# Euroopa Liidu C 65/17.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide17. märts 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 65

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide17. märts 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee |
| | 422. täiskogu istungjärgul 14.-15. detsembril 2005 |
| 2006/C 065/1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riigiabi tegevuskava – vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009KOM(2005) 107 lõplik – SEC(2005) 795 | 1 |
| 2006/C 065/2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ja Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)KOM(2005) 119 lõplik/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS) | 9 |
| 2006/C 065/3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)KOM(2005) 121 lõplik — 2005/0050 (COD) | 22 |
| 2006/C 065/4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)KOM(2005) 237 (lõplik) — 2005/0104 COD | 27 |
| 2006/C 065/5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ seoses Soome imporditava õlle puhul kehtivate ajutiste kogusepiirangutegaKOM(2005) 427 lõplik — 2005/0175 (CNS). | 29 |
| 2006/C 065/6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Transpordiliikide turvalisus | 30 |
| 2006/C 065/7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnasKOM(2005) 117 lõplik — 2005/0045(CNS) | 38 |
| 2006/C 065/8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamineKOM(2005) 137 lõplik | 41 |
| 2006/C 065/9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisettevõtted kalandussektoris: hetkeolukord ja tulevikuväljavaated | 46 |
| 2006/C 065/0 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaalaKOM(2005) 402 — 2005/0171 CNS | 50 |
| 2006/C 065/1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tehnoloogiaparkide roll Euroopa Liidu uute liikmesriikide tööstuse muutustes | 51 |
| 2006/C 065/2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Komisjoni teatis: Ümberkorraldused ja tööhõive — Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu rollKOM(2005) 120 lõplik | 58 |
| 2006/C 065/3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine aastateks 2007–2013. Üldprogramm Turvalisus ja vabaduste kaitseKOM(2005) 124 lõplik — 2005/0034 (CNS) | 63 |
| 2006/C 065/4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole (2007) kohtaKOM(2005) 225 lõplik — 2005/0107 (COD) | 70 |
| 2006/C 065/5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal: Kuidas integreerida sotsiaalsed aspektid majanduspartnerluse lepingute läbirääkimistesse | 73 |
| 2006/C 065/6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Komisjoni teatis — konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohtaKOM(2005) 436 lõplik | 86 |
| 2006/C 065/7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kavaKOM(2005) 494 lõplik | 92 |
| 2006/C 065/8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse | 94 |
| 2006/C 065/9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsusedKOM(2005) 89 lõplik — 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvad energiaallikad | 105 |
| 2006/C 065/1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELisKOM(2005) 327 lõplik | 113 |
| 2006/C 065/2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile:Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlusKOM(2005) 184 lõplik | 120 |
| 2006/C 065/3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse eelnõuteemal | 131 |
| 2006/C 065/4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat finantsteenuste poliitika kohta (2005–2010)KOM(2005) 177 lõplik | 134 |
| 2006/C 065/5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Hügieenieeskirjad ja käsitöönduslikud toidukäitlejad | 141 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

422. täiskogu istungjärgul 14.-15. detsembril 2005

2006/C 065/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riigiabi tegevuskava – vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009KOM(2005) 107 lõplik – SEC(2005) 795

KOM(2005) 107 lõplik – SEC(2005) 795

1

2006/C 065/2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ja Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)KOM(2005) 119 lõplik/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

KOM(2005) 119 lõplik/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

9

2006/C 065/3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)KOM(2005) 121 lõplik — 2005/0050 (COD)

KOM(2005) 121 lõplik — 2005/0050 (COD)

22

2006/C 065/4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)KOM(2005) 237 (lõplik) — 2005/0104 COD

KOM(2005) 237 (lõplik) — 2005/0104 COD

27

2006/C 065/5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ seoses Soome imporditava õlle puhul kehtivate ajutiste kogusepiirangutegaKOM(2005) 427 lõplik — 2005/0175 (CNS).

KOM(2005) 427 lõplik — 2005/0175 (CNS)

29

2006/C 065/6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Transpordiliikide turvalisus

30

2006/C 065/7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnasKOM(2005) 117 lõplik — 2005/0045(CNS)

KOM(2005) 117 lõplik — 2005/0045(CNS)

38

2006/C 065/8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamineKOM(2005) 137 lõplik

KOM(2005) 137 lõplik

41

2006/C 065/9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisettevõtted kalandussektoris: hetkeolukord ja tulevikuväljavaated

46

2006/C 065/0

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaalaKOM(2005) 402 — 2005/0171 CNS

KOM(2005) 402 — 2005/0171 CNS

50

2006/C 065/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tehnoloogiaparkide roll Euroopa Liidu uute liikmesriikide tööstuse muutustes

51

2006/C 065/2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Komisjoni teatis: Ümberkorraldused ja tööhõive — Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu rollKOM(2005) 120 lõplik

KOM(2005) 120 lõplik

58

2006/C 065/3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine aastateks 2007–2013. Üldprogramm Turvalisus ja vabaduste kaitseKOM(2005) 124 lõplik — 2005/0034 (CNS)

KOM(2005) 124 lõplik — 2005/0034 (CNS)

63

2006/C 065/4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole (2007) kohtaKOM(2005) 225 lõplik — 2005/0107 (COD)

KOM(2005) 225 lõplik — 2005/0107 (COD)

70

2006/C 065/5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal: Kuidas integreerida sotsiaalsed aspektid majanduspartnerluse lepingute läbirääkimistesse

73

2006/C 065/6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Komisjoni teatis — konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohtaKOM(2005) 436 lõplik

KOM(2005) 436 lõplik

86

2006/C 065/7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kavaKOM(2005) 494 lõplik

KOM(2005) 494 lõplik

92

2006/C 065/8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse

94

2006/C 065/9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsusedKOM(2005) 89 lõplik — 2005/0019 (CNS)

KOM(2005) 89 lõplik — 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvad energiaallikad

105

2006/C 065/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELisKOM(2005) 327 lõplik

KOM(2005) 327 lõplik

113

2006/C 065/2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile:Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlusKOM(2005) 184 lõplik

KOM(2005) 184 lõplik

120

2006/C 065/3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse eelnõuteemal

131

2006/C 065/4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat finantsteenuste poliitika kohta (2005–2010)KOM(2005) 177 lõplik

KOM(2005) 177 lõplik

134

2006/C 065/5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Hügieenieeskirjad ja käsitöönduslikud toidukäitlejad

141

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

422. täiskogu istungjärgul 14.-15. detsembril 2005

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Riigiabi tegevuskava – vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009”

KOM(2005) 107 lõplik – SEC(2005) 795

(2006/C 65/01)

8. juunil 2005 otsustas komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 11. novembril 2005. Raportöör oli hr PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14. detsembril 2005 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 117, vastu 2, erapooletuks jäi 5.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on järjekindlalt rõhutanud riigiabi kontrolli tähtsust kui järgmiste valdkondade võtmetegurit:






  — | tasakaalustatud konkurentsipoliitikas, seejuures liikmesriikide majandusliku konvergentsi suurendamise viisina; |
| --- | --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on järjekindlalt rõhutanud riigiabi kontrolli tähtsust kui järgmiste valdkondade võtmetegurit:

—

tasakaalustatud konkurentsipoliitikas, seejuures liikmesriikide majandusliku konvergentsi suurendamise viisina;

| — | uuendustegevuse ja ELi konkurentsivõime edendamises; |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse ja ELi konkurentsivõime edendamises;

| — | ühtekuuluvuses ja jätkusuutlikkus majanduskasvus kõigis ühenduse piirkondades. |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuses ja jätkusuutlikkus majanduskasvus kõigis ühenduse piirkondades.

| 1.2 | Riigiabi eeskirjad põhinevad ühenduse asutamisdokumentidel – ESTÜ asutamislepingul ja EMÜ asutamislepingul. Erinevalt nüüdseks aegunud ESTÜ asutamislepingust ei kehtesta EÜ asutamisleping riigiabi absoluutset keeldu: keelu suhtes on sätestatud mööndused (1) ja mõned erandid (2), andes komisjonile – ja erandlikult ka nõukogule – laiaulatusliku kaalutlusõiguse lubada toetust erandina üldreeglist. |
| --- | --- |

1.2

Riigiabi eeskirjad põhinevad ühenduse asutamisdokumentidel – ESTÜ asutamislepingul ja EMÜ asutamislepingul. Erinevalt nüüdseks aegunud ESTÜ asutamislepingust ei kehtesta EÜ asutamisleping riigiabi absoluutset keeldu: keelu suhtes on sätestatud mööndused (1) ja mõned erandid (2), andes komisjonile – ja erandlikult ka nõukogule – laiaulatusliku kaalutlusõiguse lubada toetust erandina üldreeglist.

| 1.3 | Peale selle on VI jaotise II jaos esitatud kõnealust keerulist teemat käsitlevad artiklid 87, 88 ja 89, millega kehtestatakse konkurentsi, maksustamise ja õigusaktide ühtlustamise ühiseeskirjad, kahtlemata eesmärgiga rõhutada asjaolu, et riigiabi küsimust vaadeldes tuleb arvestada mõju, mida see võib osutada turu konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

1.3

Peale selle on VI jaotise II jaos esitatud kõnealust keerulist teemat käsitlevad artiklid 87, 88 ja 89, millega kehtestatakse konkurentsi, maksustamise ja õigusaktide ühtlustamise ühiseeskirjad, kahtlemata eesmärgiga rõhutada asjaolu, et riigiabi küsimust vaadeldes tuleb arvestada mõju, mida see võib osutada turu konkurentsivõimele.

| 1.3.1 | Sellega seoses on EMSK juba rõhutanud, et iga uus riigiabi tegevuskava peab olema kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 2 seatud eesmärkidega, et tagada muuhulgas siseturu kohane toimimine, mittediskrimineerivate eeskirjade rakendamine, majandustegevuse harmooniline, tasakaalustatud ja säästev areng, püsiv ja inflatsioonivaba majanduskasv, suur konkurentsivõime ja majanduslik lähenemine, kõrgem elukvaliteet, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning solidaarsus liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.3.1

Sellega seoses on EMSK juba rõhutanud, et iga uus riigiabi tegevuskava peab olema kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 2 seatud eesmärkidega, et tagada muuhulgas siseturu kohane toimimine, mittediskrimineerivate eeskirjade rakendamine, majandustegevuse harmooniline, tasakaalustatud ja säästev areng, püsiv ja inflatsioonivaba majanduskasv, suur konkurentsivõime ja majanduslik lähenemine, kõrgem elukvaliteet, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning solidaarsus liikmesriikides.

| 1.4 | Nagu komisjon väidab, on riigiabi riikliku sekkumise vorm, mida kasutatakse teatava majandusliku tegevuse edendamiseks. See toob kaasa teatud majandussektorite või -tegevuste eelistatud kohtlemise võrreldes teistega ja toimib seega konkurentsi moonutavalt, sest tekitab diskrimineeriva olukorra toetust saavate ja toetust mittesaavate ettevõtete vahel (3). |
| --- | --- |

1.4

Nagu komisjon väidab, on riigiabi riikliku sekkumise vorm, mida kasutatakse teatava majandusliku tegevuse edendamiseks. See toob kaasa teatud majandussektorite või -tegevuste eelistatud kohtlemise võrreldes teistega ja toimib seega konkurentsi moonutavalt, sest tekitab diskrimineeriva olukorra toetust saavate ja toetust mittesaavate ettevõtete vahel (3).

| 1.4.1 | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei sisalda riigiabi mitte ainult ametivõimude eraldatud ja riiklikest fondidest rahastatud abi, vaid ka meetmeid, mis vähendavad kulusid, mis kuuluvad harilikult ettevõtte väljaminekute hulka. |
| --- | --- |

1.4.1

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei sisalda riigiabi mitte ainult ametivõimude eraldatud ja riiklikest fondidest rahastatud abi, vaid ka meetmeid, mis vähendavad kulusid, mis kuuluvad harilikult ettevõtte väljaminekute hulka.

| 1.5 | 2005. aasta märtsis kinnitas Euroopa Ülemkogu taas, et eesmärk on jätkata tööd riigiabi üldtasemel vähendamise suunas, lubades samal ajal erandeid turutõrgete puhul. See on kooskõlas 2000. aasta Lissaboni tippkohtumise ja 2001. aasta Stockholmi tippkohtumise soovitustega ning vastab vajadusele suunata abi ühist huvi pakkuvate horisontaaleesmärkide, sh ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

1.5

2005. aasta märtsis kinnitas Euroopa Ülemkogu taas, et eesmärk on jätkata tööd riigiabi üldtasemel vähendamise suunas, lubades samal ajal erandeid turutõrgete puhul. See on kooskõlas 2000. aasta Lissaboni tippkohtumise ja 2001. aasta Stockholmi tippkohtumise soovitustega ning vastab vajadusele suunata abi ühist huvi pakkuvate horisontaaleesmärkide, sh ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele.

| 1.5.1 | Lisaks käsitles komisjon ka oma hiljutises teatises Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte kohta järgmisi eesmärke: vähendada riigiabi; suunata see ümber turutõrgetega tegelemiseks, eriti kõrge kasvupotentsiaaliga sektorites; ning edendada uuendustegevust (4). |
| --- | --- |

1.5.1

Lisaks käsitles komisjon ka oma hiljutises teatises Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte kohta järgmisi eesmärke: vähendada riigiabi; suunata see ümber turutõrgetega tegelemiseks, eriti kõrge kasvupotentsiaaliga sektorites; ning edendada uuendustegevust (4).

| 1.6 | Ka Euroopa Parlament on hiljuti väljendanud oma seisukohti riigiabi suhtes (5), rõhutades vajadust seda vastutustundlikult ja tõhusalt kasutada, sest riigiabi:






  — | moodustab rohkem kui 50 % ELi aastaeelarvest; |
| --- | --- | --- |

1.6

Ka Euroopa Parlament on hiljuti väljendanud oma seisukohti riigiabi suhtes (5), rõhutades vajadust seda vastutustundlikult ja tõhusalt kasutada, sest riigiabi:

—

moodustab rohkem kui 50 % ELi aastaeelarvest;

| — | mõjutab riigi rahandust, konkurentsi ja eraettevõtluse võimet investeerida globaliseerunud majanduskeskkonnas; |
| --- | --- |

—

mõjutab riigi rahandust, konkurentsi ja eraettevõtluse võimet investeerida globaliseerunud majanduskeskkonnas;

| — | kogutakse Euroopa maksumaksjatelt. |
| --- | --- |

—

kogutakse Euroopa maksumaksjatelt.

| 1.6.1 | 12. mail 2005 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuslike muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete roll” (6). Resolutsioonis toetas Euroopa Parlament eesmärki vähendada ettevõtetele osutatava abi kogumahtu, kuid rõhutas teatud liiki abi kasulikkust turutõrgete kompenseerimise eesmärgil, nagu abi teadus- ja arendustegevuseks ning koolitus- ja nõustamisteenusteks. |
| --- | --- |

1.6.1

12. mail 2005 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuslike muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete roll” (6). Resolutsioonis toetas Euroopa Parlament eesmärki vähendada ettevõtetele osutatava abi kogumahtu, kuid rõhutas teatud liiki abi kasulikkust turutõrgete kompenseerimise eesmärgil, nagu abi teadus- ja arendustegevuseks ning koolitus- ja nõustamisteenusteks.

| 1.6.2 | Euroopa Parlament rõhutas riigiabi tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks liikmesriikides ning kutsus komisjoni üles struktuurifondide raames säilitama kõiki abivahendeid majanduslikuks ja sotsiaal-majanduslikuks ümberkorraldamiseks piirkondades, mida on mõjutanud tööstuslik ümberpaiknemine. Euroopa Parlament nõudis tungivalt väikeste ja mikroettevõtete (7) rohkemat arvestamist kõnealustes piirkondades ning üleüldse kogu ühtekuuluvuspoliitikas. |
| --- | --- |

1.6.2

Euroopa Parlament rõhutas riigiabi tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks liikmesriikides ning kutsus komisjoni üles struktuurifondide raames säilitama kõiki abivahendeid majanduslikuks ja sotsiaal-majanduslikuks ümberkorraldamiseks piirkondades, mida on mõjutanud tööstuslik ümberpaiknemine. Euroopa Parlament nõudis tungivalt väikeste ja mikroettevõtete (7) rohkemat arvestamist kõnealustes piirkondades ning üleüldse kogu ühtekuuluvuspoliitikas.

| 1.6.3 | Euroopa Parlament tegi riigiabi andmise korra reformikava osana ettepaneku, et tuleb kehtestada selgepiiriline lähenemine eesmärgiga edendada uuendustegevust kõikides sektorites Lissaboni eesmärkide raames. |
| --- | --- |

1.6.3

Euroopa Parlament tegi riigiabi andmise korra reformikava osana ettepaneku, et tuleb kehtestada selgepiiriline lähenemine eesmärgiga edendada uuendustegevust kõikides sektorites Lissaboni eesmärkide raames.

| 1.7 | Ka Euroopa Kohus on oma seisukohti riigiabi suhtes aastate jooksul paljudel juhtudel väljendanud, luues ehtsa pretsedendiõiguse, mis kehtestab järjekindlad ja äärmiselt üksikasjalikud suunised, viimasel korral koos otsusega üldhuviteenuste kohta ja 24. juuli 2003. aasta Altmarki otsusega (8). |
| --- | --- |

1.7

Ka Euroopa Kohus on oma seisukohti riigiabi suhtes aastate jooksul paljudel juhtudel väljendanud, luues ehtsa pretsedendiõiguse, mis kehtestab järjekindlad ja äärmiselt üksikasjalikud suunised, viimasel korral koos otsusega üldhuviteenuste kohta ja 24. juuli 2003. aasta Altmarki otsusega (8).

| 1.8 | Oma 2005. aasta aprilli aruandes riigiabi tulemustabeli kohta (9) annab komisjon julgustava pildi liikmesriikide reaktsioonist Lissaboni strateegiale. Aruande järgi on abi maht SKT suhtes veidi langenud ja liikmesriigid on reageerinud veelgi positiivsemalt sellele, et abi suunatakse ümber vastavalt Euroopa Ülemkogu soovitustele. Siiski on veel tarvis palju teha. |
| --- | --- |

1.8

Oma 2005. aasta aprilli aruandes riigiabi tulemustabeli kohta (9) annab komisjon julgustava pildi liikmesriikide reaktsioonist Lissaboni strateegiale. Aruande järgi on abi maht SKT suhtes veidi langenud ja liikmesriigid on reageerinud veelgi positiivsemalt sellele, et abi suunatakse ümber vastavalt Euroopa Ülemkogu soovitustele. Siiski on veel tarvis palju teha.

| 1.8.1 | 2001. aastal lõi komisjon riigiabiregistri ja riigiabi tulemustabeli, mille alusel arutatakse strateegiat, kuidas vähendada riigiabi üldist taset ja suunata riigiabi horisontaaleesmärkidele; mõlemat vahendit arendati edasi 2002. aastal. EMSK on juba väljendanud tunnustust komisjoni jõupingutustele saavutada suurem läbipaistvus riigiabi valdkonnas, mis on eriti oluline hiljuti Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.8.1

2001. aastal lõi komisjon riigiabiregistri ja riigiabi tulemustabeli, mille alusel arutatakse strateegiat, kuidas vähendada riigiabi üldist taset ja suunata riigiabi horisontaaleesmärkidele; mõlemat vahendit arendati edasi 2002. aastal. EMSK on juba väljendanud tunnustust komisjoni jõupingutustele saavutada suurem läbipaistvus riigiabi valdkonnas, mis on eriti oluline hiljuti Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides.

| 1.9 | EMSK-l on hea meel märkida, et 2003. aastal oli iga-aastane riigiabi vähenenud 3,6 % alates 1999. aastast ja peaaegu 30 % alates 1996. aastast. Siiski märgib EMSK, et 53 miljardit eurot (10), millest üle 60 % on ette nähtud tootmisele ja teenindusele, on jätkuvalt suur summa. EMSK rõhutab ka muret võimalike konkurentsimoonutuste pärast, mida liikmesriikide ja liikmesriikide erinevate piirkondade vahelised riigiabi erinevused võivad põhjustada. |
| --- | --- |

1.9

EMSK-l on hea meel märkida, et 2003. aastal oli iga-aastane riigiabi vähenenud 3,6 % alates 1999. aastast ja peaaegu 30 % alates 1996. aastast. Siiski märgib EMSK, et 53 miljardit eurot (10), millest üle 60 % on ette nähtud tootmisele ja teenindusele, on jätkuvalt suur summa. EMSK rõhutab ka muret võimalike konkurentsimoonutuste pärast, mida liikmesriikide ja liikmesriikide erinevate piirkondade vahelised riigiabi erinevused võivad põhjustada.

| 1.9.1 | Varasemas arvamuses (11) tervitas EMSK komisjonipoolset eeskirjade jätkuvat selgitamist ja täpsustamist, eriti mis puudutab grupierandi määrust tööhõiveabi kavandamise kohta liikmesriikides töökohtade loomise algatuste lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

1.9.1

Varasemas arvamuses (11) tervitas EMSK komisjonipoolset eeskirjade jätkuvat selgitamist ja täpsustamist, eriti mis puudutab grupierandi määrust tööhõiveabi kavandamise kohta liikmesriikides töökohtade loomise algatuste lihtsustamiseks.

| 1.9.2 | EMSK nõustub täielikult komisjoniga, et riigiabi eeskirju tuleb aja möödudes kohandada, arvestamaks poliitilise, majandusliku ja õigusliku arenguga. Just sellepärast vaadatakse riigiabi hindamise vahendeid perioodiliselt üle ning seetõttu on need tihti piiratud kestusega (12). |
| --- | --- |

1.9.2

EMSK nõustub täielikult komisjoniga, et riigiabi eeskirju tuleb aja möödudes kohandada, arvestamaks poliitilise, majandusliku ja õigusliku arenguga. Just sellepärast vaadatakse riigiabi hindamise vahendeid perioodiliselt üle ning seetõttu on need tihti piiratud kestusega (12).

| 1.10 | EMSK tervitab komisjoni ettepanekuid kõnealuses valdkonnas läbi viia üldreform (13), mis põhineb integreeritud lähenemisel ja arvestab piisavalt turutõrgetega. |
| --- | --- |

1.10

EMSK tervitab komisjoni ettepanekuid kõnealuses valdkonnas läbi viia üldreform (13), mis põhineb integreeritud lähenemisel ja arvestab piisavalt turutõrgetega.

| 1.10.1 | Komitee arvates tuleks uus õigusraamistik, mis peab arvestama riigiabi poliitika ja arengueesmärkide vajaliku tasakaaluga, enne selle vastuvõtmist üle vaadata, et lihtsustada ja põhjalikult hinnata toetuste mõju. |
| --- | --- |

1.10.1

Komitee arvates tuleks uus õigusraamistik, mis peab arvestama riigiabi poliitika ja arengueesmärkide vajaliku tasakaaluga, enne selle vastuvõtmist üle vaadata, et lihtsustada ja põhjalikult hinnata toetuste mõju.

| 1.10.2 | Raamistik peaks põhinema selgetel eesmärkidel, laiaulatuslikul konsultatsioonil ja ülevaatlikul teabel. Lisaks selgele kontrollisüsteemile peaks uus raamistik kindlustama poliitikasuundadevahelise sidususe, meetmete kontsentratsiooni ning ka lihtsustamise, läbipaistvuse ja õiguskindluse. |
| --- | --- |

1.10.2

Raamistik peaks põhinema selgetel eesmärkidel, laiaulatuslikul konsultatsioonil ja ülevaatlikul teabel. Lisaks selgele kontrollisüsteemile peaks uus raamistik kindlustama poliitikasuundadevahelise sidususe, meetmete kontsentratsiooni ning ka lihtsustamise, läbipaistvuse ja õiguskindluse.

| 1.10.3 | Esitatud raamistik peaks olema kooskõlas:






  — | integreeritud lähenemisega konkurentsivõimele vastavalt 2004. aasta novembri Euroopa Ülemkogu otsusele taaselustada Lissaboni strateegia majandusliku arengu, tööhõive kasvu ja ettevõtluse konsolideerimise osas; |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Esitatud raamistik peaks olema kooskõlas:

—

integreeritud lähenemisega konkurentsivõimele vastavalt 2004. aasta novembri Euroopa Ülemkogu otsusele taaselustada Lissaboni strateegia majandusliku arengu, tööhõive kasvu ja ettevõtluse konsolideerimise osas;

| — | vajadusega tõhustada ühenduse riigiabipoliitikat, mis on muudetud üha keerulisemaks uute täiendustega, mis on suurendanud ka liikmesriikide ja riigiabi saajate halduskulusid; |
| --- | --- |

—

vajadusega tõhustada ühenduse riigiabipoliitikat, mis on muudetud üha keerulisemaks uute täiendustega, mis on suurendanud ka liikmesriikide ja riigiabi saajate halduskulusid;

| — | vajadusega tagada õiguskindlus ja halduse läbipaistvus selgete, lihtsate ja eelnevalt kehtestatud eeskirjadega, mida on ettevõtetel ja nende konsultantidel kerge mõista ja kasutada; |
| --- | --- |

—

vajadusega tagada õiguskindlus ja halduse läbipaistvus selgete, lihtsate ja eelnevalt kehtestatud eeskirjadega, mida on ettevõtetel ja nende konsultantidel kerge mõista ja kasutada;

| — | põhimõttega, et abi peaks olema majanduslikult tasuv; abi peaks olema suunatud turutõrgete korrigeerimisele, ebakindluse vähendamisele ja piisava etteaimatavuse tagamisele ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

—

põhimõttega, et abi peaks olema majanduslikult tasuv; abi peaks olema suunatud turutõrgete korrigeerimisele, ebakindluse vähendamisele ja piisava etteaimatavuse tagamisele ettevõtete jaoks;

| — | 25-liikmelise ELi ühisturuga kokkusobimatute meetmete identifitseerimis- ja teavitamismehhanismide ja -menetlustega, mis peavad kindlustama praktilised moodused sidusrühmade, kohtuorganite, akadeemiliste ja äriringkondade ning kodanikuühiskonna aktiivseks kaasamiseks. |
| --- | --- |

—

25-liikmelise ELi ühisturuga kokkusobimatute meetmete identifitseerimis- ja teavitamismehhanismide ja -menetlustega, mis peavad kindlustama praktilised moodused sidusrühmade, kohtuorganite, akadeemiliste ja äriringkondade ning kodanikuühiskonna aktiivseks kaasamiseks.

| 1.10.4 | Erilist tähelepanu tuleb pöörata ka järgnevale:






  — | riigiabi saajate suurus ja asukoht ning antud abi maht (vt de minimis määrus); |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Erilist tähelepanu tuleb pöörata ka järgnevale:

—

riigiabi saajate suurus ja asukoht ning antud abi maht (vt de minimis määrus);

| — | uue raamistiku vastavus ühenduse keskkonnapoliitikale (uued heitkogustega kauplemise skeemi eeskirjad); |
| --- | --- |

—

uue raamistiku vastavus ühenduse keskkonnapoliitikale (uued heitkogustega kauplemise skeemi eeskirjad);

| — | uuendustegevuse poliitika (2004. aasta novembri vademeekum ja uus 2005. aasta teatis) ning teadustöö- ja tehnoloogilise arengu poliitika (uus 2006. aasta teadus- ja arendustegevuseks antava abi raamistik); |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse poliitika (2004. aasta novembri vademeekum ja uus 2005. aasta teatis) ning teadustöö- ja tehnoloogilise arengu poliitika (uus 2006. aasta teadus- ja arendustegevuseks antava abi raamistik);

| — | sektoraalne tööstuspoliitika; |
| --- | --- |

—

sektoraalne tööstuspoliitika;

| — | ühtekuuluvuspoliitika (piirkondliku abi andmise juhendi (2006) muutmine); |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuspoliitika (piirkondliku abi andmise juhendi (2006) muutmine);

| — | ettevõtluspoliitika (de minimis määrus ja riskikapitali eeskirjade muutmine); |
| --- | --- |

—

ettevõtluspoliitika (de minimis määrus ja riskikapitali eeskirjade muutmine);

| — | tarbijate seisukohad ja kasu Euroopa üldsusele. |
| --- | --- |

—

tarbijate seisukohad ja kasu Euroopa üldsusele.

| 1.11 | EMSK arvates on ühtse riigiabipoliitika raamistiku määratlemisel siiski kõige tähtsam algatada kaasaegne poliitika, mis võidab kõigi liikmesriikide üksmeelse toetuse, sest kõigis ELi riikide majandustes valitsevad ülemineku- ja ümberkorraldamisprotsessid on tekkinud globaliseerumise tulemusel. |
| --- | --- |

1.11

EMSK arvates on ühtse riigiabipoliitika raamistiku määratlemisel siiski kõige tähtsam algatada kaasaegne poliitika, mis võidab kõigi liikmesriikide üksmeelse toetuse, sest kõigis ELi riikide majandustes valitsevad ülemineku- ja ümberkorraldamisprotsessid on tekkinud globaliseerumise tulemusel.

| 1.12 | Konkurentide ja riigiabi saajatena on ettevõtetel ja avalikul sektoril hea positsioon, et hinnata loodud vahendite tõhusust. Ettevõtted saavad anda praktilise panuse kaasaegsele Euroopa riigiabipoliitikale sobivate lahenduste järelevalves ning nad võivad teha ettepanekuid uute suuniste koostamiseks. |
| --- | --- |

1.12

Konkurentide ja riigiabi saajatena on ettevõtetel ja avalikul sektoril hea positsioon, et hinnata loodud vahendite tõhusust. Ettevõtted saavad anda praktilise panuse kaasaegsele Euroopa riigiabipoliitikale sobivate lahenduste järelevalves ning nad võivad teha ettepanekuid uute suuniste koostamiseks.

| 1.12.1 | Veel enam, ettevõtteid võivad otseselt ohustada nii õiguskindlusetus kui ka abisüsteemide tunnustamisperioodide pikkus ning tõsised tagajärjed, mis tulenevad ebaseaduslikuks kuulutatud abi tagastamisest. Seetõttu saaksid ühenduse õigusaktide ühtse mõistmise levitamisest ning selle tõlgendamisel ja rakendamisel tekkivate raskuste ja erinevuste kõrvaldamisest kõige rohkem kasu ettevõtted. |
| --- | --- |

1.12.1

Veel enam, ettevõtteid võivad otseselt ohustada nii õiguskindlusetus kui ka abisüsteemide tunnustamisperioodide pikkus ning tõsised tagajärjed, mis tulenevad ebaseaduslikuks kuulutatud abi tagastamisest. Seetõttu saaksid ühenduse õigusaktide ühtse mõistmise levitamisest ning selle tõlgendamisel ja rakendamisel tekkivate raskuste ja erinevuste kõrvaldamisest kõige rohkem kasu ettevõtted.

2.   Riigiabi reformimise tasakaalustatud raamistiku suunas

| 2.1 | EMSK usub kindlalt, et ühenduse reformiettepanekud kujutavad endast väärtuslikku vahendit, leidmaks tasakaalu järgmistes küsimustes:






  — | kõigi liikmesriikide arenguvajadused – jätkusuutlik teadmistepõhine majandus rohkemate ja paremate töökohtade ning kõrgema elustandardiga; |
| --- | --- | --- |

2.1

EMSK usub kindlalt, et ühenduse reformiettepanekud kujutavad endast väärtuslikku vahendit, leidmaks tasakaalu järgmistes küsimustes:

—

kõigi liikmesriikide arenguvajadused – jätkusuutlik teadmistepõhine majandus rohkemate ja paremate töökohtade ning kõrgema elustandardiga;

| — | globaliseerumise kitsendused, seda ka WTO eeskirjade täieliku arvestamise osas; |
| --- | --- |

—

globaliseerumise kitsendused, seda ka WTO eeskirjade täieliku arvestamise osas;

| — | võrdsed tingimused laienenud Euroopa ühtsel turul ettevõtetele, tarbijatele, maksumaksjatele ja kodanikuühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

—

võrdsed tingimused laienenud Euroopa ühtsel turul ettevõtetele, tarbijatele, maksumaksjatele ja kodanikuühiskonnale tervikuna.

| 2.2 | EMSK toetab täielikult “vähem ja paremini suunatud” riigiabi reformi aluseks olevat põhimõtet, mille eesmärk on muuta ettevõtted kodumaisel ja rahvusvahelisel turul konkurentsivõimelisemaks ja luua tingimused kõige edukamate ettevõtete toetamiseks. |
| --- | --- |

2.2

EMSK toetab täielikult “vähem ja paremini suunatud” riigiabi reformi aluseks olevat põhimõtet, mille eesmärk on muuta ettevõtted kodumaisel ja rahvusvahelisel turul konkurentsivõimelisemaks ja luua tingimused kõige edukamate ettevõtete toetamiseks.

| 2.3 | EMSK toetab täielikult komisjoni kavandatud lähenemist, mille eesmärgiks on eeskirjade lihtsustamine, andmaks ettevõtjatele suurema kindluse ja kergendamaks liikmesriikide halduskoormust. EMSK usub kindlalt, et kindlusetus asjaolu suhtes, mis on õiguspärane riigiabi ja mis mitte, seab tõenäoliselt küsimuse alla komisjoni riigiabi kontrolliprotsessi õiguspärasuse. |
| --- | --- |

2.3

EMSK toetab täielikult komisjoni kavandatud lähenemist, mille eesmärgiks on eeskirjade lihtsustamine, andmaks ettevõtjatele suurema kindluse ja kergendamaks liikmesriikide halduskoormust. EMSK usub kindlalt, et kindlusetus asjaolu suhtes, mis on õiguspärane riigiabi ja mis mitte, seab tõenäoliselt küsimuse alla komisjoni riigiabi kontrolliprotsessi õiguspärasuse.

| 2.4 | EMSK arvab, et ühenduse riigiabi eeskirjade kavandatav reform peaks võimaldama saavutada eelkõige järgmised eesmärgid:






  — | erinevate sidusrühmade, eriti ettevõtete suurem kaasatus institutsioonide poolt poliitika väljakujundamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- | --- |

2.4

EMSK arvab, et ühenduse riigiabi eeskirjade kavandatav reform peaks võimaldama saavutada eelkõige järgmised eesmärgid:

—

erinevate sidusrühmade, eriti ettevõtete suurem kaasatus institutsioonide poolt poliitika väljakujundamisse ja rakendamisse;

| — | kehtivate eeskirjade kooskõlastamine uute väljakutsetega, et toetada Lissaboni eesmärke ja suurendada avalikke hüvesid; |
| --- | --- |

—

kehtivate eeskirjade kooskõlastamine uute väljakutsetega, et toetada Lissaboni eesmärke ja suurendada avalikke hüvesid;

| — | spetsiifiliste vahendite loomine, et julgustada ettevõtteid sobivate stiimulite abil laienema; |
| --- | --- |

—

spetsiifiliste vahendite loomine, et julgustada ettevõtteid sobivate stiimulite abil laienema;

| — | uute eeskirjade vastuvõtmine uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse riiklikuks toetamiseks; |
| --- | --- |

—

uute eeskirjade vastuvõtmine uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse riiklikuks toetamiseks;

| — | selgemad tingimused rahalise abi andmiseks, vaadates üle abimeetmete raamistikud, et kehtestada maksusoodustused, loomaks atraktiivse lihtsa vahendi, millel on konkurentsile piiratud mõju, tagamaks võrdsed tingimused ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele; |
| --- | --- |

—

selgemad tingimused rahalise abi andmiseks, vaadates üle abimeetmete raamistikud, et kehtestada maksusoodustused, loomaks atraktiivse lihtsa vahendi, millel on konkurentsile piiratud mõju, tagamaks võrdsed tingimused ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele;

| — | järelhindamise mehhanismide ja meetmete kulutõhususe järelevalve kehtestamine, analüüsimaks nende elujõulisust siseturu toimimise osas; |
| --- | --- |

—

järelhindamise mehhanismide ja meetmete kulutõhususe järelevalve kehtestamine, analüüsimaks nende elujõulisust siseturu toimimise osas;

| — | tõhusam rahvusvaheline koostöö, et koordineerida ühenduse poliitikat kolmandate riikide poliitikatega, eriti nende riikide puhul, mille õigusaktid ei sätesta mingeid riigiabi piiranguid. |
| --- | --- |

—

tõhusam rahvusvaheline koostöö, et koordineerida ühenduse poliitikat kolmandate riikide poliitikatega, eriti nende riikide puhul, mille õigusaktid ei sätesta mingeid riigiabi piiranguid.

| 2.5 | Riigiabi poliitika on konkurentsipoliitika oluline osa ja on seega üks majanduslikke tendentse enim mõjutavatest ühenduse poliitikvaldkondadest. EMSK arvab seetõttu, et riigiabi poliitikat tuleks konkreetsemalt kasutada selleks, et saavutada kvaliteetne areng ja kooskõla Lissaboni eesmärkidega, et kõnealune poliitika saaks mängida juhtrolli jätkusuutlike majanduse ja tööhõive arengutendentside kindlustamisel. |
| --- | --- |

2.5

Riigiabi poliitika on konkurentsipoliitika oluline osa ja on seega üks majanduslikke tendentse enim mõjutavatest ühenduse poliitikvaldkondadest. EMSK arvab seetõttu, et riigiabi poliitikat tuleks konkreetsemalt kasutada selleks, et saavutada kvaliteetne areng ja kooskõla Lissaboni eesmärkidega, et kõnealune poliitika saaks mängida juhtrolli jätkusuutlike majanduse ja tööhõive arengutendentside kindlustamisel.

| 2.6 | Konkurents mõõdab turu võimsust tõhusalt toota kõrgekvaliteedilisi kaupu ja teenuseid globaliseerunud maailmas, tõstes elatustaset ja kindlustades kõrge tööhõivemäära. Tuleb siiski tunnistada, et ELi katse edendada äritegevuse ja inimressursside kasvu ning saavutada kõrgem tase tehnoloogiauuringutes, uuendustegevuses, koolituses ja rahvusvahelisemaks muutumises vastavalt Lissaboni strateegias nõutule on läbi kukkunud. |
| --- | --- |

2.6

Konkurents mõõdab turu võimsust tõhusalt toota kõrgekvaliteedilisi kaupu ja teenuseid globaliseerunud maailmas, tõstes elatustaset ja kindlustades kõrge tööhõivemäära. Tuleb siiski tunnistada, et ELi katse edendada äritegevuse ja inimressursside kasvu ning saavutada kõrgem tase tehnoloogiauuringutes, uuendustegevuses, koolituses ja rahvusvahelisemaks muutumises vastavalt Lissaboni strateegias nõutule on läbi kukkunud.

