# Úřední věstník C 116/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 116 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4917. května 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 116

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4917. května 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2006/C 116/1 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2006/C 116/2 | Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 11/2006 (ex N 127/2005) – Uvízlé náklady na komunální podniky — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 116/3 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4195 – Inchcape/Lind) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 7 |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2006/C 116/4 | Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti (KOM(2005) 490 v konečném znění) | 8 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2006/C 116/1

Směnné kurzy vůči euru

1

2006/C 116/2

Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 11/2006 (ex N 127/2005) – Uvízlé náklady na komunální podniky — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

2

2006/C 116/3

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4195 – Inchcape/Lind) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

7

Evropský inspektor ochrany údajů

2006/C 116/4

Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti (KOM(2005) 490 v konečném znění)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 116/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

16. května 2006

(2006/C 116/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2817 |
| JPY | japonský jen | 141,33 |
| DKK | dánská koruna | 7,4558 |
| GBP | britská libra | 0,68110 |
| SEK | švédská koruna | 9,3985 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5525 |
| ISK | islandská koruna | 91,13 |
| NOK | norská koruna | 7,8360 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5751 |
| CZK | česká koruna | 28,312 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 262,83 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,9110 |
| RON | rumunský lei | 3,5209 |
| SIT | slovinský tolar | 239,65 |
| SKK | slovenská koruna | 37,540 |
| TRY | turecká lira | 1,8580 |
| AUD | australský dolar | 1,6822 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4263 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,9375 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0625 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0218 |
| KRW | jihokorejský won | 1 211,21 |
| ZAR | jihoafrický rand | 8,1821 |
| CNY | čínský juan | 10,2728 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2698 |
| IDR | indonéská rupie | 11 810,87 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,617 |
| PHP | filipínské peso | 67,110 |
| RUB | ruský rubl | 34,6280 |
| THB | thajský baht | 48,893 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2817

JPY

japonský jen

141,33

DKK

dánská koruna

7,4558

GBP

britská libra

0,68110

SEK

švédská koruna

9,3985

CHF

švýcarský frank

1,5525

ISK

islandská koruna

91,13

NOK

norská koruna

7,8360

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5751

CZK

česká koruna

28,312

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

262,83

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,9110

RON

rumunský lei

3,5209

SIT

slovinský tolar

239,65

SKK

slovenská koruna

37,540

TRY

turecká lira

1,8580

AUD

australský dolar

1,6822

CAD

kanadský dolar

1,4263

HKD

hongkongský dolar

9,9375

NZD

novozélandský dolar

2,0625

SGD

singapurský dolar

2,0218

KRW

jihokorejský won

1 211,21

ZAR

jihoafrický rand

8,1821

CNY

čínský juan

10,2728

HRK

chorvatská kuna

7,2698

IDR

indonéská rupie

11 810,87

MYR

malajsijský ringgit

4,617

PHP

filipínské peso

67,110

RUB

ruský rubl

34,6280

THB

thajský baht

48,893

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 116/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 116/2

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Státní podpora C 11/2006 (ex N 127/2005) – Uvízlé náklady na komunální podniky

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 116/02)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 4. dubna 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| B-1049 Brussels |
| e-mail: Stateaidgreffe@cec.eu.int |
| Fax No: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

B-1049 Brussels

e-mail: Stateaidgreffe@cec.eu.int

Fax No: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Itálie pomocí tohoto opatření hodlá elektrárenským komunálním podnikům (tzv. „municipalizzate“) uhradit uvízlé náklady vzniklé v důsledku liberalizace energetického odvětví. Navazuje na množství podobných případů, zejména na další italský případ týkající se uvízlých nákladů (1).

Opatření spočívá v udělení podpory ve výši 16,3 milionů EUR podniku AEM Torino, což je jediný komunální podnik, který je způsobilý pro tento typ podpory.

Podnik AEM Torino patří mezi komunální podniky, který využil předchozí podpory, která byla Komisí prohlášena za protiprávní a neslučitelnou (2) .

Postup navrácení podpory nebyl ještě ukončen a komunální podniky – a podnik AEM Torino – musí vrátit dřívější podporu.

Při posouzení podpory dospěla Komise k závěru, že metodika použitá pro výpočet uvízlých nákladů, které mají být podniku AEM uhrazeny, je správná a je slučitelná s metodikou stanovenou Komisí a používanou v ostatních případech (3).

Avšak vzhledem ke skutečnosti, že uvízlé náklady nelze kumulovat s jakoukoli jinou podporou a že příjemce využil předchozí protiprávní a neslučitelné podpory, Komise nemůže kontrolovat kombinovaný účinek těchto dvou podpor.

Komise vyzvala Itálii, aby se na základě rozsudku ve věci Deggendorf zavázala, že nevyplatí novou podporu, dokud nebude uhrazena dřívější podpora. Itálie to odmítla.

Komise se proto rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

ZNĚNÍ DOPISU

„PROCEDIMENTO

| 1. | Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006. |
| --- | --- |

1.

Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006.

| 2. | Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti. |
| --- | --- |

2.

Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti.

BASE GIURIDICA

| 3. | La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4). |
| --- | --- |

3.

La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4).

| 4. | La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:






  — | Decreto legislativo n. 79/99; |
| --- | --- | --- |

4.

La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:

—

Decreto legislativo n. 79/99;

| — | Decreto ministeriale del 26.1.2000; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 26.1.2000;

| — | Decreto ministeriale del 17.4.2001; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 17.4.2001;

| — | Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83; |
| --- | --- |

—

Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83;

| — | Decreto ministeriale del 6.8.2004; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 6.8.2004;

| — | Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2. |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2.

DESCRIZIONE DELLA MISURA

| 5. | La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali. |
| --- | --- |

5.

La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali.

| 6. | La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:






  — | Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

6.

La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:

—

Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997.

| — | I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi. |
| --- | --- |

—

I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi.

| 7. | Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi. |
| --- | --- |

7.

Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi.

| 8. | I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.
  Tabella 1: calcolo dell'importo | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AEM Torino | 1 675 | 4 829 | 5 273 | 4 560 | 16 338 |
| Cifre in milioni di euro. |

8.

I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.

Tabella 1: calcolo dell'importo

2000

2001

2002

2003

Totale

AEM Torino

1 675

4 829

5 273

4 560

16 338

Cifre in milioni di euro.

| 9. | L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro. |
| --- | --- |

9.

L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro.

| 10. | L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura. |
| --- | --- |

10.

L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura.

| 11. | L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti. |
| --- | --- |

11.

L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti.

CUMULO E PROCEDURA DEGGENDORF

| 12. | Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98). |
| --- | --- |

12.

Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98).

| 13. | La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7). |
| --- | --- |

13.

La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7).

| 14. | La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005. |
| --- | --- |

14.

La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005.

| 15. | AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006. |
| --- | --- |

15.

AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006.

| 16. | Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti. |
| --- | --- |

16.

Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti.

| 17. | La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999. |
| --- | --- |

17.

La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999.

| 18. | Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare. |
| --- | --- |

18.

Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare.

| 19. | Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi). |
| --- | --- |

19.

Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi).

| 20. | Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato. |
| --- | --- |

20.

Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato.

VALUTAZIONE

Legittimità dell'aiuto

| 21. | Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva. |
| --- | --- |

21.

Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva.

Sussistenza di un aiuto

| 22. | La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate. |
| --- | --- |

22.

La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate.

Compatibilità

| 23. | La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”). |
| --- | --- |

23.

La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”).

| 24. | Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996. |
| --- | --- |

24.

Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996.

| 25. | I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9). |
| --- | --- |

25.

I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9).

| 26. | I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione. |
| --- | --- |

26.

I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione.

| 27. | La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:






  (a) | Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

27.

La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:

(a)

Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997.

| (b) | Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99). |
| --- | --- |

(b)

Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99).

| (c) | Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati. |
| --- | --- |

(c)

Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati.

| (d) | Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato. |
| --- | --- |

(d)

Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato.

| (e) | I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo. |
| --- | --- |

(e)

I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo.

| (f) | I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo. |
| --- | --- |

(f)

I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo.

| (g) | I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano. |
| --- | --- |

(g)

I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano.

| (h) | I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono. |
| --- | --- |

(h)

I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono.

| (i) | I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità. |
| --- | --- |

(i)

I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità.

| (j) | Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE. |
| --- | --- |

(j)

Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE.

| (k) | Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto. |
| --- | --- |

(k)

Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto.

| 28. | I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili. |
| --- | --- |

28.

I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili.

| 29. | La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:






  (a) | L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo. |
| --- | --- | --- |

29.

La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:

(a)

L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo.

| (b) | È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi. |
| --- | --- |

(b)

È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi.

| (c) | L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso. |
| --- | --- |

(c)

L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso.

| (d) | Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio. |
| --- | --- |

(d)

Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio.

| (e) | L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno. |
| --- | --- |

(e)

L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno.

| 30. | Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia. |
| --- | --- |

30.

Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia.

Cumulo e applicazione della giurisprudenza Deggendorf

| 31. | Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26). |
| --- | --- |

31.

Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26).

| 32. | Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione. |
| --- | --- |

32.

Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione.

| 33. | Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

33.

Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune.

| 34. | Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate. |
| --- | --- |

34.

Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate.

| 35. | In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:






  — | l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero; |
| --- | --- | --- |

35.

In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:

—

l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero;

| — | le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62). |
| --- | --- |

—

le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62).

| 36. | Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98). |
| --- | --- |

36.

Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98).

| 37. | La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune. |
| --- | --- |

37.

La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune.

| 38. | Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti. |
| --- | --- |

38.

Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti.

| 39. | Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti. |
| --- | --- |

39.

Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti.

| 40. | Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf. |
| --- | --- |

40.

Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf.

| 41. | L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato. |
| --- | --- |

41.

L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato.

| 42. | L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

42.

L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONI

| 43. | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto. |
| --- | --- |

43.

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

| 44. | La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario. |
| --- | --- |

44.

La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario.

| 45. | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“ |
| --- | --- |

45.

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“

---

(1)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 1. prosince 2004 ve věci N 490/00, zejména „stranded impianti“.

1

(2)  Rozhodnutí ze dne 5. června 2002 ve věci státní podpory C 27/99 (ex NN 69/98), zveřejněné pod číslem 2003/193/ES, Úř. věst. L 77, 24.3.2003, s. 21.

2

(3)  Dopis Komise SG (2001) D/290869 ze dne 6. srpna 2001.

3

(4)  Lettera della Commissione SG (2001) D/290869 del 6.8.2001.

4

(5)  Si veda la decisione della Commissione dell'1.12.2004, sul caso N 490/00, in particolare gli “standed impianti”.

5

(6)  2003/193/CE, GU L 77 del 24.3.2003, pag. 21

6

(7)  Ai sensi dell'articolo 3 della decisione della Commissione l'Italia deve adottare tutti i provvedimenti necessari per recuperare presso i beneficiari gli aiuti illegittimi erogati.

7

(8)  Adottata dalla Commission il 26.7.2001. Disponibile sul sito web della Direzione Generale della Concorrenza della Commissione al seguente indirizzo:

8

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf.

Comunicata agli Stati membri con lettera SG(2001) D/290869 del 6.8.2001.

(9)  Oltre al caso N 490/00 citato nella precedente nota n. 2, si veda in particolare il caso NN49/99 — Spagna — GU C 268 del 22.9.2001, pag. 7, e il caso N 133/01 — Grecia — GU C 9 del 15.1.2003, pag. 6.

9

---

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 116/7

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4195 – Inchcape/Lind)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2006/C 116/03)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise dne 4. května 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podniků podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Inchcape plc („Inchcape“, Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Lind Automotive Group Ltd („Lind“, Spojené království). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 4. května 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podniků podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Inchcape plc („Inchcape“, Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Lind Automotive Group Ltd („Lind“, Spojené království).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Inchcape: maloobchod a obsluha motorových vozidel, finanční služby, řešení vozového parku; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Inchcape: maloobchod a obsluha motorových vozidel, finanční služby, řešení vozového parku;

| — | podniku Lind: maloobchod s motorovými vozidly a obsluha motorových vozidel. |
| --- | --- |

—

podniku Lind: maloobchod s motorovými vozidly a obsluha motorových vozidel.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4195 – Inchcape/Lind na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4195 – Inchcape/Lind na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Evropský inspektor ochrany údajů

| 17.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 116/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 116/8

---

Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti (KOM(2005) 490 v konečném znění)

(2006/C 116/04)

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,

s ohledem na žádost o stanovisko v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů,

ZAUJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVODNÍ POZNÁMKY

| 1. | Návrh rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti byl zaslán Komisí Evropskému inspektorovi ochrany údajů dopisem ze dne 12. října 2005. Evropský inspektor ochrany údajů tento dopis považuje za žádost o konzultaci ze strany orgánů a institucí Společenství, stanovenou v čl. 28 odst. 2 nařízení č. 45/2001/ES. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by mělo být toto stanovisko uvedeno v preambuli rámcového rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.

Návrh rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti byl zaslán Komisí Evropskému inspektorovi ochrany údajů dopisem ze dne 12. října 2005. Evropský inspektor ochrany údajů tento dopis považuje za žádost o konzultaci ze strany orgánů a institucí Společenství, stanovenou v čl. 28 odst. 2 nařízení č. 45/2001/ES. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by mělo být toto stanovisko uvedeno v preambuli rámcového rozhodnutí.

| 2. | Povahu tohoto stanoviska je třeba vnímat v souvislostech popsaných v části II. Jak je uvedeno v části II, není zdaleka zřejmé, že současný návrh – nebo přístup k dostupnosti tímto návrhem předpokládaný – povede v konečném důsledku k přijetí právního nástroje. Značný počet členských států se zasazuje o jiné přístupy. |
| --- | --- |

2.

