# Az Európai Unió C 239/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.239.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 239 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. augusztus 9. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.239.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 239

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. augusztus 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 239/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 239/01

Euroátváltási árfolyamok

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 239/02 | Értesítés az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 2 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 239/03 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 5 |
| 2012/C 239/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 9 |
| 2012/C 239/05 | Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján | 13 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 239/02

Értesítés az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2012/C 239/03

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

5

2012/C 239/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

9

2012/C 239/05

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

13

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 9.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. augusztus 8.

2012/C 239/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2336 |
| JPY | Japán yen | 96,68 |
| DKK | Dán korona | 7,4438 |
| GBP | Angol font | 0,78880 |
| SEK | Svéd korona | 8,2770 |
| CHF | Svájci frank | 1,2012 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,3040 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,173 |
| HUF | Magyar forint | 277,93 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6963 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0905 |
| RON | Román lej | 4,5499 |
| TRY | Török líra | 2,2094 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,1704 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,2309 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,5679 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5177 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5375 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 396,30 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,1532 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8473 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4970 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 685,79 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,8272 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 51,507 |
| RUB | Orosz rubel | 39,2460 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,883 |
| BRL | Brazil real | 2,5103 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3722 |
| INR | Indiai rúpia | 68,3600 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2336

JPY

Japán yen

96,68

DKK

Dán korona

7,4438

GBP

Angol font

0,78880

SEK

Svéd korona

8,2770

CHF

Svájci frank

1,2012

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,3040

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,173

HUF

Magyar forint

277,93

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6963

PLN

Lengyel zloty

4,0905

RON

Román lej

4,5499

TRY

Török líra

2,2094

AUD

Ausztrál dollár

1,1704

CAD

Kanadai dollár

1,2309

HKD

Hongkongi dollár

9,5679

NZD

Új-zélandi dollár

1,5177

SGD

Szingapúri dollár

1,5375

KRW

Dél-Koreai won

1 396,30

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,1532

CNY

Kínai renminbi

7,8473

HRK

Horvát kuna

7,4970

IDR

Indonéz rúpia

11 685,79

MYR

Maláj ringgit

3,8272

PHP

Fülöp-szigeteki peso

51,507

RUB

Orosz rubel

39,2460

THB

Thaiföldi baht

38,883

BRL

Brazil real

2,5103

MXN

Mexikói peso

16,3722

INR

Indiai rúpia

68,3600

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 9.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/2

---

Értesítés az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2012/C 239/02

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 19. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A felülvizsgálati kérelmet egy Indiában (a továbbiakban: érintett ország) működő exportáló gyártó, az Viraj Profiles Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

A felülvizsgálat a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

Az felülvizsgálat tárgyát képező termék az Indiából származó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél – kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt –, amely jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

3.   A meglévő intézkedés

A jelenleg hatályos intézkedés a 405/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges kiegyenlítő vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A 19. cikk alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon prima facie bizonyítékon alapul, hogy a meglévő intézkedés elrendeléséhez vezető körülmények a kérelmező tekintetében és a támogatás tekintetében megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező állítása szerint a körülmények a legutóbbi felülvizsgálati időszak óta megváltoztak, és e változások tartósak, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásának két fő nyersanyagára, a rozsdamentesacél-hulladékra és a ferronikkelre alkalmazandó, India kormánya által megváltoztatott értékvámokhoz kapcsolódnak.

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. Az, hogy a támogatás mértéke összességében csökkent, főként az exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU-rendszer) által nyújtott kedvezmények jelentős csökkenésének tudható be.

Következésképpen a támogatás ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű – a korábban megállapított támogatás értékén alapuló – intézkedések fenntartására.

5.   Az eljárás

Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 19. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy a kérelmező vonatkozásában szükséges-e a meglévő intézkedések folytatása, megszüntetése vagy módosítása, tekintettel a rozsdamentesacél-hulladékra és a ferronikkelre alkalmazandó, India kormánya által megváltoztatott értékvámok, valamint az exportorientált egységek rendszere által nyújtott kedvezmények csökkenése miatt a kérelmező támogatásának megváltozott szintjére.

5.1.   Az exportáló gyártóra irányuló vizsgálat

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a kérelmező mint exportáló gyártó, és az érintett exportáló ország hatóságai részére. Ezen információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.2.   Egyéb írásbeli beadványok

Ezen értesítés rendelkezéseire figyelemmel a Bizottság felkér minden érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és állításait támassza alá bizonyítékokkal. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.3.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti, hogy a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai meghallgassák. A meghallgatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani, és annak tartalmaznia kell a kérelem indokait. A felülvizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmeket az ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatásra vonatkozó kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött határidőn belül kell benyújtani.

5.4.   Az írásbeli beadványok benyújtására, valamint a kitöltött kérdőívek és levelek elküldésére vonatkozó utasítások

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi beadványt – beleértve az ebben az értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és az érdekelt felek által szolgáltatott olyan levelezést, amellyel kapcsolatban bizalmas adatkezelést kértek – „Limited” (Korlátozott hozzáférés) (3) jelöléssel kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek az alaprendelet 29. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű összefoglalókat is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyeket „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni. Ezeknek az összefoglalóknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege érthető legyen. Amennyiben a bizalmas információkat benyújtó érdekelt fél nem a kért formában és minőségben készíti el a nem bizalmas jellegű összefoglalót, a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja az ilyen bizalmas információkat.

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket elektronikus formában kell benyújtaniuk (a nem bizalmas beadványokat e-mailben, a bizalmasakat CD-R/DVD lemezen), és fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. A kitöltött kérdőívekhez csatolt minden meghatalmazást és aláírt tanúsítványt, valamint azok frissített verzióit azonban papíron kell benyújtani, azaz levélben vagy személyesen, az alábbiakban megadott címen. Az alaprendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően amennyiben egy érdekelt fél beadványait és kérelmeit nem tudja elektronikus formában benyújtani, azonnal fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal. Az érdekelt felek a Bizottsággal való levelezésről további információkat találhatnak a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalának vonatkozó részein: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22981767 |
| E-mail: trade-ssb-subsidy@ec.europa.eu |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22981767

E-mail: trade-ssb-subsidy@ec.europa.eu

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 28. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. Megvizsgálja az aktához való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az iratok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott, meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő meghallgatást biztosíthat egy-egy adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, a kérelem indokainak megadásával együtt kell benyújtani. A felülvizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmeket az ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során meghatározott egyedi határidőn belül kell benyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít a felek részvételével történő meghallgatás megtartására is, melynek során a felek ismertethetik különböző álláspontjaikat, és előadhatják – többek között – a támogatással kapcsolatos ellenérveiket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján található: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   A felülvizsgálat ütemterve

A felülvizsgálat az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság a felülvizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

(2)  HL L 108., 2011.4.28., 3. o.