3.   Reform ja Lissaboni strateegia (vähem ja paremini suunatud riigiabi poliitika)

| 3.1 | EMSK toetab uut ühenduse riigiabi üldvõrgustikku, mis põhineb abipoliitikal, mis:






  — | on paremini suunatud ja valikulisem; |
| --- | --- | --- |

3.1

EMSK toetab uut ühenduse riigiabi üldvõrgustikku, mis põhineb abipoliitikal, mis:

—

on paremini suunatud ja valikulisem;

| — | on kooskõlas ja täielikult integreeritud Lissaboni strateegia, ühtse turu lõpliku väljakujunemise ja muude ühenduse poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

—

on kooskõlas ja täielikult integreeritud Lissaboni strateegia, ühtse turu lõpliku väljakujunemise ja muude ühenduse poliitikavaldkondadega;

| — | põhineb menetluste ja eeskirjade lihtsustamisel, läbipaistvusel ja õiguskindlusel; |
| --- | --- |

—

põhineb menetluste ja eeskirjade lihtsustamisel, läbipaistvusel ja õiguskindlusel;

| — | annab ettevõtetele ja töötajatele suurema institutsionaalse rolli otsuste tegemisel ja rakendamisel ning abi tõhususe hindamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

—

annab ettevõtetele ja töötajatele suurema institutsionaalse rolli otsuste tegemisel ja rakendamisel ning abi tõhususe hindamisel ja järelevalves;

| — | põhineb vastutuse jagamisel riiklike koordineerimisasutuste kaudu; |
| --- | --- |

—

põhineb vastutuse jagamisel riiklike koordineerimisasutuste kaudu;

| — | on seotud rahvusvaheliste asutuste ja Euroopa peamiste globaalse turu partnerite poliitikasuundadega; |
| --- | --- |

—

on seotud rahvusvaheliste asutuste ja Euroopa peamiste globaalse turu partnerite poliitikasuundadega;

| — | on vastavuses ühtse turu eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

on vastavuses ühtse turu eeskirjadega;

| — | tagab ELi riigiabi vastavuse. |
| --- | --- |

—

tagab ELi riigiabi vastavuse.

| 3.2 | EMSK arvab, et ühenduse riigiabi poliitikal on aktiivne roll Euroopa atraktiivsemaks muutmisel investoritele ja tööandjatele, ettevõtete konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, teadus- ja uuendustegevuse julgustamisel ning samuti uute oskuste tutvustamise ja levitamise ning töötajate koolitamise edendamisel. |
| --- | --- |

3.2

EMSK arvab, et ühenduse riigiabi poliitikal on aktiivne roll Euroopa atraktiivsemaks muutmisel investoritele ja tööandjatele, ettevõtete konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, teadus- ja uuendustegevuse julgustamisel ning samuti uute oskuste tutvustamise ja levitamise ning töötajate koolitamise edendamisel.

| 3.3 | EMSK arvates tuleks kehtestada üldine grupierandi määrus, et laiendada ja lihtsustada ühenduse grupierandi sätteid koolitusele ja tööhõivele eraldatava abi suhtes, eelistades kõige läbipaistvamaid ja kõige paremini suunatud kindlate eesmärkidega toetusmeetmeid, kusjuures eesmärgid määratletakse tihedas koostöös ettevõtete ja sotsiaalpartneritega, kellel on abi saajatena parim positsioon esitatud vahendite tõhususe hindamisel. |
| --- | --- |

3.3

EMSK arvates tuleks kehtestada üldine grupierandi määrus, et laiendada ja lihtsustada ühenduse grupierandi sätteid koolitusele ja tööhõivele eraldatava abi suhtes, eelistades kõige läbipaistvamaid ja kõige paremini suunatud kindlate eesmärkidega toetusmeetmeid, kusjuures eesmärgid määratletakse tihedas koostöös ettevõtete ja sotsiaalpartneritega, kellel on abi saajatena parim positsioon esitatud vahendite tõhususe hindamisel.

| 3.4 | Piirkondliku abi andmise süsteemi osas toetab EMSK uues 2007–2013 planeerimisraamistikus esitatud kavatsust tugevdada arengut ebasoodsate tingimustega piirkondades (NUTS II statistilisest efektist mõjutatud piirkonnad, NUTS II majandusliku arengu piirkonnad ja NUTS III väikese asustustihedusega piirkonnad) ning kõrvalistes saare- ja mäestikupiirkondades. Eesmärgiks on muuta kõnealused piirkonnad abist sõltumatuks, vähendada toetuse ülemmäärasid, hoida erinevused abi mahus alla 10 % vähem arenenud piirkondade vahel ning võidelda potentsiaalsete ümberasumislainetega, mis on tingitud abi ebaproportsionaalsetest erinevustest (mitte rohkem kui 20 % NUTS III piirkondadele) piirialade vahel. |
| --- | --- |

3.4

Piirkondliku abi andmise süsteemi osas toetab EMSK uues 2007–2013 planeerimisraamistikus esitatud kavatsust tugevdada arengut ebasoodsate tingimustega piirkondades (NUTS II statistilisest efektist mõjutatud piirkonnad, NUTS II majandusliku arengu piirkonnad ja NUTS III väikese asustustihedusega piirkonnad) ning kõrvalistes saare- ja mäestikupiirkondades. Eesmärgiks on muuta kõnealused piirkonnad abist sõltumatuks, vähendada toetuse ülemmäärasid, hoida erinevused abi mahus alla 10 % vähem arenenud piirkondade vahel ning võidelda potentsiaalsete ümberasumislainetega, mis on tingitud abi ebaproportsionaalsetest erinevustest (mitte rohkem kui 20 % NUTS III piirkondadele) piirialade vahel.

| 3.4.1 | EMSK toetab komisjoni seisukohta erinevat tüüpi ettevõtete piirkondliku abi mahu varieerimisel, kuid leiab, et tuleb hoiduda väiksemate ettevõtete laienemise aeglustumise ohust ja määrata nii väikestele kui keskmise suurusega ettevõtetele ühesugune 20 % vahe. Soovitatud piirangud abi suhtes, mis antakse suurettevõtete investeeringutele uute eranditega hõlmatavatesse piirkondadesse, peaksid arvestama komisjoni 2003. aasta soovituses (14) sätestatud ettevõtete uut liigitust. |
| --- | --- |

3.4.1

EMSK toetab komisjoni seisukohta erinevat tüüpi ettevõtete piirkondliku abi mahu varieerimisel, kuid leiab, et tuleb hoiduda väiksemate ettevõtete laienemise aeglustumise ohust ja määrata nii väikestele kui keskmise suurusega ettevõtetele ühesugune 20 % vahe. Soovitatud piirangud abi suhtes, mis antakse suurettevõtete investeeringutele uute eranditega hõlmatavatesse piirkondadesse, peaksid arvestama komisjoni 2003. aasta soovituses (14) sätestatud ettevõtete uut liigitust.

| 3.5 | EMSK toetab väikesemahulise abiga seoses de minimis abi ülemmäära tõstmist, peaasjalikult eesmärgiga kindlustada paremini suunatud ja tõhustatud ühenduse tegevus. |
| --- | --- |

3.5

EMSK toetab väikesemahulise abiga seoses de minimis abi ülemmäära tõstmist, peaasjalikult eesmärgiga kindlustada paremini suunatud ja tõhustatud ühenduse tegevus.

| 3.6 | EMSK usub, et komisjon peaks keskenduma pigem abile, millel on märkimisväärne mõju kaubandusele, kui raiskama oma ressursse paljude peaasjalikult kohaliku tähtsusega juhtumite analüüsimisele. Samuti peaks komisjon selgitama “kohaliku juhtumi” mõiste tähendust ja tõlgendust. |
| --- | --- |

3.6

EMSK usub, et komisjon peaks keskenduma pigem abile, millel on märkimisväärne mõju kaubandusele, kui raiskama oma ressursse paljude peaasjalikult kohaliku tähtsusega juhtumite analüüsimisele. Samuti peaks komisjon selgitama “kohaliku juhtumi” mõiste tähendust ja tõlgendust.

| 3.7 | EMSK usub, et riigiabi kontroll peaks olema proportsionaalne ja tõhus ning ühenduse konkurentsivõimet vähem mõjutavate juhtumite korral tuleks hoiduda keerulistest teavitamismenetlustest. |
| --- | --- |

3.7

EMSK usub, et riigiabi kontroll peaks olema proportsionaalne ja tõhus ning ühenduse konkurentsivõimet vähem mõjutavate juhtumite korral tuleks hoiduda keerulistest teavitamismenetlustest.

| 3.8 | EMSK toetab kindlalt komisjoni 2004. aasta veebruaris esitatud ettepanekut väikesemahulise riigiabi kohta, eesmärgiga võimaldada liikmesriikidele suurem paindlikkus, lihtsamad menetlused ja piisav võimalus kehtestada Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist hõlbustavaid toetusmeetmeid, säilitades samas piisavalt ruumi komisjonipoolseks kontrolliks. |
| --- | --- |

3.8

EMSK toetab kindlalt komisjoni 2004. aasta veebruaris esitatud ettepanekut väikesemahulise riigiabi kohta, eesmärgiga võimaldada liikmesriikidele suurem paindlikkus, lihtsamad menetlused ja piisav võimalus kehtestada Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist hõlbustavaid toetusmeetmeid, säilitades samas piisavalt ruumi komisjonipoolseks kontrolliks.

| 3.9 | Mis puutub sektoraalsesse abisse, tuleb sarnaselt komisjoni soovitatud grupierandi suunaga kindlustada transpordi-, energia-, info- ja kommunikatsioonisektorites sidusus ELi valdkondlike poliitikate ja abi andmise korra vahel. Lissaboni strateegia kehtestas spetsiifilised eesmärgid kultuuri-, audiovisuaal-, filmi- ja spordisektorile, kus on suur uuendustegevuse, kasvu- ja töökohtade loomise potentsiaal. |
| --- | --- |

3.9

Mis puutub sektoraalsesse abisse, tuleb sarnaselt komisjoni soovitatud grupierandi suunaga kindlustada transpordi-, energia-, info- ja kommunikatsioonisektorites sidusus ELi valdkondlike poliitikate ja abi andmise korra vahel. Lissaboni strateegia kehtestas spetsiifilised eesmärgid kultuuri-, audiovisuaal-, filmi- ja spordisektorile, kus on suur uuendustegevuse, kasvu- ja töökohtade loomise potentsiaal.

| 3.10 | Ühenduse keskkonnakaitseks antava riigiabi raamistik kehtib kuni aastani 2007. Ka siin on tähtis püüelda Lissaboni eesmärkide poole, aidates kaasa CO2 heitkogustega kauplemise skeemi (riiklikud saastekvootide eraldamise kavad) rakendamisele Kyoto protokolli eesmärkide raames. |
| --- | --- |

3.10

Ühenduse keskkonnakaitseks antava riigiabi raamistik kehtib kuni aastani 2007. Ka siin on tähtis püüelda Lissaboni eesmärkide poole, aidates kaasa CO2 heitkogustega kauplemise skeemi (riiklikud saastekvootide eraldamise kavad) rakendamisele Kyoto protokolli eesmärkide raames.

| 3.11 | Abi uuendustegevusele (vastavalt rohelisele raamatule (15)): EMSK usub, et olemasolevat raamistikku tuleks laiendada uuendustegevuse nendele abitüüpidele, mida praegused suunised ei hõlma, ja tuleks määratleda selged üldised sobivuskriteeriumid, mis jätavad liikmesriikidele suurema sekkumisulatuse ilma teavitamiskohustuseta. |
| --- | --- |

3.11

Abi uuendustegevusele (vastavalt rohelisele raamatule (15)): EMSK usub, et olemasolevat raamistikku tuleks laiendada uuendustegevuse nendele abitüüpidele, mida praegused suunised ei hõlma, ja tuleks määratleda selged üldised sobivuskriteeriumid, mis jätavad liikmesriikidele suurema sekkumisulatuse ilma teavitamiskohustuseta.

| 3.11.1 | Et kõnealust valdkonda parandada, kutsub EMSK komisjoni üles Eurostati abiga täpsustama, milliseid tootmis- ja teenustegevusi võib praegu määratleda uuenduslikena. Teatud juhtnöörid kõnealuses tundlikus valdkonnas oleksid väga kasulikud. |
| --- | --- |

3.11.1

Et kõnealust valdkonda parandada, kutsub EMSK komisjoni üles Eurostati abiga täpsustama, milliseid tootmis- ja teenustegevusi võib praegu määratleda uuenduslikena. Teatud juhtnöörid kõnealuses tundlikus valdkonnas oleksid väga kasulikud.

| 3.11.2 | Sellega seoses tervitab EMSK 21. septembri 2005. aasta teatist riigiabi ja uuendustegevuse kohta, mille eesmärk on luua kõnealusele olulisele valdkonnale ühenduse raamistik ja määratleda nii kõige ilmsemad turutõrked kui ka sobivad meetmed juhtudeks, mida on võimalik parandada. |
| --- | --- |

3.11.2

Sellega seoses tervitab EMSK 21. septembri 2005. aasta teatist riigiabi ja uuendustegevuse kohta, mille eesmärk on luua kõnealusele olulisele valdkonnale ühenduse raamistik ja määratleda nii kõige ilmsemad turutõrked kui ka sobivad meetmed juhtudeks, mida on võimalik parandada.

| 3.12 | Samuti on vaja välja töötada ja sätestada selged kriteeriumid hindamaks, millised turutõrked võivad tõenäoliselt takistada uuendusmeetmeid ja -vahendeid Lissaboni strateegia rakendamisel. Samas tuleb anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele piisavalt liikumisruumi, et kasutada erinevaid sekkumisi, mis oleksid proportsioonis ja tõhusad ning mille abil on võimalik jõuda ettevalmistavatest teadusuuringutest äri- ja turualaste uuendusteni. |
| --- | --- |

3.12

Samuti on vaja välja töötada ja sätestada selged kriteeriumid hindamaks, millised turutõrked võivad tõenäoliselt takistada uuendusmeetmeid ja -vahendeid Lissaboni strateegia rakendamisel. Samas tuleb anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele piisavalt liikumisruumi, et kasutada erinevaid sekkumisi, mis oleksid proportsioonis ja tõhusad ning mille abil on võimalik jõuda ettevalmistavatest teadusuuringutest äri- ja turualaste uuendusteni.

| 3.13 | Riigiabi väikesete ja keskmise suurusega ettevõtete investeeringute soodustamiseks uuenduslikesse projektidesse peab julgustama ettevõtteid laienema ning hõlmama eelkõige järgmist:






  — | toetus piirkondlikele ja piirkonnaülestele uuendustegevuse võrgustikele; |
| --- | --- | --- |

3.13

Riigiabi väikesete ja keskmise suurusega ettevõtete investeeringute soodustamiseks uuenduslikesse projektidesse peab julgustama ettevõtteid laienema ning hõlmama eelkõige järgmist:

—

toetus piirkondlikele ja piirkonnaülestele uuendustegevuse võrgustikele;

| — | tööstuslike tehnoparkide ja piirkondade poliitika edendamine; |
| --- | --- |

—

tööstuslike tehnoparkide ja piirkondade poliitika edendamine;

| — | erainvestorite (business angels) ja teenustevahendajate kasutamine, nt riskikapitali eksperdid, maaklerid, patendikonsultandid; |
| --- | --- |

—

erainvestorite (business angels) ja teenustevahendajate kasutamine, nt riskikapitali eksperdid, maaklerid, patendikonsultandid;

| — | tehnoloogiasiirdekeskuste ja riskikapitali loomine; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiasiirdekeskuste ja riskikapitali loomine;

| — | kvalifitseeritud tehnilise personali koolitamine ja töölevõtmine. |
| --- | --- |

—

kvalifitseeritud tehnilise personali koolitamine ja töölevõtmine.

| 3.14 | EMSK usub, et uus raamistik peaks arvestama ka kõiki väliseid uuendustegevust mõjutada võivaid tegureid, nimelt:






  — | uuenduslikku ettevõtluskultuuri; |
| --- | --- | --- |

3.14

EMSK usub, et uus raamistik peaks arvestama ka kõiki väliseid uuendustegevust mõjutada võivaid tegureid, nimelt:

—

uuenduslikku ettevõtluskultuuri;

| — | vastastikuste suhete võrgustikku muude ettevõtete, organisatsioonide ja avalike asutustega, mis on olulised teadmiste ja uuenduste loomiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

vastastikuste suhete võrgustikku muude ettevõtete, organisatsioonide ja avalike asutustega, mis on olulised teadmiste ja uuenduste loomiseks ja levitamiseks;

| — | õigusnormide tugiraamistikku, eriti intellektuaalomandi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

õigusnormide tugiraamistikku, eriti intellektuaalomandi valdkonnas;

| — | juurdepääsu kapitaliturule, eriti mis puudutab riski- ja stardikapitali (investeerimiskapitali kohta käiva teatise muutmine); |
| --- | --- |

—

juurdepääsu kapitaliturule, eriti mis puudutab riski- ja stardikapitali (investeerimiskapitali kohta käiva teatise muutmine);

| — | haridus- ja koolitusteenuseid ning suhteid akadeemiliste ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitusteenuseid ning suhteid akadeemiliste ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel;

| — | uuendustegevuse tugistruktuure (nt inkubaatorid, piirkondade võrgustikud, tööstuslikud tehnopargid) ja vaheteenuseid. |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse tugistruktuure (nt inkubaatorid, piirkondade võrgustikud, tööstuslikud tehnopargid) ja vaheteenuseid.

| 3.14.1 | Üldisemalt tuleks horisontaalse abi, nt teadustööle, uuendustegevusele, keskkonnale ja inimkapitalile antava abi suuniste läbivaatamisel teha järgmist:






  — | suurendada praegu horisontaalsele abile kehtestatud määrasid; |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Üldisemalt tuleks horisontaalse abi, nt teadustööle, uuendustegevusele, keskkonnale ja inimkapitalile antava abi suuniste läbivaatamisel teha järgmist:

—

suurendada praegu horisontaalsele abile kehtestatud määrasid;

| — | säilitada piirkondlikud preemiad sekkumistele vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

—

säilitada piirkondlikud preemiad sekkumistele vähem arenenud piirkondades;

| — | kehtestada abikõlbmatutele piirkondadele või artikli 83 punkti c järgi enam mitte abikõlblikele piirkondadele osaliselt struktuurifondidest rahastatavate sekkumiste “ühtekuuluvuspreemia”. |
| --- | --- |

—

kehtestada abikõlbmatutele piirkondadele või artikli 83 punkti c järgi enam mitte abikõlblikele piirkondadele osaliselt struktuurifondidest rahastatavate sekkumiste “ühtekuuluvuspreemia”.

| 3.15 | Mis puutub üldist majandushuvi pakkuvatesse teenustesse, tuleb rõhutada, et kõnealused teenused on sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse keskne element. Vastavalt Altmarki otsusega (16) ja komisjoni asjaomase 13. juuli 2005. aasta otsusega kehtestatud kriteeriumitele tuleks seega selgitada “tüüpilise hästitoimiva ettevõtte” mõistet. Samuti on vaja tagada õiguskindlus seoses avaliku teenistuse osutamise hüvitamisega – tegemist on riigiabi vormiga, mis on vastavuses asutamislepinguga. |
| --- | --- |

3.15

Mis puutub üldist majandushuvi pakkuvatesse teenustesse, tuleb rõhutada, et kõnealused teenused on sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse keskne element. Vastavalt Altmarki otsusega (16) ja komisjoni asjaomase 13. juuli 2005. aasta otsusega kehtestatud kriteeriumitele tuleks seega selgitada “tüüpilise hästitoimiva ettevõtte” mõistet. Samuti on vaja tagada õiguskindlus seoses avaliku teenistuse osutamise hüvitamisega – tegemist on riigiabi vormiga, mis on vastavuses asutamislepinguga.

| 3.16 | EMSK usub, et edasised õigusaktid peavad võtma arvesse asjaolu, et vastutus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel lasub riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel institutsioonidel, millel on kõnealuses valdkonnas demokraatlik õiguspärasus (17). |
| --- | --- |

3.16

EMSK usub, et edasised õigusaktid peavad võtma arvesse asjaolu, et vastutus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel lasub riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel institutsioonidel, millel on kõnealuses valdkonnas demokraatlik õiguspärasus (17).

4.   Menetluste lihtsustamine ja läbipaistvus

| 4.1 | EMSK usub, et lihtsama ja läbipaistvama ühenduse abipoliitika suunas on võimalik teha olulisi samme, jätkates komisjoni tööd selliste asjaoludega võitlemisel, mis võivad tõenäoliselt põhjustada märkimisväärseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

4.1

EMSK usub, et lihtsama ja läbipaistvama ühenduse abipoliitika suunas on võimalik teha olulisi samme, jätkates komisjoni tööd selliste asjaoludega võitlemisel, mis võivad tõenäoliselt põhjustada märkimisväärseid konkurentsimoonutusi.

| 4.2 | Arendatud ja tõhustatud haldustavadega tuleb kõrvaldada ka viivitused juhtumite läbivaatamisel. Liikmesriigid peavad vastutama oma kohustuste eest, tagamaks läbipaistvus ja tõhusus. |
| --- | --- |

4.2

Arendatud ja tõhustatud haldustavadega tuleb kõrvaldada ka viivitused juhtumite läbivaatamisel. Liikmesriigid peavad vastutama oma kohustuste eest, tagamaks läbipaistvus ja tõhusus.

| 4.3 | Samuti nõuab EMSK tungivalt tegevusjuhiste koostamist koos kõikide sidusrühmade, eriti ettevõtete kui abi meetmetest kasu saajate täieliku osalusega. |
| --- | --- |

4.3

Samuti nõuab EMSK tungivalt tegevusjuhiste koostamist koos kõikide sidusrühmade, eriti ettevõtete kui abi meetmetest kasu saajate täieliku osalusega.

5.   Reform ja 25-liikmeline Euroopa Liit

| 5.1 | Laienemise tulemusel tekkinud olukord nõuab muutusi riigiabi poliitikas, et muuta kõik ELi piirkonnad võrdselt atraktiivseks uute asukohtadena ja investorite sihtmärkidena ning kindlustada aus konkurents naaberpiirkondade vahel. |
| --- | --- |

5.1

Laienemise tulemusel tekkinud olukord nõuab muutusi riigiabi poliitikas, et muuta kõik ELi piirkonnad võrdselt atraktiivseks uute asukohtadena ja investorite sihtmärkidena ning kindlustada aus konkurents naaberpiirkondade vahel.

| 5.2 | Kümme uut liikmesriiki pakuvad praegu ettevõtetele palju suuremates summades riigiabi (protsendina SKTst) kui 15-liikmelise ELi riigid, kuigi olukord peaks järk-järgult ühtlustuma. Ajavahemikul 2000–2003 moodustas riigiabi uutes liikmesriikides keskmiselt 1,42 % SKTst, võrreldes keskmise 0,4 %ga 15-liikmelise ELi riikides. |
| --- | --- |

5.2

Kümme uut liikmesriiki pakuvad praegu ettevõtetele palju suuremates summades riigiabi (protsendina SKTst) kui 15-liikmelise ELi riigid, kuigi olukord peaks järk-järgult ühtlustuma. Ajavahemikul 2000–2003 moodustas riigiabi uutes liikmesriikides keskmiselt 1,42 % SKTst, võrreldes keskmise 0,4 %ga 15-liikmelise ELi riikides.

| 5.3 | Lissaboni strateegia raames tagati horisontaalsete eesmärkide saavutamiseks kasutatav abi. 2002. aastal eraldati 15-liikmelise ELi riikides kõnealuseks eesmärgiks 73 % abist vastupidiselt 22 %-le uutes liikmesriikides (18). |
| --- | --- |

5.3

Lissaboni strateegia raames tagati horisontaalsete eesmärkide saavutamiseks kasutatav abi. 2002. aastal eraldati 15-liikmelise ELi riikides kõnealuseks eesmärgiks 73 % abist vastupidiselt 22 %-le uutes liikmesriikides (18).

| 5.4 | Teisest küljest tuleb tunnistada, et uued liikmesriigid on turumajandusega väga hästi kohanenud, kuigi laienenud EL peab siiski veel tegema olulisi samme, et vähendada toetuste üldist taset ja julgustada konkurentsi, jätkusuutlikku ja ühtlast arengut ning Euroopa uut teadmistepõhist majandust. |
| --- | --- |

5.4

Teisest küljest tuleb tunnistada, et uued liikmesriigid on turumajandusega väga hästi kohanenud, kuigi laienenud EL peab siiski veel tegema olulisi samme, et vähendada toetuste üldist taset ja julgustada konkurentsi, jätkusuutlikku ja ühtlast arengut ning Euroopa uut teadmistepõhist majandust.

6.   Sidusrühmade kaasatus: ettevõtted ja kodanikuühiskond

| 6.1 | EMSK arvab, et riigiabi andmise tavasid ja korda on vaja paremini hallata. Otsesed sidusrühmad, eelkõige ettevõtted ja kodanikuühiskond peavad olema rohkem kaasatud, sest neid puudutavad otseselt õiguskindlusetuse probleemid, samuti pikad ooteajad ühenduse toetuste eraldamisel ja nõuetele mittevastava või ebaseadusliku abi tagasimaksmine. |
| --- | --- |

6.1

EMSK arvab, et riigiabi andmise tavasid ja korda on vaja paremini hallata. Otsesed sidusrühmad, eelkõige ettevõtted ja kodanikuühiskond peavad olema rohkem kaasatud, sest neid puudutavad otseselt õiguskindlusetuse probleemid, samuti pikad ooteajad ühenduse toetuste eraldamisel ja nõuetele mittevastava või ebaseadusliku abi tagasimaksmine.

| 6.2 | Riigiabi saajatena ja samas konkurentidena on ettevõtetel parim positsioon, et:






  — | hinnata rakendatud vahendite tõhusust, teostada järelevalvet heakskiidetud lahenduste üle ning määratleda parimad võimalikud tavad oma oskuste ja otseste kogemuste alusel; |
| --- | --- | --- |

6.2

Riigiabi saajatena ja samas konkurentidena on ettevõtetel parim positsioon, et:

—

hinnata rakendatud vahendite tõhusust, teostada järelevalvet heakskiidetud lahenduste üle ning määratleda parimad võimalikud tavad oma oskuste ja otseste kogemuste alusel;

| — | aidata paremini levitada ühenduse õigusakte selgete, läbipaistvate ja kasutajatele (nii abi andjatele kui saajatele) otseselt kättesaadavate vormide teel; |
| --- | --- |

—

aidata paremini levitada ühenduse õigusakte selgete, läbipaistvate ja kasutajatele (nii abi andjatele kui saajatele) otseselt kättesaadavate vormide teel;

| — | aidata ületada raskusi ja ebakindlust eeskirjade tõlgendamisel ja rakendamisel, kui on oht, et riigiabi kontrolli õiguspärasust võib kahtluse seada; |
| --- | --- |

—

aidata ületada raskusi ja ebakindlust eeskirjade tõlgendamisel ja rakendamisel, kui on oht, et riigiabi kontrolli õiguspärasust võib kahtluse seada;

| — | sisse viia õigusaktide individuaalse rakendamise mehhanisme, mis kergendavad ELi õigusaktidele vastamist ja nende täielikku rakendamist. |
| --- | --- |

—

sisse viia õigusaktide individuaalse rakendamise mehhanisme, mis kergendavad ELi õigusaktidele vastamist ja nende täielikku rakendamist.

| 6.3 | Seega arvab EMSK, et:






  — | institutsioonid peaksid ettevõtteid rohkem kaasama otsustusprotsessi ja poliitika rakendamisse; |
| --- | --- | --- |

6.3

Seega arvab EMSK, et:

—

institutsioonid peaksid ettevõtteid rohkem kaasama otsustusprotsessi ja poliitika rakendamisse;

| — | tuleb luua järelhindamise mehhanismid ja meetmete kulu-efektiivsuse järelevalve; |
| --- | --- |

—

tuleb luua järelhindamise mehhanismid ja meetmete kulu-efektiivsuse järelevalve;

| — | komisjoni otsused peaksid olema internetis täielikult kättesaadavad ühes komisjoni töökeeltest ning asjaomase liikmesriigi keeles; |
| --- | --- |

—

komisjoni otsused peaksid olema internetis täielikult kättesaadavad ühes komisjoni töökeeltest ning asjaomase liikmesriigi keeles;

| — | ettevõtetele tuleb anda pidevalt teavet toimuvatest teavitamisprotsessidest, et nad saaksid kindlaks teha, kas riiklikul või kohalikul tasandil tehtud soodustused on vastavuses ELi sisuliste abialaste eeskirjade ja menetlusega, ning koostööd teha erinevate tasandite ametivõimudega, et rakendada ELi riigiabi poliitikat tõhusamalt; |
| --- | --- |

—

ettevõtetele tuleb anda pidevalt teavet toimuvatest teavitamisprotsessidest, et nad saaksid kindlaks teha, kas riiklikul või kohalikul tasandil tehtud soodustused on vastavuses ELi sisuliste abialaste eeskirjade ja menetlusega, ning koostööd teha erinevate tasandite ametivõimudega, et rakendada ELi riigiabi poliitikat tõhusamalt;

| — | tuleb teostada õigusaktide rakendamise ennetav seiret, mis kaasaks ettevõtete ja kodanikuühiskonna esindajad turutõrgete ja teatud sektorite või tööstuste jõudluse mahajäämuse majandusanalüüsidesse; |
| --- | --- |

—

tuleb teostada õigusaktide rakendamise ennetav seiret, mis kaasaks ettevõtete ja kodanikuühiskonna esindajad turutõrgete ja teatud sektorite või tööstuste jõudluse mahajäämuse majandusanalüüsidesse;

| — | vaja on sisse viia süstemaatilised ühised turutõrgete jälgimise mehhanismid, mis põhinevad selgelt määratletud läbipaistvatel kriteeriumitel ning abimeetmetel, mis siseturul konkurentsi märkimisväärselt ei mõjuta ja on kooskõlas Lissaboni strateegiaga. |
| --- | --- |

—

vaja on sisse viia süstemaatilised ühised turutõrgete jälgimise mehhanismid, mis põhinevad selgelt määratletud läbipaistvatel kriteeriumitel ning abimeetmetel, mis siseturul konkurentsi märkimisväärselt ei mõjuta ja on kooskõlas Lissaboni strateegiaga.

7.   Riigiabi poliitika suunas, mis on kasvuvahend ja osa 25–27-liikmelise Euroopa Liidu riikide integreeritud ja sidusa majandusarengu ühisest kujutlusest, edendades uusi töökohti ja ettevõtteid

| 7.1 | EMSK leiab, et on vaja välja töötada selge pilt riigiabi lisaväärtusest Euroopa Liidu tulevikule. Seda tuleb teha liikmesriikide konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja ühtse arengu eesmärkide osas, mille suhtes Lissabonis kokku lepitud ja mida on alates 2000. aastast mitmeid kordi taas kinnitatud erinevatel Euroopa tippkohtumistel. |
| --- | --- |

7.1

EMSK leiab, et on vaja välja töötada selge pilt riigiabi lisaväärtusest Euroopa Liidu tulevikule. Seda tuleb teha liikmesriikide konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja ühtse arengu eesmärkide osas, mille suhtes Lissabonis kokku lepitud ja mida on alates 2000. aastast mitmeid kordi taas kinnitatud erinevatel Euroopa tippkohtumistel.

| 7.1.1 | Lissaboni strateegias esitatud põhivaldkonnad vajavad märkimisväärset sihtotstarbelist finantspanust, mis peab täielikult kajastuma liikmesriikide eelarve- ja struktuuripoliitikas. Vaja on kokkulepitud, ühtset, sobivat raamistikku, millega peavad arvestama kõik poliitikavaldkonnad, sh ühenduse konkurentsipoliitika. |
| --- | --- |

7.1.1

Lissaboni strateegias esitatud põhivaldkonnad vajavad märkimisväärset sihtotstarbelist finantspanust, mis peab täielikult kajastuma liikmesriikide eelarve- ja struktuuripoliitikas. Vaja on kokkulepitud, ühtset, sobivat raamistikku, millega peavad arvestama kõik poliitikavaldkonnad, sh ühenduse konkurentsipoliitika.

| 7.2 | EMSK arvab, et enne kui on võimalik lõplikult jõuda Euroopa ühtse turuni, mis suudaks võrdsetel tingimustel võistelda teiste maailmaturul osalejatega, on vaja põhjalikult uuendada nii Euroopa majanduspoliitika ning eelkõige riigiabi poliitika raamistikku ja rakendamist. See on ka eeltingimus ulatusliku infrastruktuuri loomiseks ja immateriaalsesse varasse tehtavateks suurteks investeeringuteks, mis on vajalikud tõhusa, tehnoloogiliselt arenenud ja konkurentsivõimelise turu normaalseks toimimiseks. |
| --- | --- |

7.2

EMSK arvab, et enne kui on võimalik lõplikult jõuda Euroopa ühtse turuni, mis suudaks võrdsetel tingimustel võistelda teiste maailmaturul osalejatega, on vaja põhjalikult uuendada nii Euroopa majanduspoliitika ning eelkõige riigiabi poliitika raamistikku ja rakendamist. See on ka eeltingimus ulatusliku infrastruktuuri loomiseks ja immateriaalsesse varasse tehtavateks suurteks investeeringuteks, mis on vajalikud tõhusa, tehnoloogiliselt arenenud ja konkurentsivõimelise turu normaalseks toimimiseks.

| 7.3 | Komitee arvates on tarvis määratleda üldised nõuetele vastavuse kriteeriumid, julgustamaks liikmesriike ja piirkondi rakendama toetusmeetmeid, et saavutada konkurentsivõimeline majandus, mis järgib vabakaubanduse reegleid. |
| --- | --- |

7.3

Komitee arvates on tarvis määratleda üldised nõuetele vastavuse kriteeriumid, julgustamaks liikmesriike ja piirkondi rakendama toetusmeetmeid, et saavutada konkurentsivõimeline majandus, mis järgib vabakaubanduse reegleid.

| 7.4 | Kui turg ei suuda muuda Euroopa ettevõtteid konkurentsivõimeliseks ega arendada nende tehnoloogialast uuendustegevust, koolitust ja rahvusvahelisemaks muutumise võimet, peab Euroopa riigiabi poliitika soodustama, mitte takistama meetmeid ja skeeme, mis stimuleerivad ettevõtete kasvu ja suurendavad nende võimet uusi investeeringuid, eksperte ja kapitali ligi meelitada. |
| --- | --- |

7.4

Kui turg ei suuda muuda Euroopa ettevõtteid konkurentsivõimeliseks ega arendada nende tehnoloogialast uuendustegevust, koolitust ja rahvusvahelisemaks muutumise võimet, peab Euroopa riigiabi poliitika soodustama, mitte takistama meetmeid ja skeeme, mis stimuleerivad ettevõtete kasvu ja suurendavad nende võimet uusi investeeringuid, eksperte ja kapitali ligi meelitada.

8.   Kokkuvõtvad soovitused

| 8.1 | EMSK pooldab Euroopa riigiabi poliitika uuendamist, mis põhineb ennetaval lähenemisel ja uuel üldisel ühenduse raamistikul. Sellega seoses soovitab komitee eelkõige järgmist:






  — | poliitika, mis suudab piisavalt hästi reageerida turutõrgetele ja neid korrigeerida või kõrvaldada; |
| --- | --- | --- |

8.1

EMSK pooldab Euroopa riigiabi poliitika uuendamist, mis põhineb ennetaval lähenemisel ja uuel üldisel ühenduse raamistikul. Sellega seoses soovitab komitee eelkõige järgmist:

—

poliitika, mis suudab piisavalt hästi reageerida turutõrgetele ja neid korrigeerida või kõrvaldada;

| — | poliitika, mis aitab märkimisväärselt kaasa ühtse turu lõplikule väljekujunemisele ilma konkurentsi moonutamata; |
| --- | --- |

—

poliitika, mis aitab märkimisväärselt kaasa ühtse turu lõplikule väljekujunemisele ilma konkurentsi moonutamata;

| — | sidusam ja integreeritum riigiabi poliitika, mis hõlbustab Lissaboni strateegia erinevate eesmärkide saavutamist, mille eesmärgiks on muuta ettevõtted konkurentsivõimelisemaks ja uuenduslikumaks maailmamajanduses ning samas parandada inimeste elu- ja töökvaliteeti |
| --- | --- |

—

sidusam ja integreeritum riigiabi poliitika, mis hõlbustab Lissaboni strateegia erinevate eesmärkide saavutamist, mille eesmärgiks on muuta ettevõtted konkurentsivõimelisemaks ja uuenduslikumaks maailmamajanduses ning samas parandada inimeste elu- ja töökvaliteeti

| — | tööstus- ja teenustevõrgustiku tugevdamine, soodustades ettevõtlust ja viies tööstuse ja tööturu kooskõlla uue tööstuspoliitika eesmärkidega ja globaliseerumise uute nõudmistega; |
| --- | --- |

—

tööstus- ja teenustevõrgustiku tugevdamine, soodustades ettevõtlust ja viies tööstuse ja tööturu kooskõlla uue tööstuspoliitika eesmärkidega ja globaliseerumise uute nõudmistega;

| — | tugev toetus kõigile toote- ja protsessiuuenduste vormidele (19); |
| --- | --- |

—

tugev toetus kõigile toote- ja protsessiuuenduste vormidele (19);

| — | ennetav lähenemine, mille eesmärgiks on muuta Euroopa investoritele ligitõmbavamaks, tõsta Euroopa suutlikkust luua uusi töökohti, teha ettevõtted konkurentsivõimelisemaks, julgustada teadusuuringuid ja uuendusprojekte ning samuti edendada uute oskuse arengut ja levitamist ning tööjõu koolitamist; |
| --- | --- |

—

ennetav lähenemine, mille eesmärgiks on muuta Euroopa investoritele ligitõmbavamaks, tõsta Euroopa suutlikkust luua uusi töökohti, teha ettevõtted konkurentsivõimelisemaks, julgustada teadusuuringuid ja uuendusprojekte ning samuti edendada uute oskuse arengut ja levitamist ning tööjõu koolitamist;

| — | suurem rõhk teguritele, mis sise- ja rahvusvahelisel turul tõesti konkurentsi moonutavad, seejuures loomata mõttetut kallist bürokraatiat, tegeledes piiratud kohalike juhtumitega, mis ei põhjusta märkimisväärset turumoonutust; |
| --- | --- |

—

suurem rõhk teguritele, mis sise- ja rahvusvahelisel turul tõesti konkurentsi moonutavad, seejuures loomata mõttetut kallist bürokraatiat, tegeledes piiratud kohalike juhtumitega, mis ei põhjusta märkimisväärset turumoonutust;

| — | lähenemisviis, mis põhineb lihtsatel, läbipaistvatel ja selgetel menetlustel ja eeskirjadel ning meetmetel, mille aluseks on kindlad diskretsioonita kriteeriumid, mis on kooskõlas Lissaboni strateegiaga harmoonilise, ühtlase ja konkurentsivõimaluse arengu osas globaalsel tasandil; |
| --- | --- |

—

lähenemisviis, mis põhineb lihtsatel, läbipaistvatel ja selgetel menetlustel ja eeskirjadel ning meetmetel, mille aluseks on kindlad diskretsioonita kriteeriumid, mis on kooskõlas Lissaboni strateegiaga harmoonilise, ühtlase ja konkurentsivõimaluse arengu osas globaalsel tasandil;

| — | ettevõtete suurem institutsionaalne kaasamine otsuste tegemisse ja rakendamisse, samuti tõhususe hindamisse ja järelevalvesse ning normide täitmisse; |
| --- | --- |

—

ettevõtete suurem institutsionaalne kaasamine otsuste tegemisse ja rakendamisse, samuti tõhususe hindamisse ja järelevalvesse ning normide täitmisse;

| — | tihedam side Euroopa ja rahvusvaheliste organite (WTO) õigusnormide ning peamiste Euroopa osalejate vahel maailmaturgudel; |
| --- | --- |

—

tihedam side Euroopa ja rahvusvaheliste organite (WTO) õigusnormide ning peamiste Euroopa osalejate vahel maailmaturgudel;

| — | ühise tulevikuvisiooni määratlemine ennetustegevuse abil, mis on osalemiseks avatud kõigile poliitiliste otsuste tegejatele ja sotsiaal-majanduslikele osalejatele, eesmärgiga kontrollida varakult arengu ja toetusmeetmete omavahelist sobivust. |
| --- | --- |

—

ühise tulevikuvisiooni määratlemine ennetustegevuse abil, mis on osalemiseks avatud kõigile poliitiliste otsuste tegejatele ja sotsiaal-majanduslikele osalejatele, eesmärgiga kontrollida varakult arengu ja toetusmeetmete omavahelist sobivust.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Artikli 87 lõige 2.

1

(2)  Artikli 87 lõige 3.

2

(3)  KOM(2005) 147 lõplik, 20.4.2005.

3

(4)  Infoühiskonda ei ole alati kerge mõista. Infoühiskonna tooted on valminud suures osas vaimse töö tulemusena. Vaja on edendada ja toetada võimet toota üha uuenduslikumaid ja intelligentsemaid tooteid ja teenuseid ning seda ka riigiabi kaudu.

4

(5)  EP resolutsioon nr P6_TA(2005)0033, 22.2.2005.

5

(6)  EP resolutsioon nr A6-0148/2005, 12.5.2005.

6

(7)  Soovitus 2003/361/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003).

7

(8)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) ECR I-7747.

8

(9)  Vt allmärkus 3.

9

(10)  ELi tasandil.

10

(11)  ELT C 108, 30.4.2004.

11

(12)  SEK(2005) 795, 7.6.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293 lõplik, 20.4.2004.

13

(14)  ELT L 124, 20.5.2003.

14

(15)  KOM(1995) 688.

15

(16)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) ECR I-7747.

16

(17)  Igal juhul peaks erand avaliku teenistuse hüvitamise suhtes (artikli 86 lõige 2) olema piisavalt laiaulatuslik, et kindlustada küllaldane paindlikkus, dünaamika ja minimaalne halduskoormus.

17

(18)  Euroopa Liidus eraldati 2002. aastal umbes 73 % abist (v.a põllumajandus-, kalandus- ja transpordiabi) horisontaalsete eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, keskkonna ja regionaalse majandusarengu edendamiseks. Ülejäänud 27 % abist suunati spetsiifilistesse sektoritesse (peamiselt tootmine, kivisöesektor ja finantsteenused), sealhulgas ka päästetöödele ja ümberkorraldusele. Võrreldes perioodiga 1998–2000 suurenes aastatel 2000–2002 horisontaalsete eesmärkide täitmiseks eraldatud abi 7 protsendipunkti. See oli suuresti tingitud keskkonnale (+7 punkti) ning teadus- ja arendustegevusele (+4 punkti) suunatud abi olulisest suurenemisest. Kõnealust positiivset arengusuunda täheldati suuremal või vähemal määral enamikus liikmesriikides. Samas tuleb ka tunnistada, et mitmes liikmesriigis – Belgias, Taanis, Kreekas, Itaalias, Madalmaades, Austrias ja Soomes – oli 2002. aastal peaaegu kogu abi suunatud horisontaalsete eesmärkide saavutamiseks (KOM(2004) 256 lõplik).

18

(19)  Selleks kutsub üles uuendustegevusalane roheline raamat (1995).

19

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)” ja “Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)”

KOM(2005) 119 lõplik/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

25. aprillil 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)” ja “Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. novembril 2005. Raportöör oli hr Wolf ja kaasraportöör hr Pezzini.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.-15. detsembril 2005 (14 detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, erapooletuid oli 4.