Povahu tohoto stanoviska je třeba vnímat v souvislostech popsaných v části II. Jak je uvedeno v části II, není zdaleka zřejmé, že současný návrh – nebo přístup k dostupnosti tímto návrhem předpokládaný – povede v konečném důsledku k přijetí právního nástroje. Značný počet členských států se zasazuje o jiné přístupy.

| 3. | Je však zřejmé, že otázku dostupnosti informací při prosazování práva přes vnitřní hranice – nebo obecněji, výměnu těchto informací – členské státy zařazují mezi nejdůležitější body pořadu jednání jak v Radě tak mimo ni, jakož i v Evropském parlamentu. |
| --- | --- |

3.

Je však zřejmé, že otázku dostupnosti informací při prosazování práva přes vnitřní hranice – nebo obecněji, výměnu těchto informací – členské státy zařazují mezi nejdůležitější body pořadu jednání jak v Radě tak mimo ni, jakož i v Evropském parlamentu.

| 4. | Je rovněž zřejmé, že tato otázka je velmi podstatná z hlediska ochrany osobních údajů, což doloží i toto stanovisko. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že tento návrh byl předložen Komisi v úzké spojitosti s návrhem rámcového rozhodnutí Rady o ochraně osobních údajů zpracovaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, jenž byl předmětem stanoviska Evropského inspektora ochrany údajů, předloženého dne 19. prosince 2005. |
| --- | --- |

4.

Je rovněž zřejmé, že tato otázka je velmi podstatná z hlediska ochrany osobních údajů, což doloží i toto stanovisko. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že tento návrh byl předložen Komisi v úzké spojitosti s návrhem rámcového rozhodnutí Rady o ochraně osobních údajů zpracovaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, jenž byl předmětem stanoviska Evropského inspektora ochrany údajů, předloženého dne 19. prosince 2005.

| 5. | Evropský inspektor ochrany údajů využije této příležitosti k přednesení v tomto stanovisku některých obecných a základních hledisek o otázce výměny informací týkajících se prosazování práva a o přístupech k právní úpravě v této oblasti. Přednesením svého stanoviska Evropský inspektor ochrany údajů očekává, že budoucí diskuze o této otázce budou řádně zohledňovat rozměr ochrany údajů. |
| --- | --- |

5.

Evropský inspektor ochrany údajů využije této příležitosti k přednesení v tomto stanovisku některých obecných a základních hledisek o otázce výměny informací týkajících se prosazování práva a o přístupech k právní úpravě v této oblasti. Přednesením svého stanoviska Evropský inspektor ochrany údajů očekává, že budoucí diskuze o této otázce budou řádně zohledňovat rozměr ochrany údajů.

| 6. | Evropský inspektor ochrany údajů bude k dispozici pro další konzultace v pozdější etapě, po příslušném projednání tohoto návrhu, jakož i dalších souvisejících návrhů, v rámci legislativního procesu. |
| --- | --- |

6.

Evropský inspektor ochrany údajů bude k dispozici pro další konzultace v pozdější etapě, po příslušném projednání tohoto návrhu, jakož i dalších souvisejících návrhů, v rámci legislativního procesu.

II.   NÁVRH VE SVÝCH SOUVISLOSTECH

| 7. | Zásada dostupnosti byla zavedena jako důležitá nová právní zásada v Haagském programu. Znamená, že by informacím potřebným pro boj proti zločinu neměly být kladeny překážky při překračování vnitřních hranic EU. Cílem tohoto návrhu je tuto zásadu provést do závazného právního nástroje. |
| --- | --- |

7.

Zásada dostupnosti byla zavedena jako důležitá nová právní zásada v Haagském programu. Znamená, že by informacím potřebným pro boj proti zločinu neměly být kladeny překážky při překračování vnitřních hranic EU. Cílem tohoto návrhu je tuto zásadu provést do závazného právního nástroje.

| 8. | Výměna policejních informací mezi různými zeměmi je oblíbeným předmětem diskuzí mezi zákonodárci jak v rámci EU tak mimo ni. Pozornost Evropského inspektora ochrany údajů upoutaly v nedávné době tyto podněty: |
| --- | --- |

8.

Výměna policejních informací mezi různými zeměmi je oblíbeným předmětem diskuzí mezi zákonodárci jak v rámci EU tak mimo ni. Pozornost Evropského inspektora ochrany údajů upoutaly v nedávné době tyto podněty:

| 9. | Zaprvé, dne 4. června 2004 navrhlo Švédsko rámcové rozhodnutí o zjednodušení výměny informací a zpravodajství mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie. Ve věci tohoto návrhu Rada dosáhla dohody o obecném přístupu na svém zasedání konaném dne 1. prosince 2005. |
| --- | --- |

9.

Zaprvé, dne 4. června 2004 navrhlo Švédsko rámcové rozhodnutí o zjednodušení výměny informací a zpravodajství mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie. Ve věci tohoto návrhu Rada dosáhla dohody o obecném přístupu na svém zasedání konaném dne 1. prosince 2005.

| 10. | Zadruhé, dne 27. května 2005 podepsalo sedm členských států v německém Prümu úmluvu o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v rámci boje proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolenému přistěhovalectví. Zavádí mimo jiné opatření, jejichž účelem je zlepšení výměny informací pokud jde o DNA a otisky prstů. K úmluvě může přistoupit každý členský stát Evropské unie. Cílem smluvních stran je začlenit ustanovení úmluvy do právního rámce Evropské unie. |
| --- | --- |

10.

Zadruhé, dne 27. května 2005 podepsalo sedm členských států v německém Prümu úmluvu o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v rámci boje proti terorismu, přeshraniční trestné činnosti a nedovolenému přistěhovalectví. Zavádí mimo jiné opatření, jejichž účelem je zlepšení výměny informací pokud jde o DNA a otisky prstů. K úmluvě může přistoupit každý členský stát Evropské unie. Cílem smluvních stran je začlenit ustanovení úmluvy do právního rámce Evropské unie.

| 11. | Zatřetí dostupnost informací významných pro prosazování práva přes hranice Evropské unie bude dále usnadněna jinými právními nástroji, jako jsou návrhy Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), návrh získání přístupu do Vízového informačního systému (VIS) za účelem nahlížení a návrh rámcového rozhodnutí o organizaci a obsahu výměny informací získaných z trestních rejstříků mezi členskými státy. V tomto ohledu je též užitečné připomenout sdělení o zvýšené účinnosti, zvýšené interoperabilitě a synergiích evropských databází v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí vydané Komisí dne 25. listopadu 2005. |
| --- | --- |

11.

Zatřetí dostupnost informací významných pro prosazování práva přes hranice Evropské unie bude dále usnadněna jinými právními nástroji, jako jsou návrhy Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), návrh získání přístupu do Vízového informačního systému (VIS) za účelem nahlížení a návrh rámcového rozhodnutí o organizaci a obsahu výměny informací získaných z trestních rejstříků mezi členskými státy. V tomto ohledu je též užitečné připomenout sdělení o zvýšené účinnosti, zvýšené interoperabilitě a synergiích evropských databází v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí vydané Komisí dne 25. listopadu 2005.

| 12. | Ze skutečnosti, že všechny tyto podněty byly již vydány, vyplývá, že tento návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti by neměl být zkoumán odděleně, ale měly by se brát v úvahu i další možnosti výměny informací při prosazování práva. To je ještě důležitější, neboť se v současné době upřednostňují v Radě spíše jiné možnosti výměny informací, jakož i pojmu dostupnosti na úkor obecného přístupu navrhovaného Komisí v tomto návrhu. Toto znění návrhu by dokonce nemuselo být předmětem rozpravy v Radě. |
| --- | --- |

12.

Ze skutečnosti, že všechny tyto podněty byly již vydány, vyplývá, že tento návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti by neměl být zkoumán odděleně, ale měly by se brát v úvahu i další možnosti výměny informací při prosazování práva. To je ještě důležitější, neboť se v současné době upřednostňují v Radě spíše jiné možnosti výměny informací, jakož i pojmu dostupnosti na úkor obecného přístupu navrhovaného Komisí v tomto návrhu. Toto znění návrhu by dokonce nemuselo být předmětem rozpravy v Radě.

| 13. | Navíc je tento návrh úzce spojen s návrhem rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Toto stanovisko je třeba vnímat v souvislosti s propracovanějším stanoviskem k tomuto druhému rámcovému rozhodnutí. |
| --- | --- |

13.

Navíc je tento návrh úzce spojen s návrhem rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Toto stanovisko je třeba vnímat v souvislosti s propracovanějším stanoviskem k tomuto druhému rámcovému rozhodnutí.

| 14. | Ve stanovisku k návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů zdůraznil Evropský inspektor ochrany údajů důležitost dostatečné ochrany údajů jako nezbytného důsledku právního nástroje o dostupnosti. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by takový nástroj neměl být přijat bez zásadních záruk na ochranu údajů. |
| --- | --- |

14.

Ve stanovisku k návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů zdůraznil Evropský inspektor ochrany údajů důležitost dostatečné ochrany údajů jako nezbytného důsledku právního nástroje o dostupnosti. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by takový nástroj neměl být přijat bez zásadních záruk na ochranu údajů.

| 15. | Evropský inspektor ochrany údajů zastává stejné stanovisko, pokud jde o přijetí jiných právních nástrojů k usnadnění toku informací významných pro prosazování práva přes vnitřní hranice EU. Evropský inspektor ochrany práv vítá skutečnost, že Rada i Evropský parlament upřednostnily výše uvedený návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

15.

Evropský inspektor ochrany údajů zastává stejné stanovisko, pokud jde o přijetí jiných právních nástrojů k usnadnění toku informací významných pro prosazování práva přes vnitřní hranice EU. Evropský inspektor ochrany práv vítá skutečnost, že Rada i Evropský parlament upřednostnily výše uvedený návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů.

III.   ZÁSADA DOSTUPNOSTI JAKO TAKOVÁ

| 16. | Zásada dostupnosti je sama o sobě jednoduchá. Informace dostupné některým orgánům členského státu musí být rovněž zpřístupněny ekvivalentním orgánům ostatních členských států. Výměna informací mezi orgány členských států musí probíhat co nejrychleji a co nejsnadněji a pokud možno povolením přímého přístupu online. |
| --- | --- |

16.

Zásada dostupnosti je sama o sobě jednoduchá. Informace dostupné některým orgánům členského státu musí být rovněž zpřístupněny ekvivalentním orgánům ostatních členských států. Výměna informací mezi orgány členských států musí probíhat co nejrychleji a co nejsnadněji a pokud možno povolením přímého přístupu online.

| 17. | Potíže vznikají z důvodu prostředí, ve kterém je třeba zajistit účinnost zásady dostupnosti:






  — | Uspořádání policie a soudnictví v členských státech je různorodé, s rozličnými systémy vzájemných brzd a protivah, |
| --- | --- | --- |

17.

Potíže vznikají z důvodu prostředí, ve kterém je třeba zajistit účinnost zásady dostupnosti:

—

Uspořádání policie a soudnictví v členských státech je různorodé, s rozličnými systémy vzájemných brzd a protivah,

| — | Zahrnuje různé druhy (citlivých) informací (jako DNA nebo otisky prstů). |
| --- | --- |

—

Zahrnuje různé druhy (citlivých) informací (jako DNA nebo otisky prstů).

| — | I v rámci jednotlivých členských států jsou pro příslušné orgány zavedeny různé možnosti získání přístupu k podstatným informacím. |
| --- | --- |

—

I v rámci jednotlivých členských států jsou pro příslušné orgány zavedeny různé možnosti získání přístupu k podstatným informacím.

| — | Je obtížné zajistit správný výklad informací pocházejících z jiného členského státu, a to z důvodu jazykových rozdílů, odlišných technologických systémů (interoperability) a rozdílů v právních soustavách. |
| --- | --- |

—

Je obtížné zajistit správný výklad informací pocházejících z jiného členského státu, a to z důvodu jazykových rozdílů, odlišných technologických systémů (interoperability) a rozdílů v právních soustavách.

| — | Zásadu je třeba začlenit do stávajícího a rozsáhlého spletence právních ustanovení, které upravují výměnu informací při prosazování práva mezi různými zeměmi. |
| --- | --- |

—

Zásadu je třeba začlenit do stávajícího a rozsáhlého spletence právních ustanovení, které upravují výměnu informací při prosazování práva mezi různými zeměmi.

| 18. | Nehledě na toto složité prostředí, je obecně vnímáno, že uvedená zásada nemůže fungovat sama o sobě. Jsou zapotřebí další opatření, která zajistí možnost informace účinně vyhledat a získat k nim přístup. V každém případě musejí tato opatření donucovacím orgánům umožnit snadněji zjistit, zda donucovací orgány v jiných členských státech mají k dispozici příslušné informace a kde lze tyto informace nalézt. Taková dodatečná opatření by sestávala z rozhraní umožňujících přímý přístup ke všem nebo jen specifickým údajům v držbě jiných členských států. Návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti z tohoto důvodu zavádí „rejstříkové údaje“, tj. specifické údaje, ke kterým je možno získat přeshraniční přístup přímo. |
| --- | --- |

18.