(3)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 29. cikke és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-egyezmény 12. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 9.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/5

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 239/03

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„ORKNEY SCOTTISH ISLAND CHEDDAR”

EK-sz.: UK-PGI-0005-0908-03.11.2011

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Orkney Scottish Island Cheddar”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Egyesült Királyság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.3. osztály: | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály:

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Az „Orkney Scottish Island Cheddar” sajtot a megjelölt földrajzi területről származó, helyben beszerzett tejből állítják elő. A sajtot csekélyebb mértékben pikáns, savanykás ízhatás jellemzi, egészében véve meglehetősen aromás, dióra emlékeztető íze van. Zamata tiszta, cheddarra jellemző, tésztája tömör, de rugalmas, sima és lyukmentes. Az „Orkney Scottish Island Cheddar” sajtot általában 6–18 hónapig érlelik, így közepesen érett, érett és extra érett változatot állítanak elő.

A sajtot szokásosan háromféle változatban értékesítik:

| — | közepesen érett: 6–12 hónapig érlelik, tésztája sima, íze enyhén aromás, |
| --- | --- |

—

közepesen érett: 6–12 hónapig érlelik, tésztája sima, íze enyhén aromás,

| — | érett: 12–15 hónapig érlelik, tésztája tömör, sima, íze kissé pikáns, aromás, |
| --- | --- |

—

érett: 12–15 hónapig érlelik, tésztája tömör, sima, íze kissé pikáns, aromás,

| — | extra érett: 15–18 hónapig érlelik, tésztája tömör, enyhén törékeny, tejkristályos, íze erőteljesen aromás. |
| --- | --- |

—

extra érett: 15–18 hónapig érlelik, tésztája tömör, enyhén törékeny, tejkristályos, íze erőteljesen aromás.

A sajtot 20 kg-os tömbökben állítják elő, amelyeket az érlelést követően igény szerint különböző formára és méretre vágnak. A sajt fehér vagy más színekben készül, a szín világos, a sajt tésztájában egyenletesen oszlik el. A színes sajt abban tér el a fehértől, hogy a pasztörizálást követően növényi színezéket adnak hozzá.

A sajt kémiai jellemzői a következők:

| — | Nedvességtartalom: 33–36 % |
| --- | --- |

—

Nedvességtartalom: 33–36 %

| — | Zsírtartalom: 33–36 % |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom: 33–36 %

| — | Zsírtartalom a szárazanyagban: 50–52 % |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom a szárazanyagban: 50–52 %

| — | Sótartalom: 1,6–2,1 % |
| --- | --- |

—

Sótartalom: 1,6–2,1 %

| — | PH: 5,1–5,4 a gyártáskor |
| --- | --- |

—

PH: 5,1–5,4 a gyártáskor

A sajtra jellemző mikrobiológiai határértékek a következők:

| — | Listeria monocytogenes: nincs jelen 25 g-ban. |
| --- | --- |

—

Listeria monocytogenes: nincs jelen 25 g-ban.

| — | Staphylococcus által termelt enterotoxinok: nincsenek jelen 25 g-ban. |
| --- | --- |

—

Staphylococcus által termelt enterotoxinok: nincsenek jelen 25 g-ban.

| — | Salmonella: nincs jelen 25 g-ban. |
| --- | --- |

—

Salmonella: nincs jelen 25 g-ban.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

Friss pasztörizált tej, amelyet a földrajzi területen található mezőgazdasági üzemekben termelnek. A tej friss és tiszta, fölét megtartják, a fejést követően nem módosítják, adalékanyagot nem adnak hozzá.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

A tejelő szarvasmarhákat frissfű- és szilázsalapú termékekkel takarmányozzák. Az állományt hat hónapig legeltetik, az év hátralévő részében istállózzák. Az étrendet helyben termelt árpával, karórépával és a helyi sörfőzdéből beszerzett sörtörköllyel egészítik ki. A takarmány emellett géntechnológiával nem módosított szóját (fehérjepótlás), cukorrépát (energiapótlás) és ásványi anyagokat tartalmaz, amelyeket a földrajzi területen kívülről szereznek be kiegészítésképpen.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Az „Orkney Scottish Island Cheddar” előkészítésének és előállításának minden szakasza az adott területen zajlik; e szakaszok többek között a következők:

| — | A tej beszerzése |
| --- | --- |

—

A tej beszerzése

| — | A tej pasztörizálása és standardizálása |
| --- | --- |

—

A tej pasztörizálása és standardizálása

| — | Előkészítés és az összetevők bekeverése |
| --- | --- |

—

Előkészítés és az összetevők bekeverése

| — | Só hozzáadása az alvadékhoz |
| --- | --- |

—

Só hozzáadása az alvadékhoz

| — | Érlelés és osztályozás |
| --- | --- |

—

Érlelés és osztályozás

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Nem alkalmazható.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Nem alkalmazható.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

Orkney-szigetek, Észak-Skócia

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Az „Orkney Scottish Island Cheddar” sajt az Orkney-szigetekről származó, helyi tej felhasználásával, hagyományos recept és eljárás szerint készül. Az „Orkney Scottish Island Cheddar” előállításánál a sajtkészítők szaktudása az Orkney-szigeteken termelt tej felhasználásával ötvöződik.

A megjelölt földrajzi terület tipikusan alacsonyan fekvő dombos-völgyes mezőgazdasági terület, ahol a felső talajréteg termékenysége annak köszönhető, hogy már több mint ötezer éve művelés alatt áll. A térség a világörökségi státuszban részesített neolit emlékekről híres, emellett arról ismert, hogy nagy területeket minősítettek környezetvédelmi szempontból érzékeny területté, illetve különleges tudományos érdeklődésre számot tartó tájegységgé (Sites of Special Scientific Interests – SSSI). A Golf-áramlat közelsége mérsékelt éghajlatot eredményez, a talaj pedig jódban és kénben gazdag, ami az északi szélességi övezetre jellemző nyár közepi állandó nappali világosságnak köszönhetően gazdag, dús legelőket biztosít a főként holstein-fríz és ayrshire szarvasmarhacsordák számára. A körülmények ilyen együttesének eredményeként a sajtkészítéshez kiváló minőségű tej áll rendelkezésre, a sajtkészítést tehát fizikai földrajzi környezete behatárolja.

A sajtkészítő felügyeli az eljárást, eközben figyelemmel kíséri a savasodási folyamatot, és a megfelelő szinteken kiönti az alvadékot a kádból, leereszti a tejsavót, és az asztalon megmunkálja a száraz alvadékot. Az alvadék besózása nagy szaktudást igényel, mivel az alvadéknak megfelelő állagúnak és savasságúnak kell lennie.

A sót kézzel adják hozzá, ahhoz hasonló technikával, mint amikor szórva vetik a magot; ezt a technikát a régi gazdák nemzedékek óta alkalmazták Orkney földjein. Alapvető fontosságú, hogy ezt nagy hozzáértéssel végezzék, mivel megfelelő mennyiségű sót kell egyenletesen eloszlatni az alvadékon. Emellett a sajt előállítását figyelemmel kísérő sajtkészítő szaktudása lényeges annak biztosításához, hogy a teljes folyamat során megmaradjon a megfelelő állag és savasság. A sajtkészítők hosszú évek tapasztalatával tudják a megfelelő állagú és ízű sajtot előállítani. Ahhoz, hogy következetesen kiváló minőségű sajtot tudjanak előállítani, szaktudásra és tapasztalatra van szükség.

