK

Szlovák korona

37,120

TRY

Török líra

1,6385

AUD

Ausztrál dollár

1,6562

CAD

Kanadai dollár

1,4064

HKD

Hongkongi dollár

9,5872

NZD

Új-zélandi dollár

1,9478

SGD

Szingapúri dollár

1,9612

KRW

Dél-Koreai won

1 161,94

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,4419

CNY

Kínai renminbi

9,9149

HRK

Horvát kuna

7,2995

IDR

Indonéz rúpia

10 926,95

MYR

Maláj ringgit

4,511

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,803

RUB

Orosz rubel

33,9400

THB

Thaiföldi baht

46,437

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 25.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 97/2

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SPANYOLORSZÁG

Állami támogatás C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2006/C 97/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. január 25-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Spanyolországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti, a fent említett támogatáshoz kapcsolódó képzési támogatással kapcsolatos eljárás megindítására vonatkozó határozatáról.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező képzési támogatásra vonatkozóan az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket a következő címen:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| 200, rue de la Loi/Wetstraat |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

200, rue de la Loi/Wetstraat

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Spanyolországgal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban, kérésük megindoklása mellett kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

Eljárás

A 2005. április 22-én iktatott levél útján a Bizottságnál egy versenytárs a Chupa Chups S.A. javára történő állítólagos támogatási intézkedésre vonatkozóan tett panaszt. A Bizottság 2005. június 10-i és 2005. szeptember 7-i levelében tájékoztatást kért, melyekre Spanyolország 2005. augusztus 11-én, 2005. október 26-án, 2005. november 18-án és 2005. december 12-én iktatott leveleiben válaszolt.

Leírás

A támogatás kedvezményezettje a Chupa Chups S.A., mely az 1940-ben Spanyolországban alapított, családi tulajdonban lévő ipari csoport holdingtársasága. Fő tevékenysége édességek – főként (a forgalom 70 %-át kitevő) nyalóka – gyártása és forgalmazása. Ezen a területen a Chupa Chups a világon a legjelentősebb forgalmazó (éves termelés: 17 000 tonna, azaz 12 millió cikk/nap, melyet 150 országban forgalmaznak). Jelenleg a csoport 4 termelési központot működtet: Oroszországban, Mexikóban, Sant Esteve de Sesrovires-ban (Barcelona) és Villamayorban (Asturias).

A vállalat 2002-től tartó pénzügyi átszervezésének keretében az Instituto Catalán de finanzas („ICF”, a katalán önkormányzat pénzügyi hivatala) 2003. szeptember 5-én 35 millió euro hitelt nyújtott. Másrészről a Spanyol hatóságok által nyújtott tájékoztatás további, a vállalat javára végrehajtott intézkedéseket közöl, méghozzá:

(1) 12,57 millió euro értékű, közpénzből nyújtott támogatások 2004 végén; (2) 4,4 millió euro hitelt fedező, az Asturias regionális önkormányzat által nyújtott garancia; (3) 12,96 millió euróra vonatkozó, 2004-ben engedélyezett halasztott adófizetés; (4) 2,8 millió euró kamatmentes hitel, melyet a spanyol „Ministerio de Ciencia y Tecnología” nyújtott; (5) további 1,58 millió euro pontosan meg nem határozott támogatás („subvenciones de expotación”).

Értékelés

Jelen helyzetben a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül. Főként a fent említett ICF-hitel és halasztott adófizetés tűnik ellentmondani a normális piaci körülmények között tevékenykedő magánhitelező viselkedésének. Bár a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások értelmében a vállalat valószínűleg támogathatónak minősül, azonban a helyzet jelenlegi állásánál, szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni az iránymutatásokkal való megfelelést.

Következtetés

A fentiekben ismertetett kételyek fényében a Bizottság úgy határozott, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében eljárást kezdeményez.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005. |
| --- | --- |

1.

Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005.

DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA

| 2. | Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias). |
| --- | --- |

2.

Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias).

| 3. | En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:






  (1) | En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación. |
| --- | --- | --- |

3.

En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:

(1)

En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación.

| (2) | En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros. |
| --- | --- |

(2)

En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros.

| (3) | Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2). |
| --- | --- |

(3)

Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2).

| 4. | En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión. |
| --- | --- |

4.

En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión.

| 5. | En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:






  (1) | La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas. |
| --- | --- | --- |

5.

En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:

(1)

La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas.

| (2) | De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval. |
| --- | --- |

(2)

De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval.

| (3) | En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6). |
| --- | --- |

(3)

En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6).

| (4) | La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8). |
| --- | --- |

(4)

La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8).

| (5) | En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones. |
| --- | --- |

(5)

En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones.

EVALUACIÓN DE LA AYUDA

1.   Existencia de ayuda estatal

| 6. | El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

6.

El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| 7. | Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad. |
| --- | --- |

7.

Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad.

Crédito con el ICF

| 8. | Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares. |
| --- | --- |

8.

Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares.

| 9. | Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales. |
| --- | --- |

9.

Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales.

| 10. | Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:






  — | El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas; |
| --- | --- | --- |

10.

Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:

—

El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas;

| — | Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste. |
| --- | --- |

—

Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste.

| 11. | La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:






  — | Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones); |
| --- | --- | --- |

11.

La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:

—

Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones);

| — | Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor. |
| --- | --- |

—

Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor.

| 12. | Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

12.

Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Moratoria fiscal

| 13. | Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo. |
| --- | --- |

13.

Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo.

| 14. | No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria. |
| --- | --- |

14.

No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria.

| 15. | Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

15.

Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Subvenciones públicas, avales públicos y crédito subvencionado

| 16. | Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

16.

Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

2.   Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE

| 17. | El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes. |
| --- | --- |

17.

El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes.

| 18. | Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”). |
| --- | --- |

18.

Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”).

| 19. | Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital. |
| --- | --- |

19.

Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital.

| 20. | En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:






  (1) | Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002; |
| --- | --- | --- |

20.

En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:

(1)

Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002;

| (2) | Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario). |
| --- | --- |

(2)

Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario).

| 21. | Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE. |
| --- | --- |

21.

Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.

DECISIÓN

| 22. | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

22.

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| 23. | La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario. |
| --- | --- |

23.

La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.

| 24. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.” |
| --- | --- |

24.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”

---

(1)  344 millones de euros en 2002; 294 millones de euros en 2003; 261 millones de euros en 2004.

(2)  Varias operaciones entre junio y diciembre de 2004, incluida la división de las actividades inmobiliarias y la incorporación de la propiedad de las marcas mediante el incremento de capital.

(3)  El ICF es una entidad de capital público, adscrita a la Consejería de Economía y Finanzas de la Generalidad de Cataluña, que tiene como misión facilitar financiación a los sectores privado y público de la economía catalana. Como institución de crédito público, está especializada en la financiación a medio y largo plazo con especial atención a la pequeña y mediana empresa. El ICF cuenta con personalidad jurídica, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión para el cumplimiento de sus fines. El ICF fue creado por la Ley 2/1985 de 14 de enero.

(4)  La “Casa Batlló” es un emblemático edificio de Gaudí en el centro de Barcelona, declarado “Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional” por España. No obstante, el crédito incluía garantías adicionales para cubrir el riesgo de que algún organismo público adujera un derecho de compra preferencial sobre el edificio. Al final, esto no se produjo y se eliminaron las garantías adicionales. Según las autoridades españolas, la hipoteca sobre la Casa Batlló por el crédito del ICF es de primer grado.

(5)  El crédito fue firmado con un plazo de reembolso de 3 años. A 31 de diciembre de 2004, el importe de 4,4 millones de euros había sido totalmente utilizado.

(6)  5,5 % hasta el 31.12.2003; 4,75 % en 2004; 5 % a partir de 2005.

(7)  El importe deberá rembolsarse en pagos bianuales en un plazo de 6 años y el primer pago se efectuará el 20 de enero de 2006.

(8)  Además, el 29 de diciembre de 2000 ese mismo Ministerio concedió un crédito sin intereses de 1,5 millones de euros en aplicación del régimen aprobado “Actuaciones de Reindustrialización” (N 102/97, N 72/98, N 35/99, N 182/01).

(9)  Las “subvenciones de explotación” generalmente van destinadas a compensar un déficit de actividades específicas o a aportar unos ingresos mínimos.

(10)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

---

Európai Adatvédelmi Biztos

| 25.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 97/6

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, konzultációs céllal történő hozzáférésről szóló tanácsi határozati javaslatról (COM(2005) 600 végleges)

(2006/C 97/03)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel a Bizottságtól 2005. november 29-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Előzetes megjegyzés

A vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, konzultációs céllal történő hozzáférésről szóló tanácsi határozati javaslatot (a továbbiakban: a javaslat) a Bizottság 2005. november 24-én levélben megküldte az európai adatvédelmi biztos részére. Az európai adatvédelmi biztos ezt a levelet arra irányuló kérelemnek tekinti, hogy a Közösség intézményeit és szerveit – a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően – tanáccsal lássa el. Az európai adatvédelmi biztos szerint ezt a véleményt meg kell említeni a határozat preambulumában.

Az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja, hogy ezzel az érzékeny kérdéssel kapcsolatosan véleményt nyilvánítson, mivel ez a javaslat közvetlenül következik a felügyelete alá tartozó vízuminformációs rendszer (VIS) létrehozásából, amellyel kapcsolatosan 2005. március 23-án véleményt adott ki (1). Ebben a véleményben már szerepel a bűnüldöző hatóságok általi hozzáférés feltételezése (lásd: alább); a VIS-hez új hozzáférési jogok teremtése – az adatvédelem szempontjából – meghatározó hatást gyakorol a rendszerre. Éppen ezért az ezen javaslattal kapcsolatos véleménynyilvánítás az első vélemény szükségszerű következménye.

1.2.   A javaslat fontossága

a)   Összefüggések

Ezen javaslat nemcsak saját jogán fontos, hanem azért is, mert részét képezi annak a folyamatnak, melynek során a bűnüldöző hatóságok számos információs és azonosító rendszerhez kapnak hozzáférést. Többek között ezt is említi a bel- és igazságügyi együttműködés területén az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szingergiahatásaikról (2) szóló, 2005. november 24-i bizottsági közlemény, különösen annak 4.6. pontja: „A terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelem célkitűzéseivel összefüggésben a Tanács jelenleg hiányosságként értékeli azt, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok nem rendelkeznek hozzáféréssel a VIS adataihoz. Ugyanez elmondható a SIS II bevándorlási, illetve az EURODAC adatairól.”

Éppen ezért lehet ezt a javaslatot a más adatbázisok összefüggésében kifejlesztett hasonló jogi eszközök előfutárának is tekinteni, azon eseteknek a kezdetekben történő meghatározása pedig, amelyekben ez a hozzáférés megadható, kulcsfontosságú.

b)   A VIS-hez való új hozzáférés hatása

Az európai adatvédelmi biztos felismeri annak szükségességét, hogy a bűnüldöző hatóságok a terrorista cselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények elkövetőinek azonosításához a lehető legjobb eszközökkel rendelkezzenek. Annak is tudatában van, hogy a VIS adatai ezen hatóságok számára bizonyos körülmények között lényeges információforrást jelentenek.

Mindazonáltal – bármennyire indokolttá teszi is a terrorizmus elleni küzdelem – messze nem jelentéktelen az első pillérbeli adatbázisokhoz való hozzáférés megadása bűnüldöző szervek számára. Nem szabad elfelejteni, hogy a VIS olyan információs rendszer, amelyet az európai vízumpolitika alkalmazása érdekében, és nem bűnüldöző eszközként fejlesztettek ki. A rutinszerű hozzáférés valóban a célhozkötöttség elvének súlyos megsértését jelentené. Azon utazók magánéletébe való aránytalan beavatkozást jelentene, akik a vízum megszerzése érdekében hozzájárultak adataik feldolgozásához, és akik elvárják, hogy adataik összegyűjtésére, megtekintésére és átadására kizárólag ebből a célból kerüljön sor.

Mivel az információs rendszereket egyedi céllal alakítják ki – az e cél által meghatározott biztosítékokkal, biztonsággal, hozzáférési feltételekkel – az eredetitől eltérő cél érdekében megadott rendszeres hozzáférés nemcsak a célhozkötöttség elvét sértené, hanem a fent említett elemeket is alkalmatlanná vagy elégtelenné tehetné.

Ezen gondolatmenet szerint a rendszer ilyen jelentős mértékű megváltoztatása érvénytelenné tehetné a hatástanulmány eredményét (amely a rendszernek csak az eredeti cél érdekében történő használatát vizsgálta). Ugyanez érvényes az adatvédelmi hatóságok véleményére is. Érvként elhangozhatna, hogy az új javaslat megváltoztatja az általuk elvégzett megfelelőségi elemzések alapjait.

c)   Ezen hozzáférés szigorú korlátozása

A fenti megjegyzések fényében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a bűnüldöző hatóságok számára a VIS-hez való hozzáférés csak egyedi körülmények között, eseti alapon adható meg, szigorú biztosítékok mellett. Más szóval: a bűnüldöző szervek számára az adatok megtekintését megfelelő technikai és jogi eszközök révén egyedi esetekre kell korlátozni.

Az európai adatvédelmi biztos ezt már hangsúlyozta a VIS-szel kapcsolatos véleményében: „Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy a bűnüldöző szervek érdeklődnek a VIS-hez való hozzáférés számukra történő biztosítása iránt; 2005. március 7-én ilyen értelmű tanácsi következtetések elfogadására került sor. Mivel a VIS célja a közös vízumpolitika javítása, meg kell jegyezni, hogy a bűnüldöző szervek általi rutinszerű hozzáférés nem lenne összhangban e céllal. Míg a 95/46/EK irányelv 13. cikke szerint ilyen hozzáférés eseti alapon, meghatározott körülmények között és megfelelő jogi biztosítékok mellett biztosítható, rendszeres hozzáférés nem engedélyezhető.”

Következtetésként a legfontosabb követelmények az alábbiak szerint foglalhatóak össze:

| — | A rendszeres hozzáférés nem adható meg: a határozatnak biztosítania kell, hogy minden alkalommal sor kerül a harmadik pillérbeli hatóságok hozzáférése szükségességének és arányosságának esetenkénti megvizsgálására. Ebben a tekintetben a jogi eszköz pontos megszövegezése rendkívül fontos a szélesebb körű értelmezés lehetőségének kizárása érdekében, ami egyébként rutinszerű hozzáféréshez vezetne. |
| --- | --- |

—

A rendszeres hozzáférés nem adható meg: a határozatnak biztosítania kell, hogy minden alkalommal sor kerül a harmadik pillérbeli hatóságok hozzáférése szükségességének és arányosságának esetenkénti megvizsgálására. Ebben a tekintetben a jogi eszköz pontos megszövegezése rendkívül fontos a szélesebb körű értelmezés lehetőségének kizárása érdekében, ami egyébként rutinszerű hozzáféréshez vezetne.

| — | A hozzáférés megadása esetén megfelelő biztosítékokat és feltételeket kell elfogadni, ideértve az adatok nemzeti célra történő felhasználására vonatkozó átfogó adatvédelmi rendszert, tekintettel az ezen hozzáférés érzékeny jellegére. |
| --- | --- |

—

A hozzáférés megadása esetén megfelelő biztosítékokat és feltételeket kell elfogadni, ideértve az adatok nemzeti célra történő felhasználására vonatkozó átfogó adatvédelmi rendszert, tekintettel az ezen hozzáférés érzékeny jellegére.

1.3.   Kiinduló észrevételek

Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy ebben a javasolt eszközben jelentős figyelmet fordítottak az adatvédelemre, elsősorban a hozzáférés egyedi esetekre való korlátozása útján, és kizárólag a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem keretében (3).

A további pozitív elemek között az európai adatvédelmi biztos külön meg kívánja említeni a következőket:

| — | a bűncselekmények bizonyos formáira való korlátozás, az Europol-egyezményben említettek szerint; |
| --- | --- |

—

a bűncselekmények bizonyos formáira való korlátozás, az Europol-egyezményben említettek szerint;

| — | a tagállamok azon kötelezettsége, hogy összeállítsák és nyilvánosságra hozzák a hozzáféréssel rendelkező hatóságok jegyzékét; |
| --- | --- |

—

a tagállamok azon kötelezettsége, hogy összeállítsák és nyilvánosságra hozzák a hozzáféréssel rendelkező hatóságok jegyzékét;

| — | a tagállamonként egy központi hozzáférési hely (és az Europol-on belüli szakosodott egység) megléte, lehetővé téve a hozzáférés iránti kérelmek jobb szűrését, valamint a jobb ellenőrzést; |
| --- | --- |

—

a tagállamonként egy központi hozzáférési hely (és az Europol-on belüli szakosodott egység) megléte, lehetővé téve a hozzáférés iránti kérelmek jobb szűrését, valamint a jobb ellenőrzést;

| — | az adatok további átvitelére vonatkozó szigorú szabályok, a javaslat 8. cikke (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

—

az adatok további átvitelére vonatkozó szigorú szabályok, a javaslat 8. cikke (5) bekezdése szerint;

| — | a tagállamok és az Europol azon kötelezettsége, hogy nyilvántartást vezessenek az adatok megtekintéséért felelős személyekről. |
| --- | --- |

—

a tagállamok és az Europol azon kötelezettsége, hogy nyilvántartást vezessenek az adatok megtekintéséért felelős személyekről.

2.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

2.1.   Előzetes megjegyzés

Hatóságok számára a hozzáférésnek a harmadik pillér alapján való biztosítása érdekében az első pillérbeli VIS-re vonatkozó fő javaslatnak áthidaló záradékot kellene tartalmaznia, amely lényegében meghatározná egy harmadik pillérbeli jogi eszköznek, mint ez a javaslat, a lehetséges tartalmát. Amikor az európai adatvédelmi biztos közzétette a VIS-ről szóló véleményét, ez az áthidaló záradék még nem létezett, és az európai adatvédelmi biztos nem volt abban a helyzetben, hogy arra vonatkozó észrevételt tegyen. Következésképpen valamennyi alábbi észrevételt megfelelő fenntartással teszi az áthidaló záradék tartalma vonatkozásában.

2.2.   A hozzáférés célja

A hozzáférés korlátozásának megfelelő biztosítása érdekében fontos a VIS-hez való hozzáférés feltételeinek gondos meghatározása. Üdvözlendő, hogy a javasolt határozat mellett az indokolás és a preambulumbekezdések (lásd: különösen a (7) preambulumbekezdést) nagyon világossá teszik azt a szándékot, miszerint a hozzáférés megadása kizárólag eseti alapon történik.

A javaslat 5. cikkével kapcsolatban – a cikk értelmezése irányának meghatározása érdekében – egy észrevétel tehető.

Az 5. cikk a hozzáférés alkalmazási körét érdemi feltételekhez köti:

| b) | a konzultáció érdekében való hozzáférés szükséges a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából; |
| --- | --- |

b)

a konzultáció érdekében való hozzáférés szükséges a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából;

| c) | a konzultáció érdekében való hozzáférés szükséges egyedi esetekben (...); és |
| --- | --- |

c)

a konzultáció érdekében való hozzáférés szükséges egyedi esetekben (...); és

| d) | kell, hogy tényszerű jelzéseken alapuló ésszerű indoka legyen annak mérlegelésének, hogy a VIS adatainak megtekintése hozzájárul a kérdéses bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. |
| --- | --- |

d)

kell, hogy tényszerű jelzéseken alapuló ésszerű indoka legyen annak mérlegelésének, hogy a VIS adatainak megtekintése hozzájárul a kérdéses bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához.

Ezek a feltételek halmozottak, a b) pontban foglalt feltétel inkább a ratione materiae alkalmazási kör fogalommeghatározása. Gyakorlatilag ez azt jelenti, hogy a hozzáférést kérelmező hatóságnak a javaslat b) pontjában említettek szerinti súlyos bűncselekményben kell eljárnia; a c) pontban említettek szerinti egyedi esetnek kell fennállnia. Ezen túlmenően a hatóságnak képesnek kell lennie annak bemutatására, hogy abban az egyedi esetben a VIS adatainak megtekintése hozzájárul a d) pontban említett bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához.

Az 5. cikk ilyen értelmezése mellett is aggodalommal tölti el az európai adatvédelmi biztost a d) pont rugalmas megszövegezése: a „hozzájárul” meglehetősen tág fogalom. Sok olyan eset van, amikor a VIS adatai „hozzájárulhatnának” egy súlyos bűncselekmény megelőzéséhez vagy kivizsgálásához. A VIS adataihoz a célhozkötöttség elvétől való eltérés révén való hozzáférés indokolása érdekében az európai adatvédelmi biztos azt a nézetet képviseli, hogy az ilyen megtekintésnek „jelentős mértékben hozzá kell járulnia” a kérdéses súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához, és javasolja az 5. cikk ennek megfelelő módosítását.

A 10. cikk előírja, hogy a nyilvántartásokban fel kell tüntetni a hozzáférés pontos célját. A „pontos célnak” magában kell foglalnia azokat az elemeket, amelyek az 5. cikk d) pontja értelmében szükségessé tették a VIS adatainak megtekintését. Ez segíthet annak biztosításában, hogy a szükségesség tesztjét alkalmazzák a VIS-adatok valamennyi megtekintése esetén, valamint hogy a rutinszerű hozzáférés kockázatát csökkentsék.

2.3.   Keresési kulcsok a VIS-adatbázisban

Az 5. cikk (2) és (3) bekezdése előírja a VIS adataihoz két lépésben való hozzáférést, amelynek értelmében egy adathalmaz csak akkor hozzáférhető, ha az első adathalmaz alapján találat jelent meg. Ez önmagában helyes megközelítés. Ugyanakkor az első adathalmaz nagyon tágnak tűnik. Különösen, az első adathalmaz vonatkozásában azon adatok relevanciáját lehet megkérdőjelezni, amelyeket az 5. cikk (2) bekezdésének e) és i) pontja említ:

| — | Az „utazás célja” nagyon általános keresési kulcsnak tűnik ahhoz, hogy lehetővé tegye a rendszer adatainak hatékony lekérdezését. Ezen túlmenően magában rejti annak a kockázatát, hogy az utazók besorolása ezen elem alapján történik. |
| --- | --- |

—

Az „utazás célja” nagyon általános keresési kulcsnak tűnik ahhoz, hogy lehetővé tegye a rendszer adatainak hatékony lekérdezését. Ezen túlmenően magában rejti annak a kockázatát, hogy az utazók besorolása ezen elem alapján történik.

| — | A „fényképek” tekintetében a fényképek alapján való keresés ekkora adatbázisban korlátozott; az ilyen keresések eredménye a technológia jelenlegi szintjén a hibás megfelelések elfogadhatatlan arányát mutatja. A nem megfelelő azonosítás következményei nagyon komolyak az érintett személy számára. |
| --- | --- |

—

A „fényképek” tekintetében a fényképek alapján való keresés ekkora adatbázisban korlátozott; az ilyen keresések eredménye a technológia jelenlegi szintjén a hibás megfelelések elfogadhatatlan arányát mutatja. A nem megfelelő azonosítás következményei nagyon komolyak az érintett személy számára.

Éppen ezért az európai adatvédelmi biztos kéri, hogy az 5. cikk (2) bekezdésének e) és i) pontjában említett adatokat hozzáférhető kiegészítő információnak tekintsék, amennyiben az első megtekintés azt mutatja, hogy a rendszerben már vannak adatok, és azokat vigyék át az 5. cikk (3) bekezdésébe.

Alternatív megoldásként a tanácsadó bizottság ezen technológia értékelésének tárgyává tehetné az adatbázisban fényképek alapján való keresést, és az ilyen keresés végrehajtására csak akkor kerülne sor, amikor a technológia kiforrott és eléggé megbízhatónak tekinthető.

2.4.   Azon tagállamok tekintetében való alkalmazás, amelyekre a VIS-rendelet nem vonatkozik

Megtekintés céljából a VIS adataihoz hozzáférhetnek azon tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, amelyek nem részesei a VIS-nek. Ezeknek a szolgálatoknak a megtekintést részes tagállamon keresztül – az 5. cikk (1) bekezdése b)–d) pontjában meghatározott feltételek (azaz eseti alapon való elbírálás) megfelelő tiszteletben tartása mellett – kell elvégezniük, és megfelelően indokolt írásbeli kérelmet kell benyújtaniuk.

Az európai adatvédelmi biztos ki kívánja emelni a megtekintésen kívüli eljárásra vonatkozó néhány feltétel meghatározásának szükségességét. A VIS részes tagállamaira alkalmazandó szabály szerint amennyiben az adatokat a VIS-ből lehívták, azokat a harmadik pillérben alkalmazandó adatvédelemről szóló kerethatározatnak megfelelően kell feldolgozni (lásd: alább). Ugyanezt a feltételt kell alkalmazni azokra a tagállamokra, amelyekre a VIS-rendelet nem vonatkozik, de amelyek a VIS adatait megtekintik. Ugyanezt az indokolást kell alkalmazni a jövőbeni felügyelet érdekében történő nyilvántartás-vezetésre vonatkozóan. Éppen ezért az európai adatvédelmi biztos egy bekezdés felvételét ajánlja a javaslat 6. cikkébe annak érdekében, hogy a határozat 8. és 10. cikke azokra a tagállamokra is alkalmazandó legyen, amelyekre a VIS-rendelet nem vonatkozik.

2.5.   Adatvédelmi rendszer

a)   A harmadik pillérbeli adatvédelemről szóló kerethatározat alkalmazása

Mivel a belső biztonságért felelős hatóságok általi hozzáférés a VIS céljaihoz képest kivételes, arra egységes adatvédelmi rendszernek kell vonatkoznia, amely biztosítja a VIS-ből lehívott, és a nemzeti hatóságok vagy az Europol által feldolgozott adatok magas szintű védelmét.

A javaslat 8. cikke meghatározza, hogy a javasolt határozat szerint az adatfeldolgozásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatot (a továbbiakban: a kerethatározat) kell alkalmazni. Az adatvédelem tekintetében ezen javaslatot éppen ezért lex specialis-ként kell tekinteni, amely kiegészíti vagy specializálja a lex generalis-t (azaz a kerethatározatot). Az adatok továbbítására vonatkozó szabályok például ebben a javaslatban szigorúbbak, és azokat be kell tartani. Ugyanez vonatkozik az adatokhoz való hozzáférés indokaira.

b)   Hatály

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt határozat szerint a kerethatározat adatvédelmi rendszere a személyes adatok valamennyi feldolgozására vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy az adatvédelem szintje azonos, bármely hatóság tekinti is meg a VIS adatait.

Mivel a 2. cikk funkcionális kritériumot használ ezen hatóságok meghatározására („a tagállamok terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és kivizsgálásáért felelős hatóságai”), ez a meghatározás ugyanúgy vonatkozhat a hírszerző szolgálatokra, mint a bűnüldöző hatóságokra. Következésképpen azokra a hírszerző szolgálatokra, amelyek megtekintik a VIS adatait, elvben ugyanazok az adatvédelmi kötelezettségek vonatkoznak, ami nyilvánvalóan pozitív elem..

Mivel azonban ezen értelmezéssel kapcsolatosan merülhetnek fel kétségek a kerethatározatnak a VIS adataihoz való hozzáférés során a hírszerző szolgálatokra történő alkalmazása vonatkozásában, az európai adatvédelmi biztos más megfogalmazást javasol az alábbiak szerint:

„Azokban az esetekben, amikor a (...) kerethatározat nem alkalmazható, a tagállamok kötelesek az adatvédelemnek legalább olyan szintjét biztosítani, amely megfelel a kerethatározat szerint nyújtott adatvédelmi szintnek”.

c)   Felügyelet

A 8. cikk szövegezése tekintetében tisztázni kell, hogy az (1) bekezdés a tagállamok területén történő adatfeldolgozásra vonatkozik. A (2) és (3) bekezdés világossá teszi alkalmazásuk hatályát (az Europol és a Bizottság általi adatfeldolgozás), és egyértelművé kell tenni, hogy az (1) bekezdés egy másik hipotézisre vonatkozik.

Az ellenőrzési hatásköröknek a különböző szereplők vonatkozó tevékenységei szerinti megosztása helyénvaló megközelítésnek tűnik. Egy elem azonban hiányzik: az összehangolt megközelítés szükségessége a felügyelet területén. Miként azt az európai adatvédelmi biztosnak a VIS-ről szóló véleménye kijelenti: „A VIS felügyeletét illetően fontos hangsúlyozni azt is, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos tevékenységeit bizonyos mértékig össze kellene hangolni. Valóban szükséges a rendelet harmonizált végrehajtása, illetve a közös problémákkal kapcsolatos közös megközelítés kidolgozása.

az összehangolt megközelítés szükségessége a felügyelet területén

„A VIS felügyeletét illetően fontos hangsúlyozni azt is, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos tevékenységeit bizonyos mértékig össze kellene hangolni. Valóban szükséges a rendelet harmonizált végrehajtása, illetve a közös problémákkal kapcsolatos közös megközelítés kidolgozása.

A [VIS-javaslatban a] 35. cikknek tehát ezért olyan rendelkezést kellene tartalmaznia, amely meghatározza, hogy az európai adatvédelmi biztos legalább évente egyszer megbeszélést hív össze valamennyi nemzeti felügyeleti hatósággal.”

A [VIS-javaslatban a] 35. cikknek tehát ezért olyan rendelkezést kellene tartalmaznia, amely meghatározza, hogy az európai adatvédelmi biztos legalább évente egyszer megbeszélést hív össze valamennyi nemzeti felügyeleti hatósággal.”

Ugyanez vonatkozik a VIS-rendszer egyedi használatára (ebben az esetben az Europol közös ellenőrző hatóságának is a részvételével). A felügyeletnek teljes mértékben összhangban kell lennie az „első pillérbeli VIS” felügyeletével, mivel ugyanazon rendszerről van szó. Ezen túlmenően az európai adatvédelmi biztos által összehívott egyeztető megbeszélés, amelyen a felügyeletben érintett valamennyi fél részt vesz, az a modell is, amelyet más átfogó információs rendszerek – mint az Eurodac – felügyelete esetében is választottak.

Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy a javaslat bizonyos mértékig tartalmazza az egyeztetést, mivel – a javasolt kerethatározat 31. cikke révén létrehozott személyes adatok védelme tekintetében – megemlíti a magánszemélyek védelmével foglalkozó jövőbeni munkacsoport szerepét. Ugyanakkor újra hangsúlyozni kell, hogy magának a felügyeletnek az ellátása nem része a tanácsadó szerv megbízatásának.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja egy rendelkezés beillesztését, amely meghatározza, hogy az európai adatvédelmi biztos által az „első pillérbeli VIS” felügyelete keretében összehívott egyeztető megbeszélés hatáskörrel rendelkezik az ezen javaslat alapján feldolgozott adatok vonatkozásában is, és ezért a megbeszélésen az Europol közös ellenőrző hatóságának is képviseltetnie kell magát.

2.6.   Önellenőrzés

A javaslat 12. cikke rendelkezik a VIS felügyeleti rendszereiről. Az európai adatvédelmi biztos azt a nézetet képviseli, hogy ennek a felügyeletnek nemcsak a kibocsátásra, a költséghatékonyságra és szolgáltatások minőségére kell kiterjednie, hanem a jogi követelményeknek való megfelelésre is, különösen az adatvédelem területén. A 12. cikket ennek megfelelően módosítani kell.

a felügyeletnek nemcsak a kibocsátásra, a költséghatékonyságra és szolgáltatások minőségére kell kiterjednie, hanem a jogi követelményeknek való megfelelésre is, különösen az adatvédelem területén

A feldolgozás jogszerűségének ezen önellenőrzése érdekében a Bizottságot képessé kell tenni a javaslat 10. cikkével összhangban vezetett nyilvántartások igénybe vételére. Hasonlóképpen, a 10. cikknek rendelkeznie kell arról, hogy ezeket a nyilvántartásokat ne csak az adatvédelem ellenőrzésére és az adatbiztonság biztosítására kelljen tárolni, hanem a VIS önellenőrzésének rendszeres elvégzése céljából is. Az önellenőrzésről szóló jelentések hozzájárulnak az európai adatvédelmi biztos és más felügyelők felügyeleti feladatához, akik jobban ki tudják választani a felügyelet szempontjából elsődleges fontosságú területeket.

a 10. cikknek rendelkeznie kell arról, hogy ezeket a nyilvántartásokat ne csak az adatvédelem ellenőrzésére és az adatbiztonság biztosítására kelljen tárolni, hanem a VIS önellenőrzésének rendszeres elvégzése céljából is

3.   KÖVETKEZTETÉSEK

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos aláhúzza annak kiemelkedő fontosságát, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok és az Europol – kizárólag eseti alapon és szigorú biztosítékok mellett – megkapja a hozzáférést. Ezt a célt a javaslat összességében kielégítő módon megvalósítja, jóllehet néhány, az e véleményben javasolt jobbítás elérhető:

| — | A VIS-hez az 5. cikk értelmében való hozzáférés feltételéül kell szabni, hogy az adatok megtekintése „jelentős mértékben” hozzájárul a súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához, továbbá a 10. cikkben előírt nyilvántartásoknak minden egyes esetben lehetővé kell tenniük e feltétel értékelését. |
| --- | --- |

—

A VIS-hez az 5. cikk értelmében való hozzáférés feltételéül kell szabni, hogy az adatok megtekintése „jelentős mértékben” hozzájárul a súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához, továbbá a 10. cikkben előírt nyilvántartásoknak minden egyes esetben lehetővé kell tenniük e feltétel értékelését.

| — | Az 5. cikk (2) bekezdésében említett, a VIS-ben található, hozzáférést biztosító két keresési kulcs, nevezetesen az „utazás célja” és a „fényképek” átgondolást igényel, és azokat találat esetén kiegészítő információként kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

—

Az 5. cikk (2) bekezdésében említett, a VIS-ben található, hozzáférést biztosító két keresési kulcs, nevezetesen az „utazás célja” és a „fényképek” átgondolást igényel, és azokat találat esetén kiegészítő információként kell rendelkezésre bocsátani.

| — | A megtekintésen túl alkalmazandó adatvédelmi szintnek azonosnak kell lennie, függetlenül attól, hogy milyen hatóság tekinti meg a VIS adatait. A 8. és 10. cikket azon tagállamok tekintetében is alkalmazni kell, amelyekre a VIS-rendelet nem vonatkozik |
| --- | --- |

—

A megtekintésen túl alkalmazandó adatvédelmi szintnek azonosnak kell lennie, függetlenül attól, hogy milyen hatóság tekinti meg a VIS adatait. A 8. és 10. cikket azon tagállamok tekintetében is alkalmazni kell, amelyekre a VIS-rendelet nem vonatkozik

| — | A felügyeletet illetően biztosítani kell az egyeztetett megközelítést, tekintettel a VIS-hez való hozzáférés vonatkozásában a javaslatban foglaltakra. |
| --- | --- |

—

A felügyeletet illetően biztosítani kell az egyeztetett megközelítést, tekintettel a VIS-hez való hozzáférés vonatkozásában a javaslatban foglaltakra.

| — | A felügyeleti rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek biztosítaniuk kell az adatvédelmi követelményeknek való megfelelés önellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A felügyeleti rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek biztosítaniuk kell az adatvédelmi követelményeknek való megfelelés önellenőrzését.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 20-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2004) 835 végleges).

1

(2)  COM(2005) 597 végleges.

2

(3)  Ez összhangban van a 2005. márciusi és júliusi tanácsi következtetésekkel, amelyek megkívánják, hogy a VIS-hez való hozzáférést a belső biztonságért felelős hatóságok kapják meg „a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak való szigorú megfelelésre is figyelemmel”.

3

a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak való szigorú megfelelésre is figyelemmel

---

Helyesbítések

| 25.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 97/11

---

A gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv keretében kiadott bizottsági közlemény helyesbítése

(
  az Európai Unió Hivatalos Lapja C 49., 2006. február 28.
  )

(2006/C 97/04)

5. oldal:

a következő szövegrész:

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények | — | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. megjegyzés | Ennek a közzétételnek a napja |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. megjegyzés

Ennek a közzétételnek a napja

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

helyesen:

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények | – | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.11.11.) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények

–

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.11.11.)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

---