----

----

II Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

425. istungjärgul 15.-16. märtsil 2006

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”

(2006/C 110/01)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:“Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 21. veebruaril 2006. Raportöör oli hr Pesci.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15. märtsil 2006 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1.   Sissejuhatus

2.   Lissaboni agenda uus algus

3.   Kultuuriturism

4.   Euroopa institutsioonide praegused kohustused

5.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus

6.   Avalikkuse kultuuriteadlikkuse tõstmine

7.   Kultuuriturismi harud

7.2   Kunstipärand

7.3   Näitused, üritused ja muud sündmused

7.4   Toidu- ja veinitraditsioonid ning maaturism

7.5   Filmiturism

7.6   Kultuuri teemapargid

8.   Uue tehnoloogia kasutamine

9.   Kultuuripärandi haldamine ja töötajate koolitamine

10.   Kultuuriturismi integreerimine teiste turismiharudega

11.   Lõppjäreldused ja ettepanekud

11.2   Teave ja terviklikud reklaamikampaaniad

11.3   Parimate tavade edendamine võistluste ja ergutussüsteemide abil

11.4   Kultuuridevahelise dialoogi jõutamine

11.5   Euroopa Turismiagentuuri loomine

11.6   Kultuuriturismi poliitika kooskõlastamise soodustamine

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  ECTN (Euroopa Kultuuriturismi Võrgustik) andmetel saavad kultuuriturismist otsest kasu kolm Lissaboni strateegia valdkonda: 8. valdkond – rohkem töökohti, 9. valdkond – tööjõud, 10. valdkond – haridus. ECTN loodi 2003. aastal eesmärgiga edendada kultuuriturismi erinevaid harusid. Tegu on Euroopa Liidu kaasrahastatava projektiga.

(2)  UNESCO (ÜRO kultuuriorganisatsioon) pärandite jaotus 25-liikmelises Euroopa Liidus: Austrias 8, Belgias 10, Küprosel 3, Taanis 4, Eestis 2, Soomes 6, Prantsusmaal 30, Saksamaal 31, Kreekas 16, Iirimaal 2, Itaalias 42 (sh kaks asuvad Vatikanis), Lätis 2, Leedus 4, Luksemburgis 1, Maltal 3, Madalmaades 7, Poolas 12, Portugalis 13, Ühendkuningriigis 26, Tšehhi Vabariigis 12, Slovakkias 5, Sloveenias 1, Hispaanias 38, Rootsis 14, Ungaris 8.

(3)  Europa Nostra (Üleeuroopaline Kultuuripärandi Föderatsioon, mis on tegeleb Euroopa kultuuripärandi edendamise ja kaitsega ning ühendab 40 Euroopa riiki ja üle 200 kultuuripärandi kaitse ja edendamisega seotud ühingut) usub, et Euroopa kultuuripärand on Euroopa identiteedi ja kodakondsuse arendamise ja levitamise võtmeks.

(4)  Palmer/Rae Associates, International Cultural Advisors, “European Cities and Capitals of Culture” (“Euroopa linnad ja kultuuripealinnad”), Euroopa Komisjoni palvel läbiviidud uurimus; august 2004.

(5)  EMSK tähelepanu on pälvinud järgmised turismiga seotud teemad: “Turismipoliitika laienenud Euroopa Liidus”, “Turismi panus taandarenguga piirkondade sotsiaalsesse ja majanduslikku taastumisse” ja “Turismipoliitika ning avaliku ja erasektori koostöö” (raportöör hr Mendoza Castro); ja “Turism ja sport: Euroopa tulevased väljakutsed” (raportöör hr Pesci).

(6)  Märkimist väärib Belgias Antverpeni linnavalitsuse algatus, tänu millele on kõigil linnaelanikel muuseumidesse vaba sissepääs.

(7)  Itaalias on kõnealuses valdkonnas tehtud mitmeid huvitavaid algatusi: Fondo Ambiente Italiano (Itaalia Keskkonnafond) toetab vähetuntud või tavaliselt avalikkusele suletud mälestise avamist avalikkusele iga aasta varakevadel ning kohalikel koolilastel palutakse “päevagiidina” üles astuda ja vaatamisväärsusi külastajatele tutvustada.

(8)  Huvipakkuvaks näiteks on kindluslinnade võrgustik. Kenti krahvkond (Ühendkuningriik), Nord-Pas-de-Calais' departemang (Prantsusmaa) ja Lääne-Flandria provints (Belgia) on ühendanud 17 ajaloolist kohta võrgustikku, edendades niiviisi kõnealuse piirkonna ühist pärandit.

(9)  Sellekohase ettepanekuga esinesid Paestumis 18. novembril 2005 toimunud avalikul kuulamisel Campania piirkonna ja Kreeka mitmete piirkondade turisminõunikud.

(10)  Väga huvitavaid näiteid on palju:

(11)  Iseloomulike toitude edendamise algatus on muuhulgas rahvusvaheline liikumine Slow Food, mille loojaks on Carlo Petrini ja kuhu hetkel kuulub 83 000 inimest. Liikumisel on kontorid Itaalias, Saksamaal, Šveitsis, USAs, Prantsusmaal, Jaapanis ja Ühendkuningriigis ning kohalikud rühmad 122 erinevas riigis. Aeglase toitumise liikumine on vastukaaluks maitse standardimise püüetele, kaitseb tarbija teavitamise vajadust ning toidu- ja kokandustraditsioonidega seotud kultuurilise identiteedi toetamist. Ühtedeks omapärastemaks kohaliku toidu edendamise marsruutideks Euroopas on linnaseviski rada Šotimaal (Malt Whisky Trail), mis on maailma ainus linnaseviskile pühendatud marsruut, samuti Trappist õlu marsruut Belgias ja Madalmaades ning austriringreisid Bretagne'is.

(12)  Huvitavaks näiteks on “The Malta experience”, kus tunniajase filmi käigus tutvustatakse saare ajalugu selle algusaegadest peale ning rahvaid, kes seal on seal elanud, muutes niiviisi ka kõige väiksemale külastajale ajaloolise keskkonna arusaadavaks.

(13)  Näiteks võiks Pompei juurde rajada virtuaalse antiik-Pompei pargi, mis annaks pildi vanade roomlaste igapäevaelust ja võibolla taasesitaks Vesuuvi purske, mis selle linna hävitas. Sarnase pargi võiks ehitada ka Waterloosse (Belgias), et anda turistidele parem arusaam ühest maailma ajaloo kuulsaimast lahingust.

(14)  Luksemburgi eesistumise ajal aprillis 2005 aset leidnud seminaril “Kultuuriturism: Euroopa integratsiooni väljakutse” esitati mitmeid huvitavaid näiteid uute tehnoloogiate kohta, sealhulgas pihuarvutite kasutamine selleks, et anda turistidele pidevat teavet piirkonna kohta, kus ta parasjagu viibib (selline võimalus on Via Francigena palverännaku marsruudil).

(15)  2005. aastani toimis programm valitsustevaheliste kokkulepete alusel.

(16)  Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa säästva turismi uutest võimalustest ja väljakutsetest.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal 2004. aasta konkurentsipoliitika aruanne

SEC(2005) 805 lõplik

(2006/C 110/02)

17. juunil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega küsimuses:“2004. aasta konkurentsipoliitika aruanne”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 21. veebruaril 2006. Raportöör oli hr MALOSSE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15. ja 16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Sissejuhatus

2.   Tähelepanekud Euroopa Liidu konkurentsipoliitika kohta:

3.   Märkusi konkurentsipoliitika rakendamise kohta Euroopa Liidus aastal 2004

3.3   Kartellide vastase seadusandluse rakendamine

3.3.2   Trahvide määramata jätmine või vähendamine

3.3.3   Euroopa konkurentsivõrgustik (ECN)

3.4   Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine (artikkel 82)

3.5   Ühinemise kontroll

3.6   Konkurentsi peadirektoraadi ümberkorraldamine

3.7   Riigiabi kontroll

2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu tuletas meelde, et eesmärgiks on jätkata tööd riigiabi üldise taseme alandamiseks, võttes samas siiski arvesse võimalikke turutõrkeid.