5.2.   A termék sajátosságai:

Az „Orkney Scottish Island Cheddar” a szárazon keverési technikában tér el más hagyományos cheddar sajtoktól. Az előállítási módszert 1984-ben fejlesztették ki és napjainkban is alkalmazzák azon vezetők ötleteinek összeolvasztásával, akiknek célja az volt, hogy hatékonyan és gyorsan lehessen cheddar sajtot előállítani, a termék ugyanakkor megkülönböztethető legyen a hagyományos cheddar sajtoktól. A módszer eredményeként tömör, sűrű tésztájú sajt készül, a standardizált tej felhasználása révén a sajt tésztája és állaga egész éven át egyenletes marad, a termék pedig megőrzi érett aromáját.

A szárazon keverés a cheddar készítésének hagyományos módját értelmezi át; erre akkor kerül sor, amikor a kád tartalmát az asztalra öntik, majd ezt követően nem hagyják, hogy az alvadék a tejsavó leeresztését követően összeálljon. Folyamatosan keverik a só hozzáadásáig, és amíg meg nem kezdődik az érlelés. A referenciaértékek szerint a sózást a beoltást követően megközelítőleg 3 óra 20 perccel kell elvégezni, amikor a savkoncentráció 0,28-as értéket ér el. Ez lyukmentes állagot kölcsönöz a sajtnak, és ha a sózást hozzáértően, kézzel végzik el, akkor a só kisebb darab alvadékra kerül, ezzel biztosítva a hagyományos cheddarra jellemző eloszlásnál egyenletesebb eloszlást. Ezt követően hagyják, hogy a sajt a tömbösítőtartályokban cheddarrá álljon össze; ezután a tömböket becsomagolják, és összekötözött faléceken érlelik.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A sajtkészítés több száz évre nyúlik vissza Orkneyban a kisbérleti rendszerrel együtt; a szerény jövedelmet a gazdák feleségei így próbálták házi készítésű sajtok eladásával kiegészíteni. Néhány sajtot zablisztes ládákban is tároltak, hogy a hosszú téli hónapokban ki tudják egészíteni az étrendet.

Az eredeti tejfeldolgozó üzem Kirkwallban kezdte meg működését 1946-ban, hogy a II. világháború alatt a szigeten állomásozó 60 000 fős katonai személyzet tejigényére válaszul bővüljön a kínálat. Egészen addig hagyományos kérgű, hengeres, szögletes és kerek keménysajtot készítettek, amíg a megnövekedett tejtermelés következtében 1958-ban üzembe nem állt az új tejfeldolgozó üzem, és át nem álltak korszerűbb előállítási módszerre és cheddarreceptre. Ezt a cheddarreceptet 1984-ben a szárazon keverés technikájával módosították, miután a hagyományos cheddarrecept eme újszerű változatát egy ideig tesztelték.

Az „Orkney Scottish Island Cheddar” számos fontos versenyen nyert díjat, ezek a Nantwich International Show (aranyérem, Mild White, 2009), a Royal Highland Show (aranyérem és a legjobb skót termék, 2009), a The Bath and West Show (1. díj, Mild White, 2007), a British Cheese Awards (aranyérem, Mild White, 2006) és a Great Yorkshire Cheese And Dairy Show (1. díj, Mild White, 2010).

A sajt szerepel a tekintélyes londoni Langham Hotel menüjén, és a híres séf, Nick Nairn 2009-ben a következőképpen beszélt róla: „Az Orkney Cheddar minőségét a sziget egyedi éghajlata és a szárazon keverés módszere adja. Más cheddarokkal ellentétben különösen jó főzéshez, mivel az előállítási módszerének köszönhetően kevesebb zsiradék távozik belőle olvadáskor. Az Orkney Cheddar felhasználásával krémesebb, ízletesebb ételeket készíthetünk.”

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(az 510/2006/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/orkney-scottish-island-cheddar-pgi-120320.pdf

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 9.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/9

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 239/04

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SALMERINO DEL TRENTINO”

EK-sz.: IT-PGI-0005-0964-17.02.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Salmerino del Trentino”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.7. osztály: | Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek |
| --- | --- |

1.7. osztály:

Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Salmerino del Trentino” oltalom alatt álló földrajzi jelölés a 4. pontban körülírt előállítási területen tenyésztett, a sarkvidéki szajbling (Salvelinus Alpinus L.) fajhoz tartozó lazacféléket jelöli. A termék forgalomba kerüléskor az alábbi tulajdonságokkal rendelkezik: színe szürkészöld vagy barna, elszórtan kerek fehér, sárga vagy rózsaszínes foltokkal a háton és az oldalakon, a hát- és farokúszó szürke, a többi uszony narancssárga, az elülső széleken fehér szegéllyel. A testindex (Condition Factor) a 400 g-nál kisebb tömegű halak esetében 1,10, a 400 g-nál nagyobb tömegű halak esetében 1,20. A teljes zsírtartalom 6 %-nál kevesebb. Húsa fehér vagy lazacrózsaszínű, tömör, puha, sovány és száraz, kellemesen lágy halízű, enyhe édesvíz-illatú, iszapos mellékíztől mentes. Csekély mértékű mellékíz megengedett, a termék geozmintartalma 0,9 μg/kg-nál alacsonyabb.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A halak takarmányozása a hagyományokhoz híven, az állandósult szokások betartásával történik. Éppen ezért csak olyan takarmányok alkalmazhatók, amelyek nem tartalmazó géntechnológiával módosított anyagokat, és rendelkeznek a hatályos jogszabályoknak megfelelő bizonylatokkal.

A „Salmerino del Trentino” OFJ húsára jellemző minőség fokozására az alábbi alapanyagok használata engedélyezett:

| 1. | gabonafélék, szemes termények, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; |
| --- | --- |

1.

gabonafélék, szemes termények, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is;

| 2. | olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat és olajokat is; |
| --- | --- |

2.

olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat és olajokat is;

| 3. | hüvelyes pillangós növények magvai, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; |
| --- | --- |

3.

hüvelyes pillangós növények magvai, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is;

| 4. | gumós növények lisztje, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; |
| --- | --- |

4.

gumós növények lisztje, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is;

| 5. | halakból és/vagy rákfélékből készült termékek és melléktermékek, beleértve az olajokat is; |
| --- | --- |

5.

halakból és/vagy rákfélékből készült termékek és melléktermékek, beleértve az olajokat is;

| 6. | moszatliszt és ebből nyert alapanyagok; |
| --- | --- |

6.

moszatliszt és ebből nyert alapanyagok;

| 7. | nem kérődző állatokból származó vérből készült termékek. |
| --- | --- |

7.

nem kérődző állatokból származó vérből készült termékek.

A takarmányadagot úgy kell összeállítani, hogy megfeleljen az állatok szükségleteinek az egyes tenyésztési ciklusokban. Az érvényben lévő jogszabályokban meghatározott, állatok takarmányozására használt adalékanyagok mindegyike megengedett. A hal húsára jellemző szín kialakulását elsősorban az asztaxantin nevű karotin és/vagy természetes eredetű karotinok alkalmazásával lehet elősegíteni.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A tenyésztés szakaszainak – beleértve a hallárva, a fiatal egyed, a kifejlett szajbling nevelését, és a vágást is – a 4. pontban körülírt földrajzi területen kell történniük.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, előkészítésre, stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A feldolgozott termék fóliával letakart polystirol tálcákon, és/vagy fóliával letakart polystirol ládákban, és/vagy vákuumtasakokban, és/vagy módosított nyomás alatt csomagolva kerülhet forgalomba. A terméktípustól függően, a szajbling forgalomba hozatala friss termékként egész, zsigerelt, filézett és/vagy szeletelt formában történik.