Nehledě na toto složité prostředí, je obecně vnímáno, že uvedená zásada nemůže fungovat sama o sobě. Jsou zapotřebí další opatření, která zajistí možnost informace účinně vyhledat a získat k nim přístup. V každém případě musejí tato opatření donucovacím orgánům umožnit snadněji zjistit, zda donucovací orgány v jiných členských státech mají k dispozici příslušné informace a kde lze tyto informace nalézt. Taková dodatečná opatření by sestávala z rozhraní umožňujících přímý přístup ke všem nebo jen specifickým údajům v držbě jiných členských států. Návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti z tohoto důvodu zavádí „rejstříkové údaje“, tj. specifické údaje, ke kterým je možno získat přeshraniční přístup přímo.

| 19. | Obecně by zásada dostupnosti měla usnadnit tok informací mezi členskými státy. Dojde ke zrušení vnitřních hranic a členské státy musejí dovolit, aby informace dostupné jejich policejním orgánům byly čím dále tím více přístupné i jiným orgánům. Členské státy ztrácejí pravomoc kontrolovat tok informací, což též znamená, že již nemohou spoléhat na to, že jejich vnitrostátní právní předpisy představují dostatečný nástroj pro přiměřenou ochranu těchto informací. |
| --- | --- |

19.

Obecně by zásada dostupnosti měla usnadnit tok informací mezi členskými státy. Dojde ke zrušení vnitřních hranic a členské státy musejí dovolit, aby informace dostupné jejich policejním orgánům byly čím dále tím více přístupné i jiným orgánům. Členské státy ztrácejí pravomoc kontrolovat tok informací, což též znamená, že již nemohou spoléhat na to, že jejich vnitrostátní právní předpisy představují dostatečný nástroj pro přiměřenou ochranu těchto informací.

| 20. | Z tohoto důvodu vyžaduje návrh zvláštní pozornost z hlediska ochrany osobních údajů Na prvním místě informace, které jsou za běžných okolností důvěrné a dobře zabezpečené musí být poskytnuty orgánům jiných členských států. Zadruhé, aby soustava fungovala, musí být pořízeny rejstříkové údaje a zpřístupněny orgánům jiných členských států. Prováděním této zásady tudíž vznikne větší množství údajů než je v současné době dostupné. |
| --- | --- |

20.

Z tohoto důvodu vyžaduje návrh zvláštní pozornost z hlediska ochrany osobních údajů Na prvním místě informace, které jsou za běžných okolností důvěrné a dobře zabezpečené musí být poskytnuty orgánům jiných členských států. Zadruhé, aby soustava fungovala, musí být pořízeny rejstříkové údaje a zpřístupněny orgánům jiných členských států. Prováděním této zásady tudíž vznikne větší množství údajů než je v současné době dostupné.

IV.   HLAVNÍ PRVKY

Rozsah zásady dostupnosti

| 21. | Zaprvé je nezbytné určit druh informací, na který se bude zásada dostupnosti vztahovat. Oblast použití této zásady je vymezena obecně v článku 2 tohoto návrhu v kombinaci s čl. 1 odst. 1 a čl. 3 písm. a). Zásada se bude vztahovat na informace, které:






  — | existují; |
| --- | --- | --- |

21.

Zaprvé je nezbytné určit druh informací, na který se bude zásada dostupnosti vztahovat. Oblast použití této zásady je vymezena obecně v článku 2 tohoto návrhu v kombinaci s čl. 1 odst. 1 a čl. 3 písm. a). Zásada se bude vztahovat na informace, které:

—

existují;

| — | jsou uvedeny v příloze II, která určuje šest druhů informací; |
| --- | --- |

—

jsou uvedeny v příloze II, která určuje šest druhů informací;

| — | jsou příslušným orgánům dostupné. |
| --- | --- |

—

jsou příslušným orgánům dostupné.

Návrh Komise obsahuje tři zásadní prvky, pokud jde o rozsah uvedené zásady. Rozsah je dále upřesněn v článku 2. Čl. 2 odst. 1 omezuje použití zásady dostupnosti na dobu před zahájením trestního stíhání, zatímco čl. 2 odst. 2, 3 a 4 stanovují některá konkrétnější omezení.

| 22. | Porozumění dopadům návrhu vyžaduje hlubší analýzu třech výše uvedených zásadních prvků. První dva prvky, které se týkají rozsahu, jsou samy o sobě dostatečně jasné. O vymezení pojmu „informace, které existují“ pojednává čl. 2 odst. 2, který uvádí, že rámcové rozhodnutí nezakládá žádnou povinnost shromažďovat a uchovávat informace pouze pro účely jejich zpřístupnění, zatímco seznam v příloze II nelze vykládat rozdílnými způsoby. Další objasnění vyžaduje třetí zásadní prvek, sám o sobě i v kombinaci s prvními dvěma prvky. |
| --- | --- |

22.

Porozumění dopadům návrhu vyžaduje hlubší analýzu třech výše uvedených zásadních prvků. První dva prvky, které se týkají rozsahu, jsou samy o sobě dostatečně jasné. O vymezení pojmu „informace, které existují“ pojednává čl. 2 odst. 2, který uvádí, že rámcové rozhodnutí nezakládá žádnou povinnost shromažďovat a uchovávat informace pouze pro účely jejich zpřístupnění, zatímco seznam v příloze II nelze vykládat rozdílnými způsoby. Další objasnění vyžaduje třetí zásadní prvek, sám o sobě i v kombinaci s prvními dvěma prvky.

| 23. | Návrh neuvádí, zda „dostupné informace“ sestávají pouze z informací, které již příslušné orgány mají k dispozici, nebo zda též zahrnuje informace, které tyto orgány mohou případně získat. Podle Evropského inspektora ochrany práv by mohl být návrh vykládán tak, že zahrnuje oba typy informací. |
| --- | --- |

23.

Návrh neuvádí, zda „dostupné informace“ sestávají pouze z informací, které již příslušné orgány mají k dispozici, nebo zda též zahrnuje informace, které tyto orgány mohou případně získat. Podle Evropského inspektora ochrany práv by mohl být návrh vykládán tak, že zahrnuje oba typy informací.

| 24. | Zatímco čl. 2 odst. 2 zdánlivě hovoří o zúženém rozsahu, neboť uvádí, že rámcové rozhodnutí „nezakládá žádnou povinnost shromažďovat a uchovávat informace [...] pouze za účelem jejich zpřístupnění“, čl. 3 písm. a) umožňuje širší výklad, neboť uvádí, že „informacemi“ se rozumí „existující informace, jak je uvedeno v příloze II“. |
| --- | --- |

24.

Zatímco čl. 2 odst. 2 zdánlivě hovoří o zúženém rozsahu, neboť uvádí, že rámcové rozhodnutí „nezakládá žádnou povinnost shromažďovat a uchovávat informace [...] pouze za účelem jejich zpřístupnění“, čl. 3 písm. a) umožňuje širší výklad, neboť uvádí, že „informacemi“ se rozumí „existující informace, jak je uvedeno v příloze II“.

| 25. | Příloha II uvádí přinejmenším dvě kategorie údajů, které mají běžně k dispozici jiné subjekty než policie. První kategorie představuje informace o registraci vozidel. V mnoha členských státech nejsou databáze obsahující tyto informace k dispozici donucovacím orgánům, přestože k nim tyto orgány pravidelně přistupují. Měl by tento druh informací spadat do kategorie „dostupných informací“ které se podle článku 1 poskytují příslušným orgánům jiných členských států? Druhá kategorie údajů uvedených v příloze II, o kterých se hovoří, jsou telefonní čísla a jiné komunikační údaje: měly by se tyto údaje považovat za „dostupné“ i v případě, že tyto údaje nejsou pod kontrolou příslušných orgánů, nýbrž soukromých společností? |
| --- | --- |

25.

Příloha II uvádí přinejmenším dvě kategorie údajů, které mají běžně k dispozici jiné subjekty než policie. První kategorie představuje informace o registraci vozidel. V mnoha členských státech nejsou databáze obsahující tyto informace k dispozici donucovacím orgánům, přestože k nim tyto orgány pravidelně přistupují. Měl by tento druh informací spadat do kategorie „dostupných informací“ které se podle článku 1 poskytují příslušným orgánům jiných členských států? Druhá kategorie údajů uvedených v příloze II, o kterých se hovoří, jsou telefonní čísla a jiné komunikační údaje: měly by se tyto údaje považovat za „dostupné“ i v případě, že tyto údaje nejsou pod kontrolou příslušných orgánů, nýbrž soukromých společností?

| 26. | Navíc další ustanovení návrhu, a zejména čl. 3 písm. d) a čl. 4 odst. 1 písm. c) návrhu, svědčí ve prospěch názoru, že „určené orgány“ a dokonce „určené subjekty“ mohou ovládat informace, které jsou „příslušným orgánům“„k dispozici“. Ze znění návrhu též vyplývá, že „příslušným orgánem“ členského státu se rozumí „kterýkoliv příslušný orgán, na nějž se vztahuje první odrážka článku 29 Smlouvy o EU“ zatímco kterýkoliv národní orgán je způsobilý být „určeným orgánem“. |
| --- | --- |

26.

Navíc další ustanovení návrhu, a zejména čl. 3 písm. d) a čl. 4 odst. 1 písm. c) návrhu, svědčí ve prospěch názoru, že „určené orgány“ a dokonce „určené subjekty“ mohou ovládat informace, které jsou „příslušným orgánům“„k dispozici“. Ze znění návrhu též vyplývá, že „příslušným orgánem“ členského státu se rozumí „kterýkoliv příslušný orgán, na nějž se vztahuje první odrážka článku 29 Smlouvy o EU“ zatímco kterýkoliv národní orgán je způsobilý být „určeným orgánem“.

| 27. | Podle Evropského inspektora ochrany údajů použitím zásady dostupnosti na informace, které mají pod kontrolou určené orgány a určené subjekty, vznikají tyto otázky:






  — | Poskytuje čl. 30 odst. 1 písm. b) dostatečný právní základ, neboť informace musí být zpřístupněny určeným orgánům a určeným subjektům a z databází, které nespadají do rámce třetího pilíře? |
| --- | --- | --- |

27.

Podle Evropského inspektora ochrany údajů použitím zásady dostupnosti na informace, které mají pod kontrolou určené orgány a určené subjekty, vznikají tyto otázky:

—

Poskytuje čl. 30 odst. 1 písm. b) dostatečný právní základ, neboť informace musí být zpřístupněny určeným orgánům a určeným subjektům a z databází, které nespadají do rámce třetího pilíře?

| — | Bude se používat rámcové rozhodnutí o ochraně osobních údajů, jak předpokládá například článek 8 návrhu? |
| --- | --- |

—

Bude se používat rámcové rozhodnutí o ochraně osobních údajů, jak předpokládá například článek 8 návrhu?

| — | Pokud tomu tak není, je zpracování v souladu s povinnostmi podle směrnice 95/46/ES? |
| --- | --- |

—

Pokud tomu tak není, je zpracování v souladu s povinnostmi podle směrnice 95/46/ES?

| 28. | Provádění tak široké zásady jako je „zásada dostupnosti“ vyžaduje jasné a přesné vymezení údajů pokládaných za dostupné. Proto Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje:






  — | Objasnit rozsah. |
| --- | --- | --- |

28.

Provádění tak široké zásady jako je „zásada dostupnosti“ vyžaduje jasné a přesné vymezení údajů pokládaných za dostupné. Proto Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje:

—

Objasnit rozsah.

| — | Jako první možnost omezit rozsah zásady dostupnosti na informace, které jsou příslušným orgánům k dispozici. |
| --- | --- |

—

Jako první možnost omezit rozsah zásady dostupnosti na informace, které jsou příslušným orgánům k dispozici.

| — | Jako druhou možnost, v případě širšího rozsahu, zajistit dostatečná bezpečnostní opatření pro ochranu osobních údajů. Otázky nastolené výše v bodě 27 musí být vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

—

Jako druhou možnost, v případě širšího rozsahu, zajistit dostatečná bezpečnostní opatření pro ochranu osobních údajů. Otázky nastolené výše v bodě 27 musí být vzaty v úvahu.

Jiné záležitosti týkající se rozsahu

| 29. | Podle čl. 2 odst. 1 návrhu se rámcové rozhodnutí použije na zpracování informací před zahájením trestního stíhání. Jeho rozsah je více omezený než návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů, který se plně vztahuje na soudní spolupráci v trestních věcech. |
| --- | --- |

29.

Podle čl. 2 odst. 1 návrhu se rámcové rozhodnutí použije na zpracování informací před zahájením trestního stíhání. Jeho rozsah je více omezený než návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů, který se plně vztahuje na soudní spolupráci v trestních věcech.

| 30. | Nicméně podle Evropského inspektora ochrany údajů toto omezení samo o sobě neomezuje rozsah návrhu policejní spolupráce. Měl by též zahrnovat soudní spolupráci v trestních věcech, neboť v řadě členských států soudní orgány mají pravomoci i k vyšetřování trestných činů před zahájením trestního stíhání. Avšak skutečnost, že návrh se zakládá pouze na čl. 30 odst. 1 písm. b) Smlouvy o EU zdánlivě naznačuje, že se vztahuje pouze na policejní spolupráci. Evropský inspektor ochrany údajů by uvítal vyjasnění tohoto aspektu. |
| --- | --- |

30.