Sisukord:

| 1. | Kokkuvõte ja soovitused |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjoni ettepaneku sisu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Üldised märkused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erimärkused |
| --- | --- |

5.

| 6. | Programm EURATOM |
| --- | --- |

6.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Lissaboni eesmärgid (1) käsitlevad Euroopa kohta ülemaailmses konkurentsis, mida iseloomustab ülemaailmne võidujooks teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamiseks. Selles osalevad juba traditsioonilised tööstusriigid (nt USA, EL ja Jaapan), aga ka kiirelt tugevnevad uued ning odava tööjõuga majandusjõud (nt Hiina, India, Brasiilia, Korea). |
| --- | --- |

1.1

Lissaboni eesmärgid (1) käsitlevad Euroopa kohta ülemaailmses konkurentsis, mida iseloomustab ülemaailmne võidujooks teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamiseks. Selles osalevad juba traditsioonilised tööstusriigid (nt USA, EL ja Jaapan), aga ka kiirelt tugevnevad uued ning odava tööjõuga majandusjõud (nt Hiina, India, Brasiilia, Korea).

| 1.2 | Piisavalt edendatud, tõhus ja silmapaistev teadus- ja arendustegevus on nimelt uuenduse, konkurentsivõime ja heaolu ning seega ka kultuurilise õitsengu ja sotsiaalteenuste otsustav alus ja eeldus; investeeringud teadus- ja arendustegevusse toovad kaasa – tugeva kordistava mõjuga – suurema majandusvõimsuse. See vastab ka 2002. aastal Barcelonas (2) määratletud 3 % eesmärgile, mis arvestades ülemaailmset võidujooksu kujutab endast “liikuvat märklauda”. |
| --- | --- |

1.2

Piisavalt edendatud, tõhus ja silmapaistev teadus- ja arendustegevus on nimelt uuenduse, konkurentsivõime ja heaolu ning seega ka kultuurilise õitsengu ja sotsiaalteenuste otsustav alus ja eeldus; investeeringud teadus- ja arendustegevusse toovad kaasa – tugeva kordistava mõjuga – suurema majandusvõimsuse. See vastab ka 2002. aastal Barcelonas (2) määratletud 3 % eesmärgile, mis arvestades ülemaailmset võidujooksu kujutab endast “liikuvat märklauda”.

| 1.3 | Euroopa Ühenduse toetatav teadus- ja arendustegevus loob olulise Euroopa lisaväärtuse. Teadus- ja arendustegevus avab võimalused, mis on oluliselt suuremad kui üksikute liikmesriikide võimalused eraldi ning see on juba võimaldanud Euroopas ülemaailmse tähtsusega arenguid. Teadus- ja arendustegevusel on otsustav ja ergutav, taganttõukav ja integreeriv mõju liikmesriikide vajalikele ja ulatuslikele riiklikele teadusuuringute programmidele, mis omakorda viib vahendite ühendamiseni. See ühendab teadusuuringute eliiti, Euroopa tööstust ja Euroopa otsuste langetajaid. Teadus- ja arendustegevus on Euroopa integratsiooni, ühtekuuluvuse ja identiteedi kujunemise katalüsaator ning Euroopa teadusruumi põhielement. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Ühenduse toetatav teadus- ja arendustegevus loob olulise Euroopa lisaväärtuse. Teadus- ja arendustegevus avab võimalused, mis on oluliselt suuremad kui üksikute liikmesriikide võimalused eraldi ning see on juba võimaldanud Euroopas ülemaailmse tähtsusega arenguid. Teadus- ja arendustegevusel on otsustav ja ergutav, taganttõukav ja integreeriv mõju liikmesriikide vajalikele ja ulatuslikele riiklikele teadusuuringute programmidele, mis omakorda viib vahendite ühendamiseni. See ühendab teadusuuringute eliiti, Euroopa tööstust ja Euroopa otsuste langetajaid. Teadus- ja arendustegevus on Euroopa integratsiooni, ühtekuuluvuse ja identiteedi kujunemise katalüsaator ning Euroopa teadusruumi põhielement.

| 1.4 | Komisjoni ettepanek seniste kulutuste suurendamiseks ning peaaegu 8 % eraldamisest ühenduse eelarvest kõnealustele eesmärkidele on tervitatav ja tingimata vajalik samm õiges suunas. See on minimaalne panus, mida pikemaajalises perspektiivis tuleb suurendada, et mitte kaotada Euroopa positsiooni kaasaegses teaduses ja tehnikas, vaid seda säilitada ning tugevdada. Ilma kõnealuse panuseta ei ole Lissaboni eesmärke pikaajalises plaanis võimalik ellu viia. |
| --- | --- |

1.4

Komisjoni ettepanek seniste kulutuste suurendamiseks ning peaaegu 8 % eraldamisest ühenduse eelarvest kõnealustele eesmärkidele on tervitatav ja tingimata vajalik samm õiges suunas. See on minimaalne panus, mida pikemaajalises perspektiivis tuleb suurendada, et mitte kaotada Euroopa positsiooni kaasaegses teaduses ja tehnikas, vaid seda säilitada ning tugevdada. Ilma kõnealuse panuseta ei ole Lissaboni eesmärke pikaajalises plaanis võimalik ellu viia.

| 1.5 | Teadus- ja tehnikaalastest saavutustest ei sõltu mitte ainult rahvamajanduse konkurentsivõime, vaid ka kultuuriline ja poliitiline väärtustamine ja mõjutamine, samuti sellest tulenev atraktiivsus investorite, teadlaste, inseneride (ajude äravool) jaoks. Euroopa Liit peab jääma oluliseks, soovitud koostööpartneriks ning ei tohi üleilmses võrgustikus kaotada oma maailmapoliitilist tähtsust. |
| --- | --- |

1.5

Teadus- ja tehnikaalastest saavutustest ei sõltu mitte ainult rahvamajanduse konkurentsivõime, vaid ka kultuuriline ja poliitiline väärtustamine ja mõjutamine, samuti sellest tulenev atraktiivsus investorite, teadlaste, inseneride (ajude äravool) jaoks. Euroopa Liit peab jääma oluliseks, soovitud koostööpartneriks ning ei tohi üleilmses võrgustikus kaotada oma maailmapoliitilist tähtsust.

| 1.6 | Sellega seoses kutsub komitee Euroopa Parlamenti, Euroopa Ülemkogu ja eriti liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhte üles tegema täies ulatuses kättesaadavaks komisjoni pakutud hädavajalikud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning mitte muuta teadus- ja arendustegevust Euroopa Liidu tulevast eelarvet puudutavate läbirääkimiste mängukanniks või ohvriks. Kõnealune otsus saab Euroopa poliitika saavutusvõime oluliseks proovikiviks tulevikuks õigete suundade seadmisel. |
| --- | --- |

1.6

Sellega seoses kutsub komitee Euroopa Parlamenti, Euroopa Ülemkogu ja eriti liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhte üles tegema täies ulatuses kättesaadavaks komisjoni pakutud hädavajalikud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning mitte muuta teadus- ja arendustegevust Euroopa Liidu tulevast eelarvet puudutavate läbirääkimiste mängukanniks või ohvriks. Kõnealune otsus saab Euroopa poliitika saavutusvõime oluliseks proovikiviks tulevikuks õigete suundade seadmisel.

| 1.7 | Lisaks kutsub komitee riigipäid ja valitsusjuhte ning Euroopa tööstust üles andma oma panus 3 % eesmärgi võimalikult kiiresse saavutamisse ka riiklikes teadusprogrammides ja tööstusalastes uurimismeetmetes. |
| --- | --- |

1.7

Lisaks kutsub komitee riigipäid ja valitsusjuhte ning Euroopa tööstust üles andma oma panus 3 % eesmärgi võimalikult kiiresse saavutamisse ka riiklikes teadusprogrammides ja tööstusalastes uurimismeetmetes.

| 1.8 | Komitee kiidab heaks komisjoni mõlema väljapakutud raamprogrammi (RP7 ja RP7 Euratom) põhimõttelise kontseptsiooni. See kehtib nii nende sisu ja struktuurilise liigendatuse kui ka programmide eesmärkide ja osade vahelise üldise tasakaalustatuse kohta. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kiidab heaks komisjoni mõlema väljapakutud raamprogrammi (RP7 ja RP7 Euratom) põhimõttelise kontseptsiooni. See kehtib nii nende sisu ja struktuurilise liigendatuse kui ka programmide eesmärkide ja osade vahelise üldise tasakaalustatuse kohta.

| 1.9 | Komitee tervitab alaprogrammide “Energia”, “Julgeolek” ja “Kosmoseuuringud” kaasamist. Euroopa Liidu piisav, soodne ja jätkusuutlik energiaga varustamine on üks oluisemaid ja prioriteetsemaid probleeme, mille lahendamiseks tuleb saavutada tasakaal jätkusuutlikkuse, keskkonnasõbralikkuse ja konkurentsivõime vahel, mis sõltub piisavast teadus- ja arendustegevusest. Julgeoleku teema olulisus on viimasel ajal eriti selgeks muutunud põlastusväärsete terroriaktide tõttu. |
| --- | --- |

1.9

Komitee tervitab alaprogrammide “Energia”, “Julgeolek” ja “Kosmoseuuringud” kaasamist. Euroopa Liidu piisav, soodne ja jätkusuutlik energiaga varustamine on üks oluisemaid ja prioriteetsemaid probleeme, mille lahendamiseks tuleb saavutada tasakaal jätkusuutlikkuse, keskkonnasõbralikkuse ja konkurentsivõime vahel, mis sõltub piisavast teadus- ja arendustegevusest. Julgeoleku teema olulisus on viimasel ajal eriti selgeks muutunud põlastusväärsete terroriaktide tõttu.

| 1.10 | Paljud lahendamist vajavad probleemid on läbivad ülesanded, mis puudutavad korraga mitut alaprogrammi, kaasa arvatud humanitaar- ja majandusteadusi. Kõnealustel juhtudel soovitab komitee üldist kooskõlastamist ja vajalike kokkupuutepunktide tagamist. See võib mõjutada eraldi alaprogrammide praegust eelarvet. See puudutab ka majandusalasteks teadusuuringuteks ettenähtud tõenäoliselt liiga väikest eelarveosa. |
| --- | --- |

1.10

Paljud lahendamist vajavad probleemid on läbivad ülesanded, mis puudutavad korraga mitut alaprogrammi, kaasa arvatud humanitaar- ja majandusteadusi. Kõnealustel juhtudel soovitab komitee üldist kooskõlastamist ja vajalike kokkupuutepunktide tagamist. See võib mõjutada eraldi alaprogrammide praegust eelarvet. See puudutab ka majandusalasteks teadusuuringuteks ettenähtud tõenäoliselt liiga väikest eelarveosa.

| 1.11 | Komitee tervitab komisjoni kavatsust lihtsustada haldusalaseid menetlusi, vähendada sellega seotud kulutusi ning seega suurendada Euroopa teadusprogrammide tõhusust. Praegune taotluste esitamise ja heakskiidumenetlustega seotud töö- ja rahakulu on liiga suur ja tekitab probleeme teadusasutustes ja tööstusettevõtetes töötavatele kasutajatele. Euroopa teadusprogrammis osalemine, kaasa arvatud taotluse esitamise risk, peab end osalejate jaoks ära tasuma. Eriti puudutab see väiksemaid osalejaid, nagu VKEd või ülikoolide ja teaduskeskuste väiksemad uurimisrühmad. |
| --- | --- |

1.11

Komitee tervitab komisjoni kavatsust lihtsustada haldusalaseid menetlusi, vähendada sellega seotud kulutusi ning seega suurendada Euroopa teadusprogrammide tõhusust. Praegune taotluste esitamise ja heakskiidumenetlustega seotud töö- ja rahakulu on liiga suur ja tekitab probleeme teadusasutustes ja tööstusettevõtetes töötavatele kasutajatele. Euroopa teadusprogrammis osalemine, kaasa arvatud taotluse esitamise risk, peab end osalejate jaoks ära tasuma. Eriti puudutab see väiksemaid osalejaid, nagu VKEd või ülikoolide ja teaduskeskuste väiksemad uurimisrühmad.

| 1.12 | Siinjuures on oluline aspekt taotluste ja soodustuste tingimuste, samuti koostöö struktuuride ja organisatsiooniliste parameetrite (vahendid) piisav järjepidevus. Uusi vahendeid, nagu näiteks ühiseid tehnoloogilisi algatusi tuleks rakendada suurema ettevaatusega ja esialgu vaid katseperioodil. |
| --- | --- |

1.12

Siinjuures on oluline aspekt taotluste ja soodustuste tingimuste, samuti koostöö struktuuride ja organisatsiooniliste parameetrite (vahendid) piisav järjepidevus. Uusi vahendeid, nagu näiteks ühiseid tehnoloogilisi algatusi tuleks rakendada suurema ettevaatusega ja esialgu vaid katseperioodil.

| 1.13 | Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete otsustavat rolli Lissaboni protsessis, tervitab komitee komisjoni kavatsust VKEsid uurimis-, arendus- ja uuendustegevusse veelgi tihedamalt kaasata. Sellega seoses soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõnealusele eesmärgile ettenähtud eelarvet vajadusel suurendada, kui siinkohal mittekäsitletavaks konkurentsivõime ja uuenduse raamprogrammiks (2007–2013), millel on oluline toetav ja vahendav roll, ettenähtud eraldistest ei peaks piisama. |
| --- | --- |

1.13

Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete otsustavat rolli Lissaboni protsessis, tervitab komitee komisjoni kavatsust VKEsid uurimis-, arendus- ja uuendustegevusse veelgi tihedamalt kaasata. Sellega seoses soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõnealusele eesmärgile ettenähtud eelarvet vajadusel suurendada, kui siinkohal mittekäsitletavaks konkurentsivõime ja uuenduse raamprogrammiks (2007–2013), millel on oluline toetav ja vahendav roll, ettenähtud eraldistest ei peaks piisama.

| 1.14 | Uute kõrgtehnoloogiliste toodete arendamiseks ja turustamiseks loodud VKEde eduks on eelkõige vajalik piisav stardikapital ja riskikapital, et esimese 5–10 tegevusaastaga edukalt toime tulla. |
| --- | --- |

1.14

Uute kõrgtehnoloogiliste toodete arendamiseks ja turustamiseks loodud VKEde eduks on eelkõige vajalik piisav stardikapital ja riskikapital, et esimese 5–10 tegevusaastaga edukalt toime tulla.

| 1.15 | Komitee toetab Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli ja olulisi ülesandeid paljudes valdkondades, kaasa arvatud teaduse, tehnoloogia, majanduslike ja ühiskonnaelu tulevikusuundade ning nende tähtsuse analüüs poliitilistes aruteludes. |
| --- | --- |

1.15

Komitee toetab Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli ja olulisi ülesandeid paljudes valdkondades, kaasa arvatud teaduse, tehnoloogia, majanduslike ja ühiskonnaelu tulevikusuundade ning nende tähtsuse analüüs poliitilistes aruteludes.

| 1.16 | Paljud edasised üksikasjalikud märkused esitab komitee põhjalikumalt käesoleva arvamuse peatükkides 2, 4 ja 5. |
| --- | --- |

1.16

Paljud edasised üksikasjalikud märkused esitab komitee põhjalikumalt käesoleva arvamuse peatükkides 2, 4 ja 5.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline tulevik. Euroopa tulevase arengu ja positsiooni üleilmses jõudude vahekorras määrab eelkõige konkurents maailmaturul ning sellega kaasnevad tööstuse ja majandusstruktuuri muutused ning muutused tööturul ja tooraine osas. Sealjuures sõltuvad majanduskasv, edu ja majandusvõimsus ning nende toel arenev sotsiaalsete teenuste pakkumise ja kultuurilise edasiliikumise võime otsustaval määral kasutada olevatest teadmistest ning seega teaduse ja tehnoloogia arengusse tehtud investeeringutest. Investeeringud teadus- ja arendustegevusse toovad kaasa – tugeva kordistava mõjuga – suurema majandusvõimsuse. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline tulevik. Euroopa tulevase arengu ja positsiooni üleilmses jõudude vahekorras määrab eelkõige konkurents maailmaturul ning sellega kaasnevad tööstuse ja majandusstruktuuri muutused ning muutused tööturul ja tooraine osas. Sealjuures sõltuvad majanduskasv, edu ja majandusvõimsus ning nende toel arenev sotsiaalsete teenuste pakkumise ja kultuurilise edasiliikumise võime otsustaval määral kasutada olevatest teadmistest ning seega teaduse ja tehnoloogia arengusse tehtud investeeringutest. Investeeringud teadus- ja arendustegevusse toovad kaasa – tugeva kordistava mõjuga – suurema majandusvõimsuse.

| 2.2 | Konkurents maailmas. Euroopa konkureerib ühelt poolt praeguseks juba traditsiooniliste tööstusriikidega nagu USA, Jaapan või Venemaa, kusjuures USA
   (3) investeeringud kõikidesse teadus- ja arendustegevust puudutavatesse valdkondadesse ületavad Euroopa Liidu asjaomaseid investeeringuid märkimisväärselt, mis suurendab pidevalt USA edumaad. Teisalt konkureerib Euroopa kiirelt tugevnevate majandusjõududega nagu Hiina, India, Brasiilia, Korea jne. |
| --- | --- |

2.2

Konkurents maailmas. Euroopa konkureerib ühelt poolt praeguseks juba traditsiooniliste tööstusriikidega nagu USA, Jaapan või Venemaa, kusjuures USA
   (3) investeeringud kõikidesse teadus- ja arendustegevust puudutavatesse valdkondadesse ületavad Euroopa Liidu asjaomaseid investeeringuid märkimisväärselt, mis suurendab pidevalt USA edumaad. Teisalt konkureerib Euroopa kiirelt tugevnevate majandusjõududega nagu Hiina, India, Brasiilia, Korea jne.

| 2.3 | Ülemaailmne teadusuuringute võidujooks. Viimati nimetatud riikidel ei ole Euroopa Liiduga võrreldes mitte ainult oluliselt odavam tööjõud, vaid neid iseloomustavad praeguseks ka kiiresti tõusev teaduslik-tehniline standard ja märkimisväärsed investeeringud haridusse ja teadus- ja arendustegevusse. Seega on Euroopa Liidul üha raskem kõnealuste riikidega võrreldes oluliselt kõrgemate töötasude ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite tagamine, samal ajal teaduslik-tehnilist edumaad suurendades ja sellest tulenevalt kõrgekvaliteedilisemat toodangut ja meetodeid kindlustades. Seetõttu peab Euroopa tegema kõik selleks, et mitte kaotada seda tuleviku seisukohalt otsustavat ülemaailmset teadus- ja arendustegevusse investeerimise võidujooksu. |
| --- | --- |

2.3

Ülemaailmne teadusuuringute võidujooks. Viimati nimetatud riikidel ei ole Euroopa Liiduga võrreldes mitte ainult oluliselt odavam tööjõud, vaid neid iseloomustavad praeguseks ka kiiresti tõusev teaduslik-tehniline standard ja märkimisväärsed investeeringud haridusse ja teadus- ja arendustegevusse. Seega on Euroopa Liidul üha raskem kõnealuste riikidega võrreldes oluliselt kõrgemate töötasude ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite tagamine, samal ajal teaduslik-tehnilist edumaad suurendades ja sellest tulenevalt kõrgekvaliteedilisemat toodangut ja meetodeid kindlustades. Seetõttu peab Euroopa tegema kõik selleks, et mitte kaotada seda tuleviku seisukohalt otsustavat ülemaailmset teadus- ja arendustegevusse investeerimise võidujooksu.

| 2.4 | Üldine väärtustamine ja atraktiivsus – rahvusvaheline koostöö. Teadus- ja tehnikaalastest saavutustest ei sõltu mitte ainult rahvamajanduse konkurentsivõime ja sellest tulenev atraktiivsus investorite, teadlaste, inseneride (ajude äravool!) jaoks, vaid ka kultuuriline ja poliitiline väärtustamine ja mõjutamisvõime. Euroopa Liit peab jääma oluliseks ja soovitud koostööpartneriks ning ei tohi üleilmses võrgustikus kaotada oma maailmapoliitilist tähtsust. |
| --- | --- |

2.4

Üldine väärtustamine ja atraktiivsus – rahvusvaheline koostöö. Teadus- ja tehnikaalastest saavutustest ei sõltu mitte ainult rahvamajanduse konkurentsivõime ja sellest tulenev atraktiivsus investorite, teadlaste, inseneride (ajude äravool!) jaoks, vaid ka kultuuriline ja poliitiline väärtustamine ja mõjutamisvõime. Euroopa Liit peab jääma oluliseks ja soovitud koostööpartneriks ning ei tohi üleilmses võrgustikus kaotada oma maailmapoliitilist tähtsust.

| 2.5 | Lissaboni strateegia. Seetõttu otsustas Euroopa Ülemkogu Lissabonis (märtsis 2000) muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduspiirkonnaks (4). Sellest ajast alates on Lissaboni strateegia rakendamist ja selle raames tugeva Euroopa teadusruumi loomist nimetatud Euroopa poliitika põhiosaks. Lisaks sellele määratles Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu (2002. aasta kevad) teadusuuringute toetamise eesmärgid kvantitatiivselt. 2010. aastaks peavad Euroopa Liidu kulutused suurenema 3 %ni SKTst, sellest peaks moodustama erainvesteeringud (3 % eesmärk). Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et kõnealune eesmärk on ülemaailmset investeerimise võidujooksu arvestades “liikuv märklaud”, ning kes seda liiga hilja tabab, jääb teistest üha rohkem maha. |
| --- | --- |

2.5

Lissaboni strateegia. Seetõttu otsustas Euroopa Ülemkogu Lissabonis (märtsis 2000) muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduspiirkonnaks (4). Sellest ajast alates on Lissaboni strateegia rakendamist ja selle raames tugeva Euroopa teadusruumi loomist nimetatud Euroopa poliitika põhiosaks. Lisaks sellele määratles Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu (2002. aasta kevad) teadusuuringute toetamise eesmärgid kvantitatiivselt. 2010. aastaks peavad Euroopa Liidu kulutused suurenema 3 %ni SKTst, sellest peaks moodustama erainvesteeringud (3 % eesmärk). Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et kõnealune eesmärk on ülemaailmset investeerimise võidujooksu arvestades “liikuv märklaud”, ning kes seda liiga hilja tabab, jääb teistest üha rohkem maha.

| 2.6 | Vajadus tugeva ühenduse raamprogrammi järele. Euroopa Ühenduse toetatav teadus- ja arendustegevus ei täienda mitte ainult liikmesriikide teadusprogramme, vaid toob lisaks kaasa olulise Euroopa lisaväärtuse. Teadus- ja arendustegevus avab võimalusi, mis on oluliselt suuremad kui liikmesriikidel eraldi ning juba on võimaldanud Euroopas maailmatasemel arenguid (5). Teadus- ja arendustegevusel on otsustav ja ergutav, taganttõukav ja integreeriv mõju liikmesriikide vajalikele ja ulatuslikele riiklikele teadusprogrammidele. See vastab teaduse, uurimistegevuse ja tootmise rahvusvahelisele olemusele ning selle eelduseks olevale rahvusvahelise tööturule. |
| --- | --- |

2.6

Vajadus tugeva ühenduse raamprogrammi järele. Euroopa Ühenduse toetatav teadus- ja arendustegevus ei täienda mitte ainult liikmesriikide teadusprogramme, vaid toob lisaks kaasa olulise Euroopa lisaväärtuse. Teadus- ja arendustegevus avab võimalusi, mis on oluliselt suuremad kui liikmesriikidel eraldi ning juba on võimaldanud Euroopas maailmatasemel arenguid (5). Teadus- ja arendustegevusel on otsustav ja ergutav, taganttõukav ja integreeriv mõju liikmesriikide vajalikele ja ulatuslikele riiklikele teadusprogrammidele. See vastab teaduse, uurimistegevuse ja tootmise rahvusvahelisele olemusele ning selle eelduseks olevale rahvusvahelise tööturule.

| 2.7 | Euroopa integratsiooni ja ühtekuuluvuse katalüsaator. Ühenduse tasandi teadus- ja arendustegevus ühendab teadusuuringute eliiti, Euroopa tööstust ja Euroopa otsuste langetajaid. Teadus- ja arendustegevus on Euroopa integratsiooni, ühtekuuluvuse ja identiteedi kujunemise oluline katalüsaator. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa integratsiooni ja ühtekuuluvuse katalüsaator. Ühenduse tasandi teadus- ja arendustegevus ühendab teadusuuringute eliiti, Euroopa tööstust ja Euroopa otsuste langetajaid. Teadus- ja arendustegevus on Euroopa integratsiooni, ühtekuuluvuse ja identiteedi kujunemise oluline katalüsaator.

| 2.8 | Komisjoni ettepanekud. Komisjoni ettepanekud puudutavad sisulisi ja finantsmeetmeid, mille rakendamine ühenduse poolt on teadusuuringute ja arendustegevuse toetamiseks ja seega Lissaboni eesmärkide saavutamiseks vältimatult vajalik. Kõnealused ettepanekud hõlmavad hoolimata vahendite suurendamisest ikka veel suhteliselt väikest osa – hetkel vaid kuni 8 % – ajavahemikuks 2007–2013 väljapakutud Euroopa Liidu eelarvest. |
| --- | --- |

2.8

Komisjoni ettepanekud. Komisjoni ettepanekud puudutavad sisulisi ja finantsmeetmeid, mille rakendamine ühenduse poolt on teadusuuringute ja arendustegevuse toetamiseks ja seega Lissaboni eesmärkide saavutamiseks vältimatult vajalik. Kõnealused ettepanekud hõlmavad hoolimata vahendite suurendamisest ikka veel suhteliselt väikest osa – hetkel vaid kuni 8 % – ajavahemikuks 2007–2013 väljapakutud Euroopa Liidu eelarvest.

| 2.9 | Lisaks sellele seonduvad komisjoni ettepanekud siinkohal käsitlemisele mittekuuluva ettepanekuga konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi loomiseks (2007–2013). Kõnealusel raamprogrammil võiks olla ka vahendav roll siinkohal käsitletava raamprogrammi ja paljudele VKEdele vajaliku uuendusprotsessi vahel. |
| --- | --- |

2.9

Lisaks sellele seonduvad komisjoni ettepanekud siinkohal käsitlemisele mittekuuluva ettepanekuga konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi loomiseks (2007–2013). Kõnealusel raamprogrammil võiks olla ka vahendav roll siinkohal käsitletava raamprogrammi ja paljudele VKEdele vajaliku uuendusprotsessi vahel.

| 2.10 | Prioriteetide seadmise proovikivi. Sellest tulenevalt on Euroopa poliitika tõsiseltvõetavuse, sooritusvõime ja usutavuse otsustav proovikivi see, kas parlament, nõukogu ja – mis puudutab finantsperspektiivi – eelkõige liikmesriigid kiidavad väljapakutud meetmed heaks ja annavad neile vajaliku prioriteedi (vt punkte 4.2 kuni 4.6). |
| --- | --- |

2.10

Prioriteetide seadmise proovikivi. Sellest tulenevalt on Euroopa poliitika tõsiseltvõetavuse, sooritusvõime ja usutavuse otsustav proovikivi see, kas parlament, nõukogu ja – mis puudutab finantsperspektiivi – eelkõige liikmesriigid kiidavad väljapakutud meetmed heaks ja annavad neile vajaliku prioriteedi (vt punkte 4.2 kuni 4.6).

3.   Komisjoni ettepanekute sisu

| 3.1 | Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) – edaspidi RP7 – iseloomustavad sellele eelnenud raamprogrammiga võrreldes järgmised omadused:






  — | see hõlmab algusest peale 25-liikmelist Euroopa Liitu, |
| --- | --- | --- |

3.1

Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) – edaspidi RP7 – iseloomustavad sellele eelnenud raamprogrammiga võrreldes järgmised omadused:

—

see hõlmab algusest peale 25-liikmelist Euroopa Liitu,

| — | see katab kahe aasta võrra pikendatud perioodi, |
| --- | --- |

—

see katab kahe aasta võrra pikendatud perioodi,

| — | selle üldeelarvet ja ka iga-aastast eelarvet on oluliselt suurendatud |
| --- | --- |

—

selle üldeelarvet ja ka iga-aastast eelarvet on oluliselt suurendatud

| — | see annab väljapakutud programmi ja programmiosade selge ja arusaadava liigenduse, |
| --- | --- |

—

see annab väljapakutud programmi ja programmiosade selge ja arusaadava liigenduse,

| — | uued selged programmiosad on energiauuringud, julgeolekualased teadusuuringud ja kosmoseuuringud. |
| --- | --- |

—

uued selged programmiosad on energiauuringud, julgeolekualased teadusuuringud ja kosmoseuuringud.

| 3.2 | Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) – edaspidi RP7 Euratom – periood seevastu ei muutu, kuid hõlmab loomulikult samuti 25-liikmelist Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) – edaspidi RP7 Euratom – periood seevastu ei muutu, kuid hõlmab loomulikult samuti 25-liikmelist Euroopa Liitu.

| 3.3 | RP7 viiakse läbi nelja eriprogrammina vastavalt Euroopa teaduspoliitika neljale järgmisele põhieesmärgile.






  — | Koostöö

  Programmi see osa on RP7-st suurim – sellele eraldatakse ligikaudu 61 % eelarvevahenditest. Sellega toetatakse kõiki rahvusvahelise koostöö raames läbiviidavate teadusuuringutega seotud meetmeid, sealhulgas koostööd Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- | --- |

3.3

RP7 viiakse läbi nelja eriprogrammina vastavalt Euroopa teaduspoliitika neljale järgmisele põhieesmärgile.

—

Koostöö

Programmi see osa on RP7-st suurim – sellele eraldatakse ligikaudu 61 % eelarvevahenditest. Sellega toetatakse kõiki rahvusvahelise koostöö raames läbiviidavate teadusuuringutega seotud meetmeid, sealhulgas koostööd Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel.

| — | Ideed

  Luuakse iseseisev Euroopa teadusnõukogu, et toetada Euroopa tasandil konkureerivate “eesliiniteaduse” projekte. See puudutab kõiki teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (sealhulgas humanitaarteaduseid). |
| --- | --- |

—

Ideed

Luuakse iseseisev Euroopa teadusnõukogu, et toetada Euroopa tasandil konkureerivate “eesliiniteaduse” projekte. See puudutab kõiki teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (sealhulgas humanitaarteaduseid).

| — | Inimesed

  Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist toetavaid tegevusi ehk nn Marie Curie' meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele. |
| --- | --- |

—

Inimesed

Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist toetavaid tegevusi ehk nn Marie Curie' meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.

| — | Võimekus

  Toetatakse Euroopa teadustegevuse ja uuendustealase võimekuse põhiaspekte: teadustöö infrastruktuuri, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) huvides läbiviidavaid teadusuuringuid, piirkondlikke teadusuuringukeskseid rühmitisi, Euroopa Liidu ühtluspiirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali ärakasutamist, teemasid “teadus ühiskonnas”, horisontaalset rahvusvahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

Võimekus

Toetatakse Euroopa teadustegevuse ja uuendustealase võimekuse põhiaspekte: teadustöö infrastruktuuri, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) huvides läbiviidavaid teadusuuringuid, piirkondlikke teadusuuringukeskseid rühmitisi, Euroopa Liidu ühtluspiirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali ärakasutamist, teemasid “teadus ühiskonnas”, horisontaalset rahvusvahelist koostööd.

| — | Teadusuuringute Ühiskeskus

  Lisaks koostatakse eriprogramm Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete kohta väljaspool tuumaenergeetika valdkonda. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Ühiskeskus

Lisaks koostatakse eriprogramm Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete kohta väljaspool tuumaenergeetika valdkonda.

| 3.4 | RP7 rakendamiseks ette nähtud kogusumma on 72 miljardit 726 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotatakse artikli 2 punktides 2–6 nimetatud meetmete vahel protsentuaalselt:






  Koostöö | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Ideed | 16,3 % |
| Inimesed | 9,8 % |
| Võimekus | 10,3 % |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda | 2,5 % |

3.4

RP7 rakendamiseks ette nähtud kogusumma on 72 miljardit 726 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotatakse artikli 2 punktides 2–6 nimetatud meetmete vahel protsentuaalselt:

Koostöö

61,1 %

Ideed

16,3 %

Inimesed

9,8 %

Võimekus

10,3 %

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda

2,5 %

| 3.5 | Koostööprogramm, mille kavandatud eelarve on 44 miljardit 432 miljonit eurot, viiakse läbi alaprogrammidena, millest igaüks toimib nii iseseisvalt kui võimalik, kuid on samal ajal ühtne ja järjepidev ning võimaldab kohaldada ühiseid valdkondadevahelisi lähenemisviise. See hõlmab üheksat uurimisteemat, mida käsitletakse Euroopa Liidu siseses rahvusvahelises koostöös. Väljapakutud eelarvejaotus (miljonites eurodes) on järgmine.












  — | Tervishoid |
| --- | --- | --- |

3.5

Koostööprogramm, mille kavandatud eelarve on 44 miljardit 432 miljonit eurot, viiakse läbi alaprogrammidena, millest igaüks toimib nii iseseisvalt kui võimalik, kuid on samal ajal ühtne ja järjepidev ning võimaldab kohaldada ühiseid valdkondadevahelisi lähenemisviise. See hõlmab üheksat uurimisteemat, mida käsitletakse Euroopa Liidu siseses rahvusvahelises koostöös. Väljapakutud eelarvejaotus (miljonites eurodes) on järgmine.

—

Tervishoid

18,7 %

| — | Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia |
| --- | --- |

—

Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

5,5 %

| — | Side- ja infotehnoloogia |
| --- | --- |

—

Side- ja infotehnoloogia

28,5 %

| — | Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad |
| --- | --- |

—

Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

10,9 %

| — | Energeetika |
| --- | --- |

—

Energeetika

6,6 %

| — | Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) |
| --- | --- |

—

Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

5,7 %

| — | Transport (sealhulgas lennundus) |
| --- | --- |

—

Transport (sealhulgas lennundus)

13,3 %

| — | Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused |
| --- | --- |

—

Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused

1,8 %

| — | Julgeolek, kosmos |
| --- | --- |

—

Julgeolek, kosmos

8,9 %

| 3.6 | RP7 Euratom viiakse läbi kahe eriprogrammina. |
| --- | --- |

3.6

RP7 Euratom viiakse läbi kahe eriprogrammina.

| 3.6.1 | Üks programm hõlmab kaht valdkonda:






  — | termotuumasünteesialased teadusuuringud: tehnoloogia arendamine kindla ja säästva, keskkonnateadliku ja majanduslikult elujõulise energiaallika jaoks; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Üks programm hõlmab kaht valdkonda:

—

termotuumasünteesialased teadusuuringud: tehnoloogia arendamine kindla ja säästva, keskkonnateadliku ja majanduslikult elujõulise energiaallika jaoks;

| — | tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: tuuma lõhustumise ohutu kasutamise ning kiirituse kasutamise edendamine tööstuse ja meditsiini valdkonnas. |
| --- | --- |

—

tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: tuuma lõhustumise ohutu kasutamise ning kiirituse kasutamise edendamine tööstuse ja meditsiini valdkonnas.

| 3.6.2 | Teine eriprogramm hõlmab Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevust tuumaenergeetika valdkonnas. |
| --- | --- |

3.6.2

Teine eriprogramm hõlmab Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevust tuumaenergeetika valdkonnas.

| 3.6.3 | RP7 Euratomi rakendamiseks ettenähtud kogusumma ajavahemikuks 2007–2011 on 3 miljardit 92 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub protsentuaalselt järgmiselt:












  (a) | Termotuumasünteesialased teadusuuringud |
| --- | --- | --- |

3.6.3

RP7 Euratomi rakendamiseks ettenähtud kogusumma ajavahemikuks 2007–2011 on 3 miljardit 92 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub protsentuaalselt järgmiselt:

(a)

Termotuumasünteesialased teadusuuringud

69,8 %

| (b) | Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394 |
| --- | --- |

(b)

Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394

12,8 %

| (c) | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergeetikaalane tegevus 539 |
| --- | --- |

(c)

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergeetikaalane tegevus 539

17,4 %

| 3.7 | Lisandub väljapakutud toetuspõhimõtete ja -vahendite põhjalik tutvustus ja selgitus. Need tehti teatavaks juba ühes komisjoni varem avaldatud teatises (6), mille kohta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas põhjaliku arvamuse (7). |
| --- | --- |

3.7

Lisandub väljapakutud toetuspõhimõtete ja -vahendite põhjalik tutvustus ja selgitus. Need tehti teatavaks juba ühes komisjoni varem avaldatud teatises (6), mille kohta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas põhjaliku arvamuse (7).

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komisjoni esitatud ettepanek on väga mahukas dokument, mis hõlmab olulist teadusuuringute ja arendustegevuse programmi koos paljude üksikasjade, tahkude ja vastastikuste seostega. Seetõttu ei ole käesoleva arvamuse raames võimalik kõiki väljapakutud programmielemente ja protseduure täpselt tutvustada ega kommenteerida. Üksikasjalikud märkused piirduvad seetõttu aspektidega, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab eriti oluliseks. Komitee viitab oma varasematele soovitustele (8) asjaomaste eriteemadele ja rõhutab nende veel kehtivat asjakohasust ka 7. raamprogrammi puhul. Põhjalikumad seisukohad esitatakse komitee hilisemates arvamustes komisjoni eriprogramme käsitleva teatise kohta (9), samuti juurdepääsureegleid käsitleva teatise kohta (10). |
| --- | --- |

4.1

Komisjoni esitatud ettepanek on väga mahukas dokument, mis hõlmab olulist teadusuuringute ja arendustegevuse programmi koos paljude üksikasjade, tahkude ja vastastikuste seostega. Seetõttu ei ole käesoleva arvamuse raames võimalik kõiki väljapakutud programmielemente ja protseduure täpselt tutvustada ega kommenteerida. Üksikasjalikud märkused piirduvad seetõttu aspektidega, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab eriti oluliseks. Komitee viitab oma varasematele soovitustele (8) asjaomaste eriteemadele ja rõhutab nende veel kehtivat asjakohasust ka 7. raamprogrammi puhul. Põhjalikumad seisukohad esitatakse komitee hilisemates arvamustes komisjoni eriprogramme käsitleva teatise kohta (9), samuti juurdepääsureegleid käsitleva teatise kohta (10).

| 4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vaatleb mõlemat väljapakutud eelarvet kui pikemaajalises perspektiivis suurendamist vajavat miinimummäära, et mitte kaotada moodsa teaduse ja tehnika hälliks oleva Euroopa positsiooni vaid seda säilitada ning tugevdada. Komitee peab seda tervitatavaks ja tingimata vajalikuks esimeseks sammuks, et liikuda vähemalt ühenduse seisukohast lähemale Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide Barcelonas toimunud tippkohtumisel deklareeritud poliitilisele 3 % eesmärgile
   (11). |
| --- | --- |

4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vaatleb mõlemat väljapakutud eelarvet kui pikemaajalises perspektiivis suurendamist vajavat miinimummäära, et mitte kaotada moodsa teaduse ja tehnika hälliks oleva Euroopa positsiooni vaid seda säilitada ning tugevdada. Komitee peab seda tervitatavaks ja tingimata vajalikuks esimeseks sammuks, et liikuda vähemalt ühenduse seisukohast lähemale Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide Barcelonas toimunud tippkohtumisel deklareeritud poliitilisele 3 % eesmärgile
   (11).

| 4.3 | Kohase rahastamiseta ei suuda RP7 ja RP7 Euratom täita oma ülesandeid Lissaboni strateegia elluviimisel; tekib isegi oht, et Euroopa positsioon ülemaailmses võidujooksus langeb. Teadus- ja arendustegevus on konkurentsivõimeliste toodete ja tehnoloogiate uuendusprotsessi lähtepunkt ja mootor. Sellega võib kaasneda tugev eelarvevahendite suurendamise vajadus, mis mõjutab majanduse dünaamikat ja tööhõive olukorda |
| --- | --- |

4.3

Kohase rahastamiseta ei suuda RP7 ja RP7 Euratom täita oma ülesandeid Lissaboni strateegia elluviimisel; tekib isegi oht, et Euroopa positsioon ülemaailmses võidujooksus langeb. Teadus- ja arendustegevus on konkurentsivõimeliste toodete ja tehnoloogiate uuendusprotsessi lähtepunkt ja mootor. Sellega võib kaasneda tugev eelarvevahendite suurendamise vajadus, mis mõjutab majanduse dünaamikat ja tööhõive olukorda

| 4.4 | Komisjoni ettepanek on selge märguanne liikmesriikidele, järgimaks kõnealust eeskuju ning tegemaks kõik, et riiklike teadusuuringute eelarvetes oleks 3 % eesmärk saavutatav võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

4.4

Komisjoni ettepanek on selge märguanne liikmesriikidele, järgimaks kõnealust eeskuju ning tegemaks kõik, et riiklike teadusuuringute eelarvetes oleks 3 % eesmärk saavutatav võimalikult kiiresti.

| 4.5 | Seetõttu peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõlema vastuvõetava eelarve kogumahtu Euroopa poliitika, selle usutavuse ja teovõime otsustavaks proovikiviks. Just selle kaudu hakkab avalduma, kas Euroopa poliitikas seatakse tõepoolest vajalikud prioriteedid ja võetakse õige suund, et vältida Euroopa Liidu mahajäämist ülemaailmses konkurentsivõitluses ja täita Lissaboni eesmärke seades antud lubadused. |
| --- | --- |

4.5

Seetõttu peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõlema vastuvõetava eelarve kogumahtu Euroopa poliitika, selle usutavuse ja teovõime otsustavaks proovikiviks. Just selle kaudu hakkab avalduma, kas Euroopa poliitikas seatakse tõepoolest vajalikud prioriteedid ja võetakse õige suund, et vältida Euroopa Liidu mahajäämist ülemaailmses konkurentsivõitluses ja täita Lissaboni eesmärke seades antud lubadused.

| 4.6 | Pöördumine. Sellega seoses kutsub komitee Euroopa Parlamenti, Euroopa Ülemkogu ja eriti liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhte üles tegema kättesaadavaks komisjoni väljapakutud hädavajalikud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning mitte muutma teadus- ja arendustegevust Euroopa Liidu tulevast eelarvet puudutavate läbirääkimiste mängukanniks ja ohvriks. Vastasel juhul ei tekiks mitte ainult väga ebasoodsad tingimused, vaid saavutamata jääksid ka Lissaboni strateegia eesmärgid ja kahaneks lugupidamine Euroopa poliitika vastu ning väheneks selle usaldusväärsus. |
| --- | --- |

4.6

Pöördumine. Sellega seoses kutsub komitee Euroopa Parlamenti, Euroopa Ülemkogu ja eriti liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhte üles tegema kättesaadavaks komisjoni väljapakutud hädavajalikud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning mitte muutma teadus- ja arendustegevust Euroopa Liidu tulevast eelarvet puudutavate läbirääkimiste mängukanniks ja ohvriks. Vastasel juhul ei tekiks mitte ainult väga ebasoodsad tingimused, vaid saavutamata jääksid ka Lissaboni strateegia eesmärgid ja kahaneks lugupidamine Euroopa poliitika vastu ning väheneks selle usaldusväärsus.

| 4.7 | Lisaks kutsub komitee liikmesriikide riigipäid ja valitsusjuhte ning Euroopa tööstust üles andma oluline panus 3 % eesmärgi võimalikult kiiresse saavutamisse ka suureulatuslikes riiklikes teadusprogrammides ja tööstusalastes uurimismeetmetes . |
| --- | --- |

4.7

Lisaks kutsub komitee liikmesriikide riigipäid ja valitsusjuhte ning Euroopa tööstust üles andma oluline panus 3 % eesmärgi võimalikult kiiresse saavutamisse ka suureulatuslikes riiklikes teadusprogrammides ja tööstusalastes uurimismeetmetes .

| 4.8 | Komitee kiidab heaks komisjoni mõlema väljapakutud raamprogrammi (RP7 ja RP7 Euratom) põhimõttelise kontseptsiooni. See kehtib nii nende sisu ja struktuurilise liigendatuse kui suures osas ka programmide eesmärkide ja osade vahelise tasakaalustatuse kohta. |
| --- | --- |