Az egészben és/vagy kizsigerelt formában forgalomba kerülő egyedek tömege legalább 170 g.

A filézett és/vagy szeletelt formában forgalmazott termék tömege legalább 80 g.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Minden egyes kiszerelésen/csomagoláson világos, eltávolíthatatlan és minden más felirattól jól megkülönböztethető betűkkel fel kell tüntetni az „Oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szöveget vagy az OFJ rövidítést.

Ezt a szöveget annak az országnak a nyelvére kell lefordítani, ahol a termék forgalomba kerül.

Minden egyéb, nem kifejezetten előírt minősítés használata tilos.

Minden egyes kiszerelés/csomagolás címkéjén, vagy magán a csomagolóanyagon, jól látható módon fel kell tüntetni az alábbi logót. A logó a szürke különböző árnyalataival is feltüntethető.

Image

Ezenkívül a címkén vagy minden egyes csomagoláson szerepelnie kell az OFJ termékek európai azonosító jelének. A termék címkéjén, vagy külön ezt a célt szolgáló jelölőcímkén fel kell tüntetni a termelő és/vagy a gyártási tétel azonosító számát.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Salmerino del Trentino” OFJ előállítási területe Trento Önálló Megye egész közigazgatási területét, valamint Brescia megye Bagolino települését foglalja magában. A körülírt terület tehát magában foglalja Trento fő folyami ágait, és az oldalágakat a mellékfolyókkal.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A terület több jegesedési és olvadási eróziós ciklus hordalékának egymásra rakódásából alakult ki. Morfológiai szempontból lényegében hegyvidék, a geológiai szubsztrátumba többé-kevésbé mélyen bevájt völgyekkel, amelyek egyben a földrajzi terület vízgyűjtő medencéi is. A „Salmerino del Trentino OFJ” előállítási területének éghajlata az alpesi területekre jellemző éghajlat, azaz gyakori a csapadék, a téli hónapokban nem ritka a hó, és nyáron is hűvös az időjárás. Az itt található, állandó hóval és jéggel borított területekről származik a szajbling tenyésztése során használt összes víz.

A trentói források vize kémiai összetételét tekintve az európai átlaghoz képest kevesebb nyomelemet (magnéziumot, nátriumot, káliumot) tartalmaz, ennélfogva az itteni vizek kiválóan alkalmasak a szajbling tenyésztéséhez.

A trentói pisztrángtenyésztő telepeket tápláló vizek kiváló biológiai minőségűek, I.B.E. indexük (Kiterjesztett Biotikus Mutatójuk) értéke 8 fölött van, ami I. vagy II. minőségi osztálynak felel meg.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Salmerino Del Trentino” fő sajátosságait a rendkívül alacsony testindex, a zsírtartalom és húsának íz-jellemzői adják. A „Salmerino Del Trentino” OFJ húsa tömör, puha, sovány és száraz, kellemesen lágy halízű, enyhe édesvíz-illatú, iszapos utóíztől mentes.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Salmerino Del Trentino” minősége közvetlenül a földrajzi terület geomorfológiai (felszínalaktani) és éghajlati jellemzőinek, főként pedig a tenyésztéshez használt víznek köszönhető: a vidék állandó hóval és jéggel borított területeiről nagy mennyiségben ideérkező víz oxigénháztartása kiváló, kémiai-fizikai-biológiai minősége jó, átlaghőmérséklete alacsony, november és március között általában 10 °C alatt marad.

A folyók és patakok vize hideg, kevés táplálékot tartalmaz, ami egyrészt hátrány a tenyészet mennyiségét tekintve, másrészt azonban kiemeli a halak húsának olyan tulajdonságait, mint a nagyobb konzisztencia, a jobb ízminőség és az alacsony zsírtartalom. Ezenkívül a trentói vizek jó tulajdonságainak köszönhetően a folyókban és patakokban nehezebben fejlődnek ki a nem kívánatos mikroalgák és metabolitjaik, mint a geozmin, aminek a kopoltyún át történő bejutása okozza a halak húsának iszapos mellékízét. A trentói pisztrángtenyészetek többségében, a bőven rendelkezésre álló vízkészlet és a terület emelkedése miatt, az egyes halnevelő kádakat szinteltolással alakították ki, ami lehetővé teszi a víz természetes reoxigenizációját, következésképp biztosítja a szajblingok növekedéséhez és fejlődéséhez szükséges optimális feltételeket.

Ezeknek a tulajdonságoknak és éghajlati jellemzőknek köszönhetően az itt tenyésztett szajblingok a sík vidéken, illetve az egyéb szomszédos területeken tenyésztett pisztrángféléktől eltérő tulajdonságokkal bírnak.

A „Salmerino Del Trentino” tenyésztésének igen nagy múltja van, gyökerei az idők során megszilárdult, régóta ápolt hagyományokig nyúlnak. A halnevelő kádakban történő tenyésztést a XIX. században kezdték meg, amikor 1879-ben, a haltartás gyakorlatának elterjesztése és a nyilvános vízkészlet pisztránglárvákkal történő újratelepítése céljával Torboleban mesterséges haltelep épült. 1891-ben Predazzóban, 1902-ben Giustinóban és 1926-ban Tionéban létrehozták az első magán haltelepeket, melyek száma a második világháborút követően ütemesen nőtt. A hagyomány elterjedésével, 1975-ben megalakult a Trentói pisztrángtenyésztők Társasága, amely a pisztrángtenyésztésnek az előállítási területen való fellendítésében oly mértékű szerepet vállalt, hogy a „Salmerino del Trentino” elnevezés használata mára mind a beszélt nyelvben, mind pedig a kereskedelemben elterjedt, ami különböző számlák, címkék és reklámanyagok tartalmából egyértelműen kiderül.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

Ez a közigazgatási szerv a „Salmerino del Trentino” OFJ elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2011. december 30-i, 303. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'Esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 9.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/13

---

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 239/05

Ezzel a közzététellel az 509/2006/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„MOULES DE BOUCHOT”

EK-sz.: FR-TSG-0007-0048-28.12.2006

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe:

| Név: | Groupement des mytiliculteurs sur bouchots (GMB) |
| --- | --- |
| Cím: | 122 rue de Javel |
| 75015 Paris |
| FRANCE |

Név:

Groupement des mytiliculteurs sur bouchots (GMB)

Cím:

122 rue de Javel

75015 Paris

FRANCE

Tel.

+33 112974844

Fax

—

E-mail:

gmb@cnc-france.com

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3.   Termékleírás:

3.1.   Bejegyzendő elnevezés:

„Moules de bouchot”

A „moules de bouchot” elnevezés bejegyzése iránti kérelem kizárólag annak francia nyelven történő bejegyzésére irányul.

Forgalomba hozatalkor a termék címkéjén feltüntethető az Európai Unió többi hivatalos nyelvére fordítandó kiegészítendő megjelölés, miszerint „a terméket franciaországi hagyományok szerint állították elő”.