Nicméně podle Evropského inspektora ochrany údajů toto omezení samo o sobě neomezuje rozsah návrhu policejní spolupráce. Měl by též zahrnovat soudní spolupráci v trestních věcech, neboť v řadě členských států soudní orgány mají pravomoci i k vyšetřování trestných činů před zahájením trestního stíhání. Avšak skutečnost, že návrh se zakládá pouze na čl. 30 odst. 1 písm. b) Smlouvy o EU zdánlivě naznačuje, že se vztahuje pouze na policejní spolupráci. Evropský inspektor ochrany údajů by uvítal vyjasnění tohoto aspektu.

| 31. | Předmětný návrh se vztahuje na poskytování informací Europolu, zatímco návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů vylučuje zpracování osobních údajů Europolem. Evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že výměna informací s Europolem by se měla omezit na účely samotného Europolu, jak uvádí článek 2 úmluvy o Europolu, jakož i příloha této úmluvy. Navíc by se měla vzít v úvahu podrobná pravidla o výměně informací s Europolem, jež byla již stanovena několika právními předpisy Rady. |
| --- | --- |

31.

Předmětný návrh se vztahuje na poskytování informací Europolu, zatímco návrh rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů vylučuje zpracování osobních údajů Europolem. Evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že výměna informací s Europolem by se měla omezit na účely samotného Europolu, jak uvádí článek 2 úmluvy o Europolu, jakož i příloha této úmluvy. Navíc by se měla vzít v úvahu podrobná pravidla o výměně informací s Europolem, jež byla již stanovena několika právními předpisy Rady.

Žádné nové databáze obsahující osobní údaje

| 32. | Výchozím bodem návrhu je výhrada, že návrh nepovede k tvorbě nových databází obsahujících osobní údaje. V tomto smyslu je čl. 2 odst. 2 jasný: nevyplývá z něj žádná povinnost shromažďovat a uchovávat informace pouze za účelem jejich zpřístupnění. Z hlediska ochrany údajů jedná se o důležitý a kladný prvek návrhu. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná své stanovisko k návrhu směrnice o uchovávání údajů zpracovaných v souvislosti s poskytováním veřejných elektronických komunikací (1), ve kterém zdůraznil skutečnost, že právní povinnosti vedoucí k podstatným databázím jsou pro subjekt údajů obzvlášť rizikové, mimo jiné z důvodu nebezpečí jejich využívání v rozporu se zákonem. |
| --- | --- |

32.

Výchozím bodem návrhu je výhrada, že návrh nepovede k tvorbě nových databází obsahujících osobní údaje. V tomto smyslu je čl. 2 odst. 2 jasný: nevyplývá z něj žádná povinnost shromažďovat a uchovávat informace pouze za účelem jejich zpřístupnění. Z hlediska ochrany údajů jedná se o důležitý a kladný prvek návrhu. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná své stanovisko k návrhu směrnice o uchovávání údajů zpracovaných v souvislosti s poskytováním veřejných elektronických komunikací (1), ve kterém zdůraznil skutečnost, že právní povinnosti vedoucí k podstatným databázím jsou pro subjekt údajů obzvlášť rizikové, mimo jiné z důvodu nebezpečí jejich využívání v rozporu se zákonem.

| 33. | Avšak:






  — | Je důležité zajistit, že návrh nepodpoří bezpodmínečné propojování databází a tudíž vznik sítě databází, na niž bude obtížné dohlížet. |
| --- | --- | --- |

33.

Avšak:

—

Je důležité zajistit, že návrh nepodpoří bezpodmínečné propojování databází a tudíž vznik sítě databází, na niž bude obtížné dohlížet.

| — | K výše uvedenému východisku však existuje výjimka: Článek 10 návrhu, který zajišťuje, že rejstříkové údaje jsou dostupné online. Rejstříkové údaje mohou obsahovat osobní údaje, nebo každopádně odhalit jejich existenci. |
| --- | --- |

—

K výše uvedenému východisku však existuje výjimka: Článek 10 návrhu, který zajišťuje, že rejstříkové údaje jsou dostupné online. Rejstříkové údaje mohou obsahovat osobní údaje, nebo každopádně odhalit jejich existenci.

Přímý a nepřímý přístup k informacím

| 34. | Návrh poskytuje přímý a nepřímý přístup k informacím. Článek 9 návrhu předpokládá přímý online přístup k informacím obsaženým v databázích, ke kterým mají přímý online přístup příslušné vnitrostátní orgány. Z článku 10 vyplývá nepřímý přístup. Rejstříkové údaje s informacemi, které nejsou dostupné online, zpřístupňují k nahlédnutí online ekvivalentní příslušné orgány ostatních členských států a Europol. Pokud nahlédnutím do rejstříkových údajů vyjde najevo shoda, tento orgán může vystavit žádost o poskytnutí informací a zaslat ji určenému orgánu, aby získal informaci zjištěnou rejstříkovými údaji. |
| --- | --- |

34.

Návrh poskytuje přímý a nepřímý přístup k informacím. Článek 9 návrhu předpokládá přímý online přístup k informacím obsaženým v databázích, ke kterým mají přímý online přístup příslušné vnitrostátní orgány. Z článku 10 vyplývá nepřímý přístup. Rejstříkové údaje s informacemi, které nejsou dostupné online, zpřístupňují k nahlédnutí online ekvivalentní příslušné orgány ostatních členských států a Europol. Pokud nahlédnutím do rejstříkových údajů vyjde najevo shoda, tento orgán může vystavit žádost o poskytnutí informací a zaslat ji určenému orgánu, aby získal informaci zjištěnou rejstříkovými údaji.

| 35. | Přímý přístup nevede ke vzniku nových databází, ale vyžaduje interoperabilitu databází ekvivalentních příslušných systémů v rámci členských států. Navíc nutně zavede nové využívání již existujících databází a to tím, že všem příslušným orgánům členských států poskytne nástroj, který byl dosud k dispozici pouze příslušným vnitrostátním orgánům. Přímý přístup bude automaticky znamenat, že se zvýší počet osob, které budou mít do databáze přístup a tudíž bude znamenat rostoucí riziko zneužití. |
| --- | --- |

35.

Přímý přístup nevede ke vzniku nových databází, ale vyžaduje interoperabilitu databází ekvivalentních příslušných systémů v rámci členských států. Navíc nutně zavede nové využívání již existujících databází a to tím, že všem příslušným orgánům členských států poskytne nástroj, který byl dosud k dispozici pouze příslušným vnitrostátním orgánům. Přímý přístup bude automaticky znamenat, že se zvýší počet osob, které budou mít do databáze přístup a tudíž bude znamenat rostoucí riziko zneužití.

| 36. | V případě přímého přístupu příslušným orgánem jiného členského státu nemají určené orgány členského státu původu žádnou kontrolu nad přístupem k údajům a jejich dalším použitím. Je třeba se patřičně zaobírat dopadem přímého přístupu, jak jej návrh stanovuje, neboť:






  — | Zdánlivě ruší pravomoc určených orgánů odmítnout poskytnutí informací (podle článku 14). |
| --- | --- | --- |

36.

V případě přímého přístupu příslušným orgánem jiného členského státu nemají určené orgány členského státu původu žádnou kontrolu nad přístupem k údajům a jejich dalším použitím. Je třeba se patřičně zaobírat dopadem přímého přístupu, jak jej návrh stanovuje, neboť:

—

Zdánlivě ruší pravomoc určených orgánů odmítnout poskytnutí informací (podle článku 14).

| — | Nastoluje otázky týkající se odpovědnosti za přesnost údajů a jejich průběžnou aktualizaci po tom, co byly zpřístupněny. Jak může určený orgán členského státu původu zajistit, že údaje jsou průběžně aktualizovány? |
| --- | --- |

—

Nastoluje otázky týkající se odpovědnosti za přesnost údajů a jejich průběžnou aktualizaci po tom, co byly zpřístupněny. Jak může určený orgán členského státu původu zajistit, že údaje jsou průběžně aktualizovány?

| — | Není to pouze určený orgán, který není nadále schopen plnit své povinnosti podle zákona o ochraně údajů, ale ani vnitrostátní orgán ochrany údajů členského státu původu není nadále schopen kontrolovat plnění těchto povinností, neboť ve vztahu k donucovacím orgánům ostatních členských států mu chybí jakákoli pravomoc. |
| --- | --- |

—

Není to pouze určený orgán, který není nadále schopen plnit své povinnosti podle zákona o ochraně údajů, ale ani vnitrostátní orgán ochrany údajů členského státu původu není nadále schopen kontrolovat plnění těchto povinností, neboť ve vztahu k donucovacím orgánům ostatních členských států mu chybí jakákoli pravomoc.

| — | Tyto problémy jsou ještě vážnější v případě přístupu do databází určených orgánů a určených subjektů, jež nejsou donucovacími orgány (viz body 25 – 28 tohoto stanoviska).
  Tento dopad přímého přístupu je důležitým důvodem, proč by přijetí tohoto návrhu mělo záviset na přijetí rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Zbývá jeden problém: je obtížné pochopit, jak by určené orgány mohly podle článku 14 odmítnout informace poskytnout. |
| --- | --- |

—

Tyto problémy jsou ještě vážnější v případě přístupu do databází určených orgánů a určených subjektů, jež nejsou donucovacími orgány (viz body 25 – 28 tohoto stanoviska).

Tento dopad přímého přístupu je důležitým důvodem, proč by přijetí tohoto návrhu mělo záviset na přijetí rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Zbývá jeden problém: je obtížné pochopit, jak by určené orgány mohly podle článku 14 odmítnout informace poskytnout.

| 37. | Pokud jde o nepřímý přístup prostřednictvím rejstříkových údajů, které poskytují informace prostřednictvím systému shoda/neshoda: nejedná se o nový úkaz. Je to základ fungujících evropských vysokokapacitních informačních systémů, jako je schengenský informační systém. Zřízení systému rejstříkových údajů má tu výhodu, že umožňuje členským státům původu kontrolovat výměnu informací pocházejících z jejich policejních záznamů. Pokud nahlédnutím do rejstříkových údajů vznikne shoda, může dožadující orgán vystavit žádost o informace týkající se dotyčného subjektu údajů. Tuto žádost může dožádaný orgán řádně posoudit. |
| --- | --- |

37.

Pokud jde o nepřímý přístup prostřednictvím rejstříkových údajů, které poskytují informace prostřednictvím systému shoda/neshoda: nejedná se o nový úkaz. Je to základ fungujících evropských vysokokapacitních informačních systémů, jako je schengenský informační systém. Zřízení systému rejstříkových údajů má tu výhodu, že umožňuje členským státům původu kontrolovat výměnu informací pocházejících z jejich policejních záznamů. Pokud nahlédnutím do rejstříkových údajů vznikne shoda, může dožadující orgán vystavit žádost o informace týkající se dotyčného subjektu údajů. Tuto žádost může dožádaný orgán řádně posoudit.

| 38. | Nicméně je potřeba řádné analýzy, neboť zřízení systému rejstříkových údajů – v oblastech, kde tyto soustavy dosud neexistovaly, kromě evropských informačních systémů širokého rozsahu – může subjektu údajů přinést nová rizika. Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že přestože rejstříkové údaje neobsahují mnoho informací o subjektu údajů, nahlédnutí do rejstříkových údajů může vést k vysoce citlivému výsledku. Může odhalit, že určitá osoba je součástí policejního spisu v souvislosti s trestnými činy. |
| --- | --- |

38.

Nicméně je potřeba řádné analýzy, neboť zřízení systému rejstříkových údajů – v oblastech, kde tyto soustavy dosud neexistovaly, kromě evropských informačních systémů širokého rozsahu – může subjektu údajů přinést nová rizika. Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že přestože rejstříkové údaje neobsahují mnoho informací o subjektu údajů, nahlédnutí do rejstříkových údajů může vést k vysoce citlivému výsledku. Může odhalit, že určitá osoba je součástí policejního spisu v souvislosti s trestnými činy.

| 39. | Je proto krajně důležité, aby evropský zákonodárce stanovil vhodná pravidla, alespoň pokud jde o pořizování rejstříkových údajů, o řízení systémů archivování rejstříkových údajů a o dostatečné organizaci přístupu k rejstříkovým údajům. Podle Evropského inspektora ochrany údajů není návrh v těchto bodech vyhovující. V této fázi konstatuje Evropský inspektor ochrany údajů toto:






  — | Vymezení pojmu rejstříkové údaje je nejasné. Není zřejmé, zda rejstříkové údaje jsou považovány za metadata, primární klíče nebo dokonce obojí. Pojem rejstříkové údaje je třeba objasnit, neboť má přímý dopad na úroveň ochrany údajů a na požadovaná bezpečnostní opatření. |
| --- | --- | --- |

39.