4.8

Komitee kiidab heaks komisjoni mõlema väljapakutud raamprogrammi (RP7 ja RP7 Euratom) põhimõttelise kontseptsiooni. See kehtib nii nende sisu ja struktuurilise liigendatuse kui suures osas ka programmide eesmärkide ja osade vahelise tasakaalustatuse kohta.

| 4.9 | Lisaks kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks selle, et komisjoni ettepanekus on paljusid komitee ettepanekuid arvesse võetud või soovituste erilisele tähtsusele osutatud. Koostöö eriprogrammi uuringuteemade osas puudutab see näiteks nanotehnoloogiat
   (12), biotehnoloogiat
   (13), terviseuuringuid
   (14)
  , infotehnoloogiat
   (15)
  , teadusuuringuid energeetika valdkonnas
   (16) (sealhulgas termotuumasünteesialaseid teadusuuringuid (17)), kosmoseuuringuid
   (18)
  ja julgeolekualaseid teadusuuringuid
   (19)
  . Komitee kordab siinkohal, et peab kõiki kõnealuseid teemasid väga oluliseks ning toetab seega rõhutatult nende käsitlemist. Komitee leitud tuntavaid puudusi või spetsiaalseid seisukohti käsitletakse veel edaspidi. |
| --- | --- |

4.9

Lisaks kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks selle, et komisjoni ettepanekus on paljusid komitee ettepanekuid arvesse võetud või soovituste erilisele tähtsusele osutatud. Koostöö eriprogrammi uuringuteemade osas puudutab see näiteks nanotehnoloogiat
   (12), biotehnoloogiat
   (13), terviseuuringuid
   (14)
  , infotehnoloogiat
   (15)
  , teadusuuringuid energeetika valdkonnas
   (16) (sealhulgas termotuumasünteesialaseid teadusuuringuid (17)), kosmoseuuringuid
   (18)
  ja julgeolekualaseid teadusuuringuid
   (19)
  . Komitee kordab siinkohal, et peab kõiki kõnealuseid teemasid väga oluliseks ning toetab seega rõhutatult nende käsitlemist. Komitee leitud tuntavaid puudusi või spetsiaalseid seisukohti käsitletakse veel edaspidi.

| 4.10 | Kosmose- ja julgeolekualaste teadusuuringute osas andis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee küll soovituse toetada uuringuid ja viia need ellu väljaspool RP7-t ning põhjendas samas oma arvamust. Elluviimisel RP7 raames näeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski ka eeliseid – näiteks lihtsam haldamine ning suurem ühtsus ja koostoime programmi teiste osadega. Seetõttu pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nüüd katset paigutada kõnealused programmi osad esmalt RP7 raamesse ja saadud kogemuse põhjal teha vajaduse korral järeldused pärast vahekokkuvõtet või programmis RP8. |
| --- | --- |

4.10

Kosmose- ja julgeolekualaste teadusuuringute osas andis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee küll soovituse toetada uuringuid ja viia need ellu väljaspool RP7-t ning põhjendas samas oma arvamust. Elluviimisel RP7 raames näeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski ka eeliseid – näiteks lihtsam haldamine ning suurem ühtsus ja koostoime programmi teiste osadega. Seetõttu pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nüüd katset paigutada kõnealused programmi osad esmalt RP7 raamesse ja saadud kogemuse põhjal teha vajaduse korral järeldused pärast vahekokkuvõtet või programmis RP8.

| 4.10.1 | Kosmoseuuringute programmiosa alla paigutatud teema “Kosmosepõhised rakendused Euroopa ühiskonna teenistuses” seondub tüüpilise valdkondadevahelise teemana (vt peatükk 5) julgeoleku, keskkonna ja infotehnoloogia teemaga. |
| --- | --- |

4.10.1

Kosmoseuuringute programmiosa alla paigutatud teema “Kosmosepõhised rakendused Euroopa ühiskonna teenistuses” seondub tüüpilise valdkondadevahelise teemana (vt peatükk 5) julgeoleku, keskkonna ja infotehnoloogia teemaga.

| 4.10.2 | Julgeolekualaste teadusuuringute teemad, näiteks “Kaitse terrorismi ja kuritegevuse vastu”, “Infrastruktuuride ja teenuste julgeolek”, “Julgeolek piiridel”, “Julgeolek ja ühiskond” jne, on valdkondadevahelised teemad ning neid tuleks sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste valdkonnas täiendada selliste teemadega, nagu “Konfliktide ja rahu uuringud” ning “Kultuuriuuringud”, et saada rohkem teadmisi konfliktide vältimise ja ärahoidmise võimaluste kohta. Erilist tähelepanu tuleks pöörata terrorismivastasele võitlusele, samuti ohtlike massihävitusrelvade kontrollimisele (vt punkt 6.4.3). |
| --- | --- |

4.10.2

Julgeolekualaste teadusuuringute teemad, näiteks “Kaitse terrorismi ja kuritegevuse vastu”, “Infrastruktuuride ja teenuste julgeolek”, “Julgeolek piiridel”, “Julgeolek ja ühiskond” jne, on valdkondadevahelised teemad ning neid tuleks sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste valdkonnas täiendada selliste teemadega, nagu “Konfliktide ja rahu uuringud” ning “Kultuuriuuringud”, et saada rohkem teadmisi konfliktide vältimise ja ärahoidmise võimaluste kohta. Erilist tähelepanu tuleks pöörata terrorismivastasele võitlusele, samuti ohtlike massihävitusrelvade kontrollimisele (vt punkt 6.4.3).

| 4.11 | Ideede eriprogrammi osas tunnustab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda, et arvestati komitee soovitusi (20).Valdavalt puudutasid need kõnealuse programmi juhtimist iseseisva Euroopa teadusnõukogu kaudu, kuhu peaksid kuuluma rahvusvaheliselt tunnustatud silmapaistvad teadlased; komitee kordab oma soovitust, et Euroopa teadusnõukogusse tuleks kaasata ka teadlased, kes tegelevad tööstusalaste teadusuuringutega. Seda enam soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka parlamendil ja nõukogul kiita heaks kõnealune uus teadusuuringute toetamise viis, mida tuleks käsitleda samamoodi kui näiteks Medical Research Councilit (UK) või Deutsche Forschungsgemeinschafti (DE). |
| --- | --- |

4.11

Ideede eriprogrammi osas tunnustab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda, et arvestati komitee soovitusi (20).Valdavalt puudutasid need kõnealuse programmi juhtimist iseseisva Euroopa teadusnõukogu kaudu, kuhu peaksid kuuluma rahvusvaheliselt tunnustatud silmapaistvad teadlased; komitee kordab oma soovitust, et Euroopa teadusnõukogusse tuleks kaasata ka teadlased, kes tegelevad tööstusalaste teadusuuringutega. Seda enam soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka parlamendil ja nõukogul kiita heaks kõnealune uus teadusuuringute toetamise viis, mida tuleks käsitleda samamoodi kui näiteks Medical Research Councilit (UK) või Deutsche Forschungsgemeinschafti (DE).

| 4.11.1 | Ideede eriprogramm, mis on suunatud kõikide teadus- ja tehnoloogiavaldkondade silmapaistvuse edendamisele, aitab kaasa Euroopa lisaväärtuse tekkimisele ja Euroopa Liidu ülemaailmse konkurentsivõime kasvule. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et (21)
  ainult vabalt ja sõltumatult läbiviidavad alusuuringud ning kammitsatest vaba uurimistegevus (mis ei ole siiski piirideta) on suutelised kindlustama tulevast heaolu tähtsaima allikaga – uute teadmistega. Alusuuringute olulisust ja nende soodustamist toetab ka tööstus (22). |
| --- | --- |

4.11.1

Ideede eriprogramm, mis on suunatud kõikide teadus- ja tehnoloogiavaldkondade silmapaistvuse edendamisele, aitab kaasa Euroopa lisaväärtuse tekkimisele ja Euroopa Liidu ülemaailmse konkurentsivõime kasvule. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et (21)
  ainult vabalt ja sõltumatult läbiviidavad alusuuringud ning kammitsatest vaba uurimistegevus (mis ei ole siiski piirideta) on suutelised kindlustama tulevast heaolu tähtsaima allikaga – uute teadmistega. Alusuuringute olulisust ja nende soodustamist toetab ka tööstus (22).

| 4.11.2 | See on kooskõlas ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korduva soovitusega anda alus- ja rakendusuuringutest ning arendustegevusest (toote- ja protsessiarendus) koosnevas uuendustegevuse kolmikus kõigile kolmele vajalikule sambale asjakohane kaalukus ja luua selle kaudu optimaalsed eeldused tervikliku tulemuse saavutamiseks. Teisest seisukohast on see oluline ka komisjoni väljapakutud multidistsiplinaarsuse jaoks. Lisaks juhib komitee taas tähelepanu sellele, et piirid määratluste“alusuuringud”, “rakendusuuringud” ja “arendustegevus” vahel on alati olnud hägused ja meelevaldsed ning seetõttu ei tohi neid mingil juhul halduslike meetmetega kunstlikult esile tõsta. |
| --- | --- |

4.11.2

See on kooskõlas ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korduva soovitusega anda alus- ja rakendusuuringutest ning arendustegevusest (toote- ja protsessiarendus) koosnevas uuendustegevuse kolmikus kõigile kolmele vajalikule sambale asjakohane kaalukus ja luua selle kaudu optimaalsed eeldused tervikliku tulemuse saavutamiseks. Teisest seisukohast on see oluline ka komisjoni väljapakutud multidistsiplinaarsuse jaoks. Lisaks juhib komitee taas tähelepanu sellele, et piirid määratluste“alusuuringud”, “rakendusuuringud” ja “arendustegevus” vahel on alati olnud hägused ja meelevaldsed ning seetõttu ei tohi neid mingil juhul halduslike meetmetega kunstlikult esile tõsta.

| 4.12 | Samuti kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks meetmete tugevdamise inimeste valdkonna ja selle alla kuuluva Marie Curie' programmi osas. Kõnealune programm on juba praeguseks osutunud erakordselt edukaks ja oluliseks vahendiks Euroopa teadlaste koolitamiseks ja toetamiseks ning Euroopa teadusruumi atraktiivsuse suurendamiseks kogu maailma teadlaste silmis. Komitee kordab, et teadlased ei ole mitte ainult uute teadmiste loojad, vaid ka nende teadmiste olulisimad (edasi)kandjad riikide ja kontinentide ning teadusorganisatsioonide ja tööstuse, samuti teadusuuringute ja rakendamise vahel. |
| --- | --- |

4.12

Samuti kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks meetmete tugevdamise inimeste valdkonna ja selle alla kuuluva Marie Curie' programmi osas. Kõnealune programm on juba praeguseks osutunud erakordselt edukaks ja oluliseks vahendiks Euroopa teadlaste koolitamiseks ja toetamiseks ning Euroopa teadusruumi atraktiivsuse suurendamiseks kogu maailma teadlaste silmis. Komitee kordab, et teadlased ei ole mitte ainult uute teadmiste loojad, vaid ka nende teadmiste olulisimad (edasi)kandjad riikide ja kontinentide ning teadusorganisatsioonide ja tööstuse, samuti teadusuuringute ja rakendamise vahel.

| 4.12.1 | Programmi osana tuleb esile tõsta ka eesmärke “Elukestev õpe ja karjääri kujundamine” ning “Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus”. Kui esimene eesmärk on suunatud noorte teadlaste koolitamisele ning eriti nende edasisele kutsealasele arengule, sh juba kogenud teadlaste täiendusõppele (vt ka järgmist punkti), on teiseks eesmärgiks oluline ülesanne alustada ja toetada pikaajalisi kõrgkoolide ja tööstusettevõtete, eriti VKEde vahelisi koostööprogramme, niisiis edendada eelnimetatud uuendustegevuse kolmikut. Seetõttu tuleks toetada esmajoones liikuvust avaliku ja erasektori vahel. See peaks hõlmama ka liikuvust ja partnerlust nt põllumajandussektori ja poliitiliste institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

4.12.1

Programmi osana tuleb esile tõsta ka eesmärke “Elukestev õpe ja karjääri kujundamine” ning “Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus”. Kui esimene eesmärk on suunatud noorte teadlaste koolitamisele ning eriti nende edasisele kutsealasele arengule, sh juba kogenud teadlaste täiendusõppele (vt ka järgmist punkti), on teiseks eesmärgiks oluline ülesanne alustada ja toetada pikaajalisi kõrgkoolide ja tööstusettevõtete, eriti VKEde vahelisi koostööprogramme, niisiis edendada eelnimetatud uuendustegevuse kolmikut. Seetõttu tuleks toetada esmajoones liikuvust avaliku ja erasektori vahel. See peaks hõlmama ka liikuvust ja partnerlust nt põllumajandussektori ja poliitiliste institutsioonide vahel.

| 4.12.2 | Komitee puudutab siinkohal ka ülikoolide võtmerolli uurimis- ja koolitusasutustena. Selleks, et täita oma ülesandeid, peab aga ka ülikoolide varustatus materjalide ja seadmetega, nende personalieelarve ja nende organisatsiooni struktuur vastama antud eesmärgile (vt ka punkt 4.15.4). Antud valdkonnas on suuri vajakajäämisi, eelkõige võrdluses näiteks Ameerika Ühendriikide tippülikoolidega. Komitee tervitab sellega seoses tõsiasja, et komisjon valmistab kõnealuses küsimuses ette eraldi teatist, mille kohta komitee koostab arvamuse. Siinkohal olgu ennetavalt välja toodud RP7 seisukohast oluline aspekt, nimelt peavad toetusvahendid olema vastavuses ülikooli uurimisrühmadele omaste projektide suurusega. |
| --- | --- |

4.12.2

Komitee puudutab siinkohal ka ülikoolide võtmerolli uurimis- ja koolitusasutustena. Selleks, et täita oma ülesandeid, peab aga ka ülikoolide varustatus materjalide ja seadmetega, nende personalieelarve ja nende organisatsiooni struktuur vastama antud eesmärgile (vt ka punkt 4.15.4). Antud valdkonnas on suuri vajakajäämisi, eelkõige võrdluses näiteks Ameerika Ühendriikide tippülikoolidega. Komitee tervitab sellega seoses tõsiasja, et komisjon valmistab kõnealuses küsimuses ette eraldi teatist, mille kohta komitee koostab arvamuse. Siinkohal olgu ennetavalt välja toodud RP7 seisukohast oluline aspekt, nimelt peavad toetusvahendid olema vastavuses ülikooli uurimisrühmadele omaste projektide suurusega.

| 4.13 | Lisaks sellele kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks komisjoni jõupingutused Euroopa teadlaste ühtse ametijuhendi loomiseks, sellel eesmärgil usaldusväärsete karjäärivõimaluste väljatöötamiseks ja ühtse turu reeglite vastavaks kohandamiseks. Komitee on juba varem viidanud sellele (23), et teadus- ja arendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum ressurss on inimkapital ning et ta toetab komisjoni pingutusi inimressursside arendamise ja säilitamise osas. Komitee on komisjoniga ühel meelel, et parandamisvajadused puudutavad nii teadlaste personaalset lepingut kui ka igat liiki mobiilsuse jaoks olulist, kõigi sotsiaalkindlustuse ja pensioni elementide kohandamist/ülekandmist. |
| --- | --- |

4.13

Lisaks sellele kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks komisjoni jõupingutused Euroopa teadlaste ühtse ametijuhendi loomiseks, sellel eesmärgil usaldusväärsete karjäärivõimaluste väljatöötamiseks ja ühtse turu reeglite vastavaks kohandamiseks. Komitee on juba varem viidanud sellele (23), et teadus- ja arendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum ressurss on inimkapital ning et ta toetab komisjoni pingutusi inimressursside arendamise ja säilitamise osas. Komitee on komisjoniga ühel meelel, et parandamisvajadused puudutavad nii teadlaste personaalset lepingut kui ka igat liiki mobiilsuse jaoks olulist, kõigi sotsiaalkindlustuse ja pensioni elementide kohandamist/ülekandmist.

| 4.13.1 | Kui noortele võimekatele teadlastele ei õnnestu pakkuda atraktiivseid ja kavandatavaid karjäärivõimalusi (USA:
  tenure-track
  ), siis tegelevad nad uurimistööga väljaspool Euroopat või pühenduvad teistele ülesannetele. Teadlaste mobiilsus ei ole vajalik ja soovitav mitte üksnes Euroopa Liidu siseselt, vaid ka Euroopa Liidu ja paljude teiste riikide vahel, see ei tohiks aga endaga kaasa tuua kõige andekamate inimeste kadu (ajude äravool). Arvestades perekonna kokkukuulumise olulisust, on tähtis pakkuda mõlemale karjäärivõimalust. |
| --- | --- |

4.13.1

Kui noortele võimekatele teadlastele ei õnnestu pakkuda atraktiivseid ja kavandatavaid karjäärivõimalusi (USA:
  tenure-track
  ), siis tegelevad nad uurimistööga väljaspool Euroopat või pühenduvad teistele ülesannetele. Teadlaste mobiilsus ei ole vajalik ja soovitav mitte üksnes Euroopa Liidu siseselt, vaid ka Euroopa Liidu ja paljude teiste riikide vahel, see ei tohiks aga endaga kaasa tuua kõige andekamate inimeste kadu (ajude äravool). Arvestades perekonna kokkukuulumise olulisust, on tähtis pakkuda mõlemale karjäärivõimalust.

| 4.13.2 | Siinkohal osundab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitusele Euroopa teadlaste harta
   (24) ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta, mis peaksid täitma eelnevalt toodud eesmärke. Komitee toetab tugevalt selles väljendatud kavatsust ja paljusid kõnealust eesmärki teenivaid spetsiifilisi üksikasju. Seepärast kahetseb komitee, et soovitatud reeglistik on mõningates punktides liialt kaugeleulatuv ja raskendab seega reeglistiku ja selle põhimõtteliselt õige eesmärgi aktsepteerimist teadusringkondade poolt. Mõningaid valitud sõnastusi ja soovitusi peab komitee isegi eksitavaks või vähemalt segaseks ja arusaamatuks (25). See võib raskendada protseduuride lihtsustamist (vt järgmine punkt) või viia valede otsuste langetamiseni. Komitee soovitab seega kõnealuse olulise reeglistiku vastavasisulist ümbertöötamist. |
| --- | --- |

4.13.2

Siinkohal osundab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitusele Euroopa teadlaste harta
   (24) ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta, mis peaksid täitma eelnevalt toodud eesmärke. Komitee toetab tugevalt selles väljendatud kavatsust ja paljusid kõnealust eesmärki teenivaid spetsiifilisi üksikasju. Seepärast kahetseb komitee, et soovitatud reeglistik on mõningates punktides liialt kaugeleulatuv ja raskendab seega reeglistiku ja selle põhimõtteliselt õige eesmärgi aktsepteerimist teadusringkondade poolt. Mõningaid valitud sõnastusi ja soovitusi peab komitee isegi eksitavaks või vähemalt segaseks ja arusaamatuks (25). See võib raskendada protseduuride lihtsustamist (vt järgmine punkt) või viia valede otsuste langetamiseni. Komitee soovitab seega kõnealuse olulise reeglistiku vastavasisulist ümbertöötamist.

| 4.14 | Sellega seoses kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks ka komisjoni väljendatud kavatsuse lihtsustada märksõna “Lihtsustamine” all paljusid taotluste esitamise ja otsustusprotsesside menetlusi ja eeskirju ning lihtsustada seeläbi tuntavalt protsessi taotluse esitajate jaoks. Praegune taotluste esitamise ja heakskiidumenetlustega seotud märkimisväärne töö- ja rahakulu kujutab endast siiski põhitakistust teadusasutustes ja tööstusettevõtetes töötavate kasutajate jaoks. Viimane kehtib eelkõige VKEde ja nende märkimisväärse uuenduspotentsiaali ning ülikoolide juures töötavate väikeste uurimisrühmade suhtes. Teadusesõbralikumad menetlused suurendaksid tunduvalt Euroopa teadusuuringute toetamise tõhusust ja aitaksid lisaks kaasa Brüsseli maine (mida kahjuks kujundavad eelkõige mõisted “bürokraatia” ja “ülereguleerimine”) parandamisele Euroopa kodanike silmis. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde oma varasemat sellekohast soovitust ja toetust Marimoni raportitele (26). Euroopa teadusprogrammis osalemine, kaasa arvatud pingutus ja taotluse esitamise risk, peab end osalejate jaoks ära tasuma! |
| --- | --- |

4.14

Sellega seoses kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heaks ka komisjoni väljendatud kavatsuse lihtsustada märksõna “Lihtsustamine” all paljusid taotluste esitamise ja otsustusprotsesside menetlusi ja eeskirju ning lihtsustada seeläbi tuntavalt protsessi taotluse esitajate jaoks. Praegune taotluste esitamise ja heakskiidumenetlustega seotud märkimisväärne töö- ja rahakulu kujutab endast siiski põhitakistust teadusasutustes ja tööstusettevõtetes töötavate kasutajate jaoks. Viimane kehtib eelkõige VKEde ja nende märkimisväärse uuenduspotentsiaali ning ülikoolide juures töötavate väikeste uurimisrühmade suhtes. Teadusesõbralikumad menetlused suurendaksid tunduvalt Euroopa teadusuuringute toetamise tõhusust ja aitaksid lisaks kaasa Brüsseli maine (mida kahjuks kujundavad eelkõige mõisted “bürokraatia” ja “ülereguleerimine”) parandamisele Euroopa kodanike silmis. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde oma varasemat sellekohast soovitust ja toetust Marimoni raportitele (26). Euroopa teadusprogrammis osalemine, kaasa arvatud pingutus ja taotluse esitamise risk, peab end osalejate jaoks ära tasuma!

| 4.14.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik sellest, et kõnealune küsimus puudutab pingevälja vajaliku läbipaistvuse, Euroopa Kontrollikoja eeskirjade ja kõikide otsustajate erialase kaalutlusõiguse vahel. See võib viia ja peab viima komisjoni esindavate osalejate (seejuures tuleb igal juhul läbi mõelda ka nende isikliku vastutuse risk) või nende volitatud agentuuride suurema vastutuseni. Siit tulenevad samaaegselt väga kõrged nõudmised osalejate spetsiifilistele erialateadmistele; seetõttu kordab komitee oma soovitust, et selleks on tarvis suurte kogemustega spetsialiste. Komitee tuletab meelde oma varasemaid vastavasisulisi soovitusi (27). |
| --- | --- |

4.14.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik sellest, et kõnealune küsimus puudutab pingevälja vajaliku läbipaistvuse, Euroopa Kontrollikoja eeskirjade ja kõikide otsustajate erialase kaalutlusõiguse vahel. See võib viia ja peab viima komisjoni esindavate osalejate (seejuures tuleb igal juhul läbi mõelda ka nende isikliku vastutuse risk) või nende volitatud agentuuride suurema vastutuseni. Siit tulenevad samaaegselt väga kõrged nõudmised osalejate spetsiifilistele erialateadmistele; seetõttu kordab komitee oma soovitust, et selleks on tarvis suurte kogemustega spetsialiste. Komitee tuletab meelde oma varasemaid vastavasisulisi soovitusi (27).

| 4.14.2 | Eriti oluline aspekt uuenduste ja keskmise tulemuse ületamise kindlustamisel on valmisolek ebakindluseks ja ebaõnnestumise riskiks. Teaduslik-tehniliste uuenduste edendamist ja uudsete lahenduste leidmist ei ole võimalik niimoodi kavandada, et edu oleks tagatud; otse vastupidi – kui kõike algusest peale juba teatakse, ei saa tekkida uusi teadmisi. Seetõttu ei tohi arvestada ebaõnnestumisi kui selliseid, vaid lugeda need katse-eksitusmeetodi vajalikuks osaks. Võimalused ja risk on medali kaks erinevat külge. |
| --- | --- |

4.14.2

Eriti oluline aspekt uuenduste ja keskmise tulemuse ületamise kindlustamisel on valmisolek ebakindluseks ja ebaõnnestumise riskiks. Teaduslik-tehniliste uuenduste edendamist ja uudsete lahenduste leidmist ei ole võimalik niimoodi kavandada, et edu oleks tagatud; otse vastupidi – kui kõike algusest peale juba teatakse, ei saa tekkida uusi teadmisi. Seetõttu ei tohi arvestada ebaõnnestumisi kui selliseid, vaid lugeda need katse-eksitusmeetodi vajalikuks osaks. Võimalused ja risk on medali kaks erinevat külge.

| 4.14.3 | Organisatsiooniväliste agentuuride rajamist soovitatakse ainult sel juhul, kui sel moel on võimalik oluliselt parandada haldusmenetlust ning sellega kaasneb kindel kulude vähenemine. Võimalike täiendavate või väliste halduskulude arvelt ei tohi mitte mingil juhul kahaneda teadustegevusele ettenähtud vahendid! |
| --- | --- |

4.14.3

Organisatsiooniväliste agentuuride rajamist soovitatakse ainult sel juhul, kui sel moel on võimalik oluliselt parandada haldusmenetlust ning sellega kaasneb kindel kulude vähenemine. Võimalike täiendavate või väliste halduskulude arvelt ei tohi mitte mingil juhul kahaneda teadustegevusele ettenähtud vahendid!

| 4.15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab eriti heaks ka võimekuse eriprogrammi alla kuuluvad olulised programmiosad, mis hõlmavad teadusuuringute infrastruktuure; VKEde huvides teostatavaid teadusuuringuid; “teadmiste piirkondi”; teadusuuringute potentsiaali; teadust ja ühiskonda; ning meetmeid rahvusvaheliseks koostööks. |
| --- | --- |

4.15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab eriti heaks ka võimekuse eriprogrammi alla kuuluvad olulised programmiosad, mis hõlmavad teadusuuringute infrastruktuure; VKEde huvides teostatavaid teadusuuringuid; “teadmiste piirkondi”; teadusuuringute potentsiaali; teadust ja ühiskonda; ning meetmeid rahvusvaheliseks koostööks.

| 4.15.1 | Esile tuleb tõsta eesmärki kaasata väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) tugevamini teadusuuringute ja uuendustegevuse protsessi ning luua selleks sobivad raamtingimused ja vahendid. |
| --- | --- |

4.15.1

Esile tuleb tõsta eesmärki kaasata väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) tugevamini teadusuuringute ja uuendustegevuse protsessi ning luua selleks sobivad raamtingimused ja vahendid.

| 4.15.2 | Toetus uuendustegevuse programmi kaudu võib areneda täiendavaks VKEde toetamise vahendiks (28); menetluste suurusjärk peab olema siiski realiseeritav ja VKEdele kohane. Sõltuvalt uuendustegevuse programmi edukusest peab komitee mõttekaks jätkuvalt suurendada VKEde toetamise praegust määra (15 %), eelkõige arvestades uute liikmesriikide vajadusi. Komitee meenutab siinkohal oma varasemaid arvamusi, et uute kõrgtehnoloogiliste toodete arendamiseks ja turustamiseks loodud VKEde eduks on eelkõige vajalik ka piisav stardikapital ja riskikapital, tulemaks edukalt toime esimese 5–10 tegevusaastaga. Siinkohal on oluline panus majandusuuringutel ja majanduspoliitikal. |
| --- | --- |

4.15.2

Toetus uuendustegevuse programmi kaudu võib areneda täiendavaks VKEde toetamise vahendiks (28); menetluste suurusjärk peab olema siiski realiseeritav ja VKEdele kohane. Sõltuvalt uuendustegevuse programmi edukusest peab komitee mõttekaks jätkuvalt suurendada VKEde toetamise praegust määra (15 %), eelkõige arvestades uute liikmesriikide vajadusi. Komitee meenutab siinkohal oma varasemaid arvamusi, et uute kõrgtehnoloogiliste toodete arendamiseks ja turustamiseks loodud VKEde eduks on eelkõige vajalik ka piisav stardikapital ja riskikapital, tulemaks edukalt toime esimese 5–10 tegevusaastaga. Siinkohal on oluline panus majandusuuringutel ja majanduspoliitikal.

| 4.15.3 | Sama olulised on eesmärgid, mille sihiks on teadusuuringute infrastruktuuri optimeerimine ja arendamine, piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arendamine ning teadusuuringute potentsiaali edendamine ja ärakasutamine Euroopa Liidu ühtlus- ja äärepoolseimates piirkondades. Teadusuuringute infrastruktuuride väljaehitamine ning uute teadusuuringute infrastruktuuride loomine soodustab ja edendab piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste loomist. Kuid ka antud juhul on piisava riskikapitali olemasolu edu saavutamisel otsustava tähendusega. |
| --- | --- |

4.15.3

Sama olulised on eesmärgid, mille sihiks on teadusuuringute infrastruktuuri optimeerimine ja arendamine, piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arendamine ning teadusuuringute potentsiaali edendamine ja ärakasutamine Euroopa Liidu ühtlus- ja äärepoolseimates piirkondades. Teadusuuringute infrastruktuuride väljaehitamine ning uute teadusuuringute infrastruktuuride loomine soodustab ja edendab piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste loomist. Kuid ka antud juhul on piisava riskikapitali olemasolu edu saavutamisel otsustava tähendusega.

| 4.15.4 | Komitee rõhutab eelkõige sobivate infrastruktuurimeetmete olulisust ülikoolide edendamisel (vt punkt 4.12.2). Kõnealuses kontekstis viitab komitee sellele, et Euroopa Liidu erinevates paikades on juba tekkinud kõrgtehnoloogiliste ettevõtete edukad rühmitised, mis koonduvad teatud ülikoolide ja/või teaduskeskuste ümber ning annavad panuse ka ümbruskonna majandusruumi majanduskasvu ja uuendustesse (poles of economic growth) (vt ka punkt 4.16.2). |
| --- | --- |

4.15.4

Komitee rõhutab eelkõige sobivate infrastruktuurimeetmete olulisust ülikoolide edendamisel (vt punkt 4.12.2). Kõnealuses kontekstis viitab komitee sellele, et Euroopa Liidu erinevates paikades on juba tekkinud kõrgtehnoloogiliste ettevõtete edukad rühmitised, mis koonduvad teatud ülikoolide ja/või teaduskeskuste ümber ning annavad panuse ka ümbruskonna majandusruumi majanduskasvu ja uuendustesse (poles of economic growth) (vt ka punkt 4.16.2).

| 4.15.5 | Allpool käsitletakse veel kord lähemalt Euroopa kõrgetasemeliste andmetöötluskeskuste tähtsust eriti olulise infrastruktuurimeetmena (vt 5.8). |
| --- | --- |

4.15.5

Allpool käsitletakse veel kord lähemalt Euroopa kõrgetasemeliste andmetöötluskeskuste tähtsust eriti olulise infrastruktuurimeetmena (vt 5.8).

| 4.15.6 | Samas soovitab komitee, et arvestades kõnealuse teema käsitlemist ka ideede programmis, tuleks võimekuse programmi alla paigutatud teemavaldkond “Teadus ja ühiskond” lülitada koostöö programmi alla kuuluva prioriteetse alaprogrammi “Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused” alla (29). Sel moel on võimalik paremini ära kasutada kõnealuste teemade potentsiaalsed koostoimeefektid ning luua vajalikud vastastikused seosed. Lisaks selgub sel moel, et kõnealuste üksteisega kattuvate valdkondade eelarve moodustab 3 % vastavate prioriteetsete programmide eelarvest. |
| --- | --- |

4.15.6

Samas soovitab komitee, et arvestades kõnealuse teema käsitlemist ka ideede programmis, tuleks võimekuse programmi alla paigutatud teemavaldkond “Teadus ja ühiskond” lülitada koostöö programmi alla kuuluva prioriteetse alaprogrammi “Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused” alla (29). Sel moel on võimalik paremini ära kasutada kõnealuste teemade potentsiaalsed koostoimeefektid ning luua vajalikud vastastikused seosed. Lisaks selgub sel moel, et kõnealuste üksteisega kattuvate valdkondade eelarve moodustab 3 % vastavate prioriteetsete programmide eelarvest.

| 4.15.7 | Hea ja viljakas rahvusvaheline koostöö teaduse ja koolituse valdkonnas moodustab ülemaailmse partnerluse olulise osa ning vastab teadusliku uurimis- ja arendustöö olemusele. Võimekuse alaprogrammi alla kuuluvad rahvusvahelist koostööd puudutavad meetmed (30) on suunatud olulisele koostööle (vt ka punkt 4.13.1) kandidaatriikide, Euroopa Liidu naaberriikide, arengumaade ja esilekerkivate arengumaadega. Komitee tervitab seda, et koostöö või inimeste alaprogrammid võimaldavad vähemalt sama tähtsat koostööd teaduslik-tehniliselt eriti kõrgelt arenenud riikidega nagu USA või Jaapan ning teatud juhtudel on see isegi vastavate kahepoolsete lepingutega institutsionaliseeritud. Komitee leiab, et kõnealune koostöö peab välja kasvama vastavatest erialastest vajadustest. Samas soovitab komitee, et kõnealuseid olulisi fakte tuleks rohkem näitlikustada ja esile tõsta. |
| --- | --- |

4.15.7

Hea ja viljakas rahvusvaheline koostöö teaduse ja koolituse valdkonnas moodustab ülemaailmse partnerluse olulise osa ning vastab teadusliku uurimis- ja arendustöö olemusele. Võimekuse alaprogrammi alla kuuluvad rahvusvahelist koostööd puudutavad meetmed (30) on suunatud olulisele koostööle (vt ka punkt 4.13.1) kandidaatriikide, Euroopa Liidu naaberriikide, arengumaade ja esilekerkivate arengumaadega. Komitee tervitab seda, et koostöö või inimeste alaprogrammid võimaldavad vähemalt sama tähtsat koostööd teaduslik-tehniliselt eriti kõrgelt arenenud riikidega nagu USA või Jaapan ning teatud juhtudel on see isegi vastavate kahepoolsete lepingutega institutsionaliseeritud. Komitee leiab, et kõnealune koostöö peab välja kasvama vastavatest erialastest vajadustest. Samas soovitab komitee, et kõnealuseid olulisi fakte tuleks rohkem näitlikustada ja esile tõsta.

| 4.16 | Teadusuuringute toetamise järjepidevus ja vahendid (toetusvormid). Mõlema aspekti kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma eelmises arvamuses juba soovitusi esitanud ja kinnitab neid rõhutatult. Pidades silmas vältimatut vajadust suurema järjepidevuse järele, osutab komitee veelkord sellele, et ennast tõestanud vahendite rakendamise jätkamine annab olulise panuse järjepidevusse ning et taotlejatel peaks olema võimalik vahendeid paindlikult valida. Hindamismenetluse käigus ei tohi siiski (komisjoni poolt mitte-eelistatud) vahendi valikut sanktsioneerida, samuti ei tohi vahendeid hindamismenetluse käigus tähtsuse järjekorda seada. Komitee arvates tähendab panust suuremasse järjepidevusse ka RP7 perioodi pikendamine – seda küll ainult asjakohase rahastamise korral. |
| --- | --- |

4.16

Teadusuuringute toetamise järjepidevus ja vahendid (toetusvormid). Mõlema aspekti kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma eelmises arvamuses juba soovitusi esitanud ja kinnitab neid rõhutatult. Pidades silmas vältimatut vajadust suurema järjepidevuse järele, osutab komitee veelkord sellele, et ennast tõestanud vahendite rakendamise jätkamine annab olulise panuse järjepidevusse ning et taotlejatel peaks olema võimalik vahendeid paindlikult valida. Hindamismenetluse käigus ei tohi siiski (komisjoni poolt mitte-eelistatud) vahendi valikut sanktsioneerida, samuti ei tohi vahendeid hindamismenetluse käigus tähtsuse järjekorda seada. Komitee arvates tähendab panust suuremasse järjepidevusse ka RP7 perioodi pikendamine – seda küll ainult asjakohase rahastamise korral.

| 4.16.1 | Mõnel vahendil on uus nimetus või on see täiesti uus. Siinkohal kordab komitee taas oma üldist soovitust läheneda ühelt poolt väga läbimõeldult uute vahendite rakendamisele, aga vajaliku järjepidevuse huvides ka nende ümbernimetamisele, teiselt poolt aga uusi vahendeid vajalikul viisil katsetades teadvustada, et tegemist võib olla katsefaasiga. |
| --- | --- |

4.16.1

Mõnel vahendil on uus nimetus või on see täiesti uus. Siinkohal kordab komitee taas oma üldist soovitust läheneda ühelt poolt väga läbimõeldult uute vahendite rakendamisele, aga vajaliku järjepidevuse huvides ka nende ümbernimetamisele, teiselt poolt aga uusi vahendeid vajalikul viisil katsetades teadvustada, et tegemist võib olla katsefaasiga.

| 4.16.2 | Lisaks eespool mainitud tehnoloogiaplatvormidele kujutavad ühised tehnoloogiaalgatused endast uut vahendit, mis on suunatud avaliku ja erasektori pikaajalise partnerluse loomise edendamisele. Kuna tööstus ja eelkõige VKEd panevad suuri lootusi kõnealustele algatustele, leiab komitee, et komisjon peaks välja töötama veelgi selgemad ettepanekud (nt erinevus võrreldes tehnoloogiaplatvormidega). Kõnealuste algatuste raames võivad tekkida ka koostöövõrgustikud suurte ettevõtete ja VKEde, aga ka ülikoolide ja teaduskeskuste vahel ning üldiselt suureneda erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse (vt ka punkt 4.15.4). Seetõttu tuleks veelgi selgemalt välja töötada ühiste tehnoloogiaalgatuste raamtingimused ja toimimismeetodid ning vastava aja möödudes tuleks kontrollida, kas kõnealuse instrumendiga seonduvad ootused on täitunud. |
| --- | --- |

4.16.2

Lisaks eespool mainitud tehnoloogiaplatvormidele kujutavad ühised tehnoloogiaalgatused endast uut vahendit, mis on suunatud avaliku ja erasektori pikaajalise partnerluse loomise edendamisele. Kuna tööstus ja eelkõige VKEd panevad suuri lootusi kõnealustele algatustele, leiab komitee, et komisjon peaks välja töötama veelgi selgemad ettepanekud (nt erinevus võrreldes tehnoloogiaplatvormidega). Kõnealuste algatuste raames võivad tekkida ka koostöövõrgustikud suurte ettevõtete ja VKEde, aga ka ülikoolide ja teaduskeskuste vahel ning üldiselt suureneda erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse (vt ka punkt 4.15.4). Seetõttu tuleks veelgi selgemalt välja töötada ühiste tehnoloogiaalgatuste raamtingimused ja toimimismeetodid ning vastava aja möödudes tuleks kontrollida, kas kõnealuse instrumendiga seonduvad ootused on täitunud.

| 4.16.3 | Komisjon peaks pöörama tähelepanu sellele, et uute vahendite rakendamisel ei korrataks pädevusvõrgustike (kuues raamprogramm) rakendamisel tehtud vigu. Ebaõnnestunud teabepoliitika tekitas segadust ja mitmeti mõistmist kõigi osapoolte hulgas ning isegi komisjonis endas. Komitee lähtub sellest, et talle antakse võimalus käsitleda kõnealuse teema üksikasju järgnevas arvamuses. Komitee tervitab komisjoni ettepanekut lülitada toetusvormidesse ka EÜ asutamislepingu artiklid 169 ja 171. |
| --- | --- |

4.16.3

Komisjon peaks pöörama tähelepanu sellele, et uute vahendite rakendamisel ei korrataks pädevusvõrgustike (kuues raamprogramm) rakendamisel tehtud vigu. Ebaõnnestunud teabepoliitika tekitas segadust ja mitmeti mõistmist kõigi osapoolte hulgas ning isegi komisjonis endas. Komitee lähtub sellest, et talle antakse võimalus käsitleda kõnealuse teema üksikasju järgnevas arvamuses. Komitee tervitab komisjoni ettepanekut lülitada toetusvormidesse ka EÜ asutamislepingu artiklid 169 ja 171.