3.2.   Az elnevezés:

|  | önmagában különleges |
| --- | --- |
| ☒ | a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |



önmagában különleges

☒

a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

Cölöpös kagylótenyésztés alatt a kagylók olyan formában történő termelése értendő, amelyhez függőleges, szabályosan elhelyezkedő és legalacsonyabb apály idején teljesen vagy részben szárazra kerülő cölöpöket vesznek igénybe.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- |
|  | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával



Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa:

| 1.7. osztály: | Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek |
| --- | --- |

1.7. osztály:

Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik:

E termékleírás csak a „moules de bouchot” elnevezésű termékekre vonatkozik, amelyek esetében a kagylók tenyésztése kizárólag az árapályövezetekben elhelyezett cölöpökön, természetes élőhelyükről begyűjtött lárvák felhasználásával történik. A halászati termékek, valamint az egyéb módon tenyésztett kagylók nem tartoznak ide.

A „moules de bouchot” hagyományos különleges termékkel szemben elvárás, hogy a kagylók frissek, egészek és még élők legyenek.

A „moules de bouchot” tenyésztéséhez rendszerint két kagylófajt, a Mytilus edulis-t és a Mytilus galloprovincialis-t (vagy e két faj hibridjeit) használják.

E két faj kiválasztására azért került sor, mert:

| — | megélnek az árapályövezetekre jellemző, e termékleírásban olvasható tenyésztési feltételek között, |
| --- | --- |

—

megélnek az árapályövezetekre jellemző, e termékleírásban olvasható tenyésztési feltételek között,

| — | a tenyésztési mód és a tenyésztési idő e fajok tekintetében garantálja a termék különlegességét és egységességét. |
| --- | --- |

—

a tenyésztési mód és a tenyésztési idő e fajok tekintetében garantálja a termék különlegességét és egységességét.

A „moules de bouchot” sajátos anatómiai és érzékszervi jellemzőit tehát egyrészt a tenyésztésre kiválasztott kagylófajokra, másrészt az egyedi tenyésztési módszerre lehet visszavezetni.

3.5.1.   Anatómiai jellemzők

A kagyló héját két szabályos formájú teknő alkotja, amelyek színe a sötétbarnától a palakékig változik, és amelyek egyenletes felszínét a kagyló életkorára következtetni engedő koncentrikus növekedési körök borítják. A kagyló vastagsága legalább 12 mm.

E kagylók jellegzetessége, hogy két sajátos szervvel rendelkeznek: a helyváltoztatás lehetőségét biztosító lábakkal, valamint az állat testének különböző felületekre történő rögzítését elősegítő kagylóselymet előállító miriggyel.

A kagylók tenyésztési módja, azaz az apály következtében rendszeres időközönként szárazra kerülő parti területeken történő cölöpös tenyésztés lehetővé teszi, hogy:

| — | erős záróizmok fejlődjenek ki, amelyeknek köszönhetően a kagyló az apály ideje alatt sem nyílik ki, |
| --- | --- |

—

erős záróizmok fejlődjenek ki, amelyeknek köszönhetően a kagyló az apály ideje alatt sem nyílik ki,

| — | a betakarítás idejére a levegőnek és a napsugaraknak való gyakori kitettség révén a kagyló héja ellenállóbb és keményebb legyen. |
| --- | --- |

—

a betakarítás idejére a levegőnek és a napsugaraknak való gyakori kitettség révén a kagyló héja ellenállóbb és keményebb legyen.

A cölöpökön tenyésztett kagylók a héjat kitöltő hús nagyságában is különböznek a többi kagylótól, és e tekintetben jelentős homogenitás jellemzi őket. A „moules de bouchot” esetében a húsarány Lawrence és Scott index szerinti értéke meghaladja a 100-at vagy azzal egyenlő.

A „moules de bouchot” elnevezésű termékek nem tartalmaznak továbbá idegen testeket és anyagokat (rákok, homokszemcsék), héjuk tiszta (sem alga, sem iszap vagy homok nem borítja), mivel amikor egy kötél vagy egy úgynevezett „boudin” (tömlő formájú, növendék kagylókkal töltött háló) segítségével a cölöpre helyezik őket, a kötél vagy a tömlős háló legalsó részének legalább 30 cm-rel a föld felett kell lennie.

3.5.2.   Érzékszervi jellemzők

A főtt hús krémszínűtől a narancssárgába hajló színe egyrészt az elfogyasztott tápláléktól függően (a fitoplankton magas karotin- és A-vitamin-tartalma), másrészt annak függvényében, hogy a kagyló melyik fejlődési (reprodukciós) szakaszban tart. A „moules de bouchot” húsa omlós, puha és nem lisztes, a termelés módja biztosítja ugyanis, hogy a puhatestű jobban ellenáll a kiszáradásnak (ez igaz a már csomagolt, szállított, raktáron tartott és forgalomba helyezett termékre is).

A sajátos tenyésztésnek köszönhetően nyoma sincs pl. iszap miatti kellemetlen íznek vagy szagnak, hiszen a kagyló a növekedése során nem kerül kapcsolatba a talajjal.

Az előállítási módot ismertető 3.6. fejezet részletesen bemutatja azokat a módszereket, amelyekkel a fenti kritériumok közül egyesek az értékesítésre alkalmas kagylók tételei tekintetében mérhetők.

3.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amely alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják:

A „moules de bouchot” tenyésztési folyamata a következő lépésekből áll:

3.6.1.   A cölöpök elhelyezése

A kagylókat az árapály járta parti sávban található tenyésztési területen kialakított parcellákon vagy azok egy részén tenyésztik. E parcellák a partszakasz hullámmozgás hatása alatt álló részein, az árapály legalacsonyabb és legmagasabb vízszintjei között találhatók, méretük pedig a part legmagasabb dagály idején megfigyelhető lejtéséhez igazodik.

A cölöpök egymást követő sorokban, lépcsőzetesen helyezkednek el a partszakasz legmagasabb részeiről kiindulva a tenger felé haladva. A magasabban fekvő területeken található cölöpök az emberi fogyasztásra alkalmas méretet elért kagylók tárolására szolgálnak.

Valamennyi parcella egymással párhuzamos, függőleges irányú cölöpöket tartalmaz, amelyek a partvonalra merőleges egyenes mentén rendeződnek, az alábbi eloszlás és sűrűség szerint:

| — | 100 m hosszúságú hármas vonalon 350 cölöp |
| --- | --- |

—

100 m hosszúságú hármas vonalon 350 cölöp

| — | 100 m hosszúságú dupla vonalon 250 cölöp |
| --- | --- |

—

100 m hosszúságú dupla vonalon 250 cölöp

| — | egyetlen 100 m hosszúságú vonalon 200 cölöp |
| --- | --- |

—

egyetlen 100 m hosszúságú vonalon 200 cölöp

3.6.2.   A lárvák gyűjtése és szállítása

A kagyló fejlődése során az alábbi szakaszokon megy keresztül:

—   lárva: amikor az állat apró mérete még lehetővé teszi a helyváltoztatást. A kollektorokon (kenderből és/vagy kókuszból készült rostkötél) gyűjtött lárvák vagy saját lábukon (kúszva), vagy a vízoszlop erejét kihasználva (lebegve) képesek leválni a szóban forgó kollektorról;

—   kagylólárva: a cölöpökre helyezést megelőző fejlődési szakasz, amikor az állatok már a kollektorhoz tapadnak,

—   növendék kagyló: amikor a túlzottan nagy mennyiségben előforduló kagylólárvát eltávolítják, és a későbbi cölöpre helyezés céljával egy tömlős hálóba teszik őket (ez a módszer az úgynevezett „boudinage”),

—   fiatal kagyló: a cölöpökön végérvényesen elhelyezett kagylólárva vagy növendék kagyló.