Je proto krajně důležité, aby evropský zákonodárce stanovil vhodná pravidla, alespoň pokud jde o pořizování rejstříkových údajů, o řízení systémů archivování rejstříkových údajů a o dostatečné organizaci přístupu k rejstříkovým údajům. Podle Evropského inspektora ochrany údajů není návrh v těchto bodech vyhovující. V této fázi konstatuje Evropský inspektor ochrany údajů toto:

—

Vymezení pojmu rejstříkové údaje je nejasné. Není zřejmé, zda rejstříkové údaje jsou považovány za metadata, primární klíče nebo dokonce obojí. Pojem rejstříkové údaje je třeba objasnit, neboť má přímý dopad na úroveň ochrany údajů a na požadovaná bezpečnostní opatření.

| — | Návrh by měl objasnit úlohu vnitrostátních kontaktních míst, pokud jde o rejstříkové údaje. Zapojení vnitrostátních kontaktních míst by mohlo být v jednotlivých případech nezbytné, pokud výklad rejstříkových údajů vyžaduje specializované znalosti, například pokud jde o případné porovnávání otisků prstů. |
| --- | --- |

—

Návrh by měl objasnit úlohu vnitrostátních kontaktních míst, pokud jde o rejstříkové údaje. Zapojení vnitrostátních kontaktních míst by mohlo být v jednotlivých případech nezbytné, pokud výklad rejstříkových údajů vyžaduje specializované znalosti, například pokud jde o případné porovnávání otisků prstů.

| — | Návrh ponechává přijetí pravidel nutných pro tvorbu rejstříkových údajů prováděcím předpisům, v souladu s postupem projednávání ve výborech stanoveným v článku 19. Přestože prováděcí předpisy by mohly být potřebné, základní pravidla pořizování rejstříkových údajů by měla být zahrnuta do samotného rámcového rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

Návrh ponechává přijetí pravidel nutných pro tvorbu rejstříkových údajů prováděcím předpisům, v souladu s postupem projednávání ve výborech stanoveným v článku 19. Přestože prováděcí předpisy by mohly být potřebné, základní pravidla pořizování rejstříkových údajů by měla být zahrnuta do samotného rámcového rozhodnutí.

Předchozí oprávnění soudních orgánů

| 40. | Výměna informací nebrání členským státům požadovat od soudních orgánů předchozí oprávnění k předávání informací dožadujícímu orgánu, pokud jsou tyto informace v dožádané zemi pod soudní kontrolou. To je důležité, neboť podle průzkumu policejních pravomocí k výměně osobních údajů (2) nemá policie ve všech členských státech možnost sama o sobě k těmto údajům přistupovat. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by zásada dostupnosti neměla odstranit povinnost podle vnitrostátních právních předpisů získat předchozí oprávnění pro tyto informace, nebo alespoň zavést specifická pravidla o kategoriích dat, pro něž je nutné získat oprávnění, která budou použitelná ve všech členských státech. |
| --- | --- |

40.

Výměna informací nebrání členským státům požadovat od soudních orgánů předchozí oprávnění k předávání informací dožadujícímu orgánu, pokud jsou tyto informace v dožádané zemi pod soudní kontrolou. To je důležité, neboť podle průzkumu policejních pravomocí k výměně osobních údajů (2) nemá policie ve všech členských státech možnost sama o sobě k těmto údajům přistupovat. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by zásada dostupnosti neměla odstranit povinnost podle vnitrostátních právních předpisů získat předchozí oprávnění pro tyto informace, nebo alespoň zavést specifická pravidla o kategoriích dat, pro něž je nutné získat oprávnění, která budou použitelná ve všech členských státech.

| 41. | Tato povinnost by se měla vykládat v souvislosti s čl. 11 odst. 2 návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů, který též předpokládá, že předávající členský stát má co hovořit do následného použití údajů v členském státě, kterému byly údaje předány. Evropský inspektor ochrany údajů poukazuje na důležitost této zásady, která je potřebná k tomu, aby se zajistilo, že dostupnost nepovede k obcházení omezujících vnitrostátních právních předpisů o dalším použití osobních údajů. |
| --- | --- |

41.

Tato povinnost by se měla vykládat v souvislosti s čl. 11 odst. 2 návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů, který též předpokládá, že předávající členský stát má co hovořit do následného použití údajů v členském státě, kterému byly údaje předány. Evropský inspektor ochrany údajů poukazuje na důležitost této zásady, která je potřebná k tomu, aby se zajistilo, že dostupnost nepovede k obcházení omezujících vnitrostátních právních předpisů o dalším použití osobních údajů.

Konečná poznámka

| 42. | Tyto prvky vyžadují vysoké standardy ochrany údajů. Měla by se věnovat zvláštní pozornost zásadám omezení účelu a dalšího zpracování, jakož i přesnosti a spolehlivosti zpřístupněných informací (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů, IV.2 a IV.6). |
| --- | --- |

42.

Tyto prvky vyžadují vysoké standardy ochrany údajů. Měla by se věnovat zvláštní pozornost zásadám omezení účelu a dalšího zpracování, jakož i přesnosti a spolehlivosti zpřístupněných informací (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů, IV.2 a IV.6).

V.   JINÉ PŘÍSTUPY

Švédský návrh

| 43. | Švédský návrh není omezen na specifické druhy informací, ale zahrnuje všechny informace, včetně zpravodajských, dokonce i informace a zpravodajské informace, které spravují jiné subjekty než příslušné donucovací orgány. Návrh podporuje spolupráci tím, že stanovuje časové omezení pro odpovědi na žádosti o informace a tím, že zrušuje diskriminaci mezi výměnou v rámci jednoho členského státu a přeshraniční výměnou informací. Nestanovuje další opatření, která by zajistila, že informaci lze účinně zpřístupnit. Z tohoto důvodu je pochopitelné, že Komise nebyla se švédským návrhem jako takovým spokojena, jelikož nepředstavuje dostatečný nástroj pro dostupnost. (3) |
| --- | --- |

43.

Švédský návrh není omezen na specifické druhy informací, ale zahrnuje všechny informace, včetně zpravodajských, dokonce i informace a zpravodajské informace, které spravují jiné subjekty než příslušné donucovací orgány. Návrh podporuje spolupráci tím, že stanovuje časové omezení pro odpovědi na žádosti o informace a tím, že zrušuje diskriminaci mezi výměnou v rámci jednoho členského státu a přeshraniční výměnou informací. Nestanovuje další opatření, která by zajistila, že informaci lze účinně zpřístupnit. Z tohoto důvodu je pochopitelné, že Komise nebyla se švédským návrhem jako takovým spokojena, jelikož nepředstavuje dostatečný nástroj pro dostupnost. (3)

| 44. | Přístup švédského návrhu má z hlediska ochrany údajů tyto obecné důsledky:






  — | Lze uvítat skutečnost, že návrh je přísně omezen na zpracování stávajících údajů a nevede k zakládání nových databází, ani „rejstříkových údajů“. |
| --- | --- | --- |

44.

Přístup švédského návrhu má z hlediska ochrany údajů tyto obecné důsledky:

—

Lze uvítat skutečnost, že návrh je přísně omezen na zpracování stávajících údajů a nevede k zakládání nových databází, ani „rejstříkových údajů“.

| — | Avšak vynechání „rejstříkových údajů“ není podle definice kladný prvek. Rejstříkové údaje, jsou-li dostatečně zabezpečené, mohou usnadnit cílené a tudíž méně rušivé prohledávání údajů citlivé povahy. Může též umožnit lepší posuzování požadavků a lepší dohled. |
| --- | --- |

—

Avšak vynechání „rejstříkových údajů“ není podle definice kladný prvek. Rejstříkové údaje, jsou-li dostatečně zabezpečené, mohou usnadnit cílené a tudíž méně rušivé prohledávání údajů citlivé povahy. Může též umožnit lepší posuzování požadavků a lepší dohled.

| — | Každopádně návrh vede ke zvýšení přeshraniční výměny osobních údajů s rizikem pro ochranu osobních údajů, mimo jiné z toho důvodu, že se dotýká pravomoci členských států plně kontrolovat výměnu údajů. Neměl by se přijímat nezávisle na přijetí rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

—

Každopádně návrh vede ke zvýšení přeshraniční výměny osobních údajů s rizikem pro ochranu osobních údajů, mimo jiné z toho důvodu, že se dotýká pravomoci členských států plně kontrolovat výměnu údajů. Neměl by se přijímat nezávisle na přijetí rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů.

Prümská úmluva

| 45. | Prümská úmluva přistupuje k provádění zásady dostupnosti odlišně. Zatímco se tento návrh rámcového rozhodnutí vyznačuje obecným přístupem – nestanovuje zvláštní pravidla pro výměnu specifických druhů informací, ale lze jej použít pro všechny druhy informací, které jsou uvedeny v příloze II (viz body 21 – 28 tohoto stanoviska) – přístup Prümské úmluvy je postupný. |
| --- | --- |

45.

Prümská úmluva přistupuje k provádění zásady dostupnosti odlišně. Zatímco se tento návrh rámcového rozhodnutí vyznačuje obecným přístupem – nestanovuje zvláštní pravidla pro výměnu specifických druhů informací, ale lze jej použít pro všechny druhy informací, které jsou uvedeny v příloze II (viz body 21 – 28 tohoto stanoviska) – přístup Prümské úmluvy je postupný.

| 46. | Tento přístup se někdy nazývá „přístup podle jednotlivých datových polí“. Používá se pro specifické druhy informací (DNA, údaje z otisků prstů a údaje o registraci vozidel) a stanovuje povinnost zohlednit zvláštní povahu těchto údajů. Úmluva stanovuje povinnost zakládat a uchovávat spisy o analýze DNA pro vyšetřování trestných činů. Podobná povinnost se vztahuje na údaje související s otisky prstů. Pokud jde o registrační údaje vozidel, je třeba poskytnout přímý přístup vnitrostátním kontaktním místům jiných členských států. |
| --- | --- |

46.

Tento přístup se někdy nazývá „přístup podle jednotlivých datových polí“. Používá se pro specifické druhy informací (DNA, údaje z otisků prstů a údaje o registraci vozidel) a stanovuje povinnost zohlednit zvláštní povahu těchto údajů. Úmluva stanovuje povinnost zakládat a uchovávat spisy o analýze DNA pro vyšetřování trestných činů. Podobná povinnost se vztahuje na údaje související s otisky prstů. Pokud jde o registrační údaje vozidel, je třeba poskytnout přímý přístup vnitrostátním kontaktním místům jiných členských států.

| 47. | Přístup Prümské úmluvy dává podnět ke třem druhům připomínek: |
| --- | --- |

47.

Přístup Prümské úmluvy dává podnět ke třem druhům připomínek:

| 48. | Zaprvé není ani třeba hovořit o tom, že Evropský inspektor ochrany údajů se nepřipojuje k procesu vedoucímu k této úmluvě, která stojí mimo institucionální rámec Evropské unie a do níž Komise proto není podstatným způsobem zapojena. To navíc znamená, že Evropský parlament neprovádí demokratickou kontrolu a Soudní dvůr neprovádí soudní kontrolu a v důsledku toho je méně záruk, že všechny (veřejné) zájmy jsou rovnoměrně vyváženy. To zahrnuje perspektivu ochrany údajů. Jinými slovy orgány Evropské unie nemají příležitost vyhodnotit – ještě před zavedením systému – dopad volby určité politiky na ochranu osobních údajů. |
| --- | --- |

48.

Zaprvé není ani třeba hovořit o tom, že Evropský inspektor ochrany údajů se nepřipojuje k procesu vedoucímu k této úmluvě, která stojí mimo institucionální rámec Evropské unie a do níž Komise proto není podstatným způsobem zapojena. To navíc znamená, že Evropský parlament neprovádí demokratickou kontrolu a Soudní dvůr neprovádí soudní kontrolu a v důsledku toho je méně záruk, že všechny (veřejné) zájmy jsou rovnoměrně vyváženy. To zahrnuje perspektivu ochrany údajů. Jinými slovy orgány Evropské unie nemají příležitost vyhodnotit – ještě před zavedením systému – dopad volby určité politiky na ochranu osobních údajů.

| 49. | Zadruhé je zřejmé, že některé prvky Prümské úmluvy jsou zjevně více rušivé pro subjekt údajů než návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti. Úmluva nutně vede ke zřízení nových databází, což samo o sobě představuje rizika z hlediska ochrany osobních údajů. Měla by být prokázána nutnost a proporcionalita zřízení těchto nových databází. Měly by být poskytnuty dostatečné záruky ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

49.

Zadruhé je zřejmé, že některé prvky Prümské úmluvy jsou zjevně více rušivé pro subjekt údajů než návrh rámcového rozhodnutí o dostupnosti. Úmluva nutně vede ke zřízení nových databází, což samo o sobě představuje rizika z hlediska ochrany osobních údajů. Měla by být prokázána nutnost a proporcionalita zřízení těchto nových databází. Měly by být poskytnuty dostatečné záruky ochrany osobních údajů.

„Přístup podle jednotlivých datových polí“

| 50. | Zatřetí, jak bylo řečeno výše, úmluva se řídí „přístupem podle jednotlivých datových polí“. Evropský inspektor ochrany údajů se již v tomto stanovisku zmínil o nesnázích a nejistotách spojených s prostředím, ve kterém musí zásada dostupnosti účinně působit. Za těchto okolností je podle Evropského inspektora ochrany údajů lepší nezavádět systém pro určitý rozsah údajů, ale raději začít s opatrnějším přístupem, který se týká jen jednoho druhu údajů a sledovat do jaké míry může zásada dostupnosti účinně podporovat prosazování práva, jakož i specifická rizika spojená s ochranou osobních údajů. Na základě těchto zkušeností by mohl být systém případně rozšířen na další druhy údajů nebo upraven tak, aby se stal účinnějším. |
| --- | --- |

50.