4.   Ettepanekud konkurentsipoliitika tõhustamiseks

EMSK teeb tehtud analüüsi põhjal järgnevad soovitused:

4.1   Tehnilised tasandil

4.2   Poliitiline ja majanduslik tasand

4.2.1   Raskemate moonutuste analüüsi tõhustamine

4.2.2   Turgude eraldamise vastane võitlus ning majanduslike ja sotsiaalsete uuringute arendamine

4.2.3   Optimaalse teavitamise ja konsulteerimise tagamine

4.2.4   Konkurentsipoliitika ja liidu teiste poliitikate vahelise üldise järjepidevuse tagamine

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Belgia, Küpros, Tsehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Leedu, Läti, Luksembourg, Madalmaad, Poola, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(2)  Konkurentsi peadirektoraadi asutamislepingu artikli 82 rakendamise alast väljaspoolsete kuritarvituste alane aruteludokument Avalik konsulteerimine, 12/2005.

(3)ELT C 65, 17.3.2006. Raportöör oli hr Pezzini.

(4)  Euroopa Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM (2004) 83, 9. veebruar 2004 (SEC (2005) 1064).

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta”

KOM(2005) 377 lõplik — 2005/0157 (COD)

(2006/C 110/03)

16. septembril 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 21. veebruaril 2006. Raportöör oli härra PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

2.   Motivatsioon

3.   Konkreetsed märkused

3.6   Rahastamiskord

3.7   Keskkonnaaspektid

3.8   Juhtimine, elluviimine ja järelevalve

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  CEN = Euroopa Standardikomitee; CENELEC = Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee; ETSI = Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut.

(2)  ANEC esindab tarbijaid; ETUI-REMS (varem TUTB) esindab töötajaid; NORMAPME esindab väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid; ECOS on keskkonnaorganisatsioonide konsortsium.

(3)EÜT C 48, 21.2.2002 ja ELT C 74, 23.3.2005.

(4)  KOM(2002) 278 lõplik.

(5)  KOM(2002) 714 lõplik.

(6)  KOM(2003) 238 lõplik.

(7)New Deliverables – tehniline klassifikatsioon, mille suhtes rakendatakse tavapärasest lihtsamaid ja kiiremaid, üksmeelele tuginevaid menetlusviise. Nende abil on võimalik kiiresti vähendada turul ebakindlust põhjustavaid tegureid ilma ametlikke pikki ja keerulisi standardeid järgimata. Nad on ajaliselt piiritletud ja neid rakendatakse infoühiskonnas. Nad töötatakse välja CEN-Workshop-Agreement dokumentide raames

(8)  Nõukogu järeldused 21.12.2004.

(9)  Nõukogu soovitus B 2, 21.12.2004.

(10)  SEC(2005) 333, 19.8.2005 (eelhinnang).

(11)  Ronald Berger & Partner GmbH, detsember 2000.

(12)  Vt allmärkus 7.

(13)  KOM(2005) 377, artikkel 5, lõige 2.

(14)  KOM(2003) 302 lõplik.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Roheline raamat Euroopa Liidu investeerimisfondide raamistiku tõhustamiseks”

KOM(2005) 314 lõplik

(2006/C 110/04)

12. juulil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: Roheline raamat Euroopa Liidu investeerimisfondi raamistiku tõhustamiseks

Asjaomase töö eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 21. veebruaril 2006. Raportöör oli hr GRASSO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul ( 15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   SISSEJUHATUS

2.   Avatud investeerimisfondide (UCITS — Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities) turg ELis ja selle ühtlustamise vajadus

3.   Märkused punkti “Üldhinnang” kohta

4.   Vastused rohelises raamatus esitatud küsimustele

4.1   1. küsimus: Kas eespool nimetatud algatused annavad piisava õiguskindluse direktiivi rakendamise suhtes?

4.2   2. küsimus: Kas direktiivi igapäevase rakendamisega seondub küsimusi, millele lahenduse leidmine on esmatähtis?

4.3   3. küsimus: Kas fondivalitseja tegevusluba tooks volituse alusel tegutsemisega võrreldes märkimisväärset majanduslikku lisakasu ? Palun nimetage oma teabeallikad ja eeldatava kasu tõenäoline ulatus.

4.4   4. küsimus: Kas fondi järelevalvega seotud vastutuse ja fondi valitsemise jagunemine erinevate liikmesriikide vahel suurendaks operatsiooniriske või tooks kaasa uusi järelevalveprobleeme? Palun kirjeldage põhjusi, miks probleemid võivad tekkida, ja meetmeid, mida riskide tulemuslikuks haldamiseks võtta.

4.5   5. küsimus: Kas suurem läbipaistvus, võrdlusvõimaluste olemasolu ja investorite vajadustega arvestamine fondiosakute levitamisel parandaks oluliselt Euroopa investeerimisfondide turu toimimist ja investorite huvide kaitset? Kas see peaks olema prioriteet?

4.6   6. küsimus: Kas investoritele investeerimistooteid müüvate ettevõtete tegevuseeskirjade selgemaks muutmine aitaks olulisel määral kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele? Kas tuleks kaaluda muude meetmete võtmist (suuremat avalikustamist)?

4.7   7. küsimus: Kas on fondidega seotud konkreetseid küsimusi, mida finantsinstrumentide turge käsitleva direktiiviga sätestatud tegevuseeskirjade rakendamiseks tehtav töö ei hõlma?

4.8   8. küsimus: Kas fondide piiriülene ühinemine toob kaubanduslikku või majanduslikku kasu (puhaskasumit)? Kas enamik eeliseid oleks võimalik saavutada fondide tegevust riiklikul tasandil ratsionaliseerides?

4.9   9. küsimus: Kas soovitud eelised oleks võimalik saavutada fondide varade ühendamise teel?

4.10   10. küsimus: Kas konkurents fondide valitsemise ja/või fondiosakute turustamise tasandil on piisav tagamaks, et fondid toimivad investorite seisukohast tõhusamalt?

4.11   11. küsimus: Millised eelised ja puudused (järelevalve- või kommertsriskid) tulenevad võimalusest valida teises liikmesriigis asuv depoopank? Mil määral vähendavad valitsemine või muud korraldused vajadust seadusandliku tegevuse järele kõnealuses valdkonnas?

4.12   12. küsimus: Kas praegu toimuv kõnealuse valdkonna algatatud ühtlustamine annab soovitud tulemusi mõistliku ajavahemiku jooksul? Kas oleks vaja kaasata valitsussektor?

4.13   13. küsimus: Kas range kinnipidamine ametlikest investeerimispiirangutest tagab jätkusuutliku lähenemisviisi investorite huvide kõrgetasemelise kaitse kindlustamisel?

4.14   14. küsimus: Kas fondivalitseja ja depoopanga tasandil võetavad kaitsemeetmed on piisavalt tõhusad, et võidelda võimalike riskidega avatud investeerimisfondide valitsemisel ja haldamisel? Millised muud meetmed võiksid olla vajalikud investorite huvide kõrgetasemelise kaitse säilitamiseks?

4.15   15. küsimus: Kas on investorite valikuid moonutavaid tegureid, mis vajaksid ELi ja/või riikliku poliitika kujundajate erilist tähelepanu?