5.   Erimärkused

| 5.1 | Erimärkused puudutavad peamiselt koostööprogrammi alaprogrammide temaatikat ning moodustavad raamprogrammi põhisisu. Siinkohal korratakse, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab komisjoni ettepanekud tervikuna heaks ja soovitab need ellu viia. |
| --- | --- |

5.1

Erimärkused puudutavad peamiselt koostööprogrammi alaprogrammide temaatikat ning moodustavad raamprogrammi põhisisu. Siinkohal korratakse, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab komisjoni ettepanekud tervikuna heaks ja soovitab need ellu viia.

| 5.2 | Esmalt käsitleb komitee valdkondadevaheliste teemade olulist aspekti, sest kõnealused teemad vajavad seoses nende omapäraga üldist kooskõlastamist ja juhtimist ning sellisena hõlmavad sageli sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi (vt ka punkt 5.8). Seetõttu tuleks hoolt kanda selle eest, et hoolimata iga programmi erinevast ülesehitusest, mis on tingitud halduslikest ja muudest põhjustest, tuntaks ära paljude lahendamist vajavate probleemide vaheline üldine seos ning et sellega tegeldaks ja see ära kasutataks. Vastavalt sellele soovitab komitee üldist kooskõlastamist ja vajalike vastastikuste seoste tagamist. |
| --- | --- |

5.2

Esmalt käsitleb komitee valdkondadevaheliste teemade olulist aspekti, sest kõnealused teemad vajavad seoses nende omapäraga üldist kooskõlastamist ja juhtimist ning sellisena hõlmavad sageli sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi (vt ka punkt 5.8). Seetõttu tuleks hoolt kanda selle eest, et hoolimata iga programmi erinevast ülesehitusest, mis on tingitud halduslikest ja muudest põhjustest, tuntaks ära paljude lahendamist vajavate probleemide vaheline üldine seos ning et sellega tegeldaks ja see ära kasutataks. Vastavalt sellele soovitab komitee üldist kooskõlastamist ja vajalike vastastikuste seoste tagamist.

| 5.2.1 | Siia kuulub ka julgeolekualaste teadusuuringute ja terrorismivastase võitluse teema, mida käsitleti 4. peatükis. |
| --- | --- |

5.2.1

Siia kuulub ka julgeolekualaste teadusuuringute ja terrorismivastase võitluse teema, mida käsitleti 4. peatükis.

| 5.2.2 | Järgmise näitena tuuakse välja demograafiline areng
   (31). Selleks vajalik uurimistegevus ulatub demograafiliste faktide, põhjuste ja suundade kogumisest, murettekitavast madalast sündimusest paljudes liikmesriikides kuni jätkuvalt pikeneva keskmise elueani. Viimase puhul on tähelepanu keskmes vajalik geriaatriline/meditsiiniline uurimistegevus ja hooldustehnikad (32). Seejuures on eriti olulised kogu keeruka temaatikaga seotud sotsiaalmajanduslikud küsimused. |
| --- | --- |

5.2.2

Järgmise näitena tuuakse välja demograafiline areng
   (31). Selleks vajalik uurimistegevus ulatub demograafiliste faktide, põhjuste ja suundade kogumisest, murettekitavast madalast sündimusest paljudes liikmesriikides kuni jätkuvalt pikeneva keskmise elueani. Viimase puhul on tähelepanu keskmes vajalik geriaatriline/meditsiiniline uurimistegevus ja hooldustehnikad (32). Seejuures on eriti olulised kogu keeruka temaatikaga seotud sotsiaalmajanduslikud küsimused.

| 5.2.3 | Ka tervishoid (vt punkt 5.9) kuulub valdkondadevaheliste teemade hulka, sest seda mõjutavad eluviis, töötingimused, keskkonnamõjud, toitumine, vaktsineerimised, narkomaania jne. |
| --- | --- |

5.2.3

Ka tervishoid (vt punkt 5.9) kuulub valdkondadevaheliste teemade hulka, sest seda mõjutavad eluviis, töötingimused, keskkonnamõjud, toitumine, vaktsineerimised, narkomaania jne.

| 5.3 | Mõned alaprogrammid kujutavad endast esmajoones valdkondadevahelisi programme. Nende tulemused ei too nimelt otsest kasu mitte ainult Euroopa tööstuse tööviljakusele, vaid tulenevalt nende temaatilisest sidususest ka teiste alaprogrammide teemadele (vt ka punkt 5.2). |
| --- | --- |

5.3

Mõned alaprogrammid kujutavad endast esmajoones valdkondadevahelisi programme. Nende tulemused ei too nimelt otsest kasu mitte ainult Euroopa tööstuse tööviljakusele, vaid tulenevalt nende temaatilisest sidususest ka teiste alaprogrammide teemadele (vt ka punkt 5.2).

| 5.4 | See kehtib esmajoones info- ja sidetehnoloogia ning biotehnoloogia ja nanoteaduste, nanotehnoloogiate, materjalide ja uute tootmistehnoloogiate alaprogrammide kohta. Aga ka energeetika alaprogramm on tihedalt seotud keskkonna ja transpordi alaprogrammidega. Sellest tulenevalt on kõige otstarbekam hinnata üksikute alaprogrammide tasakaalustatust kvalitatiivselt. Seetõttu tuleb järgmisi märkusi mõista ainult koos kõnealuse piiranguga. |
| --- | --- |

5.4

See kehtib esmajoones info- ja sidetehnoloogia ning biotehnoloogia ja nanoteaduste, nanotehnoloogiate, materjalide ja uute tootmistehnoloogiate alaprogrammide kohta. Aga ka energeetika alaprogramm on tihedalt seotud keskkonna ja transpordi alaprogrammidega. Sellest tulenevalt on kõige otstarbekam hinnata üksikute alaprogrammide tasakaalustatust kvalitatiivselt. Seetõttu tuleb järgmisi märkusi mõista ainult koos kõnealuse piiranguga.

| 5.5 | Info- ja sidetehnoloogiad on tegelikult otsustava tähtsusega kõikide tööstus-, majandus-, teenindus-, teadus- ja tehnikavaldkondade jaoks, kaasa arvatud julgeoleku- ja kaitsevaldkond. Nad moodustavad olulise osa ülemaailmses konkurentsis. Pidades silmas ka superarvutite tähtsust paljude oluliste küsimuste jaoks – alates kliima-, julgeoleku- ja materjaliuuringutest ning lõpetades näiteks uute ravimite sünteesimisega –, tuleb Euroopal tasa teha oluline mahajäämus, eriti võrreldes Jaapani ja USAga. See puudutab nii Euroopa kõrgetasemeliste andmetöötluskeskuste rajamist – mis on pigem võimekuse või infrastruktuuri programmi ülesanne –, kui ka sinna juurde kuuluva riist- ja tarkvara iseseisvat väljatöötamist Euroopas. |
| --- | --- |

5.5

Info- ja sidetehnoloogiad on tegelikult otsustava tähtsusega kõikide tööstus-, majandus-, teenindus-, teadus- ja tehnikavaldkondade jaoks, kaasa arvatud julgeoleku- ja kaitsevaldkond. Nad moodustavad olulise osa ülemaailmses konkurentsis. Pidades silmas ka superarvutite tähtsust paljude oluliste küsimuste jaoks – alates kliima-, julgeoleku- ja materjaliuuringutest ning lõpetades näiteks uute ravimite sünteesimisega –, tuleb Euroopal tasa teha oluline mahajäämus, eriti võrreldes Jaapani ja USAga. See puudutab nii Euroopa kõrgetasemeliste andmetöötluskeskuste rajamist – mis on pigem võimekuse või infrastruktuuri programmi ülesanne –, kui ka sinna juurde kuuluva riist- ja tarkvara iseseisvat väljatöötamist Euroopas.

| 5.5.1 | Sellest hoolimata torkab silma, et nagu kuuenda raamprogrammigi puhul on taas eelarve kõige suurem osa ette nähtud info- ja sidetehnoloogia alaprogrammile. Arvestades ka teiste teemade, näiteks tervishoiu või eelkõige energeetika rahvamajanduslikku tähtsust, tekib küsimus, kas siinkohal ei oleks alaprogrammide ühtsuse ja järjepidevuse tähenduses asjakohane teatud rõhuasetused veel lahtiseks jätta. Otsus sõltub ka sellest, kui suures ulatuses tehakse info- ja sidetehnoloogia programmis tööd ka teiste programmide, näiteks julgeoleku- või kosmoseuuringute heaks. |
| --- | --- |

5.5.1

Sellest hoolimata torkab silma, et nagu kuuenda raamprogrammigi puhul on taas eelarve kõige suurem osa ette nähtud info- ja sidetehnoloogia alaprogrammile. Arvestades ka teiste teemade, näiteks tervishoiu või eelkõige energeetika rahvamajanduslikku tähtsust, tekib küsimus, kas siinkohal ei oleks alaprogrammide ühtsuse ja järjepidevuse tähenduses asjakohane teatud rõhuasetused veel lahtiseks jätta. Otsus sõltub ka sellest, kui suures ulatuses tehakse info- ja sidetehnoloogia programmis tööd ka teiste programmide, näiteks julgeoleku- või kosmoseuuringute heaks.

| 5.5.2 | Esitatud näitest ajendatuna soovitab komitee üldiselt lubada RP7 elluviimisel piisavat paindlikkust eelarvevahendite jaotamisel üksikute alaprogrammide vahel või kasutada ära kavandatud ühtsust ja järjepidevust, esitades näiteks alaprogrammide ühiseid pakkumiskutseid. Info- ja sidetehnoloogia kohta tehtud märkus kehtib ka transpordi ja kosmoseuuringute (nt lennunduse) alaprogrammide kohta. |
| --- | --- |

5.5.2

Esitatud näitest ajendatuna soovitab komitee üldiselt lubada RP7 elluviimisel piisavat paindlikkust eelarvevahendite jaotamisel üksikute alaprogrammide vahel või kasutada ära kavandatud ühtsust ja järjepidevust, esitades näiteks alaprogrammide ühiseid pakkumiskutseid. Info- ja sidetehnoloogia kohta tehtud märkus kehtib ka transpordi ja kosmoseuuringute (nt lennunduse) alaprogrammide kohta.

| 5.5.3 | Komitee väljendab veel kord rahulolu, et on alustatud GALILEO projekti loomist, mis kujutab endast subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise musternäidet. Komitee näeb selle tehnoloogias ja eelkõige kasutamises samuti tüüpilisi valdkondadevahelise sidusülesande tunnuseid, millel on samal ajal suur tehniline uuendusväärtus. |
| --- | --- |

5.5.3

Komitee väljendab veel kord rahulolu, et on alustatud GALILEO projekti loomist, mis kujutab endast subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise musternäidet. Komitee näeb selle tehnoloogias ja eelkõige kasutamises samuti tüüpilisi valdkondadevahelise sidusülesande tunnuseid, millel on samal ajal suur tehniline uuendusväärtus.

| 5.6 | Komitee kordab oma heakskiitu väga olulise energeetika alaprogrammi alustamise suhtes RP7 raames, see on kooskõlas komitee juba korduvalt välja öeldud soovitusega. Aga isegi pidades silmas tõsiasja, et ka RP7-Euratom on tugevalt orienteeritud uuringutele energeetika valdkonnas, on komitee arvamusel, et sellele elulise tähtsusega ja ülimalt aktuaalsele teemale tuleks anda veelgi suurem osakaal. Energeetika on konkurentsivõimelise rahvamajanduse põhialus. Selle osas ei valitse Euroopa Liidus hetkel vaid äärmiselt murettekitav impordisõltuvus, vaid keskpikas perspektiivis vähenevad ka ülemaailmsed ressursid. Energiaprobleemi lahendus peitub uurimis- ja arendustegevuses. |
| --- | --- |

5.6

Komitee kordab oma heakskiitu väga olulise energeetika alaprogrammi alustamise suhtes RP7 raames, see on kooskõlas komitee juba korduvalt välja öeldud soovitusega. Aga isegi pidades silmas tõsiasja, et ka RP7-Euratom on tugevalt orienteeritud uuringutele energeetika valdkonnas, on komitee arvamusel, et sellele elulise tähtsusega ja ülimalt aktuaalsele teemale tuleks anda veelgi suurem osakaal. Energeetika on konkurentsivõimelise rahvamajanduse põhialus. Selle osas ei valitse Euroopa Liidus hetkel vaid äärmiselt murettekitav impordisõltuvus, vaid keskpikas perspektiivis vähenevad ka ülemaailmsed ressursid. Energiaprobleemi lahendus peitub uurimis- ja arendustegevuses.

| 5.6.1 | Seetõttu on komitee rahul sellega, et taastuvate energiaallikate arendamisele on antud nii oluline osakaal. Taastuvatel energiaallikatel on oluline osa kogu energia- ja keskkonnapoliitikas (globaalne kliimasoojenemine). Siinkohal viitab komitee oma arvukatele arvamustele (33), mis käsitlevad vajadust ulatuslikult tegeleda taastuvate energiaallikate (alates geotermikast ja biomassist kuni päikese- ja tuuleenergiani ning salvestustehnoloogiateni) uurimisega. RP7 vahenditest eraldatavate toetuste kaudu saavad taastuvad energiaallikad olulist lisatuge. See täiendab mitmesuguseid turuleviimise toetuse meetmeid (nt elektrituru seadused), mille eesmärk on omakorda turukõlblike toodete väljatöötamine. Komitee soovitab teostada ka uurimusi, et kontrollida põhjalikumalt taastuvate süsteemide energiabilanssi, sest viimasel ajal on esile kerkinud kahtlused teatud biokütuste energiatõhususe kohta (34). |
| --- | --- |

5.6.1

Seetõttu on komitee rahul sellega, et taastuvate energiaallikate arendamisele on antud nii oluline osakaal. Taastuvatel energiaallikatel on oluline osa kogu energia- ja keskkonnapoliitikas (globaalne kliimasoojenemine). Siinkohal viitab komitee oma arvukatele arvamustele (33), mis käsitlevad vajadust ulatuslikult tegeleda taastuvate energiaallikate (alates geotermikast ja biomassist kuni päikese- ja tuuleenergiani ning salvestustehnoloogiateni) uurimisega. RP7 vahenditest eraldatavate toetuste kaudu saavad taastuvad energiaallikad olulist lisatuge. See täiendab mitmesuguseid turuleviimise toetuse meetmeid (nt elektrituru seadused), mille eesmärk on omakorda turukõlblike toodete väljatöötamine. Komitee soovitab teostada ka uurimusi, et kontrollida põhjalikumalt taastuvate süsteemide energiabilanssi, sest viimasel ajal on esile kerkinud kahtlused teatud biokütuste energiatõhususe kohta (34).

| 5.6.2 | Komitee osutab aga esmajoones ka sellele, et “klassikaliste” fossiilsete energiaallikate söe, nafta ja maagaasi
   (35) kasutamine kujutab endast jätkuvalt, seega ka mõningate järgnevate aastakümne jooksul, Euroopa ja kogu maailma energiavarustuse selgroogu. Seetõttu on suurima rahvamajandusliku ja keskkonnapoliitilise tähtsusega kõik teadus- ja arendusmeetmed, mis aitavad kaasa kõnealuste energiaallikate kaevandamise, transportimise ja kasutamise tõhususe suurendamisele – seega otseselt või kaudselt ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele. Need punktid sisalduvad küll energeetika alaprogrammis süsinikdioksiidi hulga vähendamise (k.a süsinikdioksiidi eraldamine ja ladestamine) ja tõhususe suurendamise teema all. Kuid siiski tuleks tagada neile ka vajalike vahendite eraldamine. Lisaks pakuvad vastastikused seosed materjalide ja transpordi alaprogrammidega võimalikku sünergiat. Komitee tervitab ka sellega seotud teadusuuringute programmi söe- ja terasesektoris (36). |
| --- | --- |

5.6.2

Komitee osutab aga esmajoones ka sellele, et “klassikaliste” fossiilsete energiaallikate söe, nafta ja maagaasi
   (35) kasutamine kujutab endast jätkuvalt, seega ka mõningate järgnevate aastakümne jooksul, Euroopa ja kogu maailma energiavarustuse selgroogu. Seetõttu on suurima rahvamajandusliku ja keskkonnapoliitilise tähtsusega kõik teadus- ja arendusmeetmed, mis aitavad kaasa kõnealuste energiaallikate kaevandamise, transportimise ja kasutamise tõhususe suurendamisele – seega otseselt või kaudselt ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele. Need punktid sisalduvad küll energeetika alaprogrammis süsinikdioksiidi hulga vähendamise (k.a süsinikdioksiidi eraldamine ja ladestamine) ja tõhususe suurendamise teema all. Kuid siiski tuleks tagada neile ka vajalike vahendite eraldamine. Lisaks pakuvad vastastikused seosed materjalide ja transpordi alaprogrammidega võimalikku sünergiat. Komitee tervitab ka sellega seotud teadusuuringute programmi söe- ja terasesektoris (36).

| 5.6.3 | Seetõttu soovitab komitee anda lisaks taastuvate energiaallikate teadus- ja arendusmeetmetele ka fossiilseid energiaallikaid kasutavatele energiatehnoloogiatele nende tähtsusele vastav osakaal. See on seda olulisem, et järgmise kahekümne aasta jooksul vahetatakse välja suurem osa senistest fossiilseid energiaallikaid kasutavatest elektrijaamadest ja lisaks ehitatakse uusi jaamasid (Euroopa Liidus mitusada!). Majanduse ja keskkonnapoliitika seisukohast on väga oluline, et seda tehtaks kõige moodsamat tehnikat kasutades. Pidades silmas nafta kõrget hinda, tekib ka küsimus, millal suudavad söel põhinevad kütuse tootmise tehnoloogiad pakkuda majanduslikult konkurentsivõimelist alternatiivi. |
| --- | --- |

5.6.3

Seetõttu soovitab komitee anda lisaks taastuvate energiaallikate teadus- ja arendusmeetmetele ka fossiilseid energiaallikaid kasutavatele energiatehnoloogiatele nende tähtsusele vastav osakaal. See on seda olulisem, et järgmise kahekümne aasta jooksul vahetatakse välja suurem osa senistest fossiilseid energiaallikaid kasutavatest elektrijaamadest ja lisaks ehitatakse uusi jaamasid (Euroopa Liidus mitusada!). Majanduse ja keskkonnapoliitika seisukohast on väga oluline, et seda tehtaks kõige moodsamat tehnikat kasutades. Pidades silmas nafta kõrget hinda, tekib ka küsimus, millal suudavad söel põhinevad kütuse tootmise tehnoloogiad pakkuda majanduslikult konkurentsivõimelist alternatiivi.

| 5.6.4 | Arvestades muid üksikasju viitab komitee oma varasematele ja praegustele arvamustele (37) energiauuringute ja energiaproblemaatika valdkonnas. |
| --- | --- |

5.6.4

Arvestades muid üksikasju viitab komitee oma varasematele ja praegustele arvamustele (37) energiauuringute ja energiaproblemaatika valdkonnas.

| 5.7 | Energiatehnoloogiate parendamine on kokkuvõttes ka üks olulisemaid kliimamuutuste ja teiste soovimatute keskkonnamõjude vastaseid meetmeid (38). |
| --- | --- |

5.7

Energiatehnoloogiate parendamine on kokkuvõttes ka üks olulisemaid kliimamuutuste ja teiste soovimatute keskkonnamõjude vastaseid meetmeid (38).

| 5.7.1 | Seetõttu tuleks mõlema alaprogrammi sisulist seost kasutada ka mõlema optimeerimiseks. Kui uurimistegevus keskkonna (k.a kliimamuutused) alaprogrammi raames on suunatud eelkõige diagnostikale, siis energia alaprogrammi põhieesmärk on lahenduse pakkumine. |
| --- | --- |

5.7.1

Seetõttu tuleks mõlema alaprogrammi sisulist seost kasutada ka mõlema optimeerimiseks. Kui uurimistegevus keskkonna (k.a kliimamuutused) alaprogrammi raames on suunatud eelkõige diagnostikale, siis energia alaprogrammi põhieesmärk on lahenduse pakkumine.

| 5.7.2 | Kuid ka keskkonna alaprogrammi siseselt tuleks välja töötada ja ära kasutada olulised vastastikused seosed ja koostoimed analüüsi/diagnostika (nt merepõhja geoloogia) ning võimalike lahenduste (nt merepõhja kaitse) vahel. |
| --- | --- |

5.7.2

Kuid ka keskkonna alaprogrammi siseselt tuleks välja töötada ja ära kasutada olulised vastastikused seosed ja koostoimed analüüsi/diagnostika (nt merepõhja geoloogia) ning võimalike lahenduste (nt merepõhja kaitse) vahel.

| 5.8 | Ka sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi, mida täiendab punktis 4.15.5 soovitatud programmi “Teadus ja ühiskond” alajaotus, tuleks käsitleda läbiva teemana. Lisaks tuletab komitee meelde ka oma varasemat soovitust, et loodus- ja humanitaarteaduste(kaasa arvatud sotsiaalteadused), nendes valdkondades tegutsejate, aga ka meetodite ja kriteeriumide vahel peaks olema tugevam seos (39). Sotsiaal- ja humanitaarteaduste esindajad peaksid osalema ka julgeoleku-uuringute põhjuslike küsimuste käsitlemisel. |
| --- | --- |

5.8

Ka sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi, mida täiendab punktis 4.15.5 soovitatud programmi “Teadus ja ühiskond” alajaotus, tuleks käsitleda läbiva teemana. Lisaks tuletab komitee meelde ka oma varasemat soovitust, et loodus- ja humanitaarteaduste(kaasa arvatud sotsiaalteadused), nendes valdkondades tegutsejate, aga ka meetodite ja kriteeriumide vahel peaks olema tugevam seos (39). Sotsiaal- ja humanitaarteaduste esindajad peaksid osalema ka julgeoleku-uuringute põhjuslike küsimuste käsitlemisel.

| 5.8.1 | Siinkohal rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rahvamajanduslike uuringute olulisust, et ülemaailmse konkurentsi ja globaliseerumise muude mõjude tingimustes arendada välja ühtse turu ja Lissaboni strateegia parimad tavad. Komitee tõstab esile uuringute ja poliitiliste arutelude (vt ka punkti 5.10.1 Teadusuuringute Ühiskeskuse programmi kohta) vältimatust töötuse põhjuste, erinevate majandussüsteemide tugevate ja nõrkade külgede, samuti demograafilise arengu põhjuste, mõjude ja võimalike suunamuutuste puhul. Samuti toonitab komitee süvendatud uuringute hädavajalikkust põhjuslike seoste kohta teadusuuringute, uuendustegevuse ja heaolu vahel. |
| --- | --- |

5.8.1

Siinkohal rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rahvamajanduslike uuringute olulisust, et ülemaailmse konkurentsi ja globaliseerumise muude mõjude tingimustes arendada välja ühtse turu ja Lissaboni strateegia parimad tavad. Komitee tõstab esile uuringute ja poliitiliste arutelude (vt ka punkti 5.10.1 Teadusuuringute Ühiskeskuse programmi kohta) vältimatust töötuse põhjuste, erinevate majandussüsteemide tugevate ja nõrkade külgede, samuti demograafilise arengu põhjuste, mõjude ja võimalike suunamuutuste puhul. Samuti toonitab komitee süvendatud uuringute hädavajalikkust põhjuslike seoste kohta teadusuuringute, uuendustegevuse ja heaolu vahel.

| 5.8.2 | Koos õigusteadusega on siinkohal lõpuks hõlmatud kõikide Euroopa Liidu poliitikavaldkondade, näiteks sotsiaalpoliitika, õiguspoliitika, majanduspoliitika (valuuta- ja rahapoliitika, maksupoliitika, uuenduspoliitika jne) ja julgeolekupoliitika, teaduslikud alused. Eriti olulised on Euroopa Liidu edasise sisemise arengu poliitilised, majanduslikud ja õiguslikud küsimused, kaasa arvatud ühtne turg, ühtekuuluvus, integratsioon ning haldus. |
| --- | --- |

5.8.2

Koos õigusteadusega on siinkohal lõpuks hõlmatud kõikide Euroopa Liidu poliitikavaldkondade, näiteks sotsiaalpoliitika, õiguspoliitika, majanduspoliitika (valuuta- ja rahapoliitika, maksupoliitika, uuenduspoliitika jne) ja julgeolekupoliitika, teaduslikud alused. Eriti olulised on Euroopa Liidu edasise sisemise arengu poliitilised, majanduslikud ja õiguslikud küsimused, kaasa arvatud ühtne turg, ühtekuuluvus, integratsioon ning haldus.

| 5.8.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab Euroopa Liidu ja selle piiride poliitilise ja kultuurilise enesemääramise äärmiselt aktuaalset küsimust. Siinkohal tuleks välja selgitada Euroopa kultuuri ühised jooned kunstis, teaduses, arhitektuuris, tehnikas, moes, samuti ideede ajaloos, õigussüsteemis, väärtushinnangutes ja riigijuhtimises. Kaasaegse riigi idee tekkis Euroopas (ja viidi esmakordselt ellu USA-s). See eeldab süvendatud uuringuid kultuuri mõiste, selle erinevate tahkude, ebamäärasuste, väärtuste hierarhia ja võimalike vääritimõistmiste kohta. |
| --- | --- |

5.8.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab Euroopa Liidu ja selle piiride poliitilise ja kultuurilise enesemääramise äärmiselt aktuaalset küsimust. Siinkohal tuleks välja selgitada Euroopa kultuuri ühised jooned kunstis, teaduses, arhitektuuris, tehnikas, moes, samuti ideede ajaloos, õigussüsteemis, väärtushinnangutes ja riigijuhtimises. Kaasaegse riigi idee tekkis Euroopas (ja viidi esmakordselt ellu USA-s). See eeldab süvendatud uuringuid kultuuri mõiste, selle erinevate tahkude, ebamäärasuste, väärtuste hierarhia ja võimalike vääritimõistmiste kohta.

| 5.8.4 | Arvestades oluliste teemade mitmekesisust, võib sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi jaoks ettenähtud eelarve olla liiga väike, seda vaatamata programmi “Teadus ja ühiskond” eelarve kaasamisele. Selle hindamine nõuab ka nende humanitaarteaduslike ülesannete arvestamist, mis on kaasatud teistesse alaprogrammidesse, näiteks energia. |
| --- | --- |

5.8.4

Arvestades oluliste teemade mitmekesisust, võib sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste alaprogrammi jaoks ettenähtud eelarve olla liiga väike, seda vaatamata programmi “Teadus ja ühiskond” eelarve kaasamisele. Selle hindamine nõuab ka nende humanitaarteaduslike ülesannete arvestamist, mis on kaasatud teistesse alaprogrammidesse, näiteks energia.

| 5.8.5 | Lõpuks rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõiki teadmiste, uuringute ja rakenduste ning võimaluste ja riskide vahelisse pingevälja jäävaid eetilisi küsimusi. Oluline küsimus ka Lissaboni strateegia seisukohalt on ideoloogiliste/dogmaatiliste seisukohtade, riskivalmiduse ja progressi seosed ja vastuolud. |
| --- | --- |

5.8.5

Lõpuks rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõiki teadmiste, uuringute ja rakenduste ning võimaluste ja riskide vahelisse pingevälja jäävaid eetilisi küsimusi. Oluline küsimus ka Lissaboni strateegia seisukohalt on ideoloogiliste/dogmaatiliste seisukohtade, riskivalmiduse ja progressi seosed ja vastuolud.

| 5.8.6 | See puudutab taas teaduse ja ühiskonna teemavaldkonda, mille kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väga mahuka arvamuse (40) juba välja töötanud. Kooskõlas kõnealuse arvamusega kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni väljapakutud teemadevaliku heaks. Sellega on seotud püüdlus tuua teadusuuringud ja nende tulemused kodanikele lähemale, suurendada vastastikust mõistmist ja motiveerida eelkõige noori inimesi leidma teed teaduse juurde. Kodanike ja tarbijate kokkupuute suurendamiseks teaduse ja uurimistegevusega ning nende arvamuse kaasamiseks tuleks korraldada foorum. |
| --- | --- |

5.8.6

See puudutab taas teaduse ja ühiskonna teemavaldkonda, mille kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väga mahuka arvamuse (40) juba välja töötanud. Kooskõlas kõnealuse arvamusega kiidab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni väljapakutud teemadevaliku heaks. Sellega on seotud püüdlus tuua teadusuuringud ja nende tulemused kodanikele lähemale, suurendada vastastikust mõistmist ja motiveerida eelkõige noori inimesi leidma teed teaduse juurde. Kodanike ja tarbijate kokkupuute suurendamiseks teaduse ja uurimistegevusega ning nende arvamuse kaasamiseks tuleks korraldada foorum.

| 5.8.6.1 | Komitee peab siinkohal eriti oluliseks neid meetmeid, mis võimaldavad vahetuid kontakte või praktilist osalemist: head tehnikamuuseumid, spetsiaalsed laborid, aktiivne tegevus jne. Eelkõige peab aga hea ja näitlik loodusteaduste õpe saama taas piisava kaalu kõrgema astme koolide õppekavades! Eriti edendataks sellega huvi loodusteaduste ja tehnika vastu ning nendest arusaamist. Vaid piisavad teadmised võimaldavad otsuseid langetada. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Komitee peab siinkohal eriti oluliseks neid meetmeid, mis võimaldavad vahetuid kontakte või praktilist osalemist: head tehnikamuuseumid, spetsiaalsed laborid, aktiivne tegevus jne. Eelkõige peab aga hea ja näitlik loodusteaduste õpe saama taas piisava kaalu kõrgema astme koolide õppekavades! Eriti edendataks sellega huvi loodusteaduste ja tehnika vastu ning nendest arusaamist. Vaid piisavad teadmised võimaldavad otsuseid langetada.

| 5.8.6.2 | Kuid ka mõtlemise arendamise ja selge maailmapildi väljakujundamise seisukohalt on loodusteaduste alased teadmised möödapääsmatud. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Kuid ka mõtlemise arendamise ja selge maailmapildi väljakujundamise seisukohalt on loodusteaduste alased teadmised möödapääsmatud.

| 5.8.6.3 | Samuti on oluline kaasata teadurid ja nende seisukohad ka käesoleva programmi raames jõulisemalt aruteludesse ja otsustusprotsessidesse. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Samuti on oluline kaasata teadurid ja nende seisukohad ka käesoleva programmi raames jõulisemalt aruteludesse ja otsustusprotsessidesse.

| 5.9 | Üks väga oluline alaprogramm hõlmab väga laia ja komitee poolt mitmeid kordi käsitletud teemat tervis. Programm hõlmab kõiki uurimis- ja arendustegevusi, mis puudutavad haiguste diagnoosimist, ravi, leevendamist ja ennetamist. |
| --- | --- |

5.9

Üks väga oluline alaprogramm hõlmab väga laia ja komitee poolt mitmeid kordi käsitletud teemat tervis. Programm hõlmab kõiki uurimis- ja arendustegevusi, mis puudutavad haiguste diagnoosimist, ravi, leevendamist ja ennetamist.

| 5.9.1 | Prioriteet peaks sealjuures olema niisuguste haiguste ravi ja ennetamine, mis põhjustavad eriti kõrget laste, täiskasvanute ja vanemate inimsete haigestumust ja suremust või mille tagajärg kontrollimatu epideemia puhul on eriti kõrge suremus. |
| --- | --- |

5.9.1

Prioriteet peaks sealjuures olema niisuguste haiguste ravi ja ennetamine, mis põhjustavad eriti kõrget laste, täiskasvanute ja vanemate inimsete haigestumust ja suremust või mille tagajärg kontrollimatu epideemia puhul on eriti kõrge suremus.

| 5.9.2 | Järjest kasvav keskmine eluiga on saavutatud nii tänu senistele meditsiinilistele edusammudele kui ka üha paremale ja tervislikumale toiduainete pakkumisele. Siiski kerkivad järjest rohkem esiplaanile eluviisidest tingitud haigused (nt rasvumine (41), suitsetamine) samuti elukutsest ja vanusest tingitud haigused ja tervisehäired. Viimati nimetatud teema olulisusele on eelnevalt mitmeid kordi viidatud (42). Kõnealune teema ei puuduta mitte ainult meditsiinilisi/humaanseid aspekte, vaid töövõimet ja hooldamiskulusid arvestades ka rahvamajanduse seisukohalt olulisi aspekte. Sama kehtib kogu tervishoiusüsteemi korraldamise ja rahastamise ning meditsiinialaste edusammude rakendamise temaatika kohta. Samuti kehtib see puuete leevendamiseks, st puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks ja nende võimalikuks tööhõiveprotsessi kaasamiseks tehtavate teadusuuringute kohta. |
| --- | --- |

5.9.2

Järjest kasvav keskmine eluiga on saavutatud nii tänu senistele meditsiinilistele edusammudele kui ka üha paremale ja tervislikumale toiduainete pakkumisele. Siiski kerkivad järjest rohkem esiplaanile eluviisidest tingitud haigused (nt rasvumine (41), suitsetamine) samuti elukutsest ja vanusest tingitud haigused ja tervisehäired. Viimati nimetatud teema olulisusele on eelnevalt mitmeid kordi viidatud (42). Kõnealune teema ei puuduta mitte ainult meditsiinilisi/humaanseid aspekte, vaid töövõimet ja hooldamiskulusid arvestades ka rahvamajanduse seisukohalt olulisi aspekte. Sama kehtib kogu tervishoiusüsteemi korraldamise ja rahastamise ning meditsiinialaste edusammude rakendamise temaatika kohta. Samuti kehtib see puuete leevendamiseks, st puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks ja nende võimalikuks tööhõiveprotsessi kaasamiseks tehtavate teadusuuringute kohta.

| 5.9.3 | Siiski ei kattu puudeid puudutavad probleemid ja tervishoiu probleemid ning seetõttu tuleks puuetele tähelepanu pöörata kõikides asjaomastes programmides. |
| --- | --- |

5.9.3

Siiski ei kattu puudeid puudutavad probleemid ja tervishoiu probleemid ning seetõttu tuleks puuetele tähelepanu pöörata kõikides asjaomastes programmides.

| 5.9.4 | Komitee juhib tähelepanu tervise teema rahvusvahelisele mõõtmele, mis hõlmab ühelt poolt koostööd nende riikidega, kus tegeletakse tõhusa ja eduka teadustööga, teisalt tervishoiualase arenguabi aspekte. Seetõttu on äärmiselt oluline koostöö Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga (WHO). |
| --- | --- |

5.9.4

Komitee juhib tähelepanu tervise teema rahvusvahelisele mõõtmele, mis hõlmab ühelt poolt koostööd nende riikidega, kus tegeletakse tõhusa ja eduka teadustööga, teisalt tervishoiualase arenguabi aspekte. Seetõttu on äärmiselt oluline koostöö Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga (WHO).

| 5.9.5 | Rahvusvahelise tähtsusega teema on ka ülemaailmne nakkusetekitajate levik ning siingi on väga oluline koostöö WHO-ga. |
| --- | --- |

5.9.5

Rahvusvahelise tähtsusega teema on ka ülemaailmne nakkusetekitajate levik ning siingi on väga oluline koostöö WHO-ga.

| 5.9.6 | Lisaks sellele pakub rahvusvaheline koostöö võimalust süvendatud kliinilisteks uuringuteks mitte ainult rahvastiku kohta üldiselt, vaid ka eluiga arvestades, st lapsed, täiskasvanud, vanurid. |
| --- | --- |

5.9.6

Lisaks sellele pakub rahvusvaheline koostöö võimalust süvendatud kliinilisteks uuringuteks mitte ainult rahvastiku kohta üldiselt, vaid ka eluiga arvestades, st lapsed, täiskasvanud, vanurid.

| 5.9.7 | Erasektori märkimisväärne teadus- ja arendustegevus (farmaatsiatööstus ja seadmete tootjad) tervishoiusektoris on hea näide artikli 169 kasutamisest avaliku ja erasektori partnerluses ja avaliku sektori rahastatavates teadusuuringutes (ka liikmesriikide poolt). |
| --- | --- |

5.9.7

Erasektori märkimisväärne teadus- ja arendustegevus (farmaatsiatööstus ja seadmete tootjad) tervishoiusektoris on hea näide artikli 169 kasutamisest avaliku ja erasektori partnerluses ja avaliku sektori rahastatavates teadusuuringutes (ka liikmesriikide poolt).

| 5.10 | Teadusuuringute Ühiskeskus (välja arvatud tuumaenergia valdkond) |
| --- | --- |

5.10

Teadusuuringute Ühiskeskus (välja arvatud tuumaenergia valdkond)

| 5.10.1 | Teadusuuringute Ühiskeskus tegutseb valdkondades, mis annavad Euroopa Liidu poliitikale teaduslikku ja tehnilist tuge. Siia kuuluvad valdkonnad, nagu jätkusuutlik areng, kliimamuutused, toit, energeetika, transport, kemikaalid, loomkatsemeetodite alternatiivid, teaduspoliitika, infotehnoloogia, standardmeetodid ja etalonained, biotehnoloogia, selle riskid, ohud ja sotsiaalmajanduslik mõju, samuti ökonomeetrilised modelleerimis- ja analüüsitehnikad. Üks ülesanne on erinevate keskkonna ja toiduainete järelevalve valdkondade teaduslike ja tehniliste võrdlusandmete kogumine, mis annab väärtusliku aluse ühenduse õigusaktide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

5.10.1

Teadusuuringute Ühiskeskus tegutseb valdkondades, mis annavad Euroopa Liidu poliitikale teaduslikku ja tehnilist tuge. Siia kuuluvad valdkonnad, nagu jätkusuutlik areng, kliimamuutused, toit, energeetika, transport, kemikaalid, loomkatsemeetodite alternatiivid, teaduspoliitika, infotehnoloogia, standardmeetodid ja etalonained, biotehnoloogia, selle riskid, ohud ja sotsiaalmajanduslik mõju, samuti ökonomeetrilised modelleerimis- ja analüüsitehnikad. Üks ülesanne on erinevate keskkonna ja toiduainete järelevalve valdkondade teaduslike ja tehniliste võrdlusandmete kogumine, mis annab väärtusliku aluse ühenduse õigusaktide väljatöötamisele.

| 5.10.2 | Komitee on seisukohal, et ühenduse ülesanne peaks olema ka riiklike metroloogia- ja standardimisasutuste töö koordineerimisele kaasa aitamine samaaegselt nende programmides osalemisega. Ühtse turu ja Euroopa integratsiooni valguses tervikuna tuleks kaaluda Euroopa Standardite Büroo loomist, kaasates sellesse asjaomased riiklikud asutused, tööstused ja Teadusuuringute Ühiskeskuse. Senine mitmekesisus pakuks võimaluse tegeleda paralleelsete meetodite, meetodite võrdlemise ja uute arengute edendamisega kindlate vahendite ja koordineerimise tingimustes. |
| --- | --- |

5.10.2

Komitee on seisukohal, et ühenduse ülesanne peaks olema ka riiklike metroloogia- ja standardimisasutuste töö koordineerimisele kaasa aitamine samaaegselt nende programmides osalemisega. Ühtse turu ja Euroopa integratsiooni valguses tervikuna tuleks kaaluda Euroopa Standardite Büroo loomist, kaasates sellesse asjaomased riiklikud asutused, tööstused ja Teadusuuringute Ühiskeskuse. Senine mitmekesisus pakuks võimaluse tegeleda paralleelsete meetodite, meetodite võrdlemise ja uute arengute edendamisega kindlate vahendite ja koordineerimise tingimustes.

| 5.10.3 | Komitee näeb rahuloluga, et Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus on seotud rahvusvahelise teadusringkonnaga ning leiab, et see on väga oluline ka punktis 5.5 käsitletud sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste seisukohalt. |
| --- | --- |

5.10.3

Komitee näeb rahuloluga, et Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus on seotud rahvusvahelise teadusringkonnaga ning leiab, et see on väga oluline ka punktis 5.5 käsitletud sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste seisukohalt.