Zatřetí, jak bylo řečeno výše, úmluva se řídí „přístupem podle jednotlivých datových polí“. Evropský inspektor ochrany údajů se již v tomto stanovisku zmínil o nesnázích a nejistotách spojených s prostředím, ve kterém musí zásada dostupnosti účinně působit. Za těchto okolností je podle Evropského inspektora ochrany údajů lepší nezavádět systém pro určitý rozsah údajů, ale raději začít s opatrnějším přístupem, který se týká jen jednoho druhu údajů a sledovat do jaké míry může zásada dostupnosti účinně podporovat prosazování práva, jakož i specifická rizika spojená s ochranou osobních údajů. Na základě těchto zkušeností by mohl být systém případně rozšířen na další druhy údajů nebo upraven tak, aby se stal účinnějším.

| 51. | Tento „přístup podle jednotlivých datových polí“ by též lépe splňoval požadavky zásady proporcionality. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by potřeba lepší přeshraniční výměny údajů za účelem prosazování práva mohla ospravedlnit přijetí právního nástroje na úrovni EU, ale aby byl tento nástroj úměrný, měl by být vhodný pro dosažení svého cíle, což lze lépe zajistit po určité době nabývání praktických zkušeností. Navíc by nástroj neměl neúměrně poškodit subjekt údajů. Výměna by se neměla vztahovat na více druhů údajů, než je ryze nezbytné, poskytovat možnost anonymní výměny údajů a měla by se odehrávat za přísných podmínek ochrany údajů. |
| --- | --- |

51.

Tento „přístup podle jednotlivých datových polí“ by též lépe splňoval požadavky zásady proporcionality. Podle Evropského inspektora ochrany údajů by potřeba lepší přeshraniční výměny údajů za účelem prosazování práva mohla ospravedlnit přijetí právního nástroje na úrovni EU, ale aby byl tento nástroj úměrný, měl by být vhodný pro dosažení svého cíle, což lze lépe zajistit po určité době nabývání praktických zkušeností. Navíc by nástroj neměl neúměrně poškodit subjekt údajů. Výměna by se neměla vztahovat na více druhů údajů, než je ryze nezbytné, poskytovat možnost anonymní výměny údajů a měla by se odehrávat za přísných podmínek ochrany údajů.

| 52. | Navíc by opatrnější přístup, o nějž se zasazuje Evropský inspektor ochrany údajů – případně ve spojení s „přístupem podle jednotlivých datových polí“ – mohl zahrnovat provádění zásady dostupnosti pouze cestou nepřímého přístupu, prostřednictvím rejstříkových údajů. Evropský inspektor ochrany údajů toto uvádí jako podnět k úvaze pro další legislativní proces. |
| --- | --- |

52.

Navíc by opatrnější přístup, o nějž se zasazuje Evropský inspektor ochrany údajů – případně ve spojení s „přístupem podle jednotlivých datových polí“ – mohl zahrnovat provádění zásady dostupnosti pouze cestou nepřímého přístupu, prostřednictvím rejstříkových údajů. Evropský inspektor ochrany údajů toto uvádí jako podnět k úvaze pro další legislativní proces.

VI.   JAKÉ ÚDAJE?

| 53. | Příloha II obsahuje výčet druhů informací, které lze podle navrhovaného rámcového rozhodnutí získávat. Všech šest druhů informací zde uvedených obsahuje ve většině případů osobní údaje, protože všechny se týkají vztahu k identifikované nebo identifikovatelné osobě. |
| --- | --- |

53.

Příloha II obsahuje výčet druhů informací, které lze podle navrhovaného rámcového rozhodnutí získávat. Všech šest druhů informací zde uvedených obsahuje ve většině případů osobní údaje, protože všechny se týkají vztahu k identifikované nebo identifikovatelné osobě.

| 54. | Podle čl. 3 písm. g) návrhu se rejstříkovými údaji rozumí „údaje, jejichž účelem je jednoznačně identifikovat informace a v nichž je možno vyhledávat, a tak zjistit, zda je určitá informace k dispozici“. V „přístupu k provádění zásady dostupnosti“ (4) jsou jako rejstříkové údaje označeny tyto údaje:






  — | identifikační údaje příslušných osob; |
| --- | --- | --- |

54.

Podle čl. 3 písm. g) návrhu se rejstříkovými údaji rozumí „údaje, jejichž účelem je jednoznačně identifikovat informace a v nichž je možno vyhledávat, a tak zjistit, zda je určitá informace k dispozici“. V „přístupu k provádění zásady dostupnosti“ (4) jsou jako rejstříkové údaje označeny tyto údaje:

—

identifikační údaje příslušných osob;

| — | identifikační číslo příslušných objektů (vozidel, dokumentů); |
| --- | --- |

—

identifikační číslo příslušných objektů (vozidel, dokumentů);

| — | otisky prstů/digitální fotografie. |
| --- | --- |

—

otisky prstů/digitální fotografie.

Další druh údajů, jenž by mohl být zařazen mezi rejstříkové údaje, jsou profily DNA. Tento seznam rejstříkových údajů ukazuje, že rejstříkové údaje mohou obsahovat osobní údaje a proto je zapotřebí je dostatečně chránit.

| 55. | Evropský inspektor ochrany údajů se konkrétně zabývá otázkou profilů DNA. Analýza DNA prokázala svoji významnou hodnotu pro vyšetřování trestných činů a účinná výměna údajů o DNA může mít zásadní význam pro boj proti trestné činnosti. Je však nezbytné, aby byl pojem údaje o DNA jasně vymezen a aby byly řádně zohledněny specifické vlastnosti těchto údajů. Ve skutečnosti je z hlediska ochrany údajů velký rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA. |
| --- | --- |

55.

Evropský inspektor ochrany údajů se konkrétně zabývá otázkou profilů DNA. Analýza DNA prokázala svoji významnou hodnotu pro vyšetřování trestných činů a účinná výměna údajů o DNA může mít zásadní význam pro boj proti trestné činnosti. Je však nezbytné, aby byl pojem údaje o DNA jasně vymezen a aby byly řádně zohledněny specifické vlastnosti těchto údajů. Ve skutečnosti je z hlediska ochrany údajů velký rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA.

| 56. | Vzorky DNA (často odebrané a uchovávané donucovacími orgány) by se měly pokládat za obzvlášť citlivé údaje, jelikož s větší pravděpodobností obsahují celý „snímek“ DNA. Mohou poskytnout informace o genetických vlastnostech a zdravotním stavu jednotlivce, které mohou být potřebné za zcela jinými účely, jako například poskytování lékařského poradenství jednotlivcům nebo mladým manželským párům. |
| --- | --- |

56.

Vzorky DNA (často odebrané a uchovávané donucovacími orgány) by se měly pokládat za obzvlášť citlivé údaje, jelikož s větší pravděpodobností obsahují celý „snímek“ DNA. Mohou poskytnout informace o genetických vlastnostech a zdravotním stavu jednotlivce, které mohou být potřebné za zcela jinými účely, jako například poskytování lékařského poradenství jednotlivcům nebo mladým manželským párům.

| 57. | Naopak profily DNA obsahují pouze některé dílčí informace o DNA vyňaté ze vzorku DNA: lze je použít k ověření totožnosti určité osoby, ale v zásadě neprozrazují genetické vlastnosti jednotlivce. Nicméně vědecký pokrok může zvýšit množství informací, které lze vyčíst z profilů DNA: to, co se v určitém okamžiku považuje za „neškodný“ profil DNA, může v pozdější etapě vyzradit mnohem více informací než se očekává a než je zapotřebí, a zejména informací týkajících se genetických vlastností jednotlivce. Množství informací, jež mohou profily DNA vyzradit, je tudíž třeba považovat za dynamickou veličinu. |
| --- | --- |

57.

Naopak profily DNA obsahují pouze některé dílčí informace o DNA vyňaté ze vzorku DNA: lze je použít k ověření totožnosti určité osoby, ale v zásadě neprozrazují genetické vlastnosti jednotlivce. Nicméně vědecký pokrok může zvýšit množství informací, které lze vyčíst z profilů DNA: to, co se v určitém okamžiku považuje za „neškodný“ profil DNA, může v pozdější etapě vyzradit mnohem více informací než se očekává a než je zapotřebí, a zejména informací týkajících se genetických vlastností jednotlivce. Množství informací, jež mohou profily DNA vyzradit, je tudíž třeba považovat za dynamickou veličinu.

| 58. | Z tohoto hlediska Evropský inspektor ochrany údajů poukazuje na skutečnost, že jak Prümská úmluva, tak návrh Komise, podporují výměnu údajů o DNA mezi donucovacími orgány, ale že způsoby, jak tuto výměnu provádí, se podstatně liší. |
| --- | --- |

58.

Z tohoto hlediska Evropský inspektor ochrany údajů poukazuje na skutečnost, že jak Prümská úmluva, tak návrh Komise, podporují výměnu údajů o DNA mezi donucovacími orgány, ale že způsoby, jak tuto výměnu provádí, se podstatně liší.

| 59. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že návrh Komise nezakládá žádnou povinnost shromažďovat údaje o DNA a že jednoznačně omezuje výměnu údajů o DNA na profily DNA. Příloha II vymezuje profily DNA prostřednictvím počátečního společného seznamu znaků DNA používaných při forenzní analýze DNA v členských státech. Tento seznam – uspořádaný na základě sedmi markerů DNA podle evropského referenčního souboru (European Standard Set) definovaných v příloze II usnesení Rady ze dne 25. června 2001 o výměně výsledků analýz DNA (5) – zaručuje, že tyto profily DNA neobsahují, po jejich odejmutí, žádné informace o určitých dědičných znacích. |
| --- | --- |

59.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že návrh Komise nezakládá žádnou povinnost shromažďovat údaje o DNA a že jednoznačně omezuje výměnu údajů o DNA na profily DNA. Příloha II vymezuje profily DNA prostřednictvím počátečního společného seznamu znaků DNA používaných při forenzní analýze DNA v členských státech. Tento seznam – uspořádaný na základě sedmi markerů DNA podle evropského referenčního souboru (European Standard Set) definovaných v příloze II usnesení Rady ze dne 25. června 2001 o výměně výsledků analýz DNA (5) – zaručuje, že tyto profily DNA neobsahují, po jejich odejmutí, žádné informace o určitých dědičných znacích.

| 60. | Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že toto usnesení Rady stanovuje některé velmi důležité záruky, které se konkrétně vztahují na dynamickou podstatu profilů DNA. Ve skutečnosti část III usnesení, po omezení výměny výsledků analýzy DNA „na úseky chromozomů, [...] o nichž není známo, že by poskytovaly informace o určitých dědičných znacích,“ dále doporučuje členským státům, aby nadále nepoužívaly markery DNA, které by mohly z důvodu vědeckého pokroku poskytnout informace o specifických dědičných znacích. |
| --- | --- |

60.

Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že toto usnesení Rady stanovuje některé velmi důležité záruky, které se konkrétně vztahují na dynamickou podstatu profilů DNA. Ve skutečnosti část III usnesení, po omezení výměny výsledků analýzy DNA „na úseky chromozomů, [...] o nichž není známo, že by poskytovaly informace o určitých dědičných znacích,“ dále doporučuje členským státům, aby nadále nepoužívaly markery DNA, které by mohly z důvodu vědeckého pokroku poskytnout informace o specifických dědičných znacích.

| 61. | Prümská úmluva stanovuje odlišný přístup, neboť zavazuje smluvní strany k tomu, aby zakládaly a uchovávaly složky s analýzou DNA za účelem vyšetřování trestných činů. Proto vyžaduje založení nových databází DNA a zvýšený sběr údajů o DNA. Není navíc zřejmé, jaký druh údajů je součástí „složek s analýzou DNA“, a úmluva nezohledňuje dynamický vývoj v oblasti profilů DNA. |
| --- | --- |

61.

Prümská úmluva stanovuje odlišný přístup, neboť zavazuje smluvní strany k tomu, aby zakládaly a uchovávaly složky s analýzou DNA za účelem vyšetřování trestných činů. Proto vyžaduje založení nových databází DNA a zvýšený sběr údajů o DNA. Není navíc zřejmé, jaký druh údajů je součástí „složek s analýzou DNA“, a úmluva nezohledňuje dynamický vývoj v oblasti profilů DNA.

| 62. | Evropský inspektor ochrany údajů podotýká, že jakýkoli právní nástroj, který upravuje výměnu údajů o DNA, by měl:






  — | Jasně omezit a definovat druh informací o DNA, které mohou být vyměňovány (též s ohledem na základní rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA). |
| --- | --- | --- |

62.

Evropský inspektor ochrany údajů podotýká, že jakýkoli právní nástroj, který upravuje výměnu údajů o DNA, by měl:

—

Jasně omezit a definovat druh informací o DNA, které mohou být vyměňovány (též s ohledem na základní rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA).

| — | Zavést společné technické normy s cílem předejít tomu, aby rozdíly v používání forenzních databází DNA v členských státech mohly vést k potížím a nepřesným výsledkům při výměně údajů. |
| --- | --- |

—

Zavést společné technické normy s cílem předejít tomu, aby rozdíly v používání forenzních databází DNA v členských státech mohly vést k potížím a nepřesným výsledkům při výměně údajů.

| — | Stanovit vhodné právně závazné záruky, jejichž cílem je zamezit možnosti, že by vědecký pokrok vedl k získávání z profilů DNA osobních údajů, které jsou nejen citlivé, ale též nepotřebné pro účel, za kterým byly shromážděny. |
| --- | --- |

—

Stanovit vhodné právně závazné záruky, jejichž cílem je zamezit možnosti, že by vědecký pokrok vedl k získávání z profilů DNA osobních údajů, které jsou nejen citlivé, ale též nepotřebné pro účel, za kterým byly shromážděny.

| 63. | Z tohoto hlediska Evropský inspektor ochrany údajů tímto potvrzuje a začleňuje připomínky již učiněné ve svém stanovisku k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů (bod 80). V tomto stanovisku Evropský inspektor ochrany údajů upozornil v souvislosti s údaji DNA, že by měly být poskytnuty specifické záruky, jež zaručí, že: dostupné informace se smí používat pouze pro identifikaci jednotlivců za účelem prevence, objasňování nebo vyšetřování trestných činů; úroveň přesnosti profilů DNA je pečlivě zohledněna, přičemž subjekt údajů má možnost ji zpochybnit snadno přístupnými prostředky; respektování důstojnosti osob musí být plně zajištěno (6). |
| --- | --- |

63.

Z tohoto hlediska Evropský inspektor ochrany údajů tímto potvrzuje a začleňuje připomínky již učiněné ve svém stanovisku k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů (bod 80). V tomto stanovisku Evropský inspektor ochrany údajů upozornil v souvislosti s údaji DNA, že by měly být poskytnuty specifické záruky, jež zaručí, že: dostupné informace se smí používat pouze pro identifikaci jednotlivců za účelem prevence, objasňování nebo vyšetřování trestných činů; úroveň přesnosti profilů DNA je pečlivě zohledněna, přičemž subjekt údajů má možnost ji zpochybnit snadno přístupnými prostředky; respektování důstojnosti osob musí být plně zajištěno (6).

| 64. | Tyto úvahy navíc vedou k závěru, že právní předpisy týkající se zřízení složek s DNA a výměna údajů z těchto složek by měly být přijaty pouze po zhodnocení dopadu, v jehož rámci se řádně vyhodnotí výhody a rizika. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby tyto právní předpisy stanovily povinnost pravidelného hodnocení po jejich vstupu v účinnost. |
| --- | --- |

64.

Tyto úvahy navíc vedou k závěru, že právní předpisy týkající se zřízení složek s DNA a výměna údajů z těchto složek by měly být přijaty pouze po zhodnocení dopadu, v jehož rámci se řádně vyhodnotí výhody a rizika. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby tyto právní předpisy stanovily povinnost pravidelného hodnocení po jejich vstupu v účinnost.

| 65. | Závěrem příloha II zahrnuje jiné druhy informací, které lze vyměňovat. Zahrnuje informace, které pocházejí od soukromých subjektů, neboť telefonní čísla a jiné komunikační údaje, jakož i údaje o provozu, obvykle nepocházejí od provozovatelů telefonních sítí. Důvodová zpráva potvrzuje, že členské státy jsou povinny zajistit, aby informace významné pro vynucování práva, které jsou pod kontrolou orgánů nebo soukromých subjektů určených pro tento účel, byly sdíleny s ekvivalentními příslušnými orgány ostatních členských států a s Europolem. Zatímco návrh ze vztahuje na osobní údaje pocházející od soukromých subjektů, příslušný právní rámec by měl podle Evropského inspektora ochrany údajů obsahovat další záruky na ochranu subjektu údajů, aby se tak zajistila přesnost těchto údajů. |
| --- | --- |

65.

Závěrem příloha II zahrnuje jiné druhy informací, které lze vyměňovat. Zahrnuje informace, které pocházejí od soukromých subjektů, neboť telefonní čísla a jiné komunikační údaje, jakož i údaje o provozu, obvykle nepocházejí od provozovatelů telefonních sítí. Důvodová zpráva potvrzuje, že členské státy jsou povinny zajistit, aby informace významné pro vynucování práva, které jsou pod kontrolou orgánů nebo soukromých subjektů určených pro tento účel, byly sdíleny s ekvivalentními příslušnými orgány ostatních členských států a s Europolem. Zatímco návrh ze vztahuje na osobní údaje pocházející od soukromých subjektů, příslušný právní rámec by měl podle Evropského inspektora ochrany údajů obsahovat další záruky na ochranu subjektu údajů, aby se tak zajistila přesnost těchto údajů.

VII.   ZÁSADY OCHRANY ÚDAJŮ

| 66. | Pravidla na ochranu osobních údajů nejsou v navrhovaném rámcovém rozhodnutí Rady konkrétně stanovena, zatímco jiné nástroje, jako Prümská úmluva nebo švédský návrh, obsahují některá specifická ustanovení o ochraně osobních údajů. Nepřítomnost specifických pravidel o ochraně osobních údajů v návrhu o dostupnosti je přijatelný pouze tehdy, jsou-li obecná pravidla obsažená v návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně údajů v třetím pilíři plně použitelná a poskytují dostatečnou ochranu. Kromě toho pravidla o ochraně osobních údajů stanovená specifickými nástroji – jako je švédský návrh a Prümská úmluva – by neměla snižovat úroveň ochrany zajišťovanou obecným rámcem. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje doplnit zvláštní bod o možných střetech mezi různými pravidly na ochranu údajů. |
| --- | --- |

66.

Pravidla na ochranu osobních údajů nejsou v navrhovaném rámcovém rozhodnutí Rady konkrétně stanovena, zatímco jiné nástroje, jako Prümská úmluva nebo švédský návrh, obsahují některá specifická ustanovení o ochraně osobních údajů. Nepřítomnost specifických pravidel o ochraně osobních údajů v návrhu o dostupnosti je přijatelný pouze tehdy, jsou-li obecná pravidla obsažená v návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně údajů v třetím pilíři plně použitelná a poskytují dostatečnou ochranu. Kromě toho pravidla o ochraně osobních údajů stanovená specifickými nástroji – jako je švédský návrh a Prümská úmluva – by neměla snižovat úroveň ochrany zajišťovanou obecným rámcem. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje doplnit zvláštní bod o možných střetech mezi různými pravidly na ochranu údajů.

| 67. | Na tomto místě by Evropský inspektor ochrany údajů rád znovu zdůraznil, a to připomenutím svého stanoviska k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů, důležitost zavedení důsledných a souhrnných pravidel na ochranu údajů, pokud jde o spolupráci mezi donucovacími orgány, použitelných pro všechny druhy zpracování těchto údajů. Dále Evropský inspektor ochrany údajů opětovně uvádí ostatní hlediska uvedená v tomto stanovisku. V tomto odstavci se zdůrazňují tyto otázky týkající se ochrany údajů:






  — | Zpracování osobních údajů v souladu se zákonem Evropský inspektor ochrany údajů podporuje přístup, podle něhož lze informace zpřístupnit pouze tehdy, bylo-li jejich shromáždění provedeno v souladu se zákonem (jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2, pokud jde o informace, které byly shromážděny za pomoci donucovacích opatření). Zpracování osobních údajů v souladu se zákonem by též zajistilo, že zpřístupněné a vyměněné informace lze řádně použít i v rámci soudního řízení. I když informace zpracované po zahájení trestního stíhání spadají mimo rozsah navrhovaného nástroje, je nicméně pravděpodobné, že informace dříve vyměněné mezi donucovacími orgány se použijí v rámci soudního řízení. |
| --- | --- | --- |

67.

Na tomto místě by Evropský inspektor ochrany údajů rád znovu zdůraznil, a to připomenutím svého stanoviska k rámcovému rozhodnutí o ochraně osobních údajů, důležitost zavedení důsledných a souhrnných pravidel na ochranu údajů, pokud jde o spolupráci mezi donucovacími orgány, použitelných pro všechny druhy zpracování těchto údajů. Dále Evropský inspektor ochrany údajů opětovně uvádí ostatní hlediska uvedená v tomto stanovisku. V tomto odstavci se zdůrazňují tyto otázky týkající se ochrany údajů:

—

Zpracování osobních údajů v souladu se zákonem Evropský inspektor ochrany údajů podporuje přístup, podle něhož lze informace zpřístupnit pouze tehdy, bylo-li jejich shromáždění provedeno v souladu se zákonem (jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2, pokud jde o informace, které byly shromážděny za pomoci donucovacích opatření). Zpracování osobních údajů v souladu se zákonem by též zajistilo, že zpřístupněné a vyměněné informace lze řádně použít i v rámci soudního řízení. I když informace zpracované po zahájení trestního stíhání spadají mimo rozsah navrhovaného nástroje, je nicméně pravděpodobné, že informace dříve vyměněné mezi donucovacími orgány se použijí v rámci soudního řízení.

| — | Kvalita osobních údajů má zvláštní důležitost, jelikož zásada dostupnosti upřednostňuje to, aby informací bylo použito donucovacími orgány, které působí mimo kontext, v němž byly údaje shromážděny. Tyto orgány mají dokonce přímý přístup k databázím jiných členských států. Kvalitu osobních údajů lze zajistit pouze tehdy, je-li jejich přesnost pravidelně a řádně ověřována, informace se dělí podle různých kategorií dotčených osob (oběti, podezřelí, svědci, atd.), a v případě potřeby je uveden stupeň jejich přesnosti (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k ochraně osobních údajů, IV.6).
  Tato hlediska znovu ozřejmují důvod, proč pravidla na ochranu údajů, a zejména pravidla týkající se přesnosti, by měla být použitelná pro všechny druhy zpracování, včetně domácích. Jinak by osobní údaje, které jsou zpřístupňovány přímo, mohly být nesprávné, zastaralé a tudíž by mohly nepříznivě ovlivnit jak práva subjektu údajů, tak účinnost vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Kvalita osobních údajů má zvláštní důležitost, jelikož zásada dostupnosti upřednostňuje to, aby informací bylo použito donucovacími orgány, které působí mimo kontext, v němž byly údaje shromážděny. Tyto orgány mají dokonce přímý přístup k databázím jiných členských států. Kvalitu osobních údajů lze zajistit pouze tehdy, je-li jejich přesnost pravidelně a řádně ověřována, informace se dělí podle různých kategorií dotčených osob (oběti, podezřelí, svědci, atd.), a v případě potřeby je uveden stupeň jejich přesnosti (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k ochraně osobních údajů, IV.6).

Tato hlediska znovu ozřejmují důvod, proč pravidla na ochranu údajů, a zejména pravidla týkající se přesnosti, by měla být použitelná pro všechny druhy zpracování, včetně domácích. Jinak by osobní údaje, které jsou zpřístupňovány přímo, mohly být nesprávné, zastaralé a tudíž by mohly nepříznivě ovlivnit jak práva subjektu údajů, tak účinnost vyšetřování.

| — | Omezení účelu. Podle zásady dostupnosti mohou do osobních údajů nahlížet ekvivalentní příslušné orgány jiných členských států. Pravomoci donucovacích orgánů se však mohou v různých zemích podstatně lišit. Je proto bezpodmínečně nutné zajistit dodržování základní zásady omezení účelu navzdory rozdílnému rozsahu pravomocí různých příslušných orgánů, jež si údaje vyměňují. Informace, které určitý orgán shromažďuje a zpracovává za specifickým účelem, nelze poté použít za jiným účelem pouze na základě jiných, případně širších pravomocí přijímajícího orgánu.
  Evropský inspektor ochrany údajů tudíž vítá článek 7 navrhovaného rámcového rozhodnutí, který by měl být chápán jako upřesnění obecných pravidel stanovených v navrhovaném rámcovém rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Evropský inspektor ochrany údajů dále upozorňuje na skutečnost, že hodnocení ekvivalence mezi různými orgány (jež stávající návrh ponechává postupu projednávání ve výborech) by mělo být prováděno obezřetně a s řádným ohledem na zásadu omezení účelu. |
| --- | --- |

—

Omezení účelu. Podle zásady dostupnosti mohou do osobních údajů nahlížet ekvivalentní příslušné orgány jiných členských států. Pravomoci donucovacích orgánů se však mohou v různých zemích podstatně lišit. Je proto bezpodmínečně nutné zajistit dodržování základní zásady omezení účelu navzdory rozdílnému rozsahu pravomocí různých příslušných orgánů, jež si údaje vyměňují. Informace, které určitý orgán shromažďuje a zpracovává za specifickým účelem, nelze poté použít za jiným účelem pouze na základě jiných, případně širších pravomocí přijímajícího orgánu.

Evropský inspektor ochrany údajů tudíž vítá článek 7 navrhovaného rámcového rozhodnutí, který by měl být chápán jako upřesnění obecných pravidel stanovených v navrhovaném rámcovém rozhodnutí o ochraně osobních údajů. Evropský inspektor ochrany údajů dále upozorňuje na skutečnost, že hodnocení ekvivalence mezi různými orgány (jež stávající návrh ponechává postupu projednávání ve výborech) by mělo být prováděno obezřetně a s řádným ohledem na zásadu omezení účelu.

| — | Časová omezení pro uchovávání vyměňovaných informací se též zvažují z hlediska zásady omezení účelu: informace zpřístupněná nebo vyměněná za jedním účelem by měla být vymazána, jakmile přestane být pro tento účel potřebná. Tím by se zamezilo zbytečnému zdvojení databází, přičemž by bylo příslušným orgánům stále umožněno znovu přistoupit k (aktualizovaným) informacím v případě, že je to nezbytné za jiným účelem, který je v souladu se zákonem. |
| --- | --- |

—

Časová omezení pro uchovávání vyměňovaných informací se též zvažují z hlediska zásady omezení účelu: informace zpřístupněná nebo vyměněná za jedním účelem by měla být vymazána, jakmile přestane být pro tento účel potřebná. Tím by se zamezilo zbytečnému zdvojení databází, přičemž by bylo příslušným orgánům stále umožněno znovu přistoupit k (aktualizovaným) informacím v případě, že je to nezbytné za jiným účelem, který je v souladu se zákonem.

| — | Registrace informací předaných podle zásady dostupnosti: Registrace by se měla provádět na obou stranách: v dožádaném, jakož i v dožadujícím členském státě. Měly být uchovávány záznamy o přístupech, a nikoli pouze záznamy o výměně (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů, bod č. 133), též v zájmu zajištění, aby si příslušné národní orgány vzájemně důvěřovaly a neztratily zcela kontrolu nad dostupnými informacemi. Potřeba, aby informace bylo možno dohledat, též vyžaduje možnost informace aktualizovat nebo opravit. |
| --- | --- |

—

Registrace informací předaných podle zásady dostupnosti: Registrace by se měla provádět na obou stranách: v dožádaném, jakož i v dožadujícím členském státě. Měly být uchovávány záznamy o přístupech, a nikoli pouze záznamy o výměně (viz stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů, bod č. 133), též v zájmu zajištění, aby si příslušné národní orgány vzájemně důvěřovaly a neztratily zcela kontrolu nad dostupnými informacemi. Potřeba, aby informace bylo možno dohledat, též vyžaduje možnost informace aktualizovat nebo opravit.

| — | Práva subjektů údajů. Systémy na výměnu informací mezi donucovacími orgány EU zvyšují četnost situací, při kterých dochází k (dočasnému) zpracování osobních údajů příslušnými orgány v různých členských státech současně. To na jedné straně znamená, že by měly být v EU zavedeny společné normy o právech subjektů údajů, a na druhé, že subjekty údajů by měly mít možnost vykonávat svá práva v rozsahu dovoleném pravidly o ochraně údajů v třetím pilíři, což se týká jak orgánů, které údaje zpřístupňují, tak orgánů, které k těmto údajům přistupují a které je zpracovávají. |
| --- | --- |

—

Práva subjektů údajů. Systémy na výměnu informací mezi donucovacími orgány EU zvyšují četnost situací, při kterých dochází k (dočasnému) zpracování osobních údajů příslušnými orgány v různých členských státech současně. To na jedné straně znamená, že by měly být v EU zavedeny společné normy o právech subjektů údajů, a na druhé, že subjekty údajů by měly mít možnost vykonávat svá práva v rozsahu dovoleném pravidly o ochraně údajů v třetím pilíři, což se týká jak orgánů, které údaje zpřístupňují, tak orgánů, které k těmto údajům přistupují a které je zpracovávají.

| — | Dohled. Evropský inspektor ochrany údajů podotýká, že v závislosti na jednotlivých případech může zpracování osobních údajů prováděné na základě současných návrhů spadat do působnosti více než jednoho národního dohlížecího orgánu. V tomto ohledu vyžaduje přímý přístup online k informacím týkajícím se vynucování práva zvýšený dohled a koordinaci příslušných národních orgánů ochrany údajů. |
| --- | --- |

—

Dohled. Evropský inspektor ochrany údajů podotýká, že v závislosti na jednotlivých případech může zpracování osobních údajů prováděné na základě současných návrhů spadat do působnosti více než jednoho národního dohlížecího orgánu. V tomto ohledu vyžaduje přímý přístup online k informacím týkajícím se vynucování práva zvýšený dohled a koordinaci příslušných národních orgánů ochrany údajů.

VIII.   ZÁVĚRY

Obecné závěry týkající se zásady dostupnosti

| 68. | Evropský inspektor ochrany údajů využívá této příležitosti k předložení v tomto stanovisku některých obecných a základních hledisek o otázce výměny informací týkajících se vynucování práva a o přístupech k právní úpravě v této oblasti. Evropský inspektor ochrany údajů bude k dispozici pro další konzultace v pozdější etapě, po příslušném vývoji legislativního procesu týkajícího se tohoto návrhu, jakož i jiných souvisejících návrhů. |
| --- | --- |

68.

Evropský inspektor ochrany údajů využívá této příležitosti k předložení v tomto stanovisku některých obecných a základních hledisek o otázce výměny informací týkajících se vynucování práva a o přístupech k právní úpravě v této oblasti. Evropský inspektor ochrany údajů bude k dispozici pro další konzultace v pozdější etapě, po příslušném vývoji legislativního procesu týkajícího se tohoto návrhu, jakož i jiných souvisejících návrhů.

| 69. | Podle Evropského inspektora ochrany údajů by měla být zásada dostupnosti provedena do závazného právního nástroje pomocí opatrnějšího, postupného přístupu týkajícího se jednoho druhu údajů, přičemž by se sledovalo, do jaké míry může zásada dostupnosti účinně podporovat vynucování práva, jakož i specifická rizika spojená s ochranou osobních údajů. V rámci tohoto opatrnějšího přístupu by se mohlo zahájit provádění zásady dostupnosti pouze prostřednictvím nepřímého přístupu, prostřednictvím rejstříkových údajů. Na základě těchto zkušeností by systém mohl být případně rozšířen na další druhy údajů nebo upraven tak, aby se stal účinnějším. |
| --- | --- |

69.

Podle Evropského inspektora ochrany údajů by měla být zásada dostupnosti provedena do závazného právního nástroje pomocí opatrnějšího, postupného přístupu týkajícího se jednoho druhu údajů, přičemž by se sledovalo, do jaké míry může zásada dostupnosti účinně podporovat vynucování práva, jakož i specifická rizika spojená s ochranou osobních údajů. V rámci tohoto opatrnějšího přístupu by se mohlo zahájit provádění zásady dostupnosti pouze prostřednictvím nepřímého přístupu, prostřednictvím rejstříkových údajů. Na základě těchto zkušeností by systém mohl být případně rozšířen na další druhy údajů nebo upraven tak, aby se stal účinnějším.

| 70. | Jakýkoli právní nástroj, který provádí zásadu dostupnosti, by neměl být přijat bez předchozího přijetí zásadních záruk ochrany údajů, zahrnutých do návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

70.

Jakýkoli právní nástroj, který provádí zásadu dostupnosti, by neměl být přijat bez předchozího přijetí zásadních záruk ochrany údajů, zahrnutých do návrhu rámcového rozhodnutí o ochraně osobních údajů.

Doporučení za účelem změny tohoto návrhu

| 71. | Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje objasnit rozsah působnosti zásady dostupnosti, a to následovně:






  — | Doplněním jasného a přesného vymezení údajů, které se budou pokládat za dostupné. |
| --- | --- | --- |

71.

Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje objasnit rozsah působnosti zásady dostupnosti, a to následovně:

—

Doplněním jasného a přesného vymezení údajů, které se budou pokládat za dostupné.

| — | Jako první možnost, omezením rozsahu působnosti zásady dostupnosti na informace, které mají pod kontrolou příslušné orgány. |
| --- | --- |

—

Jako první možnost, omezením rozsahu působnosti zásady dostupnosti na informace, které mají pod kontrolou příslušné orgány.

| — | Jako druhou možnost, v případě širšího rozsahu, zajištěním dostatečných bezpečnostních opatření pro ochranu osobních údajů. Otázky nastolené výše v bodě 27 musí být vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

—

Jako druhou možnost, v případě širšího rozsahu, zajištěním dostatečných bezpečnostních opatření pro ochranu osobních údajů. Otázky nastolené výše v bodě 27 musí být vzaty v úvahu.

| 72. | Evropský inspektor ochrany údajů uvádí tyto připomínky k přímému přístupu k databázím ze strany příslušného orgánu jiného členského státu:






  — | tuto otázku je třeba řádně projednat, jelikož v případě přímého přístupu nemají určené orgány členského státu původu žádnou kontrolu nad přístupem k těmto údajům a k jejich dalšímu použití. |
| --- | --- | --- |

72.

Evropský inspektor ochrany údajů uvádí tyto připomínky k přímému přístupu k databázím ze strany příslušného orgánu jiného členského státu:

—

tuto otázku je třeba řádně projednat, jelikož v případě přímého přístupu nemají určené orgány členského státu původu žádnou kontrolu nad přístupem k těmto údajům a k jejich dalšímu použití.

| — | Návrh nesmí podporovat bezpodmínečné propojování databází, jelikož bude obtížné dohlížet na výslednou síť databází. |
| --- | --- |

—

Návrh nesmí podporovat bezpodmínečné propojování databází, jelikož bude obtížné dohlížet na výslednou síť databází.

| 73. | Rámcové rozhodnutí by mělo být přesnější pokud jde o zřízení systému rejstříkových údajů. Obzvlášť:






  — | Návrh by měl stanovit vhodná pravidla, alespoň pokud jde o pořizování rejstříkových údajů, pro řízení systémů archivování rejstříkových údajů a o dostatečné organizaci přístupu k rejstříkovým údajům. |
| --- | --- | --- |

73.

Rámcové rozhodnutí by mělo být přesnější pokud jde o zřízení systému rejstříkových údajů. Obzvlášť:

—

Návrh by měl stanovit vhodná pravidla, alespoň pokud jde o pořizování rejstříkových údajů, pro řízení systémů archivování rejstříkových údajů a o dostatečné organizaci přístupu k rejstříkovým údajům.

| — | Definici rejstříkových údajů je třeba upřesnit. |
| --- | --- |

—

Definici rejstříkových údajů je třeba upřesnit.

| — | Návrh by měl objasnit roli národních kontaktních bodů pokud jde o rejstříkové údaje. |
| --- | --- |

—

Návrh by měl objasnit roli národních kontaktních bodů pokud jde o rejstříkové údaje.

| — | Základní pravidla pořizování rejstříkových údajů by měla být zahrnuta do samotného rámcového rozhodnutí a neměla by být odkázána na prováděcí předpisy v souladu s postupem ve výborech. |
| --- | --- |

—

Základní pravidla pořizování rejstříkových údajů by měla být zahrnuta do samotného rámcového rozhodnutí a neměla by být odkázána na prováděcí předpisy v souladu s postupem ve výborech.

| 74. | Evropský inspektor ochrany údajů upozorňuje, že návrh do té míry, do které upravuje výměny údajů o DNA, by měl:






  — | Jasně omezit a definovat druh informací o DNA, které mohou být vyměňovány (též s ohledem na základní rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA). |
| --- | --- | --- |

74.

Evropský inspektor ochrany údajů upozorňuje, že návrh do té míry, do které upravuje výměny údajů o DNA, by měl:

—

Jasně omezit a definovat druh informací o DNA, které mohou být vyměňovány (též s ohledem na základní rozdíl mezi vzorky DNA a profily DNA).

| — | Zavést společné technické normy s cílem předejít tomu, aby rozdíly v používání forenzních databází DNA v členských státech mohly vést k potížím a nepřesným výsledkům při výměně údajů. |
| --- | --- |

—

Zavést společné technické normy s cílem předejít tomu, aby rozdíly v používání forenzních databází DNA v členských státech mohly vést k potížím a nepřesným výsledkům při výměně údajů.

| — | Stanovit vhodné právně závazné záruky, jejichž cílem je zamezit možnosti, že by vědecký pokrok vedl k získávání z profilů DNA osobních údajů, které jsou nejen citlivé, ale též nepotřebné pro účel, za kterým byly shromážděny. |
| --- | --- |

—

Stanovit vhodné právně závazné záruky, jejichž cílem je zamezit možnosti, že by vědecký pokrok vedl k získávání z profilů DNA osobních údajů, které jsou nejen citlivé, ale též nepotřebné pro účel, za kterým byly shromážděny.

| — | Být přijat až po vyhodnocení svého dopadu. |
| --- | --- |

—

Být přijat až po vyhodnocení svého dopadu.

| 75. | Evropský inspektor ochrany údajů radí omezit výměnu informací s Europolem na účely samotného Europolu, jak uvádí článek 2 úmluvy o Europolu, jakož i příloha této úmluvy. |
| --- | --- |

75.

Evropský inspektor ochrany údajů radí omezit výměnu informací s Europolem na účely samotného Europolu, jak uvádí článek 2 úmluvy o Europolu, jakož i příloha této úmluvy.

V Bruselu dne 28. února 2006.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Stanovisko ze dne 26. září 2005 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovaných v souvislosti s poskytováním veřejných služeb elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES (KOM (2005) 438 v konečném znění).

1

(2)  Odpovědi na dotazník o rámcovém rozhodnutí o zjednodušení výměny informací a zpráv mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie, zejména pokud jde o závažné trestné činy, včetně teroristických akcí (dokument Rady č. 5815/1/05).

2

(3)  Viz pracovní dokument útvarů Komise, příloha k návrhu rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti, SEK(2005) 1270 ze dne 12. října 2005.

3

(4)  Dokument předsednictví určený Radě ze dne 5. dubna 2005 (dokument č. 7641/05).

4

(5)  Úř. věst. C 187, s. 1.

5

(6)  Ve stejném smyslu viz též „Zprávu o pokroku při uplatňování zásad dohody č. 108 ke sběru a zpracování osobních biometrických údajů“ Rady Evropy z února 2005.

6

---