4.16   16. küsimus: Mil määral suurendavad õiguslikust killustumisest tulenevad probleemid turulepääsu raskusi, mis võivad vajalikuks muuta ELi ühise lähenemisviisi väljatöötamise a) erakapitali investeerimisfondide, b) riskifondide ja riskifondide fondide jaoks?

4.17   17. küsimus: Kas erakapitali investeerimisfondide või riskifondide tegevusega on seotud ohud (investorite huvide kaitse või turu tasakaaluga seotud ohud), mis vajaksid erilist tähelepanu?

4.18   18. küsimus: Mil määral aitaks ühine otsemüügi kord ületada kogenud investoritele tehtavate piiriüleste alternatiivsete investeerimispakkumiste ees seisvaid takistusi? Kas seda turustamis- ja müügiprotsessi selgitamist saab rakendada eraldi nt fondivalitsejate tasandil võetavatest kõrvalmeetmetest?

4.19   19. küsimus: Kas kehtivad tootepõhised normatiivsed avatud investeerimisfonde käsitlevad õigusaktid loovad püsiva ja toimiva aluse Euroopa investeerimisfondide tõhusa järelevalvega ning integreeritud turu jaoks? Millistel tingimustel või millises etapis tuleks üle minna kindlatest põhimõtetest lähtuvatele ja riskipõhistele eeskirjadele?

5.   Tuleviku väljakutsed

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Bogle J.C. (2005), “The Mutual Fund Industry 60 Years Later: For Better or Worse?”, Financial Analysts Journal, jaanuar/veebruar.

(2)  KOM(2005) 314 lõplik, lk 5, punkt 4.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “e-juurdepääsetavus””

KOM(2005) 425 (lõplik)

(2006/C 110/05)

13. septembril 2005 otsustas komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon, millele tehti ülesandeks komitee töö ettevalmistamine kõnealusel teemal, võttis oma arvamuse vastu 23. veebruaril 2005. Raportöör oli hr CABRA DE LUNA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Põhjendused

2.   E-juurdepääsetavust käsitleva teatise taust

3.   Puuetega inimesed ja infoühiskond

4.   E-juurdepääsetavus ja e-kaasatus majanduslikust ja äriaspektist

5.   Üldised märkused

6.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üldised märkused teatises sisalduvate peamiste ettepanekute kohta

6.1   Ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime

6.2   Riigihanked

6.3   Sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile

6.4   Õigusaktide kasutamine

7.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konkreetsed ettepanekud

Eespool kirjeldatud eesmärke ja küsimusi arvestades on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusel, et järgmised konkreetsed ettepanekud aitaksid kaasa üldiste eesmärkide saavutamisele.

7.1   Ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime

7.2   Sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile

7.3   Riigihanked

7.4   Süvalaiendamine

7.5   Veebi kättesaadavus

7.6   Õigusaktid

7.7   Euroopa infoühiskonna uus strateegiline raamistik

7.8   Kasutajate kaasamine

7.9   Haridus ja koolitus ning universaaldisaini õppekava

7.10   Komiteesisene tegevus

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2005) 229 lõplik.

(2)  Allikas: Euroopa Pimedate Liit.

(3)  “Digital Television For All – A report on usability and accessible design.”, koostanud Generics Groups Ühendkuningriigi digitaaltelevisiooni projekti jaoks.

(4)  Euroopa Komisjoni raport “Aktiivsed tööturuprogrammid puuetega inimestele” (2002).

(5)  OECD-ECMT uurimus “Transpordivõimaluste parandamine liikumispuuetega inimestele” 1999; andmed pärinevad ajast, mil EL ei olnud veel kasvanud 15-liikmeliseks.

(6)  Uurimust aadressil www.seniorwatch.de.

(7)  Telecommunications Conformity Assessment and Market Surveillance Committee.

(8)  Direktiiv 2002/22/EÜ.

(9)  EMSK märgib, et ettemakstavate kõnekaartide kasutusele võtmine mobiiltelefonides (“pay as you go”) on andnud olulise panuse madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu suurendamiseks telefoniteenustele ja see on väidetavalt osutunud tõhusamaks kui riiklike telefonifirmade panus.

(10)  Mõiste “loomevahendid” all mõeldakse mitmesugust veebisisu loomiseks kasutatavat tarkvara.

(11)  KOM(2005) 229 lõplik.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvootide määramise võrdlusaasta osas 1. mail 2004 ühinenud liikmesriikide suhtes”

KOM(2004) 550 lõplik — 13632/05 Add. 1 + Korr. 1

(2006/C 110/06)

16. novembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 27. veebruaril 2006. Raportöör oli pr CASSINA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15. ja 16. märtsil (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 139, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 6.

1.   Kokkuvõte ja järeldused

2.   Komisjoni ettepaneku sisu ja hinnang

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

esimees

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Kultuuri ühiskondlik mõõde”

(2006/C 110/07)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 16. septembril 2004. aastal vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 välja töötada täiendava arvamuse teemal:“Kultuuri ühiskondlik mõõde”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 22. veebruaril 2006. Raportöör oli hr LE SCORNET.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 425. täiskogu istungjärgul 15. ja 16. märtsil 2006 ( 15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 137, vastu hääletas 3,erapooletuks jäi3.

1.   Kokkuvõte

2.   Sissejuhatus

31. märtsil 2004 võeti vastu Euroopa Parlamendi konsulteerimistaotluse alusel koostatud arvamus teemal “kultuuri ühiskondlik mõõde”.

3.   Kuidas veelgi paremini selgitada mõistet “kultuuri ühiskondlik mõõde” ja leida sobiv viis selle kaasamiseks igasse ühenduse poliitikasse

3.3   Esimene võtmesõna — “teadmuspõhine ühiskond”.

3.4   Teine võtmesõna on “majanduse üleilmastumine”

3.5   Kolmas võtmesõna on “kodanikuühiskond”.

4.   Teatud kultuuri ühiskondliku mõõtmega seonduvate ettepanekute lähem käsitlus

Brüssel, 15. märts 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  26. novembril 2004 Berliinis toimunud konverentsil “Euroopa ja kultuur” peetud kõne.

(2)  See ei tähenda ainult mandriga piirnevate riikide (Hiina, India, Venemaa või Brasiilia) kiiret esilekerkimist (mida võis ette ennustada aga mille kiirus ületas kujutlusvõime piiri), vaatamata sellele, et nende esilekerkmine ei vastanud meie ootustele (see ajas tasakaalust välja väljakujunenud rahvusvaheliste töödejaotuse, kus “arenenud” Euroopa tehased asetsevad väljaspool Euroopat), vaid samuti keskkonnaohtude ja mõttemaailma kokkupõrkekohtade märgatavat kasvu.

(3)  EMSK kiitis tööprogrammi heaks 15. ja 16. detsembril toimunud täiskogu istungjärgul.

(4)  Dublinis asuva Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi poolt teostatud uurimuses tõdetakse, et 80 protsenti Euroopa rahvastikust (uurimuse ajal 15 protsenti maakera rahvastikust) elab heaoluühiskonnas, mis omakorda kinnitab pilti eriti üksmeelsest ja kõrgetasemelisest Euroopa elukvaliteedist.

(5)  Inimeste ja kaupade vaba liikumise alane uurimus (Olivier Audiard), aprill 2002, Pariisi X Ülikool.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ühisalgatus Jeremie (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele)

(2006/C 110/08)

20. detsembril 2005 palus Euroopa Komisjoni liige pr Margot Wallström Euroopa Komisjoni nimel Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmise ühisalgatuse kohta: JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 24. veebruaril 2006. Raportöör oli härra PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.-16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

2.   Põhjendus

2.2   Piirkondlik mõõde

2.3   Laenu- ja finantskorralduse sotsiaalne mõõde

2.4   Laenukonsortsiumide tegevus, finantskorraldus ja JEREMIE

2.5   Kattekordajate ülesanne krediidihalduses ja JEREMIE algatuse ülesanne

2.6   JEREMIE algatus ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP)

2.7   JEREMIE algatus ning hanke- ja akrediteerimismenetlused

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  REGIO-EIP (regionaalpoliitika peadirektoraadi ja Euroopa Investeerimispanga) algatus toetamaks paremaid rahastamisvõimalusi mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete piirkondlikuks arenguks (dokument nr 2, 21. november 2005), mida esitleti 24. novembril 2005 Brüsselis toimunud laienenud Euroopa Liidu majanduskasvu ja ühtekuuluvuse rahastamise konverentsil.

(2)  1982: Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja käsitööndusettevõtete Euroopa aasta.

(3)  1982. aastal esile kerkinud probleemide tõttu rajas komisjon komisjoni volinik Cressoni juhitud rakkerühma, arvestamaks Euroopa poliitikas rohkem väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustega. 1980. aastate teisel poolel sai rakkerühmast XXIII peadirektoraat.

(4)  Nüüd ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (DG Enterprise).

(5)  1990. aastal Avignonis, 1994. aastal Berliinis ning 1997. aastal Milanos.

(6)  Vt ka allmärkus 28.

(7)  20.–21. novembri 1997 Luxembourgi erakorraline Euroopa Ülemkogu, mis käsitles ainult üht teemat – tööhõivet –, tegi kolm praktilist algatust aitamaks ettevõtetel olla turgudel konkurentsivõimelised, ja kutsus komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis edendaksid ärisektorit ja soodustaksid tööhõivet kõnealuses valdkonnas. Kõnealused kolm algatust olid: Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm, Euroopa ühisettevõte (JEV) ja VKEde tagatissüsteem.

(8)  Vt KOM(2005) 121 lõplik.

(9)  Ühenduse ettevõtluse ja konkurentsivõime programmi käsitlev konsultatiivdokument 2006/2010, ettevõtluse peadirektoraat, 2004, punkt 46, http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_htm#open

(10)  Ühenduse ettevõtluse ja konkurentsivõime programmi käsitlev konsultatiivdokument 2006/2010, ettevõtluse peadirektoraat, 2004, punkt 118,

(11)  http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_htm#open.

(12)  Vt ka allmärkus 29.

(13)  Korraldus, mis võimaldab osapoole oma riskikapitali müümist teistele osapooltele, suurendades nii algse osapoole võimet anda VKEdele laenu. Vt ka allmärkus 56.

(14)  Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning käsitööndusettevõtted, EÜT C 332, 16.12.1992.

(15)  Käsitööndusettevõtted ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, EÜT C 156, 26.5.1997.

(16)ELT C 221, 7.8.2001.

(17)  Mikro- ja väikeste ettevõtete roll Euroopa majanduselus ja tootmises, ELT C 220, 16.9.2003.

(18)ELT C 48, 21.2.2002.

(19)  25-liikmelise Euroopa Liidu VKEde vaatluskeskus, 2003/7.

(20)  Näide: kahepoolsete organisatsioonide eksperimendid Itaalias ja teistes Euroopa riikides.

(21)  Vt EMSK arvamus “Partnerlus struktuurifondide elluviimiseks”, ELT C 10, 14.1.2004, lk 21.

(22)  23 miljonit 25-liikmelises Euroopa Liidus, VKEde vaatluskeskus, 2005.

(23)  1,8 miljonit 25-liikmelises Euroopa Liidus, VKEde vaatluskeskus, 2005.

(24)  Itaalias nimetatakse VKE indeksit STARiks.

(25)  Ristmüügi vältimine.

(26)  25-liikmelises Euroopa Liidus on 254 NUTS II piirkonda. Nende (umbes 100 vastastikuse lähenemise piirkonna) sissetulek on väiksem kui 75 % ühenduse keskmisest.

(27)  Vähimarenenud piirkondade intressimäärad on keskmiselt 3 % kõrgemad kui rohkem arenenud piirkondade intressimäärad (allikas: Artigiancassa, Italia).

(28)  Tavaliselt 30 või 50 miljoni euro suurune uuendatav summa.

(29)  Tavaliselt üks protsendipunkt kõrgem kuue kuu Euriborist.

(30)  Euroopa Investeerimisfond (EIF) loodi 1994. aastal kahel eesmärgil: 1) Euroopa võrgustike toetamine; 2) laenusaamise hõlbustamine VKEdele. EIF osanikud on Euroopa Investeerimispank, Euroopa Komisjon ja paljud Euroopa pangad. Eelkõige viimastel aastatel on Euroopa Investeerimisfondi iseloomustanud mikro- ja väikeettevõtete toetamine (vt muuhulgas VKE tagatiste programm, mis sai koos Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti ja Euroopa Ühisettevõtte käivitusprogrammiga alguse 1997. aastal Luxembourgis toimunud Euroopa Ülemkogul).

(31)  EIF juhib praegu kolme projekti: 1) esialgne abi ettevõtte käivitamisetapis; 2) Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm, panused ettevõtte fondidesse, vaheinvesteering; 3) VKEde tagatised (laenutagatised, mikrokrediit, omavahendid, laenu rahastamine).

(32)Sviluppo Italia, ametiasutus, mis tegeleb Itaalia valitsuse nimel töökohtade loomisega Lõuna-Itaalias, on välja arvutanud, et ühe töökoha loomisega seotud keskmised kulud on 40 000 eurot.

(33)  Mikro- ja väikeettevõtete keskmine maksuvõimetuse määr ei ületa 3 % antud laenudest.

(34)  Tavaliselt 0,5 %.

(35)  Keskmiselt 15 business points võrra madalamalt kui on 6 kuu Euribor, kohustudes seejuures andma laenu ettevõtetele keskmise määraga mitte üle 100 business points (üks punkt) üle 6 kuu Euribori.

(36)Osservatorio imprese (ettevõtluse vaatluskeskus) läbiviidud uurimus näitab, et ettevõtete pankrotistumise määr jääb umbes 20 %-le aastas ning enamasti on ebaõnnestumine seotud laenuprobleemidega (juhtimine, laienemine, innovatsioonivajadus).

(37)  Umbes 2 %.

(38)  Kattekordaja võimaldab laenuandmist suurendada proportsionaalselt prognoositavate maksujõuetuste arvu suhtega laenudele lisatud tagatiste protsenti konkreetsel territooriumil. Kui mingil territooriumil annab laenamisega seotud maksujõuetuste ajalooline analüüs tulemuseks väiksema määra kui 5 %, on võimalik 1 miljoni euro suuruse rahalise vahendi olemasolul anda laenu mitmetele inimestele kogusummas kuni 20 miljonit eurot, sest olemasolev üks miljon eurot tähendab, et maksujõuetust on võimalik hajutada: 5 % 20 miljonist teebki 1 miljon. Antud juhul on kattekordaja 20. Kui krediidikonsortsiumi antava laenu tagatise kate on 50 % ja ülejäänud 50 % on panga kanda, tõuseb kattekordaja 40ni, st kõnealuse ühe miljoni puhul on õigesti jaotatuna võimalik välja laenata 40 miljoni euro ulatuses.

(39)  KOM(2005) 121, 6.4.2005.

(40)ELT L 167, 6.7.1996.

(41)EÜT C 333, 29.12.2000, muudetud EÜT C 268, 16.8.2004.

(42)EÜT C 192, 28.07.2000, muudetud EÜT C 308, 5.10.2004.

(43)  Otsus nr 2256/2003/EÜ, 22.7.2002.

(44)  Otsus nr 2001/48/EÜ.

(45)  Määrus nr 2236/95.

(46)EÜT C 183, 11.7.1997, muudetud EÜT C 200, 30.7.2002.

(47)ELT L 176, 15.7.2003.

(48)  Vt INT/261 2005, raportöör hr Pezzini.

(49)  Vt Järeldused ja soovitused, lk 6, allmärkus 15.

(50)  SMEG, SME-Garantie ehk VKEde tagatissüsteem.

(51)  Allikas: Euroopa Investeerimisfondi aastaaruanne.

(52)  Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm: European Technology Facility (ETF), Start-up Scheme.

(53)  21. juuli 2004. aasta otsus 593/2004/EÜ.

(54)  Allikas: Euroopa Investeerimisfondi neljas aruanne, 2004. aasta I kvartal.

(55)  Vahefinantseerimine põhineb enam kasu saavate ettevõtete eeldatavatel rahavoogudel kui reaalsetel tagatistel. See võib toimida kahel moel:1) allutatud laen (fikseeritud intressiga või indekseeritud intressimääraga laenud); 2) equity kicker (laenuandjal/investoril on õigus saada protsentuaalne osa selle ettevõtte väärtuse kasvust, millele laen anti). Vahefinantseerimise kestus jääb nelja ja kaheksa aasta vahele.

(56)  Võlgade väärtpaberistamine toimub laenukonsortsiumi (või panga) nõude osa või siis kogunõude loovutamise teel spetsialiseeritud finantsasutusele, selleks et võimaldada eriti laenukonsortsiumidel suurendada ettevõtetele pakutavate laenude tagamise võimet.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Eelnõu: komisjoni määrus (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad”

SEK(2005) 1240 lõplik

(2006/C 110/09)

12. oktoobril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 24. veebruaril 2006. Raportöör oli hr BURANI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 146, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused

2.   Taustinfo

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

Brüssel, 15. märts 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2005) 181 lõplik

(2)ELT C 28, 3.02.2006, lk 83.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Taaskasvavad toorained– arenguperspektiiv materjalide ja energia kasutamiseks”

(2006/C 110/10)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse küsimuses:“Taaskasvavad toorained — arenguperspektiiv materjalide ja energia kasutamiseks”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 27. veebruaril 2006. Raportöör oli härra VOSS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 95, vastu hääletas 19, erapooletuks jäi 15.

1.   Järeldused ja soovitused

2.   Taaskasvav toorainebaas — tausta ja olukorra kirjeldus

3.   Üldised märkused

3.3   Piirkondlik lisaväärtus — uute töökohtade loomine

3.4   Taaskasvavate toorainete kasutamine kaskaadides

Taaskasvavaid tooraineid on võimalik kasutada materjali ja energia tootmiseks. Kasutusalternatiivid peaksid järgima kaskaadipõhimõtet. Seega tuleks materjali tootmise võimalused välja selgitada enne energia tootmist. Praegu kasutatakse kõnealustes töötlemisprotsessides 80 % naftast ja 59 % biomassist. Kaskaadipõhimõtte kohaselt peab kasutusjärjekord olema järgmine: toiduained; sobiva kvaliteediga materjali tootmine; sekundaarsed toorained või toorained energia tootmiseks või ka söödaained (õlikoogid); madala energiasisaldusega toorained, mis lagundavad lignotselluloosi; väetised.

3.4.1   Taaskasvavate toorainete kasutamine materjali tootmiseks

EMSK näeb taaskasvavatele toorainetele paljusid kasutusvõimalusi materjali tootmise valdkonnas. Saksa autotööstuses tõusis loodusliku kiu kasutamine aastatel 1996–2003 10 000 tonnilt 45 000 tonnile. Puidu ja loodusliku kiu kasutamine ehitusmaterjalidena loob ehitusbioloogilisi eeliseid ning säästab energiat. Taimeõli baasil toodetud lagunevad määrdeained aitavad tänu lagunemisele vältida keskkonnakahjustusi. Taaskasvavaid tooraineid võib kasutada ka pesu- ja puhastusvahendite, lakkide ja tekstiili toorainena. Puidu ja loodusliku kiu kasutamine masinehituses parandab ringlussevõtu omadusi ja võimaldab alandada kasutatavate materjalide kaalu. Taastuvate toorainete baasil toodetud pika- ja lühikese elueaga plastikute kasutamisele avanevad täiesti uued perspektiivid ka jäätmete ringlussevõtu valdkonnas, sest niinimetatud biolagundatavaid materjale saab kompostida ja energiatootmise seisukohalt mõistlikumalt — termiliselt või biogaasiseadmete abil termiliselt ja elektriliselt — töödelda. Biolagundatavate materjalide toorained on eelkõige tärklisetaimed, nagu suhkur, õli ja lignotselluloos. Nende osakaal on alates 1995. aastast tõusnud ülemaailmselt 350 000 tonnini ja seda peaaegu eranditult tänu taaskasvavatele toorainetele.

3.4.2   Soojaturg

Komitee arvates on taastuvatel allikatel põhinev soojatootmine kliimapoliitika aspektist erakordselt oluline. Kõnealuse sektori osakaal energia lõpptarbimisest on umbes 60 %. Vajalikud on vaid need tooted ja toorained, mis kulutavad vähe energiat. EMSK väljendab muret seoses sellega, et Euroopa Liidu metsades kasvavast puidust jääb ka puidujäätmete nõutavat osakaalu arvestades kasutamata 35 % aastas (ilma Natura 2000 aladeta). Olulise kõrvalseigana tuleb mainida, et vähemate puidujäätmete korral on väiksem ka metsatulekahjude oht, ja et metsade tõhus kasutamine võib edendada piirkondlikku majandust. Nafta ja maagaasi asendamine soojaturul on tehnoloogiliselt edasiarenenud ja majanduslikult palju lihtsam kui teistes sektorites, ning seega keskkonna- ja majanduspoliitiliselt vältimatu. Sellest hoolimata kasvab biomassi kasutamine soojatootmiseks väga aeglaselt.

3.4.3   Kütuseturg

3.4.4   Elektriturg

3.4.5   Eesmärgid

Sellistes kasutusvaldkondades, nagu biokütused ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, on aluseks ELi püstitatud eesmärgid. Neid tuleks fossiilenergia turgude praeguste hinnaarengute tõttu ajakohastada. Komitee on seisukohal, et ka materjali tootmise ja soojakasutuse valdkonnas tuleb sõnastada Euroopa ühised eesmärgid ja ühine tegevusraamistik.

3.5   Poliitiliste tõkete määratlemine tootesarjade arendamisel

Poliitika erineva rakendamise ning erinevate süsteemide tõttu on poliitilised ja halduslikud takistused 25 liikmesriigis väga mitmekülgsed. Järgnevalt käsitletakse olulisi valdkondi, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid kontrollima õigustamatu ja arengut pärssiva mõju osas taaskasvavate toorainete kasutamisel.

3.5.1   Kiutaimed

Riikide kvoodid pikkadele ja lühikeste kiududele pidurdavad investeeringuid. Lühikese kiu töötlemistoetuste osas toetab komitee Euroopa Komisjoni Ernst & Young'ilt tellitud kanepi ja lina turukorraldust puudutava uurimuse tulemusi. Uurimuses tehakse ettepanek säilitada toetus lühikese kiu töötlemisele ning kohandada see sobivaks kõigile kiutüüpidele. Euroopa Liidu loodusliku kiu sektori tugeva arengu edendamiseks kutsub komitee üles planeerimiskindluse parandamisele kõnealuses turukorralduse valdkonnas.

3.5.2   Ehitusmaterjalid

Tootmise osas tuleb lubade väljastamine kohandada nii, et esikohale seatakse taaskasvavate toorainete kasutamine ehitusmaterjalina positiivsete toote- ja ringlussevõtu omaduste tõttu. Eelkõige kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kontrollima, millises ulatuses takistavad õigusaktid toorainete kasutamist ehitussektoris, ning tegema ettepanekuid olukorra parandamiseks.

3.5.3   Emissiooni- ja jäätmeseadused

Eelkõige väikestele põletustehastele kehtivad emissioonieeskirjad ning biomassi baasil toodetud elektrienergiat ja biolagundatavaid materjale käsitlevad jäätmeseadused takistavad veel paljudes kohtades taaskasvavate toorainete kasutamist. Komitee kutsub üles määratlema keskkonnasäästlikud raamtingimused, mis võimaldavad tõhusalt turustada taaskasvavate toorainete baasil valmistatud tooteid ning suurendada biomassi kasutust ilma keskkonnaprobleeme tekitamata. See kehtib ka õhukvaliteedi direktiivist kinnipidamise kohta. Komitee kutsub üles vaatama üle vanade autode direktiivi, et viia see kooskõlla parema ringlussevõtu eesmärgiga, samuti kontrollima kõnealuse sektori energiatõhusust eelkõige seoses uute materjalide, kergehituse ja ringlussevõtu omadustega.

3.5.4   Maksuõigus

Seoses maksusüsteemide ühtlustamisega Euroopas kutsub komitee üles maksusüsteemide väljatöötamisel senisest enam arvestama keskkonna- ja ressursikasutuse aspekte. Kõnealuses kontekstis peab eesmärk olema ka fossiilsete toorainete kasutamisel antavate maksusoodustuste kaotamine. Teisalt on vaja kontrollida näiteks looduslike kiudude käibemaksu alandamist. Täiendava näitena tuleb mainida ka käibemaksu alandamist taaskasvavate toorainete kasutamisel kaugküttesüsteemides.

3.5.5   Euroopa standardid

Ka siis, kui töötlemisnormid on õiguslikult reguleeritud, tuleb standardisüsteemide parendamist ja uutele materjalidele ja tehnoloogiatele kohandamist biomassi valdkonnas jooksvalt kontrollida ja edendada. Protsessi standardimise abil tuleb eelkõige tagada, et päritoluga seotud ökotase oleks positiivne. Seejuures on vajalik akrediteerimine. Näiteks ühe vihmametsa langetamine palmiõli tootmiseks tähendab negatiivset süsinikutaset 30 aastaks. Lisaks tuleb Euroopa standardisüsteemides arvestada biomassi positiivseid toote- ja ringlussevõtu omadusi.

3.6   Poliitilised lähenemisviisid taaskasvavate toorainete kasutamise suurendamiseks ELis

EMSK väljendab muret seoses sellega, et hetkel Euroopa energia- ja toorainepoliitika tõhustamine ei edene.

Komitee suhtub kriitiliselt sellesse, et väga paljud komisjoni üksused tegelevad taaskasvavate toorainetega üksteisest sõltumatult. Seoses kõnealuse poliitikavaldkonna keskse tähtsusega kutsub komitee üles looma komisjonis asjaomase koordineerimiskeskuse või rakkerühma. Nagu öeldud punktis 3.4.5.1 on ambitsioonikad eesmärgid vältimatud.

3.6.1   Biomassi tegevuskava

3.6.2   Teadus- ja arendustegevus

3.6.3   Struktuurifondid

Komitee ootab, et järgmisel finantsperioodil eraldatakse struktuurifondidest miinimumosa taaskasvavate toorainete valdkonna investeeringutele.

3.7   Keskkonna, looduse ja maastiku kaitsmine — bioloogilise mitmekesisuse kindlustamine

Komitee on seisukohal, et taaskasvavate toorainete kasutamine ei tohi kahjustada teisi keskkonnaalaseid eesmärke. Seetõttu soovitab komitee järgida järgmisi põhimõtteid:

Nimetatud põhimõtted peaksid olema aluseks ka riiklikele ja rahvusvahelistele akrediteerimisnormidele.

Neid põhimõtteid järgides tagataks, et taastuvate toorainete tootmine oleks kasulik nii majandusarengule kui keskkonnale, sest ühendatakse kokku kuuluvad eesmärgid.

3.8   Taaskasvavate toorainete arendamise rahvusvaheline mõõde

Ähvardavate konfliktide tõttu toorainete, näiteks nafta ümber on taaskasvavatel toorainetel Euroopa Liidus lisaks ka välispoliitiline, arengupoliitiline ja rahu soodustav mõõde.

Brüssel, 15. märts 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EMSK arvamus, ELT C 241, 28.9.2004, lk 44–48.

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

LISA

Järgmised muudatusettepanekud lükati rohkem kui veerand poolthääletaga tagasi:

Punkt 1.8 — Välja jätta

“EMSK toetab selgelt Euroopa Liidu eesmärgipüstitust taastuvate tooraineallikate osas. Komitee teeb ettepaneku seada 2020. aastaks eesmärk saavutada jagunemine 4×25 ehk 25 % elektrist, soojusest, kütustest ja uutest materjalidest (nt ühendmaterjalid, loodusliku kiuga tugevdatud plastikud, või muud õlikeemia tooted).”

Motivatsioon

Aastaks 2020 väljapakutud eesmärk 4×25 on liiga ambitsioonikas ega arvesta energiamahukate tootmisvaldkondade, nagu näiteks paberi- või keemiatööstuse huve.

Hääletustulemus

Poolt: 43

Vastu: 66

Erapooletuid: 14

Punkt 3.4.5.1 — muuta järgmiselt:

“Eesmärgi sõnastamise osas on komitee seisukohal, et 2020. aastaks tuleb seada eesmärk 4 × 25. Seoses biomassi tulevase kasutamisega tähendab see, et 25 % elektrivarustusest, 25 % soojavarustusest, 25 % kütustest ning 25 % naftatoodetest (nt näiteks plastikud) tuleb katta taaskasvavate toorainete ning taastuvenergia abil. Aluseks on fossiilsete toorainete praegune tarbimine. Kõikide ressursside tõhusal kasutamiselne on rahvamajanduste arenguks jätkuvalt olulinse tähtsusegaka üleminekul taastuvate loodusvarade kasutamisele eelnimetatud eesmärkide alusel. See tähendab, et eesmärkide ulatuslikuks elluviimiseks on materjali- ja energiatõhususe märkimisväärne parandamine Euroopa Liidus vältimatu.”

Motivatsioon

2020. aastaks väljapakutud eesmärk 4×25 on liiga ambitsioonikas ning ei arvesta energiamahukate tootmisvaldkondade, nagu näiteks paberi- või keemiatööstuse huve.

Hääletustulemus

Poolt: 44

Vastu: 70

Erapooletuid: 12

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Puit — energiaallikas laienevas Euroopas Liidus”

(2006/C 110/11)

11. juulil 2005 palus Euroopa Komisjon Olli Rehni, Mariann Fischer Boeli ja Andris Piebalgsi nimel ning vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada arvamus teemal:“Puit energiaallikana laienevas Euroopas Liidus.”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 27. veebruaril 2006. Raportöör oli hr Kallio.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.-16. märtsil (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 130, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused

2.   Üldised märkused

3.   Kasvuhoonegaasid ja puidu kasutamine alternatiivina

4.   Rahvusvaheline poliitika ja areng

5.   Puitkütused ja nende edendamine

6.   Tööhõive ja maaelu areng

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktiiv 2001/77EÜ, EÜT L 283, 27.10.2001, lk. 35, artikkel 2 (b).

(2)  Direktiiv 96/92/EÜ, EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20-29.

(3)  Direktiiv 98/30/EÜ, EÜT L 204, 21.7.1998, lk 1-2.

(4)  KOM(97) 599 lõplik, 26.11.97.

(5)  KOM(2004) 366 lõplik, 26.5.04.

(6)  KOM(2000) 769 lõplik, 01.12.2000.

(7)  Direktiiv 2001/77/EÜ, EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33-40.

(8)  Direktiiv 2003/30/EÜ, EÜT L 123, 17.5.2003, lk 42-46.

(9)  Direktiiv 2003/96/EÜ, EÜT L 283, 31.10.2003, lk 51-70.

(10)  Direktiiv 2003/87/EÜ, EÜT L 275, 25.10.2003, lk 32-46.

(11)  Direktiiv 2004/101/EÜ, EÜT L 338, 13.11.2004, lk 18-23.

(12)  KOM(2005) 628 lõplik, 7.12.2005.

(13)  Direktiiv 2004/8/EÜ, EÜT L 52, 21.2.2004, lk 50-66.

(14)  KOM(2005) 84 lõplik, 10.03.2005.

(15)  CESE 1252/2005 (Euroopa Liidu teatajas seni avaldamata).

(16)  Vt lisas allikate loetelu.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liidu ja Hiina suhetes”

(2006/C 110/12)

7. veebruari 2005. aasta kirjas palus eesistujariik Ühendkuningriik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 arvamuse teemal:“Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liidu ja Hiina suhetes”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 20. veebruaril 2006. Raportöör oli hr SHARMA, kaasraportöör hr ETTY.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 93, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Taustteave

2.   Üldised märkused

2.1   Valitsusvälised organisatsioonid (VVOd)

2.1.1   Valitsusväliste organisatsioonide positsioon Hiinas

2.2   Kodanikuühiskonna praegune roll Euroopa Liidu ja Hiina suhetes

2.2.6   Töötajate ja ametiühingute õigused, kolmepoolne koostöö ning tööturu osapoolte vahelised suhted

2.3   Tööandjate õiguste eest seisvad organisatsioonid

2.4   Tööstussuhted ja kolmepoolne koostöö

3.   Järeldused ja soovitused

Brüssel, 15. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Alaealiste kuritegevuse ennetamine, alaealiste kuritegevuse käsitlemise viisid ja alaealisi käsitleva õigussüsteemi roll Euroopa Liidus”

(2006/C 110/13)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse “Alaealiste kuritegevuse ennetamine, alaealiste kuritegevuse käsitlemise viisid ja alaealisi käsitleva õigussüsteemi roll Euroopa Liidus”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 22. veebruaril 2006. Raportöör oli Zufiaur Narvaiza.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 98, erapooletuks jäi 1.

1.   Sissejuhatus

2.   Alaealiste kuritegevuse põhjused

3.   Traditsiooniliste alaealisi käsitlevate õigussüsteemide puudused

4.   Uued suunad alaealiste üle õigusemõistmises

5.   Kaasaegne käsitlus Euroopa Liidus

6.   Alaealisi käsitleva Euroopa viiteraamistiku kasulikkus

7.   Ettepanekud alaealiste üle õigusemõistmise Euroopa poliitika kohta

Brüssel, 15. märts 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon; noorsoo sotsiaalse integratsiooni teemaline kohtumine 14. detsembri 2000. aasta ülemkogul (EÜT C 374, 28.12.2000); Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon; noorsoovaldkonna koostööraamistiku teemaline kohtumine 27. juuni 2002. aasta ülemkogul (EÜT C 168, 13.7.2002); Euroopa Komisjoni 21. novembri 2001. aasta valge raamat “Uus hoog Euroopa noortele” (KOM(2001) 681 lõplik); komisjoni teatis nõukogule Euroopa noorsoopoliitika küsimuses (KOM(2005) 206 lõplik).

(2)  Sellisteks tegudeks on nt kodust põgenemine, tänaval elamine jms.

(3)  Alaealiste kriminaalvastutuse ea ülempiiri osas on ELi riikides suurem ühtsus. Alaealiste kriminaalvastutust kohaldatakse täiel määral kuni 18. eluaastani, kusjuures mõnes riigis on seda siiski võimalik erineval määral ja olenevalt asjaoludest kohaldada ka kuni 21aastaste noorte suhtes (Austria, Holland, Itaalia, Kreeka, Portugal, Saksamaa). Kriminaalvastutuse ea alampiiri osas on erinevused suuremad: Iirimaal on selleks 7, Šotimaal ja Kreekas 8, Inglismaal, Walesis ja Prantsusmaal 10, Hollandis ja Portugalis 12; Poolas 13, Austrias, Eestis, Saksamaal, Ungaris, Itaalias, Lätis, Leedus, Sloveenias ja Hispaanias 14, Tšehhis, Taanis, Soomes, Slovakkias ja Rootsis 15 ja Belgias 16. Siiski tuleb silmas pidada, et 7 kuni 13–15 eluaasta puhul ei ole kohaldatavad meetmed enamasti päriselt karistuslikud või on leebemad kui kuni 18–21aastaste puhul ning ei sisalda tihti mitte mingit liiki kinnipidamist.

(4)  Seoses selle ja punktis 2.1.2 nimetatud vaesuse teguriga väärib märkimist hetkel Euroopa Komisjoni tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadi poolt läbiviidav uurimus “Thematic Study on Policy Measures concerning Disadvantged Youth”, mida koordineerib Piirkondliku Innovatsiooni ja Sotsiaaluuringute Instituut (Institute for Regional Innovatico and Social Research (IRIS)).

(5)  Lapse õiguste konventsiooni artikkel 40. Konventsioon võeti vastu ÜRO peaassambleel 20. novembril 1989.

(6)  Võiks mainida ka resolutsiooni nr (66) 25 alla 21aastaste kurjategijate käsitlemise lühiajaliste meetodite kohta, resolutsiooni nr (78) 62 sotsiaalsete muutuste ja noorte kuritegevuse kohta, soovitust R(88)6 sotsiaalsete reaktsioonide kohta sisserändajate peredest pärit alaealiste toimepandud kuritegevusele ja soovitust R(2000)20 varase psühhosotsiaalse sekkumise kohta kuritegevuse ennetamisel.

(7)  Kõnealune programm on eelnevate Euroopa Liidu asutamislepingu VI jaotisest lähtuvate programmide Grotius II Criminal, Oisin II, Stop II, Hippocrates ja Falcone jätkuks ja laienduseks.

(8)EÜT L 153, 8.6.2001.

(9)  Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku töödest võiks mainida aruannet “A Review of the knowledge on juvenile violence: treds, policies and responses in the EU member states”, Fitzgerald, Stevens and Hale, 2004.

(10)  Näitena kõnealuse tegevusekava rakendamisest alaealisi käsitleva õiguse valdkonnas võib mainida, et Hispaania valitsusväline organisatsioon Fundación Diagrama (organisatsioon, mis haldab mitmes autonoomses piirkonnas alaealiste õigurikkujate suhtes kohaldatavaid vabaduskaotuslikke meetmeid) juhib koos autonoomsete piirkondadega tegevuskava, mis on suunatud alaealistele, kes kannavad või on kandnud noorsooreformi süsteemi poolt neile määratud vabaduskaotuslikku karistust Tegevuskava eesmärk on töötada niisuguste noorte jaoks välja – millega alustatakse juba enne noore kinnipidamisasutusest vabanemist - indviduaalne ja terviklik ühiskondliku ja tööalase integratsiooni kava ning see on juba andnud märkimisväärseid tulemusi.

(11)  Siinkohal väärib märkimist, et Prantsusmaa linnades 2005. aasta novembris aset leidnud sündmustes oli ilmselt tähtis osa jututubadel, elektronpostil, blog'idel, mobiiltelefonidel jne.

(12)  Juba 21. veebruaril 2003 esitas arvukas saadikuterühm Euroopa Parlamendi resolutsiooni projekti (B5-0155/2003) alaealiste kuritegevuse Euroopa järelevalvekeskuse loomise kohta.

(13)  Praegu kehtivatest kavadest võib mainida selliseid nagu AGIS, Daphne II, Equal ja diskrimineerimise vastu võitlemise tegevuskava.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”

KOM(2005) 229 lõplik

(2006/C 110/14)

1. juunil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 31. jaanuaril 2006. Raportöör oli hr Lagerholm.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (16. märtsil istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 141, vastu hääletas1, erapooletuks jäi 5.

1.   Kommenteeritud kokkuvõte

2.   Sissejuhatus: ettepaneku põhisisu

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

Brüssel, 16. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  E-Euroopa 2005: infoühiskond kõikide jaoks, KOM(2002) 263.

(2)  “E-Euroopa 2002: juurdepääs avalikele veebilehtedele ja nende sisule” KOM(2001) 529.

(3)  S.o e-Euroopa algatus ning teatis Euroopa reguleeriva audiovisuaalpoliitika tuleviku kohta KOM (2003) 784.

(4)  Arvamuse raportöör oli hr Christoforos Koryfidis.

(5)EÜT C 123, 25/4/2001.

(6)EÜT C 123, 25/4/2001, lk 36 (punkt 3.1.4).

(7)EÜT C 123, 25/4/2001, lk 36 (punkt 3.2).

(8)EÜT C 123, 25/4/2001, lk 36 (punkt 3.2.2).

(9)  Vt asjakohaseid EMSK arvamusi, sh EÜT C 123, 25.4.2001; EÜT C 139, 11.5.2001; EÜT C 80, 3.4.2002; EÜT C 94, 18.4.2002; EÜT C 116, 20.4.2000; ELT C 61, 14.3.2003; EÜT C 133, 6.6.2003; EÜT C 36, 8.2.2002; EÜT C 311, 7.11.2001; ELT C 85, 8.4.2003; EÜT C 36, 8.2.2002; EÜT C 241, 7.10.2002; EÜT C 221, 7.8.2001; ELT 133, 6.6.2003 jne

(10)  Piisavat tähelepanu tuleks osutada ka andmeturve lahendustele, mida avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteemid ja tarkvara pakuvad võitluses piraatluse ja võrkudesse sissetungimise vastu.

(11)ELT C 68/16, 21.3.2006 (raportöör: hr Hernandez Bataller).

(12)  See tähendab hariduse abil panna alus teabekultuurile, mis võimaldab üksikisikutel tulla toime teabe sortimise ja selle usaldusväärsuse kontrollimisega. (EÜT C 157, 25.5.1998, punkt 2.3.8)

(13)  EMSK arvamus teemal “Hariduse Euroopa mõõde: selle olemus, sisu ja tulevikuväljavaated” (raportöör: Christoforos Koryfidis, EÜT C 139, 11.5.2001, punkt 4.5): “Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvates on e-õppe algatus aluseks Euroopa jõupingutustele, mille eesmärk on viia oma kodanikud digitaalajastusse ning iseäranis edendada interneti kasutamist, haridusasutuste võrkude loomist ja virtuaalse liikuvuse arengut. Seetõttu soovitab majandus- ja sotsiaalkomitee võimalikult kiiresti kõrvaldada selle algatuse tõhusa arendamise teel olevad takistused, milleks on ennekõike asjaomase elektroonilise infrastruktuuri maksumus ja kvaliteet, ühenduskulud, digitaalsisu ja interneti keeleline tegelikkus.”

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Naistevastane koduvägivald”

(2006/C 110/15)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse küsimuses:“Naistevastane koduvägivald”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 22. veebruaril 2006. Raportöör oli pr HEINISCH.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 425. täiskogu istungjärgul 15.–16. märtsil 2006. aastal (16. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 99, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

Kõnealused märkused on suunatud Euroopa Nõukogu eesistujariikidele ja komisjonile.

Kõnealused märkused on suunatud komisjonile ning tööhõive ja sotsiaalpoliitika peadirektoraadile.

Kõnealused märkused on suunatud liikmesriikidele.

Kõnealused märkused on suunatud Eurostatile, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile ja liikmesriikidele.

Kõnealused märkused on suunatud liikmesriikidele ja Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustikule (EUCPN).

2.   Põhjendus

2.1   Meeste poolt põhjustatud naistevastase vägivalla ulatus, põhjused ja mõjud

2.2   Naistevastase koduvägivalla tähendus Euroopa Liidule

2.3   EMSK analüüs ja ettepanekud

2.3.7   Õiguslike aluste määratlemine naistevastase koduvägivalla tõkestamiseks ja jälgimiseks ning nende rakendamine liikmesriikides

2.3.8   Naistevastast koduvägivalda käsitlevate andmete statistiline areng ja nende kogumine

2.3.9   Naistevastase vägivalla ennetamise olulisus

2.3.10   Sekkumist soodustavate projektide ja koostöörühmade toetamine: abi, vägivallatsejatega tehtava töö ning volituste optimeerimine

2.3.11   Enam tähelepanu naissoost sisserändajate olukorrale

2.3.12   Õigus-, kasvatus-, psühholoogia, meditsiini-, sotsiaalvaldkonna ja politseitöötajate kaasatuse suurendamine

2.3.13   Juurdepääsu- ja suhtluskeeldude kontrollimine

2.3.14   Enam tähelepanu koduvägivalla ohvritest eakate naiste olukorrale

Brüssel, 16. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Maailma Tervishoiuorganisatsioon (2002), “World Report On Violence and Health” [Vägivalda ja tervist käsitlev ülemaailme aruanne], (www.who.int/violence_injury_prevention/violence/world_report/en/summary_ge.pdf).

(2)  Perekonna-, vanurite-, naiste- ja noorsooküsimustega tegelev ministeerium (2004), “Lebenssituation, Sicherheit und Gesundheit von Frauen in Deutschland. Eine repräsentative Untersuchung zu Gewalt gegen Frauen in Deutschland” [Naiste elutingimused, turvalisus ja tervis Saksamaal. Representatiivne uurimus naistevastase vägivalla kohta Saksamaal], (www.bmfsfj.de).

(3)  ÜRO IV Naiste Maailmakonverents, Pekingi deklaratsioon ja tegevusprogramm (Beijing Declaration and Platform for Action) (www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/index.html).

(4)  Euroopa naiste surverühm, “Peking +10, 1995–2005: Ülevaade Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest Euroopa Liidus”, november 2004 (www.womenlobby.org).

(5)  CM-SUIVI3(2005)7; www.coe.int/t/dcr/summit/20050517_plan_action_en.asp. Töörühma moodustamine on kavandatud 2006. aastaks.

(6)  Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni aruanne, mis käsitleb hetkeolukorda naistevastase vägivalla vastu võitlemisel ja tulevasi meetmeid (2004/2220(INI)), 9.12.2005 (A6-0404/2005).

(7)  Vt Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni aruanne naiste kohta Kagu-Euroopas (2003/2128(INI)), 24.5.2004 (A5-0182/2004).

(8)  Albin Dearing & Max Haller, “Das Österreichische Gewaltschutzgesetz” [Austria vägivallavastane seadus], Viin, 2000; Maria Ullmann, “Der polizeiliche Umgang mit häuslicher Gewalt in Österreich” [Austria politsei sekkumine koduvägivalla korral], ilmunud: Detlef Schröder & Peter Petzolt (koostajad), “Gewalt im sozialen Nahraum I. Eine erste Zwischenbilanz nach Einführung des Gewaltschutzgesetzes” [Vägivald sotsiaalses lähiümbruskonnas I. Esimene vahekokkuvõte pärast vägivalla eest kaitsmise seaduse kehtestamist], Frankfurt, 2004, lk 7–23.

----