6.   Seitsmes EURATOMi raamprogramm (RP7–Euratom)

| 6.1 | Juhitav termotuumasüntees. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kordab hiljuti termotuumaenergeetika kohta avaldatud arvamuses (43) sisalduvat seisukohta, et termotuumaenergia rahumeelne kasutamine peidab endas potentsiaali, mis võib anda väga olulise panuse energiavarustuse küsimuse pikaajaliseks lahendamiseks jätkusuutlikkuse, keskkonnasõbralikkuse ja konkurentsivõime tähenduses. Nii nagu tuuma lõhustumine, ei tooks ka tuuma süntees endaga kaasa kasvuhoonegaaside emissiooni, kuid sellel oleksid olulised lisaeelised. |
| --- | --- |

6.1

Juhitav termotuumasüntees. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kordab hiljuti termotuumaenergeetika kohta avaldatud arvamuses (43) sisalduvat seisukohta, et termotuumaenergia rahumeelne kasutamine peidab endas potentsiaali, mis võib anda väga olulise panuse energiavarustuse küsimuse pikaajaliseks lahendamiseks jätkusuutlikkuse, keskkonnasõbralikkuse ja konkurentsivõime tähenduses. Nii nagu tuuma lõhustumine, ei tooks ka tuuma süntees endaga kaasa kasvuhoonegaaside emissiooni, kuid sellel oleksid olulised lisaeelised.

| 6.1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee õnnitleb komisjoni ja teisi osalejaid ka edu puhul komitee soovitatud läbirääkimistel, mille tulemusena sai võimalikuks olulise rahvusvahelise projekti ITER toomine Euroopasse. ITER
   (44) on oluline samm näidisreaktor DEMO ehitamise poole. Sellega on siiski seotud ka ITERi lepingujärgse rahastamise ning selleks vajalike ettevalmistus- ja toetusprogrammide ning DEMO ettevalmistusprogrammide läbiviimise kohustus. |
| --- | --- |

6.1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee õnnitleb komisjoni ja teisi osalejaid ka edu puhul komitee soovitatud läbirääkimistel, mille tulemusena sai võimalikuks olulise rahvusvahelise projekti ITER toomine Euroopasse. ITER
   (44) on oluline samm näidisreaktor DEMO ehitamise poole. Sellega on siiski seotud ka ITERi lepingujärgse rahastamise ning selleks vajalike ettevalmistus- ja toetusprogrammide ning DEMO ettevalmistusprogrammide läbiviimise kohustus.

| 6.1.2 | Sellega seoses pöördub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka liikmesriikide poole üleskutsega osaleda otsustavalt Euroopa termotuumasünteesi programmis ja toetada vastavalt oma programmiga ühinenud laboreid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et termotuumasünteesi programm on seega jõudnud etappi, mille teostamine eeldab ka märkimisväärsete ja varasemaga võrreldes suurema hulga vahendite eraldamist. Kõnealuse energiaallika potentsiaali ning energiaprobleemi tõsidust silmas pidades peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda siiski põhjendatuks. |
| --- | --- |

6.1.2

Sellega seoses pöördub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka liikmesriikide poole üleskutsega osaleda otsustavalt Euroopa termotuumasünteesi programmis ja toetada vastavalt oma programmiga ühinenud laboreid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et termotuumasünteesi programm on seega jõudnud etappi, mille teostamine eeldab ka märkimisväärsete ja varasemaga võrreldes suurema hulga vahendite eraldamist. Kõnealuse energiaallika potentsiaali ning energiaprobleemi tõsidust silmas pidades peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda siiski põhjendatuks.

| 6.1.3 | Arvestades muid üksikasju viitab komitee oma lühikesele arvamusele (45) kõnealusel teemal. Sealjuures tõstab komitee esile DEMO ettevalmistusi (materjalide ja vormide väljatöötamine, süsteemi kontseptsioon jne), samuti uuringuid parendatud plasma hoidmise kontseptsioonide kohta. |
| --- | --- |

6.1.3

Arvestades muid üksikasju viitab komitee oma lühikesele arvamusele (45) kõnealusel teemal. Sealjuures tõstab komitee esile DEMO ettevalmistusi (materjalide ja vormide väljatöötamine, süsteemi kontseptsioon jne), samuti uuringuid parendatud plasma hoidmise kontseptsioonide kohta.

| 6.2 | Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse. Tuumaenergia on kõige olulisem praegu kasutuselolev süsinikuvaba põhikoormusenergia. Osa elanikkonnast tunneb siiski muret käitamisriskide ja kasutatud tuumakütuse ohutu lõppladustamise pärast. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde oma arvamusi tuumaenergia (46) (tuuma lõhustumine) ja nn tuumapaketi (47) kohta. Komitee märkis juba viimatinimetatud arvamuses, et pooldab komisjoni kavatsust toetada ja kooskõlastada ka tulevikus selge sõnaga ühenduse piires julgeolekualaseid uuringuid tuumatehnikaseadmete ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas. Komisjoni väljapakutud meetmed on suunatud selle ülesande täitmisele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab need sisuliselt heaks. |
| --- | --- |

6.2

Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse. Tuumaenergia on kõige olulisem praegu kasutuselolev süsinikuvaba põhikoormusenergia. Osa elanikkonnast tunneb siiski muret käitamisriskide ja kasutatud tuumakütuse ohutu lõppladustamise pärast. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde oma arvamusi tuumaenergia (46) (tuuma lõhustumine) ja nn tuumapaketi (47) kohta. Komitee märkis juba viimatinimetatud arvamuses, et pooldab komisjoni kavatsust toetada ja kooskõlastada ka tulevikus selge sõnaga ühenduse piires julgeolekualaseid uuringuid tuumatehnikaseadmete ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas. Komisjoni väljapakutud meetmed on suunatud selle ülesande täitmisele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab need sisuliselt heaks.

| 6.2.1 | Reaktorsüsteemid. Siinkohal on tegemist teadusuuringutega ühelt poolt olemasolevate reaktorsüsteemide (sh tuumkütusetsükliga rajatiste) jätkuva ohutu toimimise tugevdamiseks, teiselt poolt tulevaste reaktorsüsteemide potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

6.2.1

Reaktorsüsteemid. Siinkohal on tegemist teadusuuringutega ühelt poolt olemasolevate reaktorsüsteemide (sh tuumkütusetsükliga rajatiste) jätkuva ohutu toimimise tugevdamiseks, teiselt poolt tulevaste reaktorsüsteemide potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks.

| 6.2.1.1 | Eriti oluline on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates viimatinimetatu, sest see peab viima uuenduslike reaktorsüsteemide väljatöötamiseni. Tehnika ajalugu on näidanud, et suurimaid edusamme on võimalik saavutada süsteemide ja kontseptsioonide uuendusliku edasiarendamise või põlvkondade järjepidevuse kaudu. Tuumaenergeetika energiapoliitilise tähenduse valguses tuleks hõlvata ja kasutusele võtta veel olemasolev potentsiaal – ohutuse suurendamine, jäätmete vähendamine, lisaressursside hõlvamine. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Eriti oluline on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates viimatinimetatu, sest see peab viima uuenduslike reaktorsüsteemide väljatöötamiseni. Tehnika ajalugu on näidanud, et suurimaid edusamme on võimalik saavutada süsteemide ja kontseptsioonide uuendusliku edasiarendamise või põlvkondade järjepidevuse kaudu. Tuumaenergeetika energiapoliitilise tähenduse valguses tuleks hõlvata ja kasutusele võtta veel olemasolev potentsiaal – ohutuse suurendamine, jäätmete vähendamine, lisaressursside hõlvamine.

| 6.2.2 | Kiirguskaitse. Eesmärk on teadusliku aluse loomine ja laiendamine, et kaitsta elanikkonda ioniseeriva kiirguse eest, mis tekib radioaktiivse kiirguse või teiste kiirgusallikate kasutamisel meditsiinis, teadusuuringute käigus ja tööstusettevõtetes (sh tuumaenergia tootmine). Eriti oluline uurimisobjekt on väga väikeste kiirgusdooside toime, mis on statistiliselt raskesti juurdepääsetav ning seetõttu valitsevad elanikkonna seas ikka veel vastuolulised arvamused. |
| --- | --- |

6.2.2

Kiirguskaitse. Eesmärk on teadusliku aluse loomine ja laiendamine, et kaitsta elanikkonda ioniseeriva kiirguse eest, mis tekib radioaktiivse kiirguse või teiste kiirgusallikate kasutamisel meditsiinis, teadusuuringute käigus ja tööstusettevõtetes (sh tuumaenergia tootmine). Eriti oluline uurimisobjekt on väga väikeste kiirgusdooside toime, mis on statistiliselt raskesti juurdepääsetav ning seetõttu valitsevad elanikkonna seas ikka veel vastuolulised arvamused.

| 6.2.3 | Väga olulised on ka arengud, mis aitavad kaasa kõigile tuumarelvade materjalide või tehnoloogiate leviku tõkestamise meetmete tehnilisele kontrollile ja järelevalvele. |
| --- | --- |

6.2.3

Väga olulised on ka arengud, mis aitavad kaasa kõigile tuumarelvade materjalide või tehnoloogiate leviku tõkestamise meetmete tehnilisele kontrollile ja järelevalvele.

| 6.3 | Nii termotuumareaktori arengu kui ka tuuma lõhustamise reaktorite turvalise töötamise ja edasi arendamise seisukohalt on tungivalt vajalik kõrgel tasemel piisava järelkasvu koolitamine ja vastavates uurimisüksustes harjutamine. See on võimalik vaid siis, kui tuumatehnoloogiat hakatakse Euroopas taas rohkem väärtustama ning kasvab teadusliku järelkasvu huvi. Ka siin peavad teadustegevus ja koolitus olema omavahel tihedalt seotud. |
| --- | --- |

6.3

Nii termotuumareaktori arengu kui ka tuuma lõhustamise reaktorite turvalise töötamise ja edasi arendamise seisukohalt on tungivalt vajalik kõrgel tasemel piisava järelkasvu koolitamine ja vastavates uurimisüksustes harjutamine. See on võimalik vaid siis, kui tuumatehnoloogiat hakatakse Euroopas taas rohkem väärtustama ning kasvab teadusliku järelkasvu huvi. Ka siin peavad teadustegevus ja koolitus olema omavahel tihedalt seotud.

| 6.3.1 | Edasiste üksikasjade osas viitab komitee oma lühikesele arvamusele (48) kõnealusel teemal. |
| --- | --- |

6.3.1

Edasiste üksikasjade osas viitab komitee oma lühikesele arvamusele (48) kõnealusel teemal.

6.4   Teadusuuringute Ühiskeskus - EURATOMi programm

| 6.4.1 | Komitee tervitab seda, et Teadusuuringute Ühiskeskus toetab tuumaenergiaalaseid poliitilisi otsuseid, kaasa arvatud olemasolevate strateegiate rakendamine ja järelevalve ning reaktsioon uutele nõudmistele. |
| --- | --- |

6.4.1

Komitee tervitab seda, et Teadusuuringute Ühiskeskus toetab tuumaenergiaalaseid poliitilisi otsuseid, kaasa arvatud olemasolevate strateegiate rakendamine ja järelevalve ning reaktsioon uutele nõudmistele.

| 6.4.2 | Komitee peab õigeks ka Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia programmide keskendumist tuumajäätmete käitlemisele, tuumaohutusele ja järelevalvele, sest just kõnealused teemad valmistavad kodanikele muret ning neile on tungivalt vaja usaldusväärseid lahendusi. Komitee lähtub sellest, et nimetatud tegevused ühendatakse ja viiakse kooskõlla liikmesriikide asjaomaste teemadega. |
| --- | --- |

6.4.2

Komitee peab õigeks ka Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia programmide keskendumist tuumajäätmete käitlemisele, tuumaohutusele ja järelevalvele, sest just kõnealused teemad valmistavad kodanikele muret ning neile on tungivalt vaja usaldusväärseid lahendusi. Komitee lähtub sellest, et nimetatud tegevused ühendatakse ja viiakse kooskõlla liikmesriikide asjaomaste teemadega.

| 6.4.3 | Komitee on seisukohal, et oluline ülesanne (edasi)arendada menetlusi, mis võimaldavad tõhusamat järelevalvet tuumrelvade materjalide ja tehnoloogiate leviku tõkestamise üle (vt ka punkt 4.10.2). |
| --- | --- |

6.4.3

Komitee on seisukohal, et oluline ülesanne (edasi)arendada menetlusi, mis võimaldavad tõhusamat järelevalvet tuumrelvade materjalide ja tehnoloogiate leviku tõkestamise üle (vt ka punkt 4.10.2).

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  See kehtib ka taaselustatud Lissaboni strateegia eesmärkide kohta (Euroopa Ülemkogu kohtumine 23. märtsil 2005).

1

(2)  Teadus- ja arendustegevusele eraldatavad vahendid peaksid Euroopa Liidus aastaks 2010 tõusma 3 %-le SKTst, millest erasektori osalus moodustaks 2/3. Vt ka ELT C 95, 23.4.2003.

2

(3)  Eriti oluline panus on siinjuures USA kaitsekultustest (kaitseministeerium) tehtavatel, mitte ainult militaarsete teadusuuringute seisukohalt olulistel teadus- ja arendustegevuse kulutustel.

3

(4)  Kõnealust eesmärki kinnitati selgelt ja üksikasjalikult märtsis 2005 (Brüssel) toimunud Euroopa Ülemkogu otsustes Lissaboni strateegia taaselustamise kohta.

4

(5)  Euroopa koostöö edukad näited: ARIANE, AIRBUS, CERN, ESO, GALILEO; JET/ITER.

5

(6)  “Teadus ja tehnoloogia, Euroopa tuleviku võtmed - Euroopa Liidu poliitika suunised teaduse toetamiseks”, KOM(2004) 353 lõplik.

6

(7)  ELT C 157, 28.6.2005.

7

(8)  Joonealused märkused 14 kuni 21.

8

(9)  KOM(2005) 440 kuni 445 lõplik.

9

(10)  Valmib lähiajal.

10

(11)  ELT C 95, 23.4.2003.

11

(12)  ELT C 157, 28.6.2005.

12

(13)  ELT C 234, 30.9.2003; ELT C 61, 14.3.2003; EÜT C 94, 18.4.2002.

13

(14)  ELT C 74, 23.3.2005; ELT C 133, 6.6.2003.

14

(15)  ELT C 302, 7.12.2004.

15

(16)  EÜT C 241, 7.10.2002.

16

(17)  ELT C 302, 7.12.2004.

17

(18)  ELT C 220, 16.9.2003; ELT C 112, 30.4.2004.

18

(19)  ELT C 157, 28.6.2005.

19

(20)  ELT C 110, 30.4.2004.

20

(21)  Tsitaat Saksamaa liidukantsleri kõnest Einsteini aasta 2005 avamisel. Samas väidetakse ka, et “...samal ajal vajavad alusuuringud aga kindlust vahetu kasutatavuse surveta ja pideva kasulikkuse tõendamise sunnita eksisteerimisele.”

21

“...samal ajal vajavad alusuuringud aga kindlust vahetu kasutatavuse surveta ja pideva kasulikkuse tõendamise sunnita eksisteerimisele.”

(22)  Investeeringud alusuuringutesse ning ülikooli ja tööstuse vahelistest suhetest saadav kasu. Kirjanduse ülevaade ja tulemuste ajakohastamine. Teadus- ja tehnoloogiapoliitika uuringute keskuse (SPRU) aruanne Suurbritannia Teadus- ja Tehnoloogiabüroole. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

22

(23)  ELT C 110, 30.4.2004.

23

(24)  ELT L 75/67, 22.3.2005.

24

(25)  See puudutab näiteks tõsiaja tunnistamist (a), et uurimistegevuse peamiseks ülesandeks on uute teadmiste loomine, samas kui küsimus, mis teenib inimkonda või on ühiskondlikult oluline, ei kujuta endast üksikjuhtumi jaoks sobilikku kriteeriumit (vt samal teemal EÜT C 221, 7.8.2001, peatükk 4 ja 6 (nt punkt 6.7.1) ning joonalune märkus 14) või (b) topeltuurimise olulise tähtsuse tunnustamist; selle eesmärk ei ole mitte üksnes uute teadmistega kindlustamine, aga ka selle levitamine, süvendamine ja laiendamine (vt samal teemal EÜT C 221, 7.8.2001, punktis 4.7.5. ja 4.7.6). Head uurimistegevust ei ole võimalik määratleda kitsaste reeglitega, see vajab ruumi.

25

Uute avastuste tegemise ja heade tulemuste saavutamiseks kõige edukamad meetmed on kõige edukamate ja eriti kogenud teadlaste nimetamine juhtivatele kohtadele, parimate teadlaste värbamine ja edutamine ning piisav ja usaldusväärne varustatus seadmete ja uurimisvahenditega (kriitiline mass). Vaata samal teemal ka EÜT C 204, 18.7.2000 ja ELT C 110, 30.4.2004. Teadlase kvalifikatsiooni ei ole võimalik ei kvantifitseerida ega objektiivselt hinnata – seda saavad hinnata vaid kogenud, samal erialal tegutsevad erialakolleegid.

(26)  Prof Marimoni juhitud kõrgetasemelise töörühma aruanne, 21. juuni 2004, kuues raamprogramm.

26

(27)  ELT C 204, 18.7.2000 (CES 595/2000, punkt 9.8.4).

27

(28)  KOM(2005) 121 lõplik – 2005/0050 (COD).

28

(29)  Kõnealune soovitus puudutab vaid eeskätt sotsioloogilisi uuringuid teemal “Teadus ja ühiskond”. Seevastu peaks vastav osa eelarvest, mis on ette nähtud teaduse, st selle tulemuste ja meetodite edendamise (Communicating Science) meetmetele (näitused, muuseumid, konverentsid), jääma võimekuse eriprogrammi alla.

29

Communicating Science

(30)  Vt ka COM RTD info Special INCO, 2005. aasta juulikuu väljaanne.

30

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  ELT C 74, 23.3.2005.

32

(33)  Nt EÜT C 241, 7.10.2002; ELT C 221, 8.9.2005 ja ELT C 286, 17.11.2005.

33

(34)  David Pimentel ja Ted. W. Patzek, Natural Resources Research [Loodusvarade uurimused], vol 14, nr 1, 2005.

34

(35)  ELT C 120, 20.5.2005.

35

(36)  ELT C 294, 25.11.2005.

36

(37)  EÜT C 241, 7.10.2002, ELT C 133, 6.6.2003; ELT C 108, 30.4.2004; ELT C 110, 30.4.2004; ELT C 302, 7.12.2004; ELT C 286, 17.11.2005; ELT C 120, 20.5.2006.

37

(38)  Vt ka “Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland” [Kliimakaitse ja energiavarustus Saksamaal 1990–2020], Deutsche Physikalische Gesellschaft, september 2005.

38

Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland

Deutsche Physikalische Gesellschaft

(39)  Tegemist on äärmiselt keeruka küsimusega, mida on osaliselt käsitletud EÜT C 221, 7.8.2001, punkt 3.9 ja peatükk 6.

39

(40)  EÜT C 221, 7.8.2001.

40

(41)  ELT C 24, 31.1.2006.

41

(42)  Vt punkti 5.2.2 juurde kuuluvad joonealused märkused.

42

(43)  ELT C 302, 7.12.2004.

43

(44)  ITERi (Rahvusvaheline Eksperimentaalne Termotuumareaktor ) termotuumasünteesi võimsus on 500 MW. See on samm tänaste plasmafüüsika eksperimentide nagu JET ja elektrienergia tootmise termotuumareaktori DEMO vahel. See on rahvusvaheline projekt, kus osalevad Hiina, Euroopa Liit, Šveits, Jaapan, Korea, Venemaa ja USA ning mis teostatakse Cadarache's Prantsusmaal.

44

(45)  Joonealune märkus 44.

45

(46)  ELT C 110, 30.4.2004.

46

(47)  ELT C 133, 6.6.2003.

47

(48)  Vt eelnevaid joonealuseid märkusi.

48

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)”

KOM(2005) 121 lõplik — 2005/0050 (COD)

(2006/C 65/03)

25. aprillil 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 56, artikli 157 lõikele 3 ja artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 20. oktoobril 2005. Raportöör oli hr WELSCHKE, kaasraportöör pr FUSCO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 442. istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 125, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 1.

1.   Sissejuhatavad märkused

| 1.1 | Paljud majanduskasvu, tööhõive ja uuendustegevuse näitajad viitavad sellele, et Euroopa Liit on ülemaailmses konkurentsis viimastel aastatel maha jäänud ja see protsess jätkub. Töötuse vastu võitlemine, uute töökohtade loomine ja selleks vajaliku majanduskasvu edendamine jätkusuutlikul alusel kujuneb ELi jaoks suurimaks majanduslikuks ja sotsiaalseks väljakutseks. |
| --- | --- |

1.1

Paljud majanduskasvu, tööhõive ja uuendustegevuse näitajad viitavad sellele, et Euroopa Liit on ülemaailmses konkurentsis viimastel aastatel maha jäänud ja see protsess jätkub. Töötuse vastu võitlemine, uute töökohtade loomine ja selleks vajaliku majanduskasvu edendamine jätkusuutlikul alusel kujuneb ELi jaoks suurimaks majanduslikuks ja sotsiaalseks väljakutseks.

| 1.2 | Ettevõtetel on kõnealuste väljakutsetega toimetuleku osas keskne tähtsus. 98 protsenti Euroopa ettevõtetest on VKEd. VKEde osakaal moodustab 55 protsenti majanduse erasektori töökohtadest. VKEde potentsiaal tootmisprotsesside, toodete ja teenuste uuendustegevuses on olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

1.2

Ettevõtetel on kõnealuste väljakutsetega toimetuleku osas keskne tähtsus. 98 protsenti Euroopa ettevõtetest on VKEd. VKEde osakaal moodustab 55 protsenti majanduse erasektori töökohtadest. VKEde potentsiaal tootmisprotsesside, toodete ja teenuste uuendustegevuses on olulise tähtsusega.

| 1.3 | Paljud ettevõtted kasutavad Euroopa ühtse turu eeliseid. Püsivate kitsenduste, piiratud personali- ja finantsvõimsuste ning puuduliku teabe tõttu ei ole neil aga sageli võimalik selle potentsiaali täies ulatuses ära kasutada. Siin võib abiks olla Lissaboni strateegia järjekindel ellurakendamine, ühtse turu väljakujundamine ja turu edasine avamine, parem õigusloome ning abiprogrammid, mis loovad Euroopale lisaväärtust. |
| --- | --- |

1.3

Paljud ettevõtted kasutavad Euroopa ühtse turu eeliseid. Püsivate kitsenduste, piiratud personali- ja finantsvõimsuste ning puuduliku teabe tõttu ei ole neil aga sageli võimalik selle potentsiaali täies ulatuses ära kasutada. Siin võib abiks olla Lissaboni strateegia järjekindel ellurakendamine, ühtse turu väljakujundamine ja turu edasine avamine, parem õigusloome ning abiprogrammid, mis loovad Euroopale lisaväärtust.

| 1.4 | Ka tänapäevaselt struktureeritud haldussüsteemid ja efektiivselt töötavad avalikud teenused võivad anda olulise panuse Euroopa konkurentsivõime ja uuendustegevuse edendamisse. Piiriülesed asutustevahelised partnerlussuhted kõigil tasanditel võivad parandada haldusalast koostööd, mille vajalikkus järjest suureneb, kergendada kogemustevahetust ja teha parimate lahenduste näited kõigile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.4

Ka tänapäevaselt struktureeritud haldussüsteemid ja efektiivselt töötavad avalikud teenused võivad anda olulise panuse Euroopa konkurentsivõime ja uuendustegevuse edendamisse. Piiriülesed asutustevahelised partnerlussuhted kõigil tasanditel võivad parandada haldusalast koostööd, mille vajalikkus järjest suureneb, kergendada kogemustevahetust ja teha parimate lahenduste näited kõigile kättesaadavaks.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1 | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”) peab aastatel 2007–2013 andma panuse uute rõhuasetustega Lissaboni strateegia ning ühenduse jätkusuutliku arengu strateegia ellurakendamisse. |
| --- | --- |

2.1

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”) peab aastatel 2007–2013 andma panuse uute rõhuasetustega Lissaboni strateegia ning ühenduse jätkusuutliku arengu strateegia ellurakendamisse.

| 2.2 | Raamprogramm jätkab tervet rida ühenduse käimasolevaid toetusprogramme erinevates poliitikavaldkondades ja seob need ühtsel õiguslikul alusel. Komisjoni ettepanek finantsraamistiku osas on 4212,6 mln eurot. |
| --- | --- |

2.2

Raamprogramm jätkab tervet rida ühenduse käimasolevaid toetusprogramme erinevates poliitikavaldkondades ja seob need ühtsel õiguslikul alusel. Komisjoni ettepanek finantsraamistiku osas on 4212,6 mln eurot.

| 2.3 | Raamprogramm on suunatud kõikidele ELi liikmesriikidele, ELiga liituvatele riikidele, Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidele ning Lääne-Balkani riikidele. Kolmandatel riikidel on võimalik osaleda, kui see on sätestatud kahepoolsetes kokkulepetes. |
| --- | --- |

2.3

Raamprogramm on suunatud kõikidele ELi liikmesriikidele, ELiga liituvatele riikidele, Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidele ning Lääne-Balkani riikidele. Kolmandatel riikidel on võimalik osaleda, kui see on sätestatud kahepoolsetes kokkulepetes.

| 2.4 | Raamprogrammi eesmärgiks on ettevõtete — eriti VKEde — konkurentsivõime toetamine, uuendustegevuse edendamine ja turukõlblikuks muutmine, infoühiskonna arengu kiirendamine ning energiakasutuse tõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise parandamine. |
| --- | --- |

2.4

Raamprogrammi eesmärgiks on ettevõtete — eriti VKEde — konkurentsivõime toetamine, uuendustegevuse edendamine ja turukõlblikuks muutmine, infoühiskonna arengu kiirendamine ning energiakasutuse tõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise parandamine.

| 2.5 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 156, artikli 157 lõike 3 ning artikli 175 lõike 1 alusel luuakse ühenduse spetsiifiliste toetusprogrammide ja ühenduse teiste programmide oluliste osade jaoks kõikehõlmav ja ühtne õiguslik alus nendes valdkondades, mis on põhimõttelise tähtsusega tootlikkuse, uuendustegevuse ja jätkusuutliku kasvu edendamisel Euroopas. Samal ajal ei jäeta käsitlemata täiendavaid keskkonnaaspekte. Raamprogramm koosneb kolmest spetsiifilisest allprogrammist. |
| --- | --- |

2.5

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 156, artikli 157 lõike 3 ning artikli 175 lõike 1 alusel luuakse ühenduse spetsiifiliste toetusprogrammide ja ühenduse teiste programmide oluliste osade jaoks kõikehõlmav ja ühtne õiguslik alus nendes valdkondades, mis on põhimõttelise tähtsusega tootlikkuse, uuendustegevuse ja jätkusuutliku kasvu edendamisel Euroopas. Samal ajal ei jäeta käsitlemata täiendavaid keskkonnaaspekte. Raamprogramm koosneb kolmest spetsiifilisest allprogrammist.

| 2.6 | Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm kujutab endast raamistikku meetmetele, mis soodustavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet. See on suunatud VKEdele kõikides majandusharudes — olgu need siis tehnoloogiliselt kõrgelt arenenud või traditsioonilised. Parandatakse VKEde finantseerimist asutamis- ja kasvufaasis. Täiendavad raskuspunktid on ettevõtetevaheline koostöö, uuendustegevuse ning keskkonnatehnoloogiate toetamine. Finantsvahenditeks on ette nähtud 2631 mln eurot. |
| --- | --- |

2.6

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm kujutab endast raamistikku meetmetele, mis soodustavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet. See on suunatud VKEdele kõikides majandusharudes — olgu need siis tehnoloogiliselt kõrgelt arenenud või traditsioonilised. Parandatakse VKEde finantseerimist asutamis- ja kasvufaasis. Täiendavad raskuspunktid on ettevõtetevaheline koostöö, uuendustegevuse ning keskkonnatehnoloogiate toetamine. Finantsvahenditeks on ette nähtud 2631 mln eurot.

| 2.7 | Info- ja sidetehnoloogia poliitika programmi eesmärgiks on toetada info- ja sidetehnoloogia rakendamist ettevõtetes, valitsusasutustes ja avaliku sektori teenindusettevõtetes. Ettepanekus sisalduvad meetmed konkretiseerivad ja toetavad EL uut algatust “i2010”, mis moodustab lähiaastatel raamistiku ühtse Euroopa inforuumi loomiseks ning infotoodete ja -teenuste ühtse turu tugevdamiseks. Programmi jaoks on ette nähtud 801,6 mln eurot. |
| --- | --- |

2.7

Info- ja sidetehnoloogia poliitika programmi eesmärgiks on toetada info- ja sidetehnoloogia rakendamist ettevõtetes, valitsusasutustes ja avaliku sektori teenindusettevõtetes. Ettepanekus sisalduvad meetmed konkretiseerivad ja toetavad EL uut algatust “i2010”, mis moodustab lähiaastatel raamistiku ühtse Euroopa inforuumi loomiseks ning infotoodete ja -teenuste ühtse turu tugevdamiseks. Programmi jaoks on ette nähtud 801,6 mln eurot.

| 2.8 | Programm “Arukas energeetika — Euroopa” on suunatud jätkusuutliku arengu toetamisele energeetikas, varustuskindluse ja energiatõhususe parandamisele, importenergiast sõltuvuse vähendamisele ja taastuvenergiate osakaalu suurendamisele sisemaises kogutarbimises (12 %-ni). Tähelepanu keskmes on projektid järgmistes valdkondades: jätkusuutlike energiatehnoloogiate toetamine ja levitamine, parendatud administratiivsed struktuurid ja tihedam võrgustik ning üldine teadlikkuse tõstmine säästva energiakasutuse osas. Komisjoni poolt asutatud aruka energeetika täitevasustus peab alles jääma. Kõnealuse programmi jaoks on ette nähtud 780 mln eurot. |
| --- | --- |

2.8

Programm “Arukas energeetika — Euroopa” on suunatud jätkusuutliku arengu toetamisele energeetikas, varustuskindluse ja energiatõhususe parandamisele, importenergiast sõltuvuse vähendamisele ja taastuvenergiate osakaalu suurendamisele sisemaises kogutarbimises (12 %-ni). Tähelepanu keskmes on projektid järgmistes valdkondades: jätkusuutlike energiatehnoloogiate toetamine ja levitamine, parendatud administratiivsed struktuurid ja tihedam võrgustik ning üldine teadlikkuse tõstmine säästva energiakasutuse osas. Komisjoni poolt asutatud aruka energeetika täitevasustus peab alles jääma. Kõnealuse programmi jaoks on ette nähtud 780 mln eurot.

| 2.9 | Raamprogrammi ellurakendamine toimub iga-aastaste tööprogrammide alusel, mille teostamise tagab komisjon. Korralduskomiteede ülesandeks on meetmete järelevalve tagamine liikmesriikide tasandil ja riiklike tegevuste ühtsuse tagamine. |
| --- | --- |

2.9

Raamprogrammi ellurakendamine toimub iga-aastaste tööprogrammide alusel, mille teostamise tagab komisjon. Korralduskomiteede ülesandeks on meetmete järelevalve tagamine liikmesriikide tasandil ja riiklike tegevuste ühtsuse tagamine.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Raamprogrammi ettepanek on ulatuslik ja katab paljusid poliitikavaldkondi ja programme. Märkused piirduvad aspektidega, millele komitee erilist tähelepanu omistab või milles komitee soovib täiendavate momentide arvestamist. |
| --- | --- |

3.1

Raamprogrammi ettepanek on ulatuslik ja katab paljusid poliitikavaldkondi ja programme. Märkused piirduvad aspektidega, millele komitee erilist tähelepanu omistab või milles komitee soovib täiendavate momentide arvestamist.

| 3.2 | Komitee tervitab raamprogrammi olulise sammuna sünergia loomise suunas ettevõtete konkurentsi- ja uuendusvõime ja jätkusuutliku arengu toetamisel. Ettepanekus sisalduvad meetmed ja instrumendid võivad anda olulise panuse sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse, majanduse jätkusuutliku arengut toetamisse ja Lissaboni strateegia majanduskasvu- ja tööhõive eesmärkide saavutamisse. Komisjon tõstab ka esitatud Lissaboni strateegia ühenduse tasandil elavdamise tegevuskavas (KOM(2005) 330) õigusega esile kõnealust raamprogrammi kui ühenduse poliitika olulist koostisosa. |
| --- | --- |

3.2

Komitee tervitab raamprogrammi olulise sammuna sünergia loomise suunas ettevõtete konkurentsi- ja uuendusvõime ja jätkusuutliku arengu toetamisel. Ettepanekus sisalduvad meetmed ja instrumendid võivad anda olulise panuse sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse, majanduse jätkusuutliku arengut toetamisse ja Lissaboni strateegia majanduskasvu- ja tööhõive eesmärkide saavutamisse. Komisjon tõstab ka esitatud Lissaboni strateegia ühenduse tasandil elavdamise tegevuskavas (KOM(2005) 330) õigusega esile kõnealust raamprogrammi kui ühenduse poliitika olulist koostisosa.

| 3.3 | 2004. aastal valminud Wim Koki aruandes viidati kesksetele tingimustele, mis on Euroopa majanduse konkurentsivõime jaoks määrava tähtsusega. Seal soovitati õigusega arendada edasi teadmistepõhist ühiskonda, kujundada välja siseturg, parandada majanduskliimat, ajakohastada tööturgu — ka “elukestva õppe” ja “tegusa vananemise” strateegiate abil — ning soodustada keskkonna jätkusuutlikkust. Komitee näeb eelkõige liikmesriikidel kohustust teha kõik, et tõsta sobivate raamtingimuste kaudu ettevõtete konkurentsivõimet. Ta näeb EL toetusprogrammides sellele olulist ja tõhusat täiendust. Peale raamprogrammi tuleb eriti märkimisväärseteks lugeda teadusuuringute raamprogrammi, strateegiat “elukestev õpe” ning struktuurifonde. |
| --- | --- |

3.3

2004. aastal valminud Wim Koki aruandes viidati kesksetele tingimustele, mis on Euroopa majanduse konkurentsivõime jaoks määrava tähtsusega. Seal soovitati õigusega arendada edasi teadmistepõhist ühiskonda, kujundada välja siseturg, parandada majanduskliimat, ajakohastada tööturgu — ka “elukestva õppe” ja “tegusa vananemise” strateegiate abil — ning soodustada keskkonna jätkusuutlikkust. Komitee näeb eelkõige liikmesriikidel kohustust teha kõik, et tõsta sobivate raamtingimuste kaudu ettevõtete konkurentsivõimet. Ta näeb EL toetusprogrammides sellele olulist ja tõhusat täiendust. Peale raamprogrammi tuleb eriti märkimisväärseteks lugeda teadusuuringute raamprogrammi, strateegiat “elukestev õpe” ning struktuurifonde.

| 3.4 | Ettevõtted ei tõsta oma uuendusvõimet ainult tehnoloogilisi arenguid ära kasutades. Uuendustegevusele aitavad kaasa ka ettevõtluse tugevam kinnistumine asjaomase riigi ühiskonnas ja kultuuris, sügavamad juhtimisalased teadmised, ettevõtete vastutustundlik majandamine ja piiriülesed tegevusvaldkonnad. Raamprogrammi eesmärkide seisukohast oleks vale tõlgendada uuendustegevuse mõistet liiga kitsalt ja kaotada nii majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse võimalusi. Ettevõtted on kesksed osalejad uuendustegevuse protsessis, mille teostamisse tuleb piisaval määral kaasata sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

3.4

Ettevõtted ei tõsta oma uuendusvõimet ainult tehnoloogilisi arenguid ära kasutades. Uuendustegevusele aitavad kaasa ka ettevõtluse tugevam kinnistumine asjaomase riigi ühiskonnas ja kultuuris, sügavamad juhtimisalased teadmised, ettevõtete vastutustundlik majandamine ja piiriülesed tegevusvaldkonnad. Raamprogrammi eesmärkide seisukohast oleks vale tõlgendada uuendustegevuse mõistet liiga kitsalt ja kaotada nii majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse võimalusi. Ettevõtted on kesksed osalejad uuendustegevuse protsessis, mille teostamisse tuleb piisaval määral kaasata sotsiaalpartnereid.

| 3.5 | Uuendustegevus saab alguse inimeste mõtetes. Kõrge haridus- ja kutseõppetase on uuendusvõime jätkusuutliku tõstmise eelduseks Euroopa Liidus. Tööandjad, töötajad, valitsused, kõrgkoolid, koolid ja kõik teised asjaomased institutsioonid on ühteviisi kohustatud tõstma meie ühiskonna uuenduslikku potentsiaali. Piiriülesed projektid sobivad toetama üksikute riikide jõupingutusi teadmistepõhise ühiskonna edendamiseks. Komitee tervitab seda, et EL toetab sihtotstarbeliselt haridust ja kutseõpet, muuhulgas ühenduse programmide “Sokrates” (üldharidus), “Tempus” (kõrgkoolid) ning “Leonardo da Vinci” (kutseharidus) raames. Hariduse, kutseõppe ja elukestva õppe integreeritud tegevusprogramm aastateks 2007–2013 võib samuti anda olulise panuse ettevõtete uuendusvõime tugevdamisse ja raamprogrammi edukasse ellurakendamisse. |
| --- | --- |

3.5

Uuendustegevus saab alguse inimeste mõtetes. Kõrge haridus- ja kutseõppetase on uuendusvõime jätkusuutliku tõstmise eelduseks Euroopa Liidus. Tööandjad, töötajad, valitsused, kõrgkoolid, koolid ja kõik teised asjaomased institutsioonid on ühteviisi kohustatud tõstma meie ühiskonna uuenduslikku potentsiaali. Piiriülesed projektid sobivad toetama üksikute riikide jõupingutusi teadmistepõhise ühiskonna edendamiseks. Komitee tervitab seda, et EL toetab sihtotstarbeliselt haridust ja kutseõpet, muuhulgas ühenduse programmide “Sokrates” (üldharidus), “Tempus” (kõrgkoolid) ning “Leonardo da Vinci” (kutseharidus) raames. Hariduse, kutseõppe ja elukestva õppe integreeritud tegevusprogramm aastateks 2007–2013 võib samuti anda olulise panuse ettevõtete uuendusvõime tugevdamisse ja raamprogrammi edukasse ellurakendamisse.

| 3.6 | Komitee tervitab komisjoni kavatsust tugevdada ettevõtete uuendus- ja konkurentsivõimet parema õigusloome ja olemasolevate õigusaktide süstemaatilise läbivaatamise kaudu, avastamaks ebaproportsionaalseid piiranguid või kohustusi. Eriti oluline on tõhus hinnang uute regulatsioonide mõjudele. Mõjude hindamisel peaks komisjon tegema intensiivsemat koostööd konkurentsivõime nõukogu ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

3.6

Komitee tervitab komisjoni kavatsust tugevdada ettevõtete uuendus- ja konkurentsivõimet parema õigusloome ja olemasolevate õigusaktide süstemaatilise läbivaatamise kaudu, avastamaks ebaproportsionaalseid piiranguid või kohustusi. Eriti oluline on tõhus hinnang uute regulatsioonide mõjudele. Mõjude hindamisel peaks komisjon tegema intensiivsemat koostööd konkurentsivõime nõukogu ja Euroopa Parlamendiga.

| 3.7 | Komitee jagab komisjoni arvamust, et ELi horisontaalsed ja kooskõlastatud meetmed võivad luua suurt lisaväärtust. Eriti oluliseks muutub võimalikult elulähedase teabe edastamine ettevõtetele ja neile lihtsa juurdepääsu võimaldamine raamprogrammi meetmetele ja instrumentidele. |
| --- | --- |

3.7

Komitee jagab komisjoni arvamust, et ELi horisontaalsed ja kooskõlastatud meetmed võivad luua suurt lisaväärtust. Eriti oluliseks muutub võimalikult elulähedase teabe edastamine ettevõtetele ja neile lihtsa juurdepääsu võimaldamine raamprogrammi meetmetele ja instrumentidele.

| 3.8 | Komitee toetab komisjoni eesmärki toetada raamprogrammiga mitte ainult tehnoloogiliselt eriti kõrgelt arenenud, vaid ka traditsioonilisi majandusharusid. Eelkõige just need suudavad töökohtade loomisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel anda veel suurema panuse, kui neile luuakse olukord, mis võimaldab arendada konkurentsi- ja uuendusvõimet. Ka teenuste ja logistika valdkonnas on märkimisväärset uuenduspotentsiaali. |
| --- | --- |

3.8

Komitee toetab komisjoni eesmärki toetada raamprogrammiga mitte ainult tehnoloogiliselt eriti kõrgelt arenenud, vaid ka traditsioonilisi majandusharusid. Eelkõige just need suudavad töökohtade loomisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel anda veel suurema panuse, kui neile luuakse olukord, mis võimaldab arendada konkurentsi- ja uuendusvõimet. Ka teenuste ja logistika valdkonnas on märkimisväärset uuenduspotentsiaali.

| 3.9 | Komitee kutsub komisjoni üles raamprogrammi sihtgruppe mitte liiga kitsalt määratlema ning võimalikult kõrget ja nii piirkondlikult kui valdkondlikult laiapõhjalist lisaväärtust looma. Ka ühistud, sidusettevõtted ja vastastikused ühingud, samuti uued ettevõtted ja mikroettevõtted võivad aidata kaasa EL konkurentsivõime ja uuendusvõime tugevdamisele. Nii saab näiteks ühistute kaudu kasutada suurusel põhinevaid eeliseid, millel on soodne mõju turulepääsule (sealhulgas riigihangetes suuremate käibenäitajatega osalemisele), turupositsioonile, juhtivtöötajate potentsiaali arendamisele, täiendõppele ja teadusuuringute mahule. Projektide vastuvõtmisel raamprogrammi peaks olema määrava tähtsusega see, mil määral asjaomased sihtgrupid töötavad välja toimivaid kontseptsioone, mis konkurentsivõimele ja uuendustegevusele kaasa aitavad ja toetamist õigustavad. Raamprogrammi tutvustamisel mängival olulist rolli sihtasutused, liidud ning tööstus- ja kaubanduskojad. |
| --- | --- |

3.9

Komitee kutsub komisjoni üles raamprogrammi sihtgruppe mitte liiga kitsalt määratlema ning võimalikult kõrget ja nii piirkondlikult kui valdkondlikult laiapõhjalist lisaväärtust looma. Ka ühistud, sidusettevõtted ja vastastikused ühingud, samuti uued ettevõtted ja mikroettevõtted võivad aidata kaasa EL konkurentsivõime ja uuendusvõime tugevdamisele. Nii saab näiteks ühistute kaudu kasutada suurusel põhinevaid eeliseid, millel on soodne mõju turulepääsule (sealhulgas riigihangetes suuremate käibenäitajatega osalemisele), turupositsioonile, juhtivtöötajate potentsiaali arendamisele, täiendõppele ja teadusuuringute mahule. Projektide vastuvõtmisel raamprogrammi peaks olema määrava tähtsusega see, mil määral asjaomased sihtgrupid töötavad välja toimivaid kontseptsioone, mis konkurentsivõimele ja uuendustegevusele kaasa aitavad ja toetamist õigustavad. Raamprogrammi tutvustamisel mängival olulist rolli sihtasutused, liidud ning tööstus- ja kaubanduskojad.

| 3.10 | Pingeline eelarveolukord liikmesriikides ja Euroopa tasandil seab raamprogrammi finantsvahenditega varustamisele piirid. Komitee ootab, et finantsperspektiive puudutavate eelseisvate otsuste raames eraldatakse kõnealusele programmile piisavalt vahendeid. Samas tuleb tagada võimalikult sihipärane, tõhus ja tulemustele orienteeritud vahendite kasutus sihtgruppide kasuks. Komisjon peaks kontrollima, millises ulatuses on võimalik programmi haldamiseks ettenähtud vahendeid projektide heaks kasutada. |
| --- | --- |

3.10

Pingeline eelarveolukord liikmesriikides ja Euroopa tasandil seab raamprogrammi finantsvahenditega varustamisele piirid. Komitee ootab, et finantsperspektiive puudutavate eelseisvate otsuste raames eraldatakse kõnealusele programmile piisavalt vahendeid. Samas tuleb tagada võimalikult sihipärane, tõhus ja tulemustele orienteeritud vahendite kasutus sihtgruppide kasuks. Komisjon peaks kontrollima, millises ulatuses on võimalik programmi haldamiseks ettenähtud vahendeid projektide heaks kasutada.

| 3.11 | Komitee tervitab komisjoni kavatsust töötada läbi juba käimasolevate programmide kogemused, korrigeerida võimalikud ebakohad ning tugineda raamprogrammi ellurakendamisel traditsioonilisele praktikale. Raamprogrammi edule aitab kaasa kõigi poolt mõistetav võrdlusuuring ja seire. Asjaolusid, mis aitavad kaasa raamprogrammi optimeerimisele, tuleks iga-aastase töökorralduse planeerimise juures õigeaegselt arvestada. Komisjon ja programmide elluviimisega tegelevad instantsid peaksid kriitiliselt kontrollima, ega vahekokkuvõttest ei ilmne vajadust muudatuste tegemiseks. Sealjuures tuleks arvestada ettevõtete ja teiste sihtrühmade kogemusi. Sellegipoolest ei tohiks kordagi ohtu seada projektiosapoolte planeerimiskindlust. |
| --- | --- |

3.11

Komitee tervitab komisjoni kavatsust töötada läbi juba käimasolevate programmide kogemused, korrigeerida võimalikud ebakohad ning tugineda raamprogrammi ellurakendamisel traditsioonilisele praktikale. Raamprogrammi edule aitab kaasa kõigi poolt mõistetav võrdlusuuring ja seire. Asjaolusid, mis aitavad kaasa raamprogrammi optimeerimisele, tuleks iga-aastase töökorralduse planeerimise juures õigeaegselt arvestada. Komisjon ja programmide elluviimisega tegelevad instantsid peaksid kriitiliselt kontrollima, ega vahekokkuvõttest ei ilmne vajadust muudatuste tegemiseks. Sealjuures tuleks arvestada ettevõtete ja teiste sihtrühmade kogemusi. Sellegipoolest ei tohiks kordagi ohtu seada projektiosapoolte planeerimiskindlust.

| 3.12 | Komitee peab väga tähtsaks seda, et liikmesriigid võtaksid arvesse täiendavuse põhimõtet. Neil soovitatakse tungivalt jätkata siseriiklikke toetusi kavandatud mahus, vaatamata EL toetustele. Komitee leiab, et liikmesriigid on kohustatud järgima kokkulepitud eesmärki kulutada 3 % sisemajanduse kogutoodangust teadus- ja arendustegevusele. Raamprogrammi ellurakendamine ei tohiks mingil juhul viia selleni, et liikmesriigid loobuvad jõupingutustest selle eesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

3.12

Komitee peab väga tähtsaks seda, et liikmesriigid võtaksid arvesse täiendavuse põhimõtet. Neil soovitatakse tungivalt jätkata siseriiklikke toetusi kavandatud mahus, vaatamata EL toetustele. Komitee leiab, et liikmesriigid on kohustatud järgima kokkulepitud eesmärki kulutada 3 % sisemajanduse kogutoodangust teadus- ja arendustegevusele. Raamprogrammi ellurakendamine ei tohiks mingil juhul viia selleni, et liikmesriigid loobuvad jõupingutustest selle eesmärgi saavutamisel.

| 3.13 | Komisjon juhib õigusega tähelepanu sellele, et raamprogrammi instrumendid ja meetmed on vaja tihedalt siduda teiste EL programmide ja algatustega. Eriti olulised kokkupuutekohad on seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi, strateegia “elukestev õpe” ja struktuuripoliitika programmide osas. Komisjon peaks jälgima, et kõigi asjaomaste peadirektoraatide eesmärgid omavahel kooskõlas oleksid. Seetõttu peab kõikide asjaomaste institutsioonide tegevuste ja otsuste osas olema tagatud läbipaistvus. Horisontaalset ja vertikaalset sünergiat EL ja liikmesriikide ning majanduse, teaduse ja haldusstruktuuride vahel on ainult siis võimalik täiemahuliselt saavutada, kui kõnealuste programmide sisulised ja organisatoorsed põhirõhud on omavahel hästi kooskõlastatud. |
| --- | --- |

3.13

Komisjon juhib õigusega tähelepanu sellele, et raamprogrammi instrumendid ja meetmed on vaja tihedalt siduda teiste EL programmide ja algatustega. Eriti olulised kokkupuutekohad on seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi, strateegia “elukestev õpe” ja struktuuripoliitika programmide osas. Komisjon peaks jälgima, et kõigi asjaomaste peadirektoraatide eesmärgid omavahel kooskõlas oleksid. Seetõttu peab kõikide asjaomaste institutsioonide tegevuste ja otsuste osas olema tagatud läbipaistvus. Horisontaalset ja vertikaalset sünergiat EL ja liikmesriikide ning majanduse, teaduse ja haldusstruktuuride vahel on ainult siis võimalik täiemahuliselt saavutada, kui kõnealuste programmide sisulised ja organisatoorsed põhirõhud on omavahel hästi kooskõlastatud.

4.   Erimärkused

| 4.1 | Sihtrühmade juurdepääs ettenähtud programmidele raamprogrammi elluviimisel peab olema lihtne. Varasematel aegadel ei ole see alati nii olnud. Vahendite jaotamine peab toimuma efektiivselt, elulähedaselt ja tooma kaasa võimalikult vähe bürokraatlikku asjaajamist (sealhulgas aruandluse ja dokumentatsiooni osas). |
| --- | --- |

4.1

Sihtrühmade juurdepääs ettenähtud programmidele raamprogrammi elluviimisel peab olema lihtne. Varasematel aegadel ei ole see alati nii olnud. Vahendite jaotamine peab toimuma efektiivselt, elulähedaselt ja tooma kaasa võimalikult vähe bürokraatlikku asjaajamist (sealhulgas aruandluse ja dokumentatsiooni osas).

| 4.2 | Komisjon peaks raamprogrammi ühtse lähenemise vaimus tõhusalt ja kasutajasõbralikult haldama. Kõigi raamprogrammi elluviimises osalejate jaoks on oluline planeerimiskindlus ja läbipaistvus Programmi haldamise delegeerimine institutsioonile väljastpoolt oleks mõistlik siis, kui sellega saaks haldusmenetlust tunduvalt lihtsustada ja kulusid vähendada. |
| --- | --- |

4.2

Komisjon peaks raamprogrammi ühtse lähenemise vaimus tõhusalt ja kasutajasõbralikult haldama. Kõigi raamprogrammi elluviimises osalejate jaoks on oluline planeerimiskindlus ja läbipaistvus Programmi haldamise delegeerimine institutsioonile väljastpoolt oleks mõistlik siis, kui sellega saaks haldusmenetlust tunduvalt lihtsustada ja kulusid vähendada.

| 4.3 | Raamprogrammi rakendamises peaks veel intensiivsemalt osalema komisjoni VKEde järelvalvekeskus. See võiks veelgi parandada teadmiste ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel, ettevõtete vahel ning majandus-, teadus- ja haldusstruktuuride vahel. Tuleks kontrollida järelvalvekeskuse aruannete praktikas kasutamise kõlblikkust ja sihtgruppidele orienteeritust. Kasulik oleks järelvalvekeskuse pädevus nii määratleda, et kajastuksid kõigi sihtgruppide panused (punkti 3.9 mõistes). |
| --- | --- |

4.3

Raamprogrammi rakendamises peaks veel intensiivsemalt osalema komisjoni VKEde järelvalvekeskus. See võiks veelgi parandada teadmiste ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel, ettevõtete vahel ning majandus-, teadus- ja haldusstruktuuride vahel. Tuleks kontrollida järelvalvekeskuse aruannete praktikas kasutamise kõlblikkust ja sihtgruppidele orienteeritust. Kasulik oleks järelvalvekeskuse pädevus nii määratleda, et kajastuksid kõigi sihtgruppide panused (punkti 3.9 mõistes).

4.4   “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm”

| 4.4.1 | Kapitalile juurdepääs on VKEdele ja uuenduslikele mikroettevõtetele väga piiratud, kuigi sellest probleemist ollakse teadlik juba aastaid. Siin on vaja viivitamatult tegutseda. Kõnealuses programmis ette nähtud finantseerimisinstrumendid on Euroopa ettevõtluspoliitika edu jaoks määrava tähtsusega. Komitee lähtub sellest, et neil on märkimisväärne mobiliseeriv ja soodustav mõju. |
| --- | --- |

4.4.1

Kapitalile juurdepääs on VKEdele ja uuenduslikele mikroettevõtetele väga piiratud, kuigi sellest probleemist ollakse teadlik juba aastaid. Siin on vaja viivitamatult tegutseda. Kõnealuses programmis ette nähtud finantseerimisinstrumendid on Euroopa ettevõtluspoliitika edu jaoks määrava tähtsusega. Komitee lähtub sellest, et neil on märkimisväärne mobiliseeriv ja soodustav mõju.

| 4.4.2 | Komitee pooldab vahendite eraldamist sobivatele finantsvahendajatele, et vähendada finantseerimiskulusid (sealhulgas personali- ja halduskulusid) ja finantsriske. “Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF)”, “VKEde tagatissüsteem (SMEG)” ja “Suutlikkuse arendamise kava (CBS)” peaksid kaasa aitama ettevõtete laenude finantseerimisele ja riskikapitalile juurdepääsule. Laenude andmine uuenduslikele VKEdele ja mikroettevõtetele, eriti nende asutamise ja kasvufaasis, tuleb nende kasvu- ja tööhõivepotentsiaalile kindlasti kasuks. Sobivate projektide käsutusse tuleks anda ka väikelaene ja mikrokrediite. |
| --- | --- |

4.4.2

Komitee pooldab vahendite eraldamist sobivatele finantsvahendajatele, et vähendada finantseerimiskulusid (sealhulgas personali- ja halduskulusid) ja finantsriske. “Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF)”, “VKEde tagatissüsteem (SMEG)” ja “Suutlikkuse arendamise kava (CBS)” peaksid kaasa aitama ettevõtete laenude finantseerimisele ja riskikapitalile juurdepääsule. Laenude andmine uuenduslikele VKEdele ja mikroettevõtetele, eriti nende asutamise ja kasvufaasis, tuleb nende kasvu- ja tööhõivepotentsiaalile kindlasti kasuks. Sobivate projektide käsutusse tuleks anda ka väikelaene ja mikrokrediite.

| 4.4.3 | Komitee soovitab lugeda piiriülese tegevuse algatamist ja laiendamist Euroopa poliitika lahutamatuks osaks ning VKEde konkurentsivõime ja uuendustegevuse tõstmise oluliseks strateegiaks. Kõik programmis ette nähtud meetmed ja instrumendid peaksid olema selle eesmärgiga kooskõlas. Komisjon peaks ettevõtteid koostööürituste, elulähedase teabe ja muude meetmetega sellel teel toetama. |
| --- | --- |

4.4.3

Komitee soovitab lugeda piiriülese tegevuse algatamist ja laiendamist Euroopa poliitika lahutamatuks osaks ning VKEde konkurentsivõime ja uuendustegevuse tõstmise oluliseks strateegiaks. Kõik programmis ette nähtud meetmed ja instrumendid peaksid olema selle eesmärgiga kooskõlas. Komisjon peaks ettevõtteid koostööürituste, elulähedase teabe ja muude meetmetega sellel teel toetama.

| 4.4.4 | Euroopa toetuste süsteemi ja õigusliku raamistiku keerukus muudavad vajalikuks ettevõtete ja teiste sihtgruppide sihipärase teavitamise ja nõustamise. Seda on kõige parem saavutada infokandjate võrgu kaudu, mis on üle-euroopaline ja toimib tänu tõhusale koostööle. Nii saaks kodanikele ja ettevõtetele veelgi paremini teadvustada Euroopa programmide ja projektide lisaväärtust, ka EL kommunikatsioonistrateegia mõistes. |
| --- | --- |

4.4.4

Euroopa toetuste süsteemi ja õigusliku raamistiku keerukus muudavad vajalikuks ettevõtete ja teiste sihtgruppide sihipärase teavitamise ja nõustamise. Seda on kõige parem saavutada infokandjate võrgu kaudu, mis on üle-euroopaline ja toimib tänu tõhusale koostööle. Nii saaks kodanikele ja ettevõtetele veelgi paremini teadvustada Euroopa programmide ja projektide lisaväärtust, ka EL kommunikatsioonistrateegia mõistes.

| 4.4.5 | Komitee peab tähtsaks seda, et kavandatud pakkumismenetlus “Teenusepakkujatest võrgupartnerid kui ettevõtluse ja uuendustegevuse toetajad” toimuks läbipaistvate reeglite kohaselt ja et oleks võimalik osaleda kõigil piirkondlikel ja valdkondlikel organisatsioonidel, kes vastavalt oma struktuurile ja teenusespektrile võiksid sobida ettevõtete vajadustega. Kõnealusel komisjonil soovitatakse arvestada eraldi olemasoleva Euro Info Centre'i (EIC) ja Business Innovation Centre (BIC) hinnangutega. |
| --- | --- |

4.4.5

Komitee peab tähtsaks seda, et kavandatud pakkumismenetlus “Teenusepakkujatest võrgupartnerid kui ettevõtluse ja uuendustegevuse toetajad” toimuks läbipaistvate reeglite kohaselt ja et oleks võimalik osaleda kõigil piirkondlikel ja valdkondlikel organisatsioonidel, kes vastavalt oma struktuurile ja teenusespektrile võiksid sobida ettevõtete vajadustega. Kõnealusel komisjonil soovitatakse arvestada eraldi olemasoleva Euro Info Centre'i (EIC) ja Business Innovation Centre (BIC) hinnangutega.

4.5   “Info- ja sidetehnoloogia poliitika programm”

| 4.5.1 | Komitee tervitab programmi suunitlust info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamisele. See sektor on üks tootlikkuse vajaliku suurendamise liikumapanevatest jõududest kõikides majandusharudes. Väljapakutud meetmed lubavad oodata olulist Euroopa lisaväärtust. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitee tervitab programmi suunitlust info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamisele. See sektor on üks tootlikkuse vajaliku suurendamise liikumapanevatest jõududest kõikides majandusharudes. Väljapakutud meetmed lubavad oodata olulist Euroopa lisaväärtust.

| 4.5.2 | Euroopa infoühiskonna edendamine aitab kaasa majanduse jätkusuutliku arengu toetamisele, Euroopa ühiskondliku ja sotsiaalse integratsiooni tugevdamisele ja kodanike elukvaliteedi parandamisele. Programmi ellurakendamisel tuleb eelkõige pöörata tähelepanu sellele, et juurdepääs oleks tagatud kõikidele, ka traditsiooniliste majandusharude ettevõtetele. |
| --- | --- |

4.5.2

Euroopa infoühiskonna edendamine aitab kaasa majanduse jätkusuutliku arengu toetamisele, Euroopa ühiskondliku ja sotsiaalse integratsiooni tugevdamisele ja kodanike elukvaliteedi parandamisele. Programmi ellurakendamisel tuleb eelkõige pöörata tähelepanu sellele, et juurdepääs oleks tagatud kõikidele, ka traditsiooniliste majandusharude ettevõtetele.

| 4.5.3 | Sihipärased projektid, kombineeritud tegevused ning piiriüleste võrgustike ja klastrite algatamine ja laiendamine võivad edendada tehnosiiret ning uuenduslikke ja turulähedasi IKT lahendusi. Komitee tervitab mõtet, et ühised tehnilised kirjeldused ja tegevuskavad tuleb ümber töötada, et lihtsustada riigihangete andmist kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

4.5.3

Sihipärased projektid, kombineeritud tegevused ning piiriüleste võrgustike ja klastrite algatamine ja laiendamine võivad edendada tehnosiiret ning uuenduslikke ja turulähedasi IKT lahendusi. Komitee tervitab mõtet, et ühised tehnilised kirjeldused ja tegevuskavad tuleb ümber töötada, et lihtsustada riigihangete andmist kõnealuses valdkonnas.

| 4.5.4 | Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamise programm peaks olema struktuuriliselt ja programmiliselt kooskõlastatud algatusega “i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (KOM(2005) 229). “i2010” kohta koostab komitee eraldi arvamuse. |
| --- | --- |

4.5.4

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamise programm peaks olema struktuuriliselt ja programmiliselt kooskõlastatud algatusega “i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (KOM(2005) 229). “i2010” kohta koostab komitee eraldi arvamuse.

4.6   Programm “Arukas energeetika — Euroopa”

| 4.6.1 | Komitee tervitab kõnealuse programmi eesmärgipüstitust. Energiakasutuse tõhusus, taastuvenergiate toetamine ja energiavarustuse mitmekesistamine on Euroopa jätkusuutliku arengu ja Euroopa keskkonnakaitse jaoks määrava tähtsusega. Programm peaks kaasa aitama energeetika sektori uuenduspotentsiaali hõlvamisele tervikuna, otsingusuundadeks võivad olla ka süsteemitehnika ja energia muundamine. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitee tervitab kõnealuse programmi eesmärgipüstitust. Energiakasutuse tõhusus, taastuvenergiate toetamine ja energiavarustuse mitmekesistamine on Euroopa jätkusuutliku arengu ja Euroopa keskkonnakaitse jaoks määrava tähtsusega. Programm peaks kaasa aitama energeetika sektori uuenduspotentsiaali hõlvamisele tervikuna, otsingusuundadeks võivad olla ka süsteemitehnika ja energia muundamine.

| 4.6.2 | Turukõlblikud tehnoloogiad ja konkurentsivõimelised tooted otsustavad programmi eesmärkide saavutamise. Seega tervitab komitee projektide toetamist, mis lihtsustavad uuenduste rakendamist turukõlblikes toodetes. Kõnealused tegevused saavad aga ainult uuendusprotsessi varases faasis otstarbekad olla. Põhimõtteliselt saab parimaid tehnoloogiaid ning konkurentsivõimelisi tooteid ja teenuseid arendada ainult konkurentsitingimustes. |
| --- | --- |

4.6.2

Turukõlblikud tehnoloogiad ja konkurentsivõimelised tooted otsustavad programmi eesmärkide saavutamise. Seega tervitab komitee projektide toetamist, mis lihtsustavad uuenduste rakendamist turukõlblikes toodetes. Kõnealused tegevused saavad aga ainult uuendusprotsessi varases faasis otstarbekad olla. Põhimõtteliselt saab parimaid tehnoloogiaid ning konkurentsivõimelisi tooteid ja teenuseid arendada ainult konkurentsitingimustes.

| 4.6.3 | Komitee tervitab komisjoni kavatsust populariseerida energiaallikate ressursisäästlikku kasutamist ja levitada asjaomast teavet. Kõnealused tegevused peaksid olema suunatud mitte ainult erialaringkondadele, vaid ka laiale avalikkusele. Käimasolev kampaania “Jätkusuutlikult toodetud energia Euroopale” annab sellesse olulise panuse. Sellega tutvustatakse end hästi õigustanud meetodeid ja tõstetakse kodanike teadlikkust energia tõhususest ja keskkonnakaitsest. Komitee lähtub sellest, et kõnealune kampaania ja “Euroopa intelligentse energia programm” täiendavad teineteist otstarbekohaselt. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitee tervitab komisjoni kavatsust populariseerida energiaallikate ressursisäästlikku kasutamist ja levitada asjaomast teavet. Kõnealused tegevused peaksid olema suunatud mitte ainult erialaringkondadele, vaid ka laiale avalikkusele. Käimasolev kampaania “Jätkusuutlikult toodetud energia Euroopale” annab sellesse olulise panuse. Sellega tutvustatakse end hästi õigustanud meetodeid ja tõstetakse kodanike teadlikkust energia tõhususest ja keskkonnakaitsest. Komitee lähtub sellest, et kõnealune kampaania ja “Euroopa intelligentse energia programm” täiendavad teineteist otstarbekohaselt.

5.   Kokkuvõtvad soovitused

| 5.1 | Komitee soovitab komisjonil kõnealuse raamprogrammi eesmärke ja struktuuri ülevaatlikumalt selgitada. Kavandatud rakendusmeetmete nimekiri artiklis 6 on eeskujulik. Sama süstemaatiliselt võiks käsitleda üksikuid programme ja instrumente. See lihtsustaks raamprogrammi sihtgruppidele tutvustamist. Sealjuures tuleb kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

5.1

Komitee soovitab komisjonil kõnealuse raamprogrammi eesmärke ja struktuuri ülevaatlikumalt selgitada. Kavandatud rakendusmeetmete nimekiri artiklis 6 on eeskujulik. Sama süstemaatiliselt võiks käsitleda üksikuid programme ja instrumente. See lihtsustaks raamprogrammi sihtgruppidele tutvustamist. Sealjuures tuleb kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone.

| 5.2 | Komitee eeldab, et koondamise teel luuakse paljudele programmidele ja üksikmeetmetele lisaväärtust. See õnnestub ainult siis, kui on tagatud üksikmeetmete optimaalne koordineerimine ja sidusus ja nende kooskõla teiste EL asjaomaste programmidega. Siit tulenevad kohustused eelkõige komisjonile ja haldusorganitele. |
| --- | --- |

5.2

Komitee eeldab, et koondamise teel luuakse paljudele programmidele ja üksikmeetmetele lisaväärtust. See õnnestub ainult siis, kui on tagatud üksikmeetmete optimaalne koordineerimine ja sidusus ja nende kooskõla teiste EL asjaomaste programmidega. Siit tulenevad kohustused eelkõige komisjonile ja haldusorganitele.

| 5.3 | Komitee tervitab raamprogrammi suunitlust EL kesksetele majandus-, sotsiaal-, keskkonna- ja energiapoliitilistele eesmärkidele. Rakendamise puhul on oluline kujundada iga-aastased tööprogrammid elulähedaselt ja tihedas seoses sihtgruppidega, eelkõige uuenduslike ettevõtetega. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui sihtgrupid osalevad teatud määral juba planeerimises. |
| --- | --- |

5.3

Komitee tervitab raamprogrammi suunitlust EL kesksetele majandus-, sotsiaal-, keskkonna- ja energiapoliitilistele eesmärkidele. Rakendamise puhul on oluline kujundada iga-aastased tööprogrammid elulähedaselt ja tihedas seoses sihtgruppidega, eelkõige uuenduslike ettevõtetega. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui sihtgrupid osalevad teatud määral juba planeerimises.

| 5.4 | Pidades silmas paremat rakendamist ja poliitilist järjepidevust kutsub komitee komisjoni üles selgitama välja seoseid konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmide ning muude olemasolevate ja tulevaste algatuste vahel, seda iseäranis 2000. aasta Euroopa väikeettevõtluse harta, 2003. aasta Euroopa ettevõtluse tegevuskava ja uue VKEde poliitilise teatise osas. Eelmainitust oleks palju kasu ettevõtete esindajatele ja poliitikakujundajatele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

5.4

Pidades silmas paremat rakendamist ja poliitilist järjepidevust kutsub komitee komisjoni üles selgitama välja seoseid konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmide ning muude olemasolevate ja tulevaste algatuste vahel, seda iseäranis 2000. aasta Euroopa väikeettevõtluse harta, 2003. aasta Euroopa ettevõtluse tegevuskava ja uue VKEde poliitilise teatise osas. Eelmainitust oleks palju kasu ettevõtete esindajatele ja poliitikakujundajatele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

| 5.5 | Komitee kavatseb raamprogrammi ellurakendamist tähelepanelikult jälgida. Ta jätab endale õiguse anda uusi soovitusi vastavalt olemasolevatele kogemustele või seoses vahekokkuvõttega. |
| --- | --- |

5.5

Komitee kavatseb raamprogrammi ellurakendamist tähelepanelikult jälgida. Ta jätab endale õiguse anda uusi soovitusi vastavalt olemasolevatele kogemustele või seoses vahekokkuvõttega.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/27

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)”

KOM(2005) 237 (lõplik) — 2005/0104 COD

(2006/C 65/04)

16. septembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 20. oktoobril 2005. Raportöör oli hr RANOCCHIARI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 422. istungjärgul 14. detsembril 2005 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123 ja erapooletuks jäi 2.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Schengeni konventsioon, mis näeb ette isikute ja kaupade vaba liikumise, kirjutati alla 1990. aastal; konventsioon jõustus 1995. aastal. Schengeni konventsioonis määratakse kindlaks ametiasutused, kellel on juurdepääs Schengeni infosüsteemile (SIS) ning andmete kasutamise eesmärgid. Konventsiooni esialgne tekst ei võimalda sõidukite registreerimise eest vastutavatele ametiasutustele juurdepääsu kõnealusele süsteemile. |
| --- | --- |

1.1

Schengeni konventsioon, mis näeb ette isikute ja kaupade vaba liikumise, kirjutati alla 1990. aastal; konventsioon jõustus 1995. aastal. Schengeni konventsioonis määratakse kindlaks ametiasutused, kellel on juurdepääs Schengeni infosüsteemile (SIS) ning andmete kasutamise eesmärgid. Konventsiooni esialgne tekst ei võimalda sõidukite registreerimise eest vastutavatele ametiasutustele juurdepääsu kõnealusele süsteemile.

| 1.2 | 21. augustil 2003 esitas komisjon määruse ettepaneku, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (SIS) (1). Eesmärk oli võimaldada juurdepääs Schengeni infosüsteemi (SIS) andmetele, mis puudutavad varastatud mootorsõidukeid ja haagiseid ning varastatud tühje dokumendivorme ja väljastatud isikuttõendavaid dokumente (passid, isikutunnistused, juhiload), et kontrollida, kas teistkordseks registreerimiseks esitatud sõidukid ei ole varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud, ning kas isikud, kes taotlevad registreerimistunnistusi, ei kasuta sellel eesmärgil varastatud isikuttõendavaid dokumente või sõidukite registreerimisdokumente. |
| --- | --- |

1.2

21. augustil 2003 esitas komisjon määruse ettepaneku, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (SIS) (1). Eesmärk oli võimaldada juurdepääs Schengeni infosüsteemi (SIS) andmetele, mis puudutavad varastatud mootorsõidukeid ja haagiseid ning varastatud tühje dokumendivorme ja väljastatud isikuttõendavaid dokumente (passid, isikutunnistused, juhiload), et kontrollida, kas teistkordseks registreerimiseks esitatud sõidukid ei ole varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud, ning kas isikud, kes taotlevad registreerimistunnistusi, ei kasuta sellel eesmärgil varastatud isikuttõendavaid dokumente või sõidukite registreerimisdokumente.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas arvamuse kõnealuse ettepaneku kohta 25. veebruaril 2004 (2). Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga laiendada juurdepääsu SISi andmetele ka pädevatele riiklikele asutustele, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise ja kontrolli eest. Komitee tunneb heameelt, et ettepanek, mis arvestab sellega, et mõnedes liikmesriikides vastutavad sõidukite registreerimise eest mitteriiklikud teenistused, näeb ette kõnealustele teenistustele vajaliku teabe võimaldamise kaudselt, mõne infosüsteemile juurdepääsu omava ametiasutuse kaudu nii, et nad saaksid teha oma tööd nõuetekohaselt, ning seejuures tuleb tagada andmete kaitse. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas arvamuse kõnealuse ettepaneku kohta 25. veebruaril 2004 (2). Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga laiendada juurdepääsu SISi andmetele ka pädevatele riiklikele asutustele, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise ja kontrolli eest. Komitee tunneb heameelt, et ettepanek, mis arvestab sellega, et mõnedes liikmesriikides vastutavad sõidukite registreerimise eest mitteriiklikud teenistused, näeb ette kõnealustele teenistustele vajaliku teabe võimaldamise kaudselt, mõne infosüsteemile juurdepääsu omava ametiasutuse kaudu nii, et nad saaksid teha oma tööd nõuetekohaselt, ning seejuures tuleb tagada andmete kaitse.

| 1.4 | Selleks et võimaldada uutel liikmesriikidel süsteemiga liitumine ning, et Schengeni ala hõlmaks ka kõnealuste liikmesriikide territooriumit osutus hiljem, — pärast laienemisest — vältimatuks teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamine. |
| --- | --- |

1.4

Selleks et võimaldada uutel liikmesriikidel süsteemiga liitumine ning, et Schengeni ala hõlmaks ka kõnealuste liikmesriikide territooriumit osutus hiljem, — pärast laienemisest — vältimatuks teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamine.

| 1.5 | Kuivõrd SIS II nõuab sobivat õiguslikku raamistikku ning hõlmab erinevaid poliitikavaldkondi, tuli Euroopa Komisjonil esitada kolm ettepanekut. Esimese teemaks on isikute vaba liikumine, teine käsitleb kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd ja kolmas täiendab kahte eelmist. Viimase ettepaneku eesmärk on tagada sõidukite registreerimise eest vastutavatele teenistustele juurdepääs SIS II-le. |
| --- | --- |

1.5

Kuivõrd SIS II nõuab sobivat õiguslikku raamistikku ning hõlmab erinevaid poliitikavaldkondi, tuli Euroopa Komisjonil esitada kolm ettepanekut. Esimese teemaks on isikute vaba liikumine, teine käsitleb kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd ja kolmas täiendab kahte eelmist. Viimase ettepaneku eesmärk on tagada sõidukite registreerimise eest vastutavatele teenistustele juurdepääs SIS II-le.

| 1.6 | Praegu konsulteeritakse komiteega kolmanda ettepaneku osas, mis on nõukogu poolt 6. juulil 2005 vastu võetud eelmainitud määruse (3) vajalik jätk. |
| --- | --- |

1.6

Praegu konsulteeritakse komiteega kolmanda ettepaneku osas, mis on nõukogu poolt 6. juulil 2005 vastu võetud eelmainitud määruse (3) vajalik jätk.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | Komisjoni uue ettepaneku eesmärk on tagada ühtsus õigusaktidega, milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist, ja kasutamist. Komisjoni arvates on käesoleva ettepaneku esmane eesmärk identne 2003. aasta augustis määratletud eesmärgiga, st tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd, mis põhineb tõhusal teabevahetusel, võitlemaks pettuste ja varastatud sõidukite ebaseadusliku müügi vastu. Lisaks rõhutab komisjon, et sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise eest vastutavatele teenistustele tuleb uue SIS II-le kohandatava õigusliku raamistiku kohaselt tagada juurdepääs samadele SISi andmetele, millele teenistustel on olnud juurdepääs alates 2005. aasta juunist, kui jõustus 2003. aastal tehtud määruse ettepanek. |
| --- | --- |

2.1

Komisjoni uue ettepaneku eesmärk on tagada ühtsus õigusaktidega, milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist, ja kasutamist. Komisjoni arvates on käesoleva ettepaneku esmane eesmärk identne 2003. aasta augustis määratletud eesmärgiga, st tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd, mis põhineb tõhusal teabevahetusel, võitlemaks pettuste ja varastatud sõidukite ebaseadusliku müügi vastu. Lisaks rõhutab komisjon, et sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise eest vastutavatele teenistustele tuleb uue SIS II-le kohandatava õigusliku raamistiku kohaselt tagada juurdepääs samadele SISi andmetele, millele teenistustel on olnud juurdepääs alates 2005. aasta juunist, kui jõustus 2003. aastal tehtud määruse ettepanek.

| 2.2 | Antud küsimus on väga oluline, kuna igal aastal varastatakse Euroopa Liidus umbes 1,3 miljonit sõidukit ja umbes 500 000 sõidukit kaob jäljetult (4). Sõidukitega seotud kuriteod on samuti seotud teiste kuritegevuse liikidega, nt illegaalne kaubandus, salakaubavedu ja terrorism (autopommid). |
| --- | --- |

2.2

Antud küsimus on väga oluline, kuna igal aastal varastatakse Euroopa Liidus umbes 1,3 miljonit sõidukit ja umbes 500 000 sõidukit kaob jäljetult (4). Sõidukitega seotud kuriteod on samuti seotud teiste kuritegevuse liikidega, nt illegaalne kaubandus, salakaubavedu ja terrorism (autopommid).

| 2.3 | Komitee kinnitab oma nõusolekut komisjoni seisukohaga, et juurdepääsu SISi andmetele tuleks laiendada ka pädevatele riiklikele asutustele, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise ja kontrolli eest (vt punkti 1.2). Lisaks sellele tuleks sõidukite registreerimise eest vastutavatele mitteriiklikele teenistustele võimaldada vajalik teave kaudselt, mõne SIS-le juurdepääsu omava ametiasutuse kaudu, ent seda tingimusel, et tagatud on andmete kaitse. Eriti oluline on tagada mehhanismid, mis piiravad juurdepääsu kõnealuse süsteemi muule teabele, millele omavad juurdepääsu üksnes Schengeni konventsiooni artiklis 101 nimetatud ametiasutused. |
| --- | --- |

2.3

Komitee kinnitab oma nõusolekut komisjoni seisukohaga, et juurdepääsu SISi andmetele tuleks laiendada ka pädevatele riiklikele asutustele, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljastamise ja kontrolli eest (vt punkti 1.2). Lisaks sellele tuleks sõidukite registreerimise eest vastutavatele mitteriiklikele teenistustele võimaldada vajalik teave kaudselt, mõne SIS-le juurdepääsu omava ametiasutuse kaudu, ent seda tingimusel, et tagatud on andmete kaitse. Eriti oluline on tagada mehhanismid, mis piiravad juurdepääsu kõnealuse süsteemi muule teabele, millele omavad juurdepääsu üksnes Schengeni konventsiooni artiklis 101 nimetatud ametiasutused.

| 2.4 | Silmas tuleks siiski pidada ka üldisi märkusi ja teisi komitee 25. veebruari 2004. aasta arvamuses väljendatud tähelepanekuid. Mõningaid neist võib siinkohal korrata. Näiteks on komitee seisukohal, et ettepanek võimaldaks tugevdada julgeolekut ja kiirendada kohtumenetlusi. Ettepanek kutsuks liikmesriike üles soodustama sõidukite vaba liikumist Euroopa Liidus. Väga oluline on aga ettepaneku ühtivus riiklike õigusnormidega. Samuti on oluline võimaldada juurdepääs liikmesriikidele, kes ei ole allkirjastanud Schengeni konventsiooni, ning tugevdada koostööd Interpoli ja Europoliga, võitlemaks ebaseadusliku kauplemise vastu varastatud või ebaseaduslikult omastatud sõidukitega SIS II-le juurdepääsu mitte omavates maades. Komitee rõhutab samuti, et tõhusamaks võitluseks kõnealuse kuritegevuse liigi vastu on oluline koguda, töödelda ja levitada asjaomaseid statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

2.4

Silmas tuleks siiski pidada ka üldisi märkusi ja teisi komitee 25. veebruari 2004. aasta arvamuses väljendatud tähelepanekuid. Mõningaid neist võib siinkohal korrata. Näiteks on komitee seisukohal, et ettepanek võimaldaks tugevdada julgeolekut ja kiirendada kohtumenetlusi. Ettepanek kutsuks liikmesriike üles soodustama sõidukite vaba liikumist Euroopa Liidus. Väga oluline on aga ettepaneku ühtivus riiklike õigusnormidega. Samuti on oluline võimaldada juurdepääs liikmesriikidele, kes ei ole allkirjastanud Schengeni konventsiooni, ning tugevdada koostööd Interpoli ja Europoliga, võitlemaks ebaseadusliku kauplemise vastu varastatud või ebaseaduslikult omastatud sõidukitega SIS II-le juurdepääsu mitte omavates maades. Komitee rõhutab samuti, et tõhusamaks võitluseks kõnealuse kuritegevuse liigi vastu on oluline koguda, töödelda ja levitada asjaomaseid statistilisi andmeid.

3.   Erimärkused

| 3.1 | Komisjoni ettepanek on kooskõlas nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusega sõidukitega seotud piiriülese toimega kuritegevuse tõkestamise kohta (2004/919/EÜ) (5). Otsuses öeldakse, et “koostöö õiguskaitseasutuste ja sõidukite registreerimisasutuste vahel on eriti tähtis, nagu ka teabe andmine asjaomastele osapooltele”. Otsuse artikkel 7 näeb ette, et õiguskaitseasutused teavitavad siseriiklikke sõidukite registreerimisasutusi sellest, kas registreerimisel oleva sõiduki kohta on teada, et see on varastatud. Sel eesmärgil toimub juurdepääs andmebaasidele, arvestades seejuures nõuetekohaselt ühenduse õigusega. Komitee tunneb heameelt selle üle, et nõukogu otsuses toodud seisukohad on kaasatud komisjoni ettepanekusse. |
| --- | --- |

3.1

Komisjoni ettepanek on kooskõlas nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusega sõidukitega seotud piiriülese toimega kuritegevuse tõkestamise kohta (2004/919/EÜ) (5). Otsuses öeldakse, et “koostöö õiguskaitseasutuste ja sõidukite registreerimisasutuste vahel on eriti tähtis, nagu ka teabe andmine asjaomastele osapooltele”. Otsuse artikkel 7 näeb ette, et õiguskaitseasutused teavitavad siseriiklikke sõidukite registreerimisasutusi sellest, kas registreerimisel oleva sõiduki kohta on teada, et see on varastatud. Sel eesmärgil toimub juurdepääs andmebaasidele, arvestades seejuures nõuetekohaselt ühenduse õigusega. Komitee tunneb heameelt selle üle, et nõukogu otsuses toodud seisukohad on kaasatud komisjoni ettepanekusse.

| 3.2 | Kuigi komisjoni ettepanek käsitleb vaid registreerimise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu SIS II teatud andmetele, soovib komitee rõhutada tugevama koostöö vajadust, võitlemaks sõidukitega seotud kuritegevuse vastu. Vastavalt nõukogu otsuse artiklile 4 “võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et kooskõlas siseriikliku õigusega korraldada vastavalt vajadusele pädevate siseriiklike asutuste vahel regulaarselt konsultatsioone ning kaasata nendesse erasektori esindajaid (näiteks ärandatud sõidukite eraregistrite omanikud, kindlustusettevõtted ja autokauplejad) eesmärgiga teavet kooskõlastada ja tegevust selles valdkonnas vastastikku lähendada”. Komitee on seisukohal, et komisjon peab kõnealuseid ideid arvesse võtma oma tulevases, sõidukitega seotud kuritegevuse vastu võitlemise alases töös. |
| --- | --- |

3.2

Kuigi komisjoni ettepanek käsitleb vaid registreerimise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu SIS II teatud andmetele, soovib komitee rõhutada tugevama koostöö vajadust, võitlemaks sõidukitega seotud kuritegevuse vastu. Vastavalt nõukogu otsuse artiklile 4 “võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et kooskõlas siseriikliku õigusega korraldada vastavalt vajadusele pädevate siseriiklike asutuste vahel regulaarselt konsultatsioone ning kaasata nendesse erasektori esindajaid (näiteks ärandatud sõidukite eraregistrite omanikud, kindlustusettevõtted ja autokauplejad) eesmärgiga teavet kooskõlastada ja tegevust selles valdkonnas vastastikku lähendada”. Komitee on seisukohal, et komisjon peab kõnealuseid ideid arvesse võtma oma tulevases, sõidukitega seotud kuritegevuse vastu võitlemise alases töös.

| 3.3 | Sellise idee näitena soovib komitee nimetada üht Interpoli varasemat projekti Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, mida hiljem on nimetatud Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Kõnealuse projekti eesmärk oli koguda ühte andmebaasi kogu sõidukite kohta käiv teave, mis kajastub sõiduki identifitseerimisnumbris (VIN), kui teatatakse sõiduki vargusest, sõiduk registreeritakse, viiakse riigist välja või tuuakse riiki sisse, toodetakse või lammutatakse. Kõnealune andmebaas on õiguskaitseasutuste, registreerimise eest vastutavate teenistuste, tolliameti, autotootjate ja kindlustusvaldkonna koostöö alus. |
| --- | --- |

3.3

Sellise idee näitena soovib komitee nimetada üht Interpoli varasemat projekti Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, mida hiljem on nimetatud Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Kõnealuse projekti eesmärk oli koguda ühte andmebaasi kogu sõidukite kohta käiv teave, mis kajastub sõiduki identifitseerimisnumbris (VIN), kui teatatakse sõiduki vargusest, sõiduk registreeritakse, viiakse riigist välja või tuuakse riiki sisse, toodetakse või lammutatakse. Kõnealune andmebaas on õiguskaitseasutuste, registreerimise eest vastutavate teenistuste, tolliameti, autotootjate ja kindlustusvaldkonna koostöö alus.

| 3.4 | Käesoleva arvamusega seoses märgib EMSK, et üldiselt on vähe võimalusi sõiduki füüsiliseks kontrollimiseks, et sõidukit identifitseerida ning selleks, et kindlaks teha, kas on teatatud kõnealuse sõiduki vargusest. Paljudes riikides on sõiduki registreerimine seotud ülevaatusega. Seega on võimalik registreerimisel kontrollida, kas sõiduk on varastatud. Seetõttu on oluline luua registreerimise eest vastutavatele teenistustele võimalused varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud sõidukite avastamiseks. |
| --- | --- |

3.4

Käesoleva arvamusega seoses märgib EMSK, et üldiselt on vähe võimalusi sõiduki füüsiliseks kontrollimiseks, et sõidukit identifitseerida ning selleks, et kindlaks teha, kas on teatatud kõnealuse sõiduki vargusest. Paljudes riikides on sõiduki registreerimine seotud ülevaatusega. Seega on võimalik registreerimisel kontrollida, kas sõiduk on varastatud. Seetõttu on oluline luua registreerimise eest vastutavatele teenistustele võimalused varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud sõidukite avastamiseks.

| 3.5 | Nagu tõdeti punktis 3.2, tuleb tugevdada koostööd sõidukitega seotud kuritegude vastases võitluses. Teine võimalus sõiduki füüsiliseks kontrollimiseks tekib sõidukite sisse- või väljaveol. EMSK soovitab tolliametitel sõidukite sisse- või väljaveol registreerida samad SIS II andmed, mida registreerivad registreerimise eest vastutavad teenistused. |
| --- | --- |

3.5

Nagu tõdeti punktis 3.2, tuleb tugevdada koostööd sõidukitega seotud kuritegude vastases võitluses. Teine võimalus sõiduki füüsiliseks kontrollimiseks tekib sõidukite sisse- või väljaveol. EMSK soovitab tolliametitel sõidukite sisse- või väljaveol registreerida samad SIS II andmed, mida registreerivad registreerimise eest vastutavad teenistused.

| 3.6 | Kui kontrollitakse, kas sõiduki vargusest on teatatud, peab olema võimalik antud sõidukit identifitseerida. Sageli identifitseeritakse sõidukit sõiduki identifitseerimisnumbri (VIN) abil, mis varastatud sõiduki puhul on tihti võltsitud või kopeeritud. EMSK viitab sõidukite identifitseerimisvõimaluste suurendamise vajadusele. Viivitamatult tuleb kontrollida ja hinnata ettepanekuid nagu sõidukite elektrooniline identifitseerimine (Electronic Vehicle Identification — EVI) ja varuosade märgistuse parandamine. |
| --- | --- |

3.6

Kui kontrollitakse, kas sõiduki vargusest on teatatud, peab olema võimalik antud sõidukit identifitseerida. Sageli identifitseeritakse sõidukit sõiduki identifitseerimisnumbri (VIN) abil, mis varastatud sõiduki puhul on tihti võltsitud või kopeeritud. EMSK viitab sõidukite identifitseerimisvõimaluste suurendamise vajadusele. Viivitamatult tuleb kontrollida ja hinnata ettepanekuid nagu sõidukite elektrooniline identifitseerimine (Electronic Vehicle Identification — EVI) ja varuosade märgistuse parandamine.

| 3.7 | Lõpuks teeb EMSK ettepaneku laiendada lähitulevikus määruse rakendusala. Käesolev komisjoni ettepanek, mille eesmärk on kindlaks teha, kas sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud, tuleks ühendada sõidukite tagastamise võimalusega. Kõnealune võimalus on liikmesriigiti väga erinev ja sõltub riikide erinevatest heausksuse põhimõtetest. Mõnedes liikmesriikides on võimalik seaduslikult omandada varastatud sõidukit, kui see on soetatud heauskselt, samas kui teistes riikides on see võimatu. Lisaks tuleb tulevikus uurida ja hinnata võimalusi varastatuks tunnistatud sõidukite tagastamiseks. |
| --- | --- |

3.7

Lõpuks teeb EMSK ettepaneku laiendada lähitulevikus määruse rakendusala. Käesolev komisjoni ettepanek, mille eesmärk on kindlaks teha, kas sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud, tuleks ühendada sõidukite tagastamise võimalusega. Kõnealune võimalus on liikmesriigiti väga erinev ja sõltub riikide erinevatest heausksuse põhimõtetest. Mõnedes liikmesriikides on võimalik seaduslikult omandada varastatud sõidukit, kui see on soetatud heauskselt, samas kui teistes riikides on see võimatu. Lisaks tuleb tulevikus uurida ja hinnata võimalusi varastatuks tunnistatud sõidukite tagastamiseks.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 510 lõplik 2003/0198 (COD).

1

(2)  ELT C 110, 30.4.2004.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Allikas: Europoli statistika, Haag, 27. juuni 2005.

4

(5)  ELT L 389, 30.12.2004.

5

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/29

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ seoses Soome imporditava õlle puhul kehtivate ajutiste kogusepiirangutega”

KOM(2005) 427 lõplik — 2005/0175 (CNS).

(2006/C 65/05)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 otsustas nõukogu 30. septembril 2005 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ seoses Soome imporditava õlle puhul kehtivate ajutiste kogusepiirangutega

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 11. novembril 2005 Raportöör oli hr BYRNE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.-15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 115, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 14.

1.   Kokkuvõte

| 1.1 | Soome on taotlenud mitteliikmesriikidest saabuvatele reisijatele õlle impordi suhtes kehtivate piirangute jätkumist pärast 1. jaanuari 2006. Taotluse ajendiks on maksualased, majanduslikud, sotsiaalsed ning tervise ja avaliku korraga seonduvad probleemid. |
| --- | --- |

1.1

Soome on taotlenud mitteliikmesriikidest saabuvatele reisijatele õlle impordi suhtes kehtivate piirangute jätkumist pärast 1. jaanuari 2006. Taotluse ajendiks on maksualased, majanduslikud, sotsiaalsed ning tervise ja avaliku korraga seonduvad probleemid.

| 1.2 | Komisjon teeb ettepaneku lubada Soomel jätkata piirangute kohaldamist kuni 31. detsembrini 2006. Praegu Soomes kehtivat kogusepiirangut 6 liitrit soovitakse aga tõsta 16 liitrini. |
| --- | --- |

1.2

Komisjon teeb ettepaneku lubada Soomel jätkata piirangute kohaldamist kuni 31. detsembrini 2006. Praegu Soomes kehtivat kogusepiirangut 6 liitrit soovitakse aga tõsta 16 liitrini.

| 1.3 | EMSK toetab kõnealust muudatust. |
| --- | --- |

1.3

EMSK toetab kõnealust muudatust.

2.   Taustteave

| 2.1 | 2000. aastal võimaldati Soomele erand kuni 31. detsembrini 2005, piiramaks kolmandatest riikidest pärit reisijate isiklikus pagasis oleva õlle hulka 6 liitrini. Eelkõige on siinkohal oluline, et Soomel on ühine piir Venemaaga, kus alkohol on palju odavam, nii et kui kohaldada tavapäraseid rahalisi piirmäärasid, saaksid reisijad tuua riiki ca 200 liitrit õlut. |
| --- | --- |

2.1

2000. aastal võimaldati Soomele erand kuni 31. detsembrini 2005, piiramaks kolmandatest riikidest pärit reisijate isiklikus pagasis oleva õlle hulka 6 liitrini. Eelkõige on siinkohal oluline, et Soomel on ühine piir Venemaaga, kus alkohol on palju odavam, nii et kui kohaldada tavapäraseid rahalisi piirmäärasid, saaksid reisijad tuua riiki ca 200 liitrit õlut.

| 2.2 | Suurest hinnavahest tingituna oleks piiramatu õlle impordi mõju Soome jaemüüjatele, valitsuse maksutuludele ning sotsiaalsetele ja terviseprobleemidele väga tõsine. |
| --- | --- |

2.2

Suurest hinnavahest tingituna oleks piiramatu õlle impordi mõju Soome jaemüüjatele, valitsuse maksutuludele ning sotsiaalsetele ja terviseprobleemidele väga tõsine.

| 2.3 | Soome on juba oluliselt vähendanud maksumäärasid 2004. aastal ning kohaldanud maksimumkogusena 16 liitrit 6 asemel. Seega on Soome juba astunud samme pikaajalise lahenduse suunas. |
| --- | --- |

2.3

Soome on juba oluliselt vähendanud maksumäärasid 2004. aastal ning kohaldanud maksimumkogusena 16 liitrit 6 asemel. Seega on Soome juba astunud samme pikaajalise lahenduse suunas.

3.   Üldmärkused

| 3.1 | Komitee märgib, et Soome on juba rakendanud meetmeid kõnealuse probleemi lahendamiseks, ja usub seega, et on kohane lubata pikendada kõnealust erandit kuni 31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

3.1

Komitee märgib, et Soome on juba rakendanud meetmeid kõnealuse probleemi lahendamiseks, ja usub seega, et on kohane lubata pikendada kõnealust erandit kuni 31. detsembrini 2006.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/30

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Transpordiliikide turvalisus

(2006/C 65/06)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 palus komisjon 2. juuni 2005. aasta kirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal: “Transpordiliikide turvalisus”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 24. novembril 2005. aastal. Raportöör oli hr SIMONS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 124 ja erapooletuks jäi 4 liiget.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Pärast 11. septembril 2001 New Yorgis, 2003. aasta novembris Istanbulis, 11. märtsil 2004 Madridis, 7. juulil 2005 Londonis ja mujal toimunud terrorirünnakuid on tähelepanu turvalisuse tagamisega seotud küsimuste suhtes märkimisväärselt kasvanud. Kõikjal on rakendatud nii ennetavaid kui operatiivmeetmeid kaitsmaks reisijaid, transpordivahendeid ja kaupu nii suures ulatuses ja nii hästi kui võimalik. Turvalisus on muutunud oluliseks teemaks poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

1.1

Pärast 11. septembril 2001 New Yorgis, 2003. aasta novembris Istanbulis, 11. märtsil 2004 Madridis, 7. juulil 2005 Londonis ja mujal toimunud terrorirünnakuid on tähelepanu turvalisuse tagamisega seotud küsimuste suhtes märkimisväärselt kasvanud. Kõikjal on rakendatud nii ennetavaid kui operatiivmeetmeid kaitsmaks reisijaid, transpordivahendeid ja kaupu nii suures ulatuses ja nii hästi kui võimalik. Turvalisus on muutunud oluliseks teemaks poliitilisel tasandil.

| 1.2 | Mõiste “turvalisus” all mõistetakse käesolevas kontekstis meetmeid terroristlike rünnakute ennetamiseks ja ka kuritegevuse, eelkõige varguste, ennetamiseks. |
| --- | --- |

1.2

Mõiste “turvalisus” all mõistetakse käesolevas kontekstis meetmeid terroristlike rünnakute ennetamiseks ja ka kuritegevuse, eelkõige varguste, ennetamiseks.

| 1.3 | Ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on selles oma täita roll. Komitee on vastu võtnud mitmeid arvamusi, kusjuures 24. oktoobri 2002. aasta ettevalmistav arvamus (1) (raportöör pr Bredima-Savopoulou) oli iseäranis väärtuslik seetõttu, et selles käsitleti ulatuslikult laevanduse ja tsiviillennunduse turvalisust. |
| --- | --- |

1.3

Ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on selles oma täita roll. Komitee on vastu võtnud mitmeid arvamusi, kusjuures 24. oktoobri 2002. aasta ettevalmistav arvamus (1) (raportöör pr Bredima-Savopoulou) oli iseäranis väärtuslik seetõttu, et selles käsitleti ulatuslikult laevanduse ja tsiviillennunduse turvalisust.

| 1.4 | Euroopa Komisjon avaldas 23. detsembril 2003. aastal nõuandva dokumendi “Kaubaveo turvalisus” (Freight Transport Security), milles esitatakse huvitatud osapoolte arvamusi turvalisuse teemal. Lisaks esitles komisjon teatises nõukogule (2) turvalisuse teemalist raamprogrammi, ja 12. augustil 2005. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) terrorismivastase võitluse tööprogrammi. Käesoleva ettevalmistava arvamuse koostamisel on kasutatud mõningaid elemente eelnimetatud dokumentidest. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Komisjon avaldas 23. detsembril 2003. aastal nõuandva dokumendi “Kaubaveo turvalisus” (Freight Transport Security), milles esitatakse huvitatud osapoolte arvamusi turvalisuse teemal. Lisaks esitles komisjon teatises nõukogule (2) turvalisuse teemalist raamprogrammi, ja 12. augustil 2005. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) terrorismivastase võitluse tööprogrammi. Käesoleva ettevalmistava arvamuse koostamisel on kasutatud mõningaid elemente eelnimetatud dokumentidest.

| 1.5 | Käesoleva ettevalmistava arvamuse eesmärk on tuua eelkõige selgust erinevate osalejate rolli ja vastutusse turvalisuse valdkonnas, seda nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil:






  — | isikud (reisijad ja transpordiahelas töötav personal) |
| --- | --- | --- |

1.5

Käesoleva ettevalmistava arvamuse eesmärk on tuua eelkõige selgust erinevate osalejate rolli ja vastutusse turvalisuse valdkonnas, seda nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil:

—

isikud (reisijad ja transpordiahelas töötav personal)

| — | kasutatavad transpordivahendid, kaubad ja kasutatav infrastruktuur, mille lõplik eesmärk on isikute, kaupade, transpordivahendite ja infrastruktuuri turvalisuse parandamine. |
| --- | --- |

—

kasutatavad transpordivahendid, kaubad ja kasutatav infrastruktuur, mille lõplik eesmärk on isikute, kaupade, transpordivahendite ja infrastruktuuri turvalisuse parandamine.

| 1.6 | Käesoleva arvamuse teema on üksnes transpordiliikide turvalisus ja mitte transpordiliikide ohutus. Keerulisus seisneb selles, et paljudes Euroopa Liidu riikides puudub antud mõistete vahel keeleline erinevus. |
| --- | --- |

1.6

Käesoleva arvamuse teema on üksnes transpordiliikide turvalisus ja mitte transpordiliikide ohutus. Keerulisus seisneb selles, et paljudes Euroopa Liidu riikides puudub antud mõistete vahel keeleline erinevus.

| 1.7 | Sisemaa transpordiliikide poolt kasutatava infrastruktuuri turvalisuse osas tuleb eristada TEN-koridore (k.a sõlmed) ja riiklikku infrastruktuuri. Tuleb mainida, et mitte alati ei ole võimalik täpselt määratleda, kus algab ja lõppeb subsidiaarsus sisemaa transpordiliikides.
  Sisemaa transpordiliikidega seotud turvameetmete osas tuleb endale aru anda, et logistikaahela kõik transpordiliigid on suurel määral üksteisest sõltuvad, ja see ei ole nii üksnes sisemaa transpordiliikide puhul. Seetõttu eeldab turvameetmete rakendamine ulatuslikku koordineerimist. Liikidevahelise lähenemise kasutamine turvameetmete puhul on muuseas vajalik ka selleks, et vältida liikidevahelise konkurentsi moonutamist. Seejuures tuleb aru anda, et erinevate transpordiliikide turvalisuse tagamise kulud võivad olla väga erinevad.
  Arvamuses käsitletakse põhjalikult ka neid aspekte, mis on otseselt seotud turvameetmete arvu suurenemisega. Kõnealuses kontekstis võib mõelda järgmistele küsimustele:






  — | Millist mõju avaldavad turvameetmed töötajatele? |
| --- | --- | --- |

1.7

Sisemaa transpordiliikide poolt kasutatava infrastruktuuri turvalisuse osas tuleb eristada TEN-koridore (k.a sõlmed) ja riiklikku infrastruktuuri. Tuleb mainida, et mitte alati ei ole võimalik täpselt määratleda, kus algab ja lõppeb subsidiaarsus sisemaa transpordiliikides.

Sisemaa transpordiliikidega seotud turvameetmete osas tuleb endale aru anda, et logistikaahela kõik transpordiliigid on suurel määral üksteisest sõltuvad, ja see ei ole nii üksnes sisemaa transpordiliikide puhul. Seetõttu eeldab turvameetmete rakendamine ulatuslikku koordineerimist. Liikidevahelise lähenemise kasutamine turvameetmete puhul on muuseas vajalik ka selleks, et vältida liikidevahelise konkurentsi moonutamist. Seejuures tuleb aru anda, et erinevate transpordiliikide turvalisuse tagamise kulud võivad olla väga erinevad.

Arvamuses käsitletakse põhjalikult ka neid aspekte, mis on otseselt seotud turvameetmete arvu suurenemisega. Kõnealuses kontekstis võib mõelda järgmistele küsimustele:

—

Millist mõju avaldavad turvameetmed töötajatele?

| — | Kas juhtkonna koolituskursused peaksid sisaldama kriisiohjamist? |
| --- | --- |

—

Kas juhtkonna koolituskursused peaksid sisaldama kriisiohjamist?

| — | Kes peaks kandma turvalisuse tagamisega seotud kulud? |
| --- | --- |

—

Kes peaks kandma turvalisuse tagamisega seotud kulud?

| — | Millist rolli mängivad kindlustusseltsid? |
| --- | --- |

—

Millist rolli mängivad kindlustusseltsid?

Arvestades teema ulatuslikkust, on soovitav luua mõningane kord ja selgitada, kuidas on käesolev ettevalmistav arvamus üles ehitatud. Teises peatükis “Üldosa” käsitletakse turvalisuse üldiseid küsimusi. Seejuures on kõne all sellised teemad nagu Euroopa Liidu, riikide valitsuste, transpordiliikide endi, reisijate, töötajate ja ettevõtete juhtkondade vaheline vastutuste ja pädevuste jagunemine. Järgnevalt leiab antud peatükis käsitlemist seadusandlik pool. Kolmas, spetsiifilisi küsimusi käsitlev peatükk algab ülevaatega erinevatel tasanditel tehtud algatustest, mis on seotud turvalisuse parandamisega. Seejärel käsitletakse lähemalt transpordiliikide endi turvalisust. Neljanda peatüki teemaks on turvalisuse kulude aspekt ning küsimus, kes peaks need kulud kandma. Samas valgustatakse ka kindlustusseltside rolli. Viiendas peatükis esitatakse kokkuvõte ja tehakse järeldused.

2.   Üldosa

2.1   Turvalisus: Üldised aspektid

| 2.1.1 | Isikute ja kaupade turvalisuse tagamine kõikide transpordiliikide puhul on nüüdseks nii poliitikakujundajate kui äriringkondade üks olulisemaid prioriteete. Mõiste “turvalisus” tähendab terrorismi ja kuritegevuse vastaste turvameetmete rakendamist. Sellele vaatamata ei saa öelda, et eksisteeriks piisavalt koordineeritud lähenemist. Samas on koordineeritud lähenemine ilmtingimata vajalik, kuna keti tugevuse määrab selle nõrgim lüli. |
| --- | --- |

2.1.1

Isikute ja kaupade turvalisuse tagamine kõikide transpordiliikide puhul on nüüdseks nii poliitikakujundajate kui äriringkondade üks olulisemaid prioriteete. Mõiste “turvalisus” tähendab terrorismi ja kuritegevuse vastaste turvameetmete rakendamist. Sellele vaatamata ei saa öelda, et eksisteeriks piisavalt koordineeritud lähenemist. Samas on koordineeritud lähenemine ilmtingimata vajalik, kuna keti tugevuse määrab selle nõrgim lüli.

| 2.1.2 | Tuleb tõdeda, et kõnealuse teema keerukuse tõttu on lihtsaid ja üheselt mõistetavaid määratlusi raske välja töötada. Subsidiaarsuse küsimus tõstatub transpordiliikide turvalisuse puhul täiel määral. See puudutab nii pädevuste jagunemist Euroopa Liidu ja riikide valitsuste vahel meetmete rakendamisel kui ka nende meetmete rahastamist. Ent samavõrra puudutab see transpordiliikide endi — reisijate, töötajate ja juhtkonna — vastutust ja pädevusi. |
| --- | --- |

2.1.2

Tuleb tõdeda, et kõnealuse teema keerukuse tõttu on lihtsaid ja üheselt mõistetavaid määratlusi raske välja töötada. Subsidiaarsuse küsimus tõstatub transpordiliikide turvalisuse puhul täiel määral. See puudutab nii pädevuste jagunemist Euroopa Liidu ja riikide valitsuste vahel meetmete rakendamisel kui ka nende meetmete rahastamist. Ent samavõrra puudutab see transpordiliikide endi — reisijate, töötajate ja juhtkonna — vastutust ja pädevusi.

2.2   Mere- ja õhutranspordi turvalisus

| 2.2.1 | Pärast 11. septembrit 2001 on õhu- ja meretranspordi turvalisuse osas tehtud mõningaid edusamme. Euroopa Liidu Nõukogu rakendas meetmeid, tuginedes seejuures muuhulgas ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. oktoobri 2002. aasta aruandele, mis sisaldas eelkõige turvalisuse tagamist käsitlevaid ettepanekuid õhu- ja meretranspordisektoris. Siinkohal võib nimetada määrust (EÜ) nr 2320/2002 tsiviillennundusjulgestuse valdkonna kohta, määrust (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta ning direktiivi eelnõu KOM(2004) 76 sadamate turvalisuse suurendamise kohta. Kõik nimetatud meetmed sisaldavad Euroopa Liidu poolset järelevalvet. Järelevalve hõlmab kvaliteedikontrolli nimetatud sektorites. Meretransporti puudutavad reeglid kehtestati ka 10. mail 2005 vastu võetud direktiivis. |
| --- | --- |

2.2.1

Pärast 11. septembrit 2001 on õhu- ja meretranspordi turvalisuse osas tehtud mõningaid edusamme. Euroopa Liidu Nõukogu rakendas meetmeid, tuginedes seejuures muuhulgas ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. oktoobri 2002. aasta aruandele, mis sisaldas eelkõige turvalisuse tagamist käsitlevaid ettepanekuid õhu- ja meretranspordisektoris. Siinkohal võib nimetada määrust (EÜ) nr 2320/2002 tsiviillennundusjulgestuse valdkonna kohta, määrust (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta ning direktiivi eelnõu KOM(2004) 76 sadamate turvalisuse suurendamise kohta. Kõik nimetatud meetmed sisaldavad Euroopa Liidu poolset järelevalvet. Järelevalve hõlmab kvaliteedikontrolli nimetatud sektorites. Meretransporti puudutavad reeglid kehtestati ka 10. mail 2005 vastu võetud direktiivis.

2.3   Sisemaa transpordiliikide turvalisus

| 2.3.1 | Sisemaa transpordiliikide osas valitseb Euroopa Liidu liikmesriikide lõikes suhteliselt erinev olukord. Eelkõige suurtes linnades nagu Madridis ja Londonis, ent ka Pariisis on rakendatud turvameetmeid, seda muuhulgas ka seoses ühiskondlikule transpordile suunatud terroristlike rünnakutega. Teistes linnades ja riikides ei olda veel nii kaugel, ent ka seal hakatakse seoses hiljutiste rünnakutega teadvustama turvameetmete olulisust (4). |
| --- | --- |

2.3.1

Sisemaa transpordiliikide osas valitseb Euroopa Liidu liikmesriikide lõikes suhteliselt erinev olukord. Eelkõige suurtes linnades nagu Madridis ja Londonis, ent ka Pariisis on rakendatud turvameetmeid, seda muuhulgas ka seoses ühiskondlikule transpordile suunatud terroristlike rünnakutega. Teistes linnades ja riikides ei olda veel nii kaugel, ent ka seal hakatakse seoses hiljutiste rünnakutega teadvustama turvameetmete olulisust (4).

| 2.3.2 | Esmalt kerkib esile küsimus — kelle pädevuses on selliste turvameetmete rakendamine, mis väljuvad ühe sisemaa transpordiliigi piiridest? Kas see on Euroopa Liidu või riigi valitsuse pädevuses? Ja juhul, kui see on viimase pädevuses, milline roll on sel juhul täita Euroopa Liidul? |
| --- | --- |

2.3.2

Esmalt kerkib esile küsimus — kelle pädevuses on selliste turvameetmete rakendamine, mis väljuvad ühe sisemaa transpordiliigi piiridest? Kas see on Euroopa Liidu või riigi valitsuse pädevuses? Ja juhul, kui see on viimase pädevuses, milline roll on sel juhul täita Euroopa Liidul?

| 2.3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et vastutus turvalisuse eest peaks olema jagatud liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel ning et liikmesriigid on ise vastutavad selle eest, et erinevates sisemaa transpordiliikides rakendataks turvameetmeid. Selleks peavad nad looma raamistiku, mis hõlmaks teatud hulga miinimumnorme, millega tuleks arvestada kui alampiiriga sisemaa transpordiliikides rakendatavate meetmete puhul. Niisiis ei tohiks see jääda see nende endi otsustada. Rakendatavate meetmete kooskõlastamiseks erinevate sisemaiste transpordiliikide vahel peaksid riikide valitsused looma eriorgani, mille ülesandeks oleks koordineerida meetmeid, mida sisemaa transpordiliigid ja kohalikud omavalitsused soovivad rakendada. Lisaks peaks kõnealune organ hoolitsema kõigi kavandatud meetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

2.3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et vastutus turvalisuse eest peaks olema jagatud liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel ning et liikmesriigid on ise vastutavad selle eest, et erinevates sisemaa transpordiliikides rakendataks turvameetmeid. Selleks peavad nad looma raamistiku, mis hõlmaks teatud hulga miinimumnorme, millega tuleks arvestada kui alampiiriga sisemaa transpordiliikides rakendatavate meetmete puhul. Niisiis ei tohiks see jääda see nende endi otsustada. Rakendatavate meetmete kooskõlastamiseks erinevate sisemaiste transpordiliikide vahel peaksid riikide valitsused looma eriorgani, mille ülesandeks oleks koordineerida meetmeid, mida sisemaa transpordiliigid ja kohalikud omavalitsused soovivad rakendada. Lisaks peaks kõnealune organ hoolitsema kõigi kavandatud meetmete rakendamise eest.

| 2.3.4 | Komitee arvates peaks Euroopa Liit tegelema eelkõige meetmete koordineerimisega ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil. Samas peaks Euroopa Liit innustama liikmesriike ühtse lähenemise rakendamisel. Arvestades reisijate- ja kaubaveo piiriülest iseloomu ning vajadust koordineerida riiklikul tasandil rakendatud turvameetmeid, on hädavajalik riikide valitsuste ja Euroopa Liidu vaheline intensiivsem koostöö. |
| --- | --- |

2.3.4

Komitee arvates peaks Euroopa Liit tegelema eelkõige meetmete koordineerimisega ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil. Samas peaks Euroopa Liit innustama liikmesriike ühtse lähenemise rakendamisel. Arvestades reisijate- ja kaubaveo piiriülest iseloomu ning vajadust koordineerida riiklikul tasandil rakendatud turvameetmeid, on hädavajalik riikide valitsuste ja Euroopa Liidu vaheline intensiivsem koostöö.

| 2.3.5 | Riikide valitsused peavad mõistma, et sisemaa transpordiliikide osas on veel vaja palju tööd teha. Tuleb mõista teema pakilisust. Riikide valitsused peavad ajendama transpordiliike järelemõtlemisele ja turvameetmete rakendamisele. Esimese tõuke saaks anda turvalisuse miinimumnormide kehtestamisega Euroopa kontekstis, millega pandaks alus sisemaa transpordiliikide edasisele tegutsemisele. Erinevad transpordiliigid peavad aru saama, et ilma turvameetmeteta on nad ülimalt haavatavad. |
| --- | --- |

2.3.5

Riikide valitsused peavad mõistma, et sisemaa transpordiliikide osas on veel vaja palju tööd teha. Tuleb mõista teema pakilisust. Riikide valitsused peavad ajendama transpordiliike järelemõtlemisele ja turvameetmete rakendamisele. Esimese tõuke saaks anda turvalisuse miinimumnormide kehtestamisega Euroopa kontekstis, millega pandaks alus sisemaa transpordiliikide edasisele tegutsemisele. Erinevad transpordiliigid peavad aru saama, et ilma turvameetmeteta on nad ülimalt haavatavad.

| 2.3.6 | Lisaks peaks pärale jõudma arusaam, et oluline on transpordiliikide vaheline koostöö. Nii näiteks peaks aset leidma rongi-, metroo- ja bussiettevõtete vaheline meetmete kooskõlastamine. Samuti tuleks kooskõlastada reisijatele ja personalile suunatud teavituskampaaniad, mis tutvustavad seda, kuidas hädaolukorras käituda. |
| --- | --- |

2.3.6

Lisaks peaks pärale jõudma arusaam, et oluline on transpordiliikide vaheline koostöö. Nii näiteks peaks aset leidma rongi-, metroo- ja bussiettevõtete vaheline meetmete kooskõlastamine. Samuti tuleks kooskõlastada reisijatele ja personalile suunatud teavituskampaaniad, mis tutvustavad seda, kuidas hädaolukorras käituda.

| 2.3.7 | Kaubaveol tuleb pöörata suurt tähelepanu haavatavatele sõlmpunktidele nagu terminalid ja sorteerimisjaamadele. Tuleb panna alus koostööle riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste, erinevate transpordiliikide ning laadimisjaamade ja terminalide haldajate vahel. |
| --- | --- |

2.3.7

Kaubaveol tuleb pöörata suurt tähelepanu haavatavatele sõlmpunktidele nagu terminalid ja sorteerimisjaamadele. Tuleb panna alus koostööle riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste, erinevate transpordiliikide ning laadimisjaamade ja terminalide haldajate vahel.

2.4   Erinevate osalejate roll

| 2.4.1 | Füüsilise infrastruktuuri kaitse kuulub komitee arvates riikide valitsuste ja piirkondlike või kohalike omavalitsuste pädevusse. |
| --- | --- |

2.4.1

Füüsilise infrastruktuuri kaitse kuulub komitee arvates riikide valitsuste ja piirkondlike või kohalike omavalitsuste pädevusse.

| 2.4.2 | Koordineeriva ametkonnana peaks asuma tööle punktis 2.3.3 nimetatud eriorgan. Kõnealune organ peaks hoidma ära killustumist riiklikul tasandil ja rakendama rahvusvahelisel tasandil poliitikat nii, et see lihtsustaks kooskõlastamist Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

2.4.2

Koordineeriva ametkonnana peaks asuma tööle punktis 2.3.3 nimetatud eriorgan. Kõnealune organ peaks hoidma ära killustumist riiklikul tasandil ja rakendama rahvusvahelisel tasandil poliitikat nii, et see lihtsustaks kooskõlastamist Euroopa Liidu tasandil.

| 2.4.3 | Lisaks Euroopa Liidu koordineerivale ülesandele tõdeb komitee rahuloluga, et ühenduse tasandil on kuuenda raamprogrammi raames eraldatud 3,5 miljoni eurot turvameetmete rakendamiseks reisijate- ja kaubaveosektoris ning energeetikasektoris. |
| --- | --- |

2.4.3

Lisaks Euroopa Liidu koordineerivale ülesandele tõdeb komitee rahuloluga, et ühenduse tasandil on kuuenda raamprogrammi raames eraldatud 3,5 miljoni eurot turvameetmete rakendamiseks reisijate- ja kaubaveosektoris ning energeetikasektoris.

| 2.4.4 | Kuna “transpordiliigid” on abstraktne mõiste ja need toimivad üksnes tänu inimestele, kes transpordiliiki kasutavad (reisijad, kliendid) või kes seal töötavad (töötajad), siis on kõnealustele rühmadele suunatud tegevus hädavajalik. Reisijatele ja klientidele suunatud tegevus peaks eelkõige väljenduma pidevas teavitustöös. Suhtumine peaks muutuma selliselt, et passiivne transpordikasutaja muutuks tähelepanelikuks ja teadlikuks. Transpordisektoris töötavad isikud on turvameetmete rakendamise seisukohast ülimalt olulised. Selleks, et töötajatel oleks võimalik oma ülesannet korralikult täita, peab komitee väga oluliseks, et töötajad saaksid spetsiaalse väljaõppe, mis vastab nende rollile turvalisuses. |
| --- | --- |

2.4.4

Kuna “transpordiliigid” on abstraktne mõiste ja need toimivad üksnes tänu inimestele, kes transpordiliiki kasutavad (reisijad, kliendid) või kes seal töötavad (töötajad), siis on kõnealustele rühmadele suunatud tegevus hädavajalik. Reisijatele ja klientidele suunatud tegevus peaks eelkõige väljenduma pidevas teavitustöös. Suhtumine peaks muutuma selliselt, et passiivne transpordikasutaja muutuks tähelepanelikuks ja teadlikuks. Transpordisektoris töötavad isikud on turvameetmete rakendamise seisukohast ülimalt olulised. Selleks, et töötajatel oleks võimalik oma ülesannet korralikult täita, peab komitee väga oluliseks, et töötajad saaksid spetsiaalse väljaõppe, mis vastab nende rollile turvalisuses.

| 2.4.5 | Ettevõtete juhtkonna ülesanne on lõimida turvalisuse ideed ettevõtte filosoofiasse ja ettevõtluskultuuri. Lisaks peaks juhtkond võimaldama töötajatel saada eriväljaõpet kõnealuses valdkonnas. Juhtkonna enda osas leiab komitee, et juhtkonna koolitustel tuleks leida ruumi kriisiohjamise käsitlemiseks, nii et juhtkond oskaks toimida hädaolukorras. |
| --- | --- |

2.4.5

Ettevõtete juhtkonna ülesanne on lõimida turvalisuse ideed ettevõtte filosoofiasse ja ettevõtluskultuuri. Lisaks peaks juhtkond võimaldama töötajatel saada eriväljaõpet kõnealuses valdkonnas. Juhtkonna enda osas leiab komitee, et juhtkonna koolitustel tuleks leida ruumi kriisiohjamise käsitlemiseks, nii et juhtkond oskaks toimida hädaolukorras.

2.5   Turvalisuse rakendamise viisid

| 2.5.1 | Küsimuse osas, kas sisemaa transpordiliikide turvameetmed tuleb kindlaks määrata vabas vormis (näiteks sertifitseerimise või kvaliteedimärgistuse teel) või kohustuslikus korras (näiteks õigusaktide vahendusel), on komitee arvamusel, et kõnealune teema on liialt oluline selleks, et sellele läheneda vabas vormis. |
| --- | --- |

2.5.1

Küsimuse osas, kas sisemaa transpordiliikide turvameetmed tuleb kindlaks määrata vabas vormis (näiteks sertifitseerimise või kvaliteedimärgistuse teel) või kohustuslikus korras (näiteks õigusaktide vahendusel), on komitee arvamusel, et kõnealune teema on liialt oluline selleks, et sellele läheneda vabas vormis.

| 2.5.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et riiklikul tasandil tuleb ilmtingimata kehtestada miinimumnormid, millele lisanduksid soovitused edasiseks tegutsemiseks. Lisaks tuleb kehtestada kohustus tagada rakendatud või kavandatud meetmeid puudutava teabe vahetamine. Rahvusvahelisel tasandil tuleb kohustada riike kooskõlastama meetmeid ja edastama teavet rahvusvahelistele katusorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

2.5.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et riiklikul tasandil tuleb ilmtingimata kehtestada miinimumnormid, millele lisanduksid soovitused edasiseks tegutsemiseks. Lisaks tuleb kehtestada kohustus tagada rakendatud või kavandatud meetmeid puudutava teabe vahetamine. Rahvusvahelisel tasandil tuleb kohustada riike kooskõlastama meetmeid ja edastama teavet rahvusvahelistele katusorganisatsioonidele.

3.   Erimärkused

| 3.1 | Enne kui vaadelda, kas ja milliseid turvameetmeid on erinevates sisemaa transpordiliikides rakendatud või milliseid tuleks rakendada, on mõttekas luua ülevaade rahvusvahelisel tasandil katusorganisatsioonide rakendatavatest meetmetest. |
| --- | --- |

3.1

Enne kui vaadelda, kas ja milliseid turvameetmeid on erinevates sisemaa transpordiliikides rakendatud või milliseid tuleks rakendada, on mõttekas luua ülevaade rahvusvahelisel tasandil katusorganisatsioonide rakendatavatest meetmetest.

| 3.1.1 | Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO)
  Siinkohal tuuakse välja IMO, kuna merenduses on juba võetud rida meetmeid, mis võivad olla eeskujuks ka sisemaa transpordiliikidele.






  a. | Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO) võttis vastu rahvusvahelise laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeksi (International Ship and Port Facility Security — ISPS). Kõnealune koodeks loob rahvusvahelise raamistiku koostööks riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste, laevakompaniide ja sadamajuhtkondade vahel, mille eesmärgiks on turvariskide avastamine ja turvameetmete rakendamine. See puudutab turvalisusega seotud nõudeid laevadele ja sadamarajatistele e. Kõnealune koodeks jõustus 1. juulil 2004. aastal. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO)

Siinkohal tuuakse välja IMO, kuna merenduses on juba võetud rida meetmeid, mis võivad olla eeskujuks ka sisemaa transpordiliikidele.

a.

Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO) võttis vastu rahvusvahelise laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeksi (International Ship and Port Facility Security — ISPS). Kõnealune koodeks loob rahvusvahelise raamistiku koostööks riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste, laevakompaniide ja sadamajuhtkondade vahel, mille eesmärgiks on turvariskide avastamine ja turvameetmete rakendamine. See puudutab turvalisusega seotud nõudeid laevadele ja sadamarajatistele e. Kõnealune koodeks jõustus 1. juulil 2004. aastal.

| b. | Konventsiooni “Inimelude ohutus merel” (Safety of Life at Sea Convention — SOLAS) tehtud täiendused. Kõnealuse konventsiooni täienduste tulemuseks on muuhulgas see, et sellega muudetakse ka kohustuslikku ohtlike kaupade rahvusvahelist mereveo koodeksit (International Maritime Dangerous Goods — IMDG). IMDG koodeks sisaldab üksikasjalikke soovitusi ohtlike kaupade pakkimiseks, märgistamiseks ja ladustamiseks. Muudatused jõustusid 1. jaanuaril 2004. aastal. |
| --- | --- |

b.

Konventsiooni “Inimelude ohutus merel” (Safety of Life at Sea Convention — SOLAS) tehtud täiendused. Kõnealuse konventsiooni täienduste tulemuseks on muuhulgas see, et sellega muudetakse ka kohustuslikku ohtlike kaupade rahvusvahelist mereveo koodeksit (International Maritime Dangerous Goods — IMDG). IMDG koodeks sisaldab üksikasjalikke soovitusi ohtlike kaupade pakkimiseks, märgistamiseks ja ladustamiseks. Muudatused jõustusid 1. jaanuaril 2004. aastal.

3.1.2

| Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO) | Alates 1971. aastast sõlmitakse lennunduses juba rahvusvahelisel tasandil siduvaid kokkuleppeid võitlemaks kuritegevuse ja terrorismi vastu. Ajendatuna mõningatest kuuekümnendate aastate lõpus aset leidnud lennukite kaaperdamistest otsustas ICAO välja töötada lennunduse reguleerimise aluslepingu. Nii sätestab Chicago konventsiooni lisa 17, et kõiki tsiviilkommertslendude reisijaid kontrollitakse süstemaatiliselt. Kõnealune meede on juba kasutusel alates 1972. aastast ja nüüdseks on raske ette kujutada, et kunagi on see olnud teisiti. Pärast Twin Towersi ründamist 2001. aastal viidi lisasse 17 sisse ulatuslikud muudatused. Kohustuslikuks tehti uued standardid, mis käsitlevad näiteks lendurikabiini uste tugevdamist ja lukustust ning õhu teel toimuvat kaubavedu. Karmistati ka kontrolli käsitlevat väljaõpet ja kvaliteedinõudeid.
  3.1.3 |
| --- | --- |

Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO)

Alates 1971. aastast sõlmitakse lennunduses juba rahvusvahelisel tasandil siduvaid kokkuleppeid võitlemaks kuritegevuse ja terrorismi vastu. Ajendatuna mõningatest kuuekümnendate aastate lõpus aset leidnud lennukite kaaperdamistest otsustas ICAO välja töötada lennunduse reguleerimise aluslepingu. Nii sätestab Chicago konventsiooni lisa 17, et kõiki tsiviilkommertslendude reisijaid kontrollitakse süstemaatiliselt. Kõnealune meede on juba kasutusel alates 1972. aastast ja nüüdseks on raske ette kujutada, et kunagi on see olnud teisiti. Pärast Twin Towersi ründamist 2001. aastal viidi lisasse 17 sisse ulatuslikud muudatused. Kohustuslikuks tehti uued standardid, mis käsitlevad näiteks lendurikabiini uste tugevdamist ja lukustust ning õhu teel toimuvat kaubavedu. Karmistati ka kontrolli käsitlevat väljaõpet ja kvaliteedinõudeid.

3.1.3

| Euroopa Tsiviillennunduse Konverents (ETAC) | Ka Euroopa tasandil arendati Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (European Civil Aviation Conference — ECAC) raames välja lennunduse turvalisust käsitlev poliitika, mis lähtus ICAO sätestatud rahvusvahelistest standarditest. Eeltoodu viis Euroopa lennuohutuskäsiraamatu, nn “dokument 30” koostamiseni, mis sisaldab turvalisuse eeskirju, mis kehtivad küll kui suunised, ent ei ole ECAC põhikirjast lähtuvalt siduvad. See on põhjus, miks Euroopa Nõukogu otsustas kolm päeva pärast 11. septembri terrorirünnakuid, 14. septembril 2001, et Euroopa Liidule tuleb anda pädevus lennusõidu turvalisuse valdkonnas. Kõnealune otsus viis määruse (EÜ) nr 2320/2002 koostamiseni, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad. Kõnealune määrus jõustus 19. jaanuaril 2003. aastal. Euroopa Liidu Nõukogu samal, 14. septembri 2001. aasta koosolekul otsustati, et komisjonile antakse pädevus liikmesriikides otseste kvaliteedikontrollide teostamiseks.
  3.1.4 |
| --- | --- |

Euroopa Tsiviillennunduse Konverents (ETAC)

Ka Euroopa tasandil arendati Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (European Civil Aviation Conference — ECAC) raames välja lennunduse turvalisust käsitlev poliitika, mis lähtus ICAO sätestatud rahvusvahelistest standarditest. Eeltoodu viis Euroopa lennuohutuskäsiraamatu, nn “dokument 30” koostamiseni, mis sisaldab turvalisuse eeskirju, mis kehtivad küll kui suunised, ent ei ole ECAC põhikirjast lähtuvalt siduvad. See on põhjus, miks Euroopa Nõukogu otsustas kolm päeva pärast 11. septembri terrorirünnakuid, 14. septembril 2001, et Euroopa Liidule tuleb anda pädevus lennusõidu turvalisuse valdkonnas. Kõnealune otsus viis määruse (EÜ) nr 2320/2002 koostamiseni, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad. Kõnealune määrus jõustus 19. jaanuaril 2003. aastal. Euroopa Liidu Nõukogu samal, 14. septembri 2001. aasta koosolekul otsustati, et komisjonile antakse pädevus liikmesriikides otseste kvaliteedikontrollide teostamiseks.

3.1.4

| Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) | See puudutab meremeeste isikuttõendavaid dokumente käsitleva konventsiooni (Seafarers' Identity Documents Convention) ümbertöötamist. Muudetud konventsiooni eesmärk on parandada meremeeste identifitseerimise turvalisust nii, et seeläbi tõstetakse reisijate ja meeskonna turvalisust ning laevade ohutust. Samas ei piirata meremeeste liikumisvabadust, nii et nad võivad takistamatult maale minna. Muudetud konventsioon on suunatud eelkõige meremeeste isikuttõendavate dokumentide koostamise ja väljastamise suunistele.
  ILO ja antud konventsioon leiavad siinkohal mainimist, kuna nad on eeskujuks sisemaa transpordiliikidele. |
| --- | --- |

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO)

See puudutab meremeeste isikuttõendavaid dokumente käsitleva konventsiooni (Seafarers' Identity Documents Convention) ümbertöötamist. Muudetud konventsiooni eesmärk on parandada meremeeste identifitseerimise turvalisust nii, et seeläbi tõstetakse reisijate ja meeskonna turvalisust ning laevade ohutust. Samas ei piirata meremeeste liikumisvabadust, nii et nad võivad takistamatult maale minna. Muudetud konventsioon on suunatud eelkõige meremeeste isikuttõendavate dokumentide koostamise ja väljastamise suunistele.

ILO ja antud konventsioon leiavad siinkohal mainimist, kuna nad on eeskujuks sisemaa transpordiliikidele.

| 3.1.5 | Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)






  a. | Muudetud WCO Kyoto konventsioon
  WCO nõukogu otsustas 1999. aastal muuta ja võtta uuesti vastu 1974. aasta WCO konventsiooni, mis on tuntud Kyoto konventsiooni nime all. Konventsiooni näol on tegu tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamisega. Muudetud konventsiooni oluline aspekt on suurema tähelepanu pööramine läbipaistvusele ja ennustatavusele. Muudetud konventsiooni olulised aspektid käsitlevad muu hulgas järgmist:






  — | kauba saabumisele eelnevate teadete kasutamine, et võimaldada eelvaliku tegemist; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)

a.

Muudetud WCO Kyoto konventsioon

WCO nõukogu otsustas 1999. aastal muuta ja võtta uuesti vastu 1974. aasta WCO konventsiooni, mis on tuntud Kyoto konventsiooni nime all. Konventsiooni näol on tegu tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamisega. Muudetud konventsiooni oluline aspekt on suurema tähelepanu pööramine läbipaistvusele ja ennustatavusele. Muudetud konventsiooni olulised aspektid käsitlevad muu hulgas järgmist:

—

kauba saabumisele eelnevate teadete kasutamine, et võimaldada eelvaliku tegemist;

| — | riskijuhtimise tehnikad; |
| --- | --- |

—

riskijuhtimise tehnikad;

| — | automatiseeritud süsteemide maksimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

—

automatiseeritud süsteemide maksimaalne kasutamