# Úradný vestník C 97/25.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 97 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4925. apríla 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 97

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4925. apríla 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Komisia |
| 2006/C 097/1 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2006/C 097/2 | Štátna pomoc — Španielsko — Štátna pomoc C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES (
  1
  ) | 2 |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2006/C 097/3 | Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu rozhodnutia Rady o prístupe orgánov členských štátov zodpovedných za vnútornú bezpečnosť a Europolu do vízového informačného systému (VIS) na účely predchádzania, odhaľovania a vyšetrovania trestných činov terorizmu a iných závažných trestných činov (KOM(2005) 600, konečné znenie) | 6 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Komisia

2006/C 097/1

Výmenný kurz eura

1

2006/C 097/2

Štátna pomoc — Španielsko — Štátna pomoc C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES (
  1
  )

1

2

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2006/C 097/3

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu rozhodnutia Rady o prístupe orgánov členských štátov zodpovedných za vnútornú bezpečnosť a Europolu do vízového informačného systému (VIS) na účely predchádzania, odhaľovania a vyšetrovania trestných činov terorizmu a iných závažných trestných činov (KOM(2005) 600, konečné znenie)

6

| | Korigendum |
| --- | --- |
| 2006/C 097/4 | Korigendum oznámenia Komisie v rámci implementácie smernice Rady 90/396/EHS z 29. júna 1990 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa plynových spotrebičov (Ú. v. EÚ C 49, 28.2.2006) | 11 |

Korigendum

2006/C 097/4

Korigendum oznámenia Komisie v rámci implementácie smernice Rady 90/396/EHS z 29. júna 1990 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa plynových spotrebičov (Ú. v. EÚ C 49, 28.2.2006)

(Ú. v. EÚ C 49, 28.2.2006)

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Komisia

| 25.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/1

---

Výmenný kurz eura (1)

24. apríla 2006

(2006/C 97/01)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2365 |
| JPY | Japonský jen | 142,17 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4608 |
| GBP | Britská libra | 0,69190 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3420 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5712 |
| ISK | Islandská koruna | 94,84 |
| NOK | Nórska koruna | 7,8310 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5761 |
| CZK | Česká koruna | 28,385 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 262,43 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6960 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8587 |
| RON | Rumunský lei | 3,4651 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,61 |
| SKK | Slovenská koruna | 37,120 |
| TRY | Turecká líra | 1,6385 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6562 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4064 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5872 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9478 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9612 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 161,94 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,4419 |
| CNY | Čínsky juan | 9,9149 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2995 |
| IDR | Indonézska rupia | 10 926,95 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,511 |
| PHP | Filipínske peso | 63,803 |
| RUB | Ruský rubeľ | 33,9400 |
| THB | Thajský baht | 46,437 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2365

JPY

Japonský jen

142,17

DKK

Dánska koruna

7,4608

GBP

Britská libra

0,69190

SEK

Švédska koruna

9,3420

CHF

Švajčiarsky frank

1,5712

ISK

Islandská koruna

94,84

NOK

Nórska koruna

7,8310

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5761

CZK

Česká koruna

28,385

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

262,43

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6960

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,8587

RON

Rumunský lei

3,4651

SIT

Slovinský toliar

239,61

SKK

Slovenská koruna

37,120

TRY

Turecká líra

1,6385

AUD

Austrálsky dolár

1,6562

CAD

Kanadský dolár

1,4064

HKD

Hongkongský dolár

9,5872

NZD

Novozélandský dolár

1,9478

SGD

Singapurský dolár

1,9612

KRW

Juhokórejský won

1 161,94

ZAR

Juhoafrický rand

7,4419

CNY

Čínsky juan

9,9149

HRK

Chorvátska kuna

7,2995

IDR

Indonézska rupia

10 926,95

MYR

Malajzijský ringgit

4,511

PHP

Filipínske peso

63,803

RUB

Ruský rubeľ

33,9400

THB

Thajský baht

46,437

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 25.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/2

---

ŠTÁTNA POMOC — ŠPANIELSKO

Štátna pomoc C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES

(2006/C 97/02)

(Text s významom pre EHP)

Listom zo dňa 25. januára 2006, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, oznámila Komisia Španielsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k uvedenej pomoci, vo veci ktorej Komisia začína konanie v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Španielsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

Konanie

Listom zaevidovaným dňa 22. apríla 2005 bola Komisii doručená sťažnosť konkurenta týkajúca sa údajného opatrenia pomoci v prospech Chupa Chups a.s.. Komisia požiadala o informácie listami z dňa 10. júna 2005 a 7. septembra 2005, na ktoré Španielsko odpovedalo listami zaevidovanými dňa 11. augusta 2005, 26. októbra 2005, 18. novembra 2005 a 12. decembra 2005.

Opis

Príjemcom pomoci by bola Chupa Chups a.s., ktorá je holdingovou spoločnosťou priemyselnej skupiny v rodinnom vlastníctve založenej v Španielsku v roku 1940. Hlavná činnosť pozostáva z výroby a obchodovania s cukrovinkami a najmä s lízankami (70 % predaja), v ktorých prípade je Chupa Chups najväčším svetovým dodávateľom (ročná produkcia lízaniek predstavuje 17 000 ton alebo 12 miliónov kusov denne, a predávajú sa v 150 štátoch). V súčasnosti prevádzkuje táto skupina 4 výrobné podniky: v Rusku, v Mexiku, v Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) a vo Villamayor (Astúria).