3.6.2.1.   A lárvák kollektorokon történő gyűjtése

A „moules de bouchot” tényleges tenyésztését megelőzően a kagylók lárváinak egy megfelelő, természetes és biológiailag lebontható anyagokból készített, úgynevezett kollektoron kell megtapadniuk.

A lárvák gyűjtése a tengerpart arra alkalmas, az érintett tagállam illetékes hatóságai által e célra kijelölt és elismert területein történik, amelyek szerepelnek a megfelelő tengeri nyilvántartási rendszerben, és a helyszín pontos beazonosítását lehetővé tévő azonosító jelöléssel vannak ellátva. Ezek többnyire lárvákban természetesen gazdag területek, ahol a tenger hullámai gondoskodnak azok folyamatos utánpótlásáról.

A lárvákat közvetlenül a cölöpökről is lehet gyűjteni.

3.6.2.2.   A lárvák kollektorokon történő szállítása

A kagyló tenyésztésére kialakított parcellák sokszor nagy távolságra fekszenek attól a területtől, ahonnan a lárvák származnak. Ebben az esetben a lárvával borított köteleket el kell szállítani a gyűjtés helyszínéről az egyes tenyésztési területekre.

Rögzülésüket követően a lárvák fejlődésnek indulhatnak, hogy kagylólárva legyen belőlük. Az átalakulási folyamat vagy a tenyésztési területen belül megfelelő részen elhelyezett köteleken, vagy közvetlenül a cölöpökön megy végbe.

3.6.3.   A kagylók cölöpökön történő tenyésztése és betakarítása

3.6.3.1.   Telepítés

Telepítés alatt tulajdonképpen a kagylólárvával borított kötelek cölöpök köré tekerése és rögzítése értendő.

A telepítés másik formája az, amikor a növendék kagylókat tartalmazó tömlős hálót csavarják a cölöp köré.

A növendék kagylók a helyszínen tenyésztett, az ugyanazon évben kagylólárvával beültetett cölöpön túl nagy mennyiségben előforduló, ezért onnan eltávolított kagylólárvákból fejlődnek ki.

Kivételes esetben, ha túl kevés lárva található a köteleken, és az illetékes hatóság az érintett tagállam jogszabályaival összhangban erre engedélyt ad, lehetőség van olyan természetes kagylópadokról begyűjtött növendék kagylókkal feltölteni a cső alakú hálót, amelyek a tenyésztési területekre vonatkozó egészségügyi ellenőrzések alatt állnak.

Keltető medencék és ívató tavak igénybevétele semmilyen körülmények között nem engedélyezett.

A kagylók tenyésztése a parti területek kifejezetten ezt a célt szolgáló parcelláin vagy a parcellák egyes részein elhelyezett cölöpökön történik. A „moules de bouchot” termelése során használt függőleges cölöpök magassága nem haladhatja meg a 6 métert, és annak érdekében, hogy a kagylólárva rögzítését követően ne lehessen a cölöpöket a helyükről elmozdítani, bizonyos mélységben a talajba kell süllyeszteni őket. A cölöp lárvával beültetett része nem haladhatja meg a 3,5 métert.

A telepítés során a cölöpön elhelyezett kötél vagy tömlős háló legalsó részének legalább 30 cm-re a talaj fölött kell lennie.

3.6.3.2.   Tenyésztés

A cölöpökre telepítés és a kagylók forgalomba hozatalát előkészítő munkafázis között legalább 6 és legfeljebb 24 hónapnak kell eltelnie.

A tenyésztés céljából a cölöpöket megfelelő számú egyeddel kell beborítani. Fejlődésük során a cölöphöz közel eső, belső kagylók lassabban növekednek, mint annak külső részein található társaik. Előfordul, hogy a fejlődő kagylókat egy másik cölöpre helyezik át: a kagylók külső rétegét ekkor eltávolítják, majd tömlős hálóba juttatva az új cölöp köré erősítik őket. E gyakorlat francia neve „boudinage”.

Az egyedeket fejlődésük során több alkalommal áthelyezhetik egy újabb cölöpre.

Az így megtöltött tömlős hálók általában az árapályövezet magasabb részein talajba vert cölöpökön találhatók.

3.6.3.3.   Betakarítás

A betakarítás a 3.6.3.2. pontban tárgyalt tenyésztési szakasz befejeztével veszi kezdetét. Ennek során a kagylófürtöket kézzel vagy géppel lefejtik a cölöpökről.

Tilos a cölöpről leesett kagylókat összegyűjteni.

3.6.4.   Tisztítás és tárolás

A betakarítást követően a kagylókat megtisztítják, tárolják, majd becsomagolják.

3.6.4.1.   Tisztítás

Erre a munkafázisra akkor kerül sor, ha a kagyló termelésében és értékesítésében érintett tagállam hatályos jogszabályai szerint az emberi fogyasztásra alkalmassá tétel érdekében indokolt a tisztítás.

A betakarítás után:

| — | a kagylókat egy zárt, rácsos tartály segítségével tározókba helyezik, amelyeket meghatározott ideig az árapály járta parti sáv „moules de bouchot” tenyésztésére használt parcelláin vagy azok egyes részein tartanak, |
| --- | --- |

—

a kagylókat egy zárt, rácsos tartály segítségével tározókba helyezik, amelyeket meghatározott ideig az árapály járta parti sáv „moules de bouchot” tenyésztésére használt parcelláin vagy azok egyes részein tartanak,

| — | a kagylókat egy zárt, rácsos tartály segítségével a tisztítóközpontokban, illetve a feladóközpontokban található, tengervízzel táplált, le nem süllyeszthető medencékbe helyezik. |
| --- | --- |

—

a kagylókat egy zárt, rácsos tartály segítségével a tisztítóközpontokban, illetve a feladóközpontokban található, tengervízzel táplált, le nem süllyeszthető medencékbe helyezik.

A kagylók tározókban és medencékben történő tartásának hossza nem haladhatja meg a 15 napot.

3.6.4.2.   Tárolás

A tárolás vagy magánál a termelőnél történik (amennyiben a termelő a kagylók értékesítésével is foglalkozik), vagy engedélyezett feladóközpontokban (vagy csomagolóközpontokban). A tárolás a kagylók esetleges tisztítását követő és a termék csomagolását megelőző munkafázis, amelynek során lesüllyeszthető vagy le nem süllyeszthető medencékben vagy tartályokban helyezik el őket.

A tárolás akkor kezdődik, amikor a kagylókat a tenyésztés helyén kiemelik a vízből, és a csomagolás pillanatáig tart; e szakasz maximum 15 napot vehet igénybe. A kagylókat nem lehet 8 napnál tovább le nem süllyeszthető tartályokban tárolni.

3.6.5.   Csomagolás (feladás)

A kagylókat a tisztító tározóban vagy medencében történő esetleges tárolást követően a feladóközpontban szétválasztják egymástól, megmossák és kiválogatják.

A nagyság szerinti osztályozáshoz használt eszköz rácsai közötti minimális távolság 12 mm-ben lett megállapítva.

A „moules de bouchot” hagyományos különleges termék esetében követelmény, hogy a becsomagolt kagylók vastagsága legalább 12 mm legyen, és a kagylók maximum 5 %-a lehet méreten aluli.

A minimális húsarány mérésére a Lawrence és Scott index használatos, az alábbi képlet szerint:

Húsarány = a hús szárazsúlya * 1 000/(teljes súly – a kagyló héjának a súlya)

A mérést egyszerűsített képlet segítségével is el lehet végezni:

Egyszerűsített arány = a hús súlya főzés után/teljes súly főzés előtt

Ahhoz, hogy a kagylókat hagyományos különleges termékként lehessen forgalomba hozni, a Lawrence és Scott indexen mért értéknek el kell érnie a 100-at.

Kivételes esetekben (amikor a természetes táplálkozási feltételek kedvezőtlenül alakulnak), kellően indokolt kérelem benyújtását követően az érintett tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik, hogy egy adott betakarítás tekintetében a csomagolásra szánt kagylók húsaránya a fent ismertetett érték alatt maradjon. A húsarány azonban semmi esetre sem lehet 10 %-kal a minimális 100-as érték alatt.

Előírás továbbá, hogy a kagylók:

| — | kívülről tiszták legyenek, |
| --- | --- |

—

kívülről tiszták legyenek,

| — | élők legyenek. |
| --- | --- |

—

élők legyenek.

A „moules de bouchot” elnevezésű termék legfeljebb 15 kg-os kiszerelésben kerülhet csomagolásra és értékesítésre, amelyhez vagy 2–15 kg-os zsákokat, vagy 0,5–7 kg-os dobozokat lehet használni.

3.6.6.   Közvetlen fogyasztásra történő értékesítés

A „moules de bouchot” megjelöléssel ellátott kagylókat tartalmazó minden egyes csomagolás címkézésének tartalmaznia kell az alábbiakat:

| — | A „moules de bouchot” hagyományos különleges termék elnevezése, a következő követelmények szerint:






  — | a címkén szereplő legnagyobb karakterrel feltüntetve, |
| --- | --- | --- |

—

A „moules de bouchot” hagyományos különleges termék elnevezése, a következő követelmények szerint:

—

a címkén szereplő legnagyobb karakterrel feltüntetve,

| — | azonos betűtípust használva, ahol a betűk vastagsága és magassága nem tér el egymástól, |
| --- | --- |

—

azonos betűtípust használva, ahol a betűk vastagsága és magassága nem tér el egymástól,

| — | egységes színben, |
| --- | --- |

—

egységes színben,

| — | az elnevezést alkotó szavakat egymás után írva. |
| --- | --- |

—

az elnevezést alkotó szavakat egymás után írva.

| — | A „hagyományos különleges termék” megjelölés és a HKT-logó (ez utóbbi közvetlenül a megjelölés elnevezése előtt vagy után, közbevetett megjegyzések nélkül). |
| --- | --- |

—

A „hagyományos különleges termék” megjelölés és a HKT-logó (ez utóbbi közvetlenül a megjelölés elnevezése előtt vagy után, közbevetett megjegyzések nélkül).

| — | Az összes többi megjelölés, úgy mint az előírások szerint kötelezően feltüntetendő információk, egyértelműen el kell, hogy különüljenek a hagyományos különleges termék elnevezésétől. |
| --- | --- |

—

Az összes többi megjelölés, úgy mint az előírások szerint kötelezően feltüntetendő információk, egyértelműen el kell, hogy különüljenek a hagyományos különleges termék elnevezésétől.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága:

A „moules de bouchot” sajátos tulajdonságait a tenyésztési feltételekre, módszerekre és a tenyésztési időre lehet visszavezetni, amelyek együttesen biztosítják a szóban forgó termék minőségét és egységességét. Ezen egyedi jellemzők a következők:

Kemény héj

Az árapályövezetben történő tenyésztésnek köszönhetően a kagylók rendszeresen szárazra kerülnek, a levegőnek és napsugárzásnak való gyakori kitettség pedig igen ellenállóvá teszi a kagyló héját. Ez a titka a „moules de bouchot” páratlanul kemény héjának.

Erős záróizom, valamint omlós és puha szerkezetű, nem lisztes hús

Az árapály járta parton elhelyezett cölöpökön tenyésztett kagylók erős záróizommal rendelkeznek, ez segít ugyanis a héjat az apály ideje alatt mindvégig zárva tartani. A kagyló húsa ennek megfelelően omlós, puha szerkezetű és nem lisztes, hiszen a héj a csomagolás, a szállítás, a tárolás és az értékesítés fázisaiban is jól összezárt marad.

A főtt húsa színe a krémszínűtől a narancssárgáig terjed

A kagylókat kellően szellősen, fitoplanktonban gazdag környezetben tenyésztik, és e feltételek garantálják a hús többé-kevésbé állandó, a krémszínűtől a narancssárgáig terjedő színét. A csomagolásban legfeljebb 10 %-ban fordulhat elő ettől eltérő színű kagyló.

Tiszta, továbbá az iszap kellemetlen szagától és idegen testektől mentes

A „moules de bouchot” héja tiszta, a kagyló maga nem tartalmaz idegen testeket és anyagokat (rákok, homokszemcsék), nincs sem iszapra emlékeztető szaga, sem íze, ugyanis amikor a kötél vagy a tömlős háló segítségével a cölöpökre helyezik őket, azok legalsó részének legalább 30 cm-rel a föld felett kell lennie. A cölöpön tenyésztett kagyló tehát nem érintkezik a talajjal.

Egységes húsarány, amelynek index szerinti értéke legalább 100

Mivel a cölöpsorok homogén módon, egymástól megfelelő távolságra helyezkednek el, és a kagylók egyenletesen borítják be a cölöpöket, az árapály járta parti sáv egységnyi vízmennyiségére közel azonos számú kagyló jut.

Az egyedek ennek köszönhetően fel tudják venni a tengervíz különböző rétegeiben előforduló tápanyagot, így a héjat kitöltő hús nagysága homogén képet mutat (a Lawrence és Scott index szerinti minimális értéke 100).

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege:

A „moules de bouchot” hagyományos jellegét a következő tulajdonságok adják:

| — | a kagylótenyésztés ezen formája még mindig fából készült, egymáshoz képest egy vonal mentén elhelyezkedő, függőleges cölöpökön valósul meg, |
| --- | --- |

—

a kagylótenyésztés ezen formája még mindig fából készült, egymáshoz képest egy vonal mentén elhelyezkedő, függőleges cölöpökön valósul meg,

| — | a kagylók növekedésük folyamán kizárólag a tengeri környezetben természetesen jelen lévő tápanyagokat vesznek magukhoz. |
| --- | --- |

—

a kagylók növekedésük folyamán kizárólag a tengeri környezetben természetesen jelen lévő tápanyagokat vesznek magukhoz.

A tenyésztés során a termelő mindvégig fontos szerepet tulajdonít az ellenőrzésnek, és a kagylók egyenletes növekedése érdekében a növendék kagylókat másik cölöpre áthelyezve gondoskodik arról, hogy mindig megfelelő mennyiségű kagyló borítsa be azokat.

3.8.1.   A cölöpös kagylótenyésztés története

A kagylók cölöpön történő tenyésztése egészen 1235-ig nyúlik vissza. A történet szerint az ír Patrick Walton 1235-ben hajótörést szenvedett az Aiguilloni-öbölben: „(...) egyetlen túlélőként Esnandes-ban telepedett le, és hogy életben maradjon, egy speciális háló (allouret) segítségével madarakat fogott. A hálót hatalmas, iszapba vert karókra rögzítve a víz szintje felett feszítette ki. Kis idő elteltével feltűnt neki, hogy kagylók telepedtek meg a karókon, ezek mérete és minősége ráadásul meghaladta a vadon élő kagylókét. Ekkor döntött úgy, hogy megpróbálja tenyészteni őket” (Marteil, 1979).

Ezért oszlopsorokat süllyesztett a talajba, amelyeken megjelentek és növekedésnek indultak a kagylók. A karókat „a bout (kerítés) és choat vagy chot (fából készült) összetételű kelta eredetű szó” nyomán „bouchot” névre keresztelte (Marteil, 1979).

A kagylótenyésztés a mai napig ezen az elven történik, az ehhez használt eszközök a technikai újításoknak köszönhetően természetesen valamelyest fejlődtek.

Évszázadokon keresztül a kagylótenyésztés iránt érdeklődő szerzők írásaiban az olvasható, hogy a tenyésztés gyakorlata az idő elteltével is csak kevéssé tér el az ír Walton által kifejlesztett módszertől. Coste (1855) például így fogalmazott: „(...) [Walton] módszere oly tökéletesen kielégítette az új iparág állandó igényeit, hogy az itt élők közel nyolc évszázad távlatában is az ő nyomdokaiban haladva űzik a kagylótenyésztést, amely hagyománnyá nőtte ki magát.”

1930-tól a karókat fatörzsből készített, a hagyományos karóknál sokkal ellenállóbb, szélesebb és időtállóbb cölöpök váltották fel.

A tenyésztőtelepek 1950 után eszközölt változtatásait a kagylótenyésztést szabályozó első törvények megszületése eredményezte. E területek állami tulajdonba kerültek, és ennek megfelelően az engedélyezés és a felügyelet központosított módon történt; a V-alakú cölöpök használatát arra hivatkozva betiltották, hogy ezek a parti sáv gyors feliszapolódásához vezetnek. A cölöpöket ezután a partvonalra merőleges, egymással párhuzamos vonalak mentén kellett elhelyezni. Felállításuk is előírásokhoz kötött, a szabályok azonban a környezeti adottságoktól, a talaj típusától, az adott területre jellemző áramlási viszonyoktól, a tenger tápanyagban való gazdagságától és néhány más tényezőtől függően régióról régióra változnak.

A minél nagyobb produktivitás jegyében a tenyésztési módszer fejlődött ugyan, de a telepek továbbra is a vonalak mentén elhelyezett cölöpöket használva működnek.

3.8.2.   A cölöpök lépcsős elhelyezése

Coste 1855-ös feljegyzései szerint a cölöpök 4 különböző szinten sorakozhatnak.

A cölöpök elhelyezése során jelenleg is ez a bevett gyakorlat. A parti sáv lejtését kihasználva a cölöpök egymást követő sorokban húzódnak a partszakasz legmagasabb részeiről kiindulva a tenger felé haladva. A magasabban fekvő területeken található cölöpök az emberi fogyasztásra alkalmas méretet elért kagylók tárolására szolgálnak.

3.8.3.   Természetes környezetben történő tenyésztés

A „moules de bouchot” elnevezés szigorúan természetes környezetben tenyésztett kagylókra alkalmazható. A megtermékenyítés a tengerben, természetes úton, emberi beavatkozás nélkül történik, és a kagylók tápanyagául is kizárólag a vízben természetesen előforduló, élő fitoplanktonok szolgálnak. A kagylók fejlődése során semmilyen vegyi kezelés nem engedélyezett a tengeri környezetben.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások:

| Vizsgálati tételek | Küszöbértékek | Értékelési módszer | Ellenőrzés minimális gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- |
| A cölöpök helye | A cölöpök 100 %-a az árapályövezetben | Szemrevételezés és/vagy iratellenőrzés | Minden évben a termelők 20 %-a |
| A cölöpök elhelyezkedésének sűrűsége | Legfeljebb:






  — | 350 cölöp/100 m (hármas vonal) |

Vizsgálati tételek

Küszöbértékek

Értékelési módszer

Ellenőrzés minimális gyakorisága

A cölöpök helye

A cölöpök 100 %-a az árapályövezetben

Szemrevételezés és/vagy iratellenőrzés

Minden évben a termelők 20 %-a

A cölöpök elhelyezkedésének sűrűsége

Legfeljebb:

—

350 cölöp/100 m (hármas vonal)

| — | 250 cölöp/100 m (dupla vonal) |
| --- | --- |

—

250 cölöp/100 m (dupla vonal)

| — | 200 cölöp/100 m (egyetlen vonal) |
| --- | --- |

—

200 cölöp/100 m (egyetlen vonal)

Iratellenőrzés

Minden évben a termelők 20 %-a

Talajjal vagy iszappal történő érintkezés hiánya

Cölöpök 100 %-a

Szemrevételezés és/vagy iratellenőrzés

Minden évben a termelők 20 %-a

A kagyló fejlődési ciklusa a cölöpön

A termelés 100 %-a

Szemrevételezés és/vagy iratellenőrzés

Minden évben a termelők 20 %-a

A fejlődési ciklus hossza

Legalább 6 és legfeljebb 24 hónap

Iratellenőrzés

Évente kétszer

A főtt hús színe

Krémszínűtől a narancssárgáig

A kagylók maximum 10 %-a lehet ettől eltérő színű

Mérés

Évente kétszer

Laboratóriumi vizsgálat

Lawrence és Scott index szerinti legalább 100-as érték és legalább 12 mm-es vastagságú kagyló

A kagylók maximum 5 %-a lehet 12 mm-nél vékonyabb

Mérés és/vagy iratellenőrzés

Évente kétszer

Kiegészítő önellenőrzés kéthavonta

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek:

4.1.   Név és cím:

| Név: | CERTIS |
| --- | --- |
| Cím: | Immeuble Le Millepertuis |
| Les Landes d'Apigné |
| 35650 Le Rheu |
| FRANCE |

Név:

CERTIS

Cím:

Immeuble Le Millepertuis

Les Landes d'Apigné

35650 Le Rheu

FRANCE

Tel.

+33 299608282

E-mail:

certis@certis.com.fr

|  állami | ☒ magán |
| --- | --- |

 állami

☒ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai:

A termékleírásnak való megfelelés Franciaországban történő ellenőrzéséért felelős, az EN 45011 sz. szabvány szerint akkreditált szerv. A megnevezett felügyeleti szerv feladata a termékleírásban foglaltak teljes körű ellenőrzése.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---