V súvislosti s finančnou reštrukturalizáciou spoločnosti prebiehajúcou od roku 2002, Instituto Catalán de Finanzas („ICF“, finančná agentúra vlády autonómneho oblasti Katalánska) poskytla 5. septembra 2003 úver vo výške 35 miliónov EUR. Informáciami, ktoré poskytli španielske orgány, boli okrem iného zverejnené ďalšie opatrenia v prospech tejto spoločnosti, konkrétne:

1) verejné subvencie, ktoré na konci roka 2004 predstavovali sumu 12,57 miliónov EUR, 2) záruka poskytnutá vládou autonómnej oblasti Astúrie na zabezpečenie úveru vo výške 4,4 miliónov EUR, 3) odklad dane vo výške 12,96 miliónov EUR povolený v roku 2004, 4) bezúrokový úver vo výške 2,8 miliónov EUR poskytnutý španielskym ministerstvom „Ministerio de Ciencia y Tecnología“, 5) ďalšie nešpecifikované subvencie („subvenciones de explotación“) vo výške 1,58 miliónov EUR.

Hodnotenie

V tejto fáze sa Komisia domnieva, že sporné opatrenia predstavujú štátnu pomoc. Najmä uvedený úver, ktorý poskytla ICF a odklad dane, pravdepodobne nezodpovedajú správaniu súkromného veriteľa v bežných trhových podmienkach. Hoci sa zdá, že spoločnosť je oprávnená na pomoc v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, Komisia nie je v tejto fáze schopná posúdiť súlad s týmito usmerneniami, keďže nemá k dispozícii žiadny plán reštrukturalizácie.

Záver

Vzhľadom na uvedené pochybnosti sa Komisia rozhodla začať postup ustanovený v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

TEXT LISTU

„Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005. |
| --- | --- |

1.

Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005.

DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA

| 2. | Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias). |
| --- | --- |

2.

Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias).

| 3. | En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:






  (1) | En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación. |
| --- | --- | --- |

3.

En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:

(1)

En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación.

| (2) | En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros. |
| --- | --- |

(2)

En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros.

| (3) | Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2). |
| --- | --- |

(3)

Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2).

| 4. | En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión. |
| --- | --- |

4.

En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión.

| 5. | En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:






  (1) | La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas. |
| --- | --- | --- |

5.

En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:

(1)

La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas.

| (2) | De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval. |
| --- | --- |

(2)

De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval.

| (3) | En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6). |
| --- | --- |

(3)

En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6).

| (4) | La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8). |
| --- | --- |

(4)

La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8).

| (5) | En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones. |
| --- | --- |

(5)

En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones.

EVALUACIÓN DE LA AYUDA

1.   Existencia de ayuda estatal

| 6. | El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

6.

El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| 7. | Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad. |
| --- | --- |

7.

Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad.

Crédito con el ICF

| 8. | Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares. |
| --- | --- |

8.

Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares.

| 9. | Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales. |
| --- | --- |

9.

Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales.

| 10. | Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:






  — | El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas; |
| --- | --- | --- |

10.

Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:

—

El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas;

| — | Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste. |
| --- | --- |

—

Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste.

| 11. | La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:






  — | Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones); |
| --- | --- | --- |

11.

La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:

—

Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones);

| — | Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor. |
| --- | --- |

—

Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor.

| 12. | Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

12.

Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Moratoria fiscal

| 13. | Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo. |
| --- | --- |

13.

Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo.

| 14. | No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria. |
| --- | --- |

14.

No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria.

| 15. | Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

15.

Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Subvenciones públicas, avales públicos y crédito subvencionado

| 16. | Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

16.

Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

2.   Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE

| 17. | El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes. |
| --- | --- |

17.

El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes.

| 18. | Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”). |
| --- | --- |

18.

Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”).

| 19. | Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital. |
| --- | --- |

19.

Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital.

| 20. | En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:






  (1) | Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002; |
| --- | --- | --- |

20.

En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:

(1)

Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002;

| (2) | Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario). |
| --- | --- |

(2)

Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario).

| 21. | Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE. |
| --- | --- |

21.

Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.

DECISIÓN

| 22. | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

22.

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| 23. | La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario. |
| --- | --- |

23.

La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.

| 24. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.“ |
| --- | --- |

24.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.“

---

(1)  344 millones de euros en 2002; 294 millones de euros en 2003; 261 millones de euros en 2004.

(2)  Varias operaciones entre junio y diciembre de 2004, incluida la división de las actividades inmobiliarias y la incorporación de la propiedad de las marcas mediante el incremento de capital.

(3)  El ICF es una entidad de capital público, adscrita a la Consejería de Economía y Finanzas de la Generalidad de Cataluña, que tiene como misión facilitar financiación a los sectores privado y público de la economía catalana. Como institución de crédito público, está especializada en la financiación a medio y largo plazo con especial atención a la pequeña y mediana empresa. El ICF cuenta con personalidad jurídica, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión para el cumplimiento de sus fines. El ICF fue creado por la Ley 2/1985 de 14 de enero.

(4)  La “Casa Batlló” es un emblemático edificio de Gaudí en el centro de Barcelona, declarado “Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional” por España. No obstante, el crédito incluía garantías adicionales para cubrir el riesgo de que algún organismo público adujera un derecho de compra preferencial sobre el edificio. Al final, esto no se produjo y se eliminaron las garantías adicionales. Según las autoridades españolas, la hipoteca sobre la Casa Batlló por el crédito del ICF es de primer grado.

(5)  El crédito fue firmado con un plazo de reembolso de 3 años. A 31 de diciembre de 2004, el importe de 4,4 millones de euros había sido totalmente utilizado.

(6)  5,5 % hasta el 31.12.2003; 4,75 % en 2004; 5 % a partir de 2005.

(7)  El importe deberá rembolsarse en pagos bianuales en un plazo de 6 años y el primer pago se efectuará el 20 de enero de 2006.

(8)  Además, el 29 de diciembre de 2000 ese mismo Ministerio concedió un crédito sin intereses de 1,5 millones de euros en aplicación del régimen aprobado “Actuaciones de Reindustrialización” (N 102/97, N 72/98, N 35/99, N 182/01).

(9)  Las “subvenciones de explotación” generalmente van destinadas a compensar un déficit de actividades específicas o a aportar unos ingresos mínimos.

(10)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

---

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 25.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/6

---

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu rozhodnutia Rady o prístupe orgánov členských štátov zodpovedných za vnútornú bezpečnosť a Europolu do vízového informačného systému (VIS) na účely predchádzania, odhaľovania a vyšetrovania trestných činov terorizmu a iných závažných trestných činov (KOM(2005) 600, konečné znenie)

(2006/C 97/03)

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

so zreteľom na žiadosť o stanovisko v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorá bola 29. novembra 2005 prijatá od Komisie,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

1.1.   Predbežná poznámka

Návrh rozhodnutia Rady o prístupe orgánov členských štátov zodpovedných za vnútornú bezpečnosť a Europolu do vízového informačného systému (VIS) na účely predchádzania, odhaľovania a vyšetrovania trestných činov terorizmu a iných závažných trestných činov (ďalej len „návrh“) zaslala Komisia Európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov (EDPS) listom z 24. novembra 2005. EDPS považuje tento list za žiadosť o radu pre inštitúcie a orgány Spoločenstva v zmysle článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. Podľa EDPS by sa toto stanovisko malo uviesť v preambule rozhodnutia.

EDPS považuje za dôležité zaujať stanovisko k tejto citlivej otázke, pretože tento návrh vychádza priamo zo zavedenia VIS, na ktorý bude dozerať a ku ktorému vydal stanovisko 23. marca 2005 (1). V tomto stanovisku sa už predpokladala hypotéza prístupu orgánov činných v trestnom konaní (pozri ďalej); vytvorenie nových prístupových práv do VIS má určujúci vplyv na systém v zmysle ochrany údajov. Stanovisko k tomuto návrhu musí preto nadväzovať na prvé stanovisko.

1.2.   Dôležitosť návrhu

a)   Kontext

Dôležitosť tohto návrhu nespočíva len v samotnom návrhu, ale aj v tom, že návrh sa stáva súčasťou všeobecného trendu udeľovať orgánom činným v trestnom konaní prístup k viacerým rozsiahlym informačným a identifikačným systémom. To sa okrem iného spomína v oznámení Komisie z 24. novembra 2005 o zlepšení efektívnosti, posilňovaní interoperability a synergií medzi európskymi databázami v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí (2), najmä v jeho bode 4.6: „V súčasnosti označila Rada neprístupnosť údajov systému VIS pre orgány vnútornej bezpečnosti za nedostatok v súvislosti s cieľom boja proti terorizmu a zločinu. To isté by sa dalo povedať o všetkých imigračných údajoch v SIS II a o údajoch v systéme EURODAC.“

Tento návrh by sa dal preto vnímať ako predchodca podobných právnych nástrojov, ktoré sa vypracujú v súvislosti s inými databázami, a je kľúčové na začiatku definovať prípady, v ktorých by mohol byť tento prístup prípustný.

b)   Vplyv nového prístupu do VIS

EDPS samozrejme uznáva potrebu orgánov činných v trestnom konaní využívať najlepšie možné nástroje na určenie páchateľov teroristických činov alebo inej závažnej trestnej činnosti. Uvedomuje si tiež, že údaje VIS môžu za určitých okolností predstavovať základný zdroj informácií pre tieto orgány.

Udelenie prístupu k databázam prvého piliera orgánom činným v trestnom konaní, akokoľvek to môže byť opodstatnené z hľadiska boja proti terorizmu, sa však nemôže označiť za zanedbateľné. Musí sa totiž pamätať na to, že VIS je informačný systém, ktorý sa vytvoril so zreteľom na uplatňovanie európskej vízovej politiky a nie ako nástroj na vynucovanie práva. Rutinný prístup by naozaj predstavoval vážne porušenie zásady obmedzenia účelu. Malo by to za následok neprimerané zasahovanie do súkromia cestujúcich, ktorí súhlasili so spracovaním ich údajov na účely získania víza a ktorí očakávajú, že ich údaje sa zhromažďujú, konzultujú a prenášajú len na tento účel.

Keďže informačné systémy sa vybudovali na osobitný účel s ochrannými a bezpečnostnými opatreniami a s podmienkami prístupu určenými týmto účelom, udelením systematického prístupu na iný ako pôvodný účel by sa nielen porušila zásada obmedzenia účelu, ale uvedené prvky by mohli tiež stratiť svoju adekvátnosť a dostatočnosť.

Takáto významná zmena systému by okrem toho mohla zbaviť platnosti výsledky posúdenia vplyvu (, ktoré sa zaoberalo využitím systému len na pôvodný účel). To isté platí o stanoviskách orgánov na ochranu údajov. Mohlo by sa tvrdiť, že nový návrh mení predpoklady analýzy súladu, ktorú tieto orgány uskutočnili.

c)   Striktné obmedzenie tohto prístupu

S ohľadom na uvedené poznámky by EDPS rád zdôraznil, že prístup k VIS sa môže orgánom činným v trestnom konaní udeľovať len za osobitných okolností, pre jednotlivé prípady a musia ho sprevádzať prísne ochranné opatrenia. Inými slovami, nahliadanie orgánov činných v trestnom konaní musí byť vhodnými technickými a právnymi prostriedkami obmedzené na konkrétne prípady.

EDPS to už zdôraznil vo svojom stanovisku k VIS: „EDPS si je vedomý, že orgány činné v trestnom konaní majú záujem na udelení prístupu k systému VIS; Závery Rady boli v tomto zmysle prijaté 7. marca 2005. Keďže účelom systému VIS je zlepšenie spoločnej vízovej politiky, malo by sa brať do úvahy, že rutinný prístup orgánov činných v trestnom konaní by nebol v súlade s týmto účelom. Pokiaľ v súlade s článkom 13 smernice 95/46/ES by tento prístup mohol byť udelený na ad hoc základe, za osobitných okolností a ak primerané bezpečnostné opatrenia neustanovujú inak, systematický prístup nemôže byť udelený.“

Základné požiadavky by sa na záver dali zhrnúť takto:

| — | Nemal by sa udeľovať systematický prístup: rozhodnutie musí zabezpečiť, že nevyhnutnosť a proporcionalita prístupu orgánov tretieho piliera sa budú skúmať vždy pre každý jednotlivý prípad. Z tohto hľadiska je presné znenie právneho nástroja prvoradé, aby sa nenechal priestor širokému výkladu, ktorý by následne viedol k rutinnému prístupu. |
| --- | --- |

—

Nemal by sa udeľovať systematický prístup: rozhodnutie musí zabezpečiť, že nevyhnutnosť a proporcionalita prístupu orgánov tretieho piliera sa budú skúmať vždy pre každý jednotlivý prípad. Z tohto hľadiska je presné znenie právneho nástroja prvoradé, aby sa nenechal priestor širokému výkladu, ktorý by následne viedol k rutinnému prístupu.

| — | V prípadoch, keď sa prístup udeľuje, sa musia prijať vhodné bezpečnostné opatrenia a podmienky vrátane komplexného mechanizmu ochrany údajov pre použitie údajov na vnútroštátnej úrovni, pričom sa zohľadní citlivá povaha tohto prístupu. |
| --- | --- |

—

V prípadoch, keď sa prístup udeľuje, sa musia prijať vhodné bezpečnostné opatrenia a podmienky vrátane komplexného mechanizmu ochrany údajov pre použitie údajov na vnútroštátnej úrovni, pričom sa zohľadní citlivá povaha tohto prístupu.

1.3.   Úvodné poznámky

EDPS uznáva, že v tomto navrhovanom nástroji sa venovala značná pozornosť ochrane údajov, a to najmä v obmedzení prístupu na konkrétne prípady a výlučne v rámci boja proti závažnej trestnej činnosti (3).

Spomedzi ďalších pozitívnych prvkov by EDPS rád tiež spomenul konkrétne:

| — | obmedzenie na určité formy trestnej činnosti, ako sa uvádza v dohovore o Europole; |
| --- | --- |

—

obmedzenie na určité formy trestnej činnosti, ako sa uvádza v dohovore o Europole;

| — | povinnosť členských štátov vytvoriť zoznam orgánov, ktoré majú prístup, a zverejniť tieto zoznamy; |
| --- | --- |

—

povinnosť členských štátov vytvoriť zoznam orgánov, ktoré majú prístup, a zverejniť tieto zoznamy;

| — | existencia centrálneho prístupového bodu v každom členskom štáte (a osobitnej jednotky v rámci Europolu), čo umožňuje lepšiu kontrolu žiadostí o prístup, ako aj lepší dozor; |
| --- | --- |

—

existencia centrálneho prístupového bodu v každom členskom štáte (a osobitnej jednotky v rámci Europolu), čo umožňuje lepšiu kontrolu žiadostí o prístup, ako aj lepší dozor;

| — | prísne pravidlá o ďalšom prenose údajov podľa článku 8 ods. 5 návrhu; |
| --- | --- |

—

prísne pravidlá o ďalšom prenose údajov podľa článku 8 ods. 5 návrhu;

| — | povinnosť členských štátov a Europolu viesť záznamy o osobách zodpovedných za prístup k údajom. |
| --- | --- |

—

povinnosť členských štátov a Europolu viesť záznamy o osobách zodpovedných za prístup k údajom.

2.   ANALÝZA NÁVRHU

2.1.   Predbežná poznámka

S cieľom udeľovať prístup orgánom v rámci tretieho piliera by mal hlavný návrh o VIS v rámci prvého piliera ustanoviť preklenujúce ustanovenie, ktoré by hlavne určilo možný obsah právneho nástroja v rámci tretieho piliera, ako napríklad tento návrh. Vo chvíli, keď EDPS vydal svoje stanovisko k VIS, preklenujúce ustanovenie ešte nebolo predložené a EDPS sa nemohol k nemu vyjadriť. Všetky ďalšie poznámky sú preto vypracované s výhradou obsahu preklenujúceho ustanovenia.

2.2.   Účel prístupu

S cieľom zabezpečiť náležité obmedzenie prístupu je dôležité opatrne vymedziť podmienky prístupu do VIS. Je dobré, že okrem samotného navrhovaného rozhodnutia aj dôvodová správa a odôvodnenia (pozri najmä odôvodnenie 7) za zámer jasne označujú poskytovanie prístupu len v jednotlivých prípadoch.

Je možné uviesť jednu poznámku k článku 5 návrhu, aby sa usmernil jeho výklad.

Článok 5 obmedzuje rozsah prístupu hmotnoprávnymi podmienkami:

| b) | prístup na nahliadnutie musí byť nevyhnutný na účely predchádzania, odhaľovania alebo vyšetrovania trestných činov terorizmu alebo iných závažných trestných činov; |
| --- | --- |

b)

prístup na nahliadnutie musí byť nevyhnutný na účely predchádzania, odhaľovania alebo vyšetrovania trestných činov terorizmu alebo iných závažných trestných činov;

| c) | prístup na nahliadnutie musí byť nevyhnutný v konkrétnom prípade (...) a |
| --- | --- |

c)

prístup na nahliadnutie musí byť nevyhnutný v konkrétnom prípade (...) a

| d) | musia existovať opodstatnené dôvody založené na skutkových zisteniach, na základe ktorých by bolo možné domnievať sa, že nahliadnutie do údajov VIS prispeje k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu ktoréhokoľvek z predmetných trestných činov. |
| --- | --- |

d)

musia existovať opodstatnené dôvody založené na skutkových zisteniach, na základe ktorých by bolo možné domnievať sa, že nahliadnutie do údajov VIS prispeje k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu ktoréhokoľvek z predmetných trestných činov.

Tieto podmienky sú kumulatívne, pričom podmienka v písmene b) predstavuje skôr vymedzenie rozsahu ratione materiae. Z praktického hľadiska to znamená, že orgán, ktorý žiada o prístup, sa musí zaoberať závažným trestným činom, ako sa uvádza v písmene b) návrhu; musí existovať konkrétny prípad, ako sa uvádza v písmene c). Daný orgán musí byť okrem toho schopný preukázať, že nahliadnutie do údajov VIS prispeje v tomto konkrétnom prípade k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu tohto trestného činu, ako sa predpokladá v písmene d).

Napriek tomuto výkladu článku 5 vyjadruje EDPS znepokojenie nad pružným znením v písmene d): „prispeje k“ je dosť nejednoznačné. Existuje veľa prípadov, v ktorých by údaje VIS mohli prispieť k zabráneniu alebo vyšetreniu závažného trestného činu. S cieľom opodstatniť prístup k údajom VIS ako výnimku zo zásady obmedzenia účelu, je EDPS názoru, že toto nahliadnutie by malo „zásadne prispieť“ k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu danej závažnej trestnej činnosti a navrhuje v tomto zmysle zmeniť a doplniť článok 5.

Článok 10 ustanovuje, že záznamy by mali dokladovať presný účel prístupu. „Presný účel“ by mal obsahovať údaje, na základe ktorých bolo nahliadnutie do VIS nevyhnutné v zmysle článku 5 písm. d). To by pomohlo pri zabezpečovaní toho, aby sa test nevyhnutnosti uplatnil na všetky prípady nahliadnutia do VIS, ako aj znížiť riziko rutinného prístupu.

2.3.   Kľúče na vyhľadávanie v databáze VIS

Článok 5 ods. 2 a 3 ustanovuje dvojkrokový prístup k údajom VIS, pričom je súbor údajov prístupný len ak bolo vyhľadávanie úspešné na základe prvého súboru údajov. Tento prístup je sám osebe korektný. Prvý súbor údajov sa však zdá byť veľmi široký. Je možné najmä spochybniť relevantnosť údajov, ktoré sa uvádzajú v článku 5 ods. 2 v písmenách e) a i), pre prvý súbor údajov.

| — | „Účel cesty“ sa javí ako veľmi všeobecný kľúč na umožnenie efektívneho nahliadania do systému. Okrem toho so sebou prináša riziko profilovania cestujúcich na základe tejto informácie. |
| --- | --- |

—

„Účel cesty“ sa javí ako veľmi všeobecný kľúč na umožnenie efektívneho nahliadania do systému. Okrem toho so sebou prináša riziko profilovania cestujúcich na základe tejto informácie.

| — | Pokiaľ ide o „fotografie“, možnosť vyhľadávať v takej veľkej databáze na základe fotografií je obmedzená; výsledky takéhoto vyhľadávania predstavujú vzhľadom na súčasné technické možnosti neprijateľný pomer nesprávnych výsledkov vyhľadávania. Dôsledky nesprávnej identifikácie sú pre dotknuté fyzické osoby veľmi vážne. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o „fotografie“, možnosť vyhľadávať v takej veľkej databáze na základe fotografií je obmedzená; výsledky takéhoto vyhľadávania predstavujú vzhľadom na súčasné technické možnosti neprijateľný pomer nesprávnych výsledkov vyhľadávania. Dôsledky nesprávnej identifikácie sú pre dotknuté fyzické osoby veľmi vážne.

EDPS preto požaduje, aby sa údaje v článku 5 ods. 2 písm. e) a i) považovali za doplňujúce informácie, ktoré sú prístupné, ak prvé nahliadnutie ukáže, že údaje sa už v systéme nachádzajú, a aby sa presunuli do článku 5 ods. 3.

Možnosť vyhľadávania v databáze na základe fotografií by na druhej strane mohlo byť predmetom posúdenia tejto techniky poradným výborom a vykonávala by sa až keď bude táto technika natoľko vyspelá, že sa bude môcť považovať za dostatočne spoľahlivú.

2.4.   Uplatnenie na členské štáty, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o VIS

Orgány zodpovedné za vnútornú bezpečnosť členských štátov, ktoré sa nepodieľajú na VIS, môžu nahliadať do VIS. Tieto orgány musia nahliadať prostredníctvom zúčastneného členského štátu a zároveň dôsledne spĺňať podmienky, ktoré stanovuje článok 5 ods. 1 písm. b) až d) (t.j. pre jednotlivé prípady), a predložiť riadne odôvodnenú písomnú žiadosť.

EDPS by chcel zvýrazniť potrebu uloženia nejakých podmienok na spracúvanie, ktoré presahuje rámec nahliadania. Podľa pravidla, ktoré sa vzťahuje na členské štáty zúčastnené na VIS, sa údaje získané z VIS musia spracúvať v súlade s rámcovým rozhodnutím o ochrane údajov v treťom pilieri (pozri ďalej). Rovnaká podmienka by sa mala uplatniť na členské štáty, na ktoré sa nariadenie o VIS nevzťahuje ale ktoré do údajov nahliadajú. Takto by sa malo uvažovať aj o uchovávaní záznamov pre potreby dozoru v budúcnosti. EDPS preto odporúča, aby sa do článku 6 návrhu doplnil odsek, na základe ktorého by sa články 8 a 10 rozhodnutia vzťahovali aj na členské štáty, na ktoré sa nariadenie o VIS nevzťahuje.

2.5.   Mechanizmus ochrany údajov

a)   Uplatňovanie rámcového rozhodnutia o ochrane údajov v treťom pilieri

Keďže prístup orgánov zodpovedných za vnútornú bezpečnosť predstavuje výnimku z účelu VIS, mal by podliehať jednotnému mechanizmu ochrany údajov, ktorý by zabezpečoval vysokú úroveň ochrany údajov získaných z VIS a spracúvaných vnútroštátnymi orgánmi alebo Europolom.

Článok 8 návrhu ustanovuje, že rámcové rozhodnutie Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (ďalej len: „rámcové rozhodnutie“) sa vzťahuje na spracúvanie údajov podľa navrhovaného rozhodnutia. Pokiaľ ide o ochranu údajov, tento návrh by sa mal preto vnímať ako lex specialis, ktorý dopĺňa alebo špecifikuje lex generalis (t.j. rámcové rozhodnutie). Tak napríklad pravidlá o ďalšom prenose údajov sú prísnejšie v tomto návrhu a mali by sa dodržiavať. To isté platí pre dôvody prístupu k údajom.

b)   Rozsah pôsobnosti

EDPS víta skutočnosť, že mechanizmus ochrany údajov rámcového rozhodnutia je uplatniteľný na všetky prípady spracúvania osobných údajov podľa navrhovaného rozhodnutia. To znamená, že úroveň ochrany údajov je rovnaká bez ohľadu na to, ktorý orgán nahliada do údajov VIS.

Keďže v článku 2 sa používa funkčné kritérium na definovanie týchto orgánov („tie orgány členských štátov, ktoré sú zodpovedné za predchádzanie, odhaľovanie alebo vyšetrovanie trestných činov terorizmu alebo iných závažných trestných činov“), táto definícia by sa mohla vzťahovať na spravodajské služby, ako aj na orgány činné v trestnom konaní. Spravodajské služby, ktoré nahliadajú do VIS, majú preto z hľadiska ochrany údajov v zásade rovnaké povinnosti, čo je očividne pozitívny prvok.

Avšak vzhľadom na to, že by sa mohli objaviť pochybnosti o tomto výklade, ktorý sa týka uplatniteľnosti rámcového rozhodnutia na spravodajské služby, keď nahliadajú do údajov VIS, EDPS navrhuje takéto alternatívne znenie:

„V prípadoch, kedy sa rámcové rozhodnutie (...) nedá uplatniť, členské štáty zabezpečia aspoň takú úroveň ochrany údajov, ktorá by sa rovnala úrovni zabezpečenej podľa rámcového rozhodnutia.“

c)   Dozor

Pokiaľ ide o znenie článku 8, malo by sa objasniť, že odsek 1 sa týka spracúvania údajov v rámci územia členských štátov. Odseky 2 a 3 objasňujú ich rozsah pôsobnosti (spracúvanie údajov Europolom a Komisiou) a malo by sa explicitne uviesť, že odsek 1 sa týka iného predpokladu.

Rozdelenie dozorných právomocí podľa príslušných činností predstavuje korektný prístup. Jeden prvok však chýba: potreba koordinovaného prístupu pri dozore. Ako to už EDPS uviedol vo svojom stanovisku k VIS: „Pokiaľ ide o dozor nad systémom VIS je dôležité tiež zdôrazniť, že dozor nad činnosťami národných dozorných orgánov a EDPS by sa do určitej miery mal koordinovať. Skutočne je potrebné zosúladiť vykonávanie nariadenia a ďalej pracovať na spoločnom prístupe k spoločným problémom.

potreba koordinovaného prístupu pri dozore

„Pokiaľ ide o dozor nad systémom VIS je dôležité tiež zdôrazniť, že dozor nad činnosťami národných dozorných orgánov a EDPS by sa do určitej miery mal koordinovať. Skutočne je potrebné zosúladiť vykonávanie nariadenia a ďalej pracovať na spoločnom prístupe k spoločným problémom.

Článok 35 [návrhu o VIS] by mal teda obsahovať ustanovenie, ktoré by stanovilo, že EDPS zvolá aspoň raz ročne zasadnutie všetkých národných dozorných orgánov.“

Článok 35 [návrhu o VIS] by mal teda obsahovať ustanovenie, ktoré by stanovilo, že EDPS zvolá aspoň raz ročne zasadnutie všetkých národných dozorných orgánov.“

To isté sa vzťahuje na osobitné využitie systému VIS (aj so zapojením spoločného dozorného orgánu Europolu v tomto prípade). Dozor by mal byť úplne jednotný s dozorom „VIS prvého piliera“, keďže ide o ten istý systém. Koordinačné stretnutia všetkých strán zúčastnených na dozore, ktoré zvoláva EDPS, sa okrem toho zvolili ako vzor aj v súvislosti s dozorom nad inými rozsiahlymi systémami, ako napríklad Eurodac.

EDPS si je vedomý toho, že návrh do istej miery predpokladá koordináciu, pričom uvádza úlohu budúcej pracovnej skupiny pre ochranu fyzických osôb pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, ktorú ustanovuje článok 31 navrhovaného rámcového rozhodnutia. Malo by sa však zopakovať, že poslaním tohto poradného orgánu nie je dozor vykonávať.

EDPS navrhuje doplniť ustanovenie o tom, že koordinačné stretnutia, ktoré zvoláva EDPS v rámci dozoru „VIS prvého piliera“, by mali tiež právomoc pokiaľ ide o údaje spracúvané podľa tohto návrhu a že na tento účel by mať zastúpený spoločný dozorný orgán Europolu.

2.6.   Vnútorný audit

Článok 12 návrhu ustanovuje pre VIS monitorovacie systémy. EDPS je názoru, že toto monitorovanie by sa nemalo týkať len výsledku, nákladovej efektívnosti a kvality služieb, ale aj súladu s právnymi požiadavkami, najmä v oblasti ochrany údajov. Článok 12 by sa mal zmeniť a doplniť v tomto zmysle.

monitorovanie by sa nemalo týkať len výsledku, nákladovej efektívnosti a kvality služieb, ale aj súladu s právnymi požiadavkami, najmä v oblasti ochrany údajov.

S cieľom vykonávať tento vnútorný audit právoplatnosti spracúvania by Komisia mala mať možnosť využiť záznamy, ktoré sa uchovávajú v súlade s článkom 10 návrhu. Článok 10 by mal preto ustanoviť, že tieto záznamy sa nebudú uchovávať len na účely monitorovania ochrany údajov a zaistenia bezpečnosti údajov, ale tiež na vykonávanie pravidelného vnútorného auditu VIS. Správy o vnútornom audite budú prispievať k vykonávaniu dozornej úlohy EDPS a ostatných dozorcov, ktorí budú lepšie vedieť zvoliť svoje prioritné oblasti na vykonávanie dozoru.

Článok 10 by mal preto ustanoviť, že tieto záznamy sa nebudú uchovávať len na účely monitorovania ochrany údajov a zaistenia bezpečnosti údajov, ale tiež na vykonávanie pravidelného vnútorného auditu VIS

3.   ZÁVER

S ohľadom na uvedené EDPS zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby sa orgánom zodpovedným za vnútornú bezpečnosť a Europolu udeľoval prístup len pre jednotlivé prípady a pod podmienkou dodržania prísnych bezpečnostných opatrení. Z celkového hľadiska sa tento cieľ v návrhu dosahuje uspokojivo, avšak niektoré veci by sa dali vylepšiť, ako sa navrhuje v tomto stanovisku:

| — | Na prístup k VIS podľa článku 5 by sa mala vzťahovať podmienka, že nahliadnutie musí „zásadne“ prispieť k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu závažnej trestnej činnosti a že záznamy, ktoré sa vyžadujú v článku 10, by mali umožniť vyhodnotenie splnenia tejto podmienky v každom jednotlivom prípade. |
| --- | --- |

—

Na prístup k VIS podľa článku 5 by sa mala vzťahovať podmienka, že nahliadnutie musí „zásadne“ prispieť k zabráneniu, odhaleniu alebo vyšetreniu závažnej trestnej činnosti a že záznamy, ktoré sa vyžadujú v článku 10, by mali umožniť vyhodnotenie splnenia tejto podmienky v každom jednotlivom prípade.

| — | Dva kľúče na vyhľadávanie pre prístup do VIS uvedené v článku 5 ods. 2, konkrétne „účel cesty“ a „fotografie“, by sa mali považovať za doplňujúce informácie v prípade úspešného vyhľadávania a ako také aj sprístupniť. |
| --- | --- |

—

Dva kľúče na vyhľadávanie pre prístup do VIS uvedené v článku 5 ods. 2, konkrétne „účel cesty“ a „fotografie“, by sa mali považovať za doplňujúce informácie v prípade úspešného vyhľadávania a ako také aj sprístupniť.

| — | Úroveň ochrany údajov, ktorá sa uplatňuje nad rámec nahliadania, by mala byť rovnaká bez ohľadu na to, ktorý orgán nahliada do údajov VIS. Články 8 a 10 by sa mali vzťahovať aj na tie členské štáty, na ktoré sa nariadenie o VIS nevzťahuje. |
| --- | --- |

—

Úroveň ochrany údajov, ktorá sa uplatňuje nad rámec nahliadania, by mala byť rovnaká bez ohľadu na to, ktorý orgán nahliada do údajov VIS. Články 8 a 10 by sa mali vzťahovať aj na tie členské štáty, na ktoré sa nariadenie o VIS nevzťahuje.

| — | Mal by sa zabezpečiť koordinovaný prístup k vykonávaniu dozoru, a to aj s ohľadom na prístup do VIS, ako sa predpokladá v tomto návrhu. |
| --- | --- |

—

Mal by sa zabezpečiť koordinovaný prístup k vykonávaniu dozoru, a to aj s ohľadom na prístup do VIS, ako sa predpokladá v tomto návrhu.

| — | Ustanovenia o monitorovacích systémoch by mali takisto zabezpečiť vnútorný audit spĺňania požiadaviek ochrany údajov. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia o monitorovacích systémoch by mali takisto zabezpečiť vnútorný audit spĺňania požiadaviek ochrany údajov.

V Bruseli 20. januára 2006

Peter HUSTINX

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu osobných údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (KOM(2004) 835, konečné znenie).

1

(2)  KOM(2005) 597, konečné znenie.

2

(3)  Je to tiež v súlade so závermi Rady z marca a júla 2005, v ktorých sa požaduje udelenie prístupu k VIS orgánom zodpovedných za vnútornú bezpečnosť „pod podmienkou prísneho dodržiavania predpisov upravujúcich ochranu osobných údajov“.

3

pod podmienkou prísneho dodržiavania predpisov upravujúcich ochranu osobných údajov

---

Korigendum

| 25.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/11

---

Korigendum oznámenia Komisie v rámci implementácie smernice Rady 90/396/EHS z 29. júna 1990 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa plynových spotrebičov

(
  Úradný vestník Európskej únie C 49 z 28. februára 2006
  )

(2006/C 97/04)

Strana 5

Namiesto:

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Varné spotrebiče na plynné palivá pre domácnosť. Časť 2-1: Racionálne využívanie energie. Všeobecne | — | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 12. 2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Poznámka 3 | Dátum tohto uverejnenia |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Varné spotrebiče na plynné palivá pre domácnosť. Časť 2-1: Racionálne využívanie energie. Všeobecne

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 12. 2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Poznámka 3

Dátum tohto uverejnenia

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

má byť:

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Varné spotrebiče na plynné palivá pre domácnosť. Časť 2-1: Racionálne využívanie energie. Všeobecne | — | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 12. 2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (11. 11. 2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Varné spotrebiče na plynné palivá pre domácnosť. Časť 2-1: Racionálne využívanie energie. Všeobecne

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 12. 2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(11. 11. 2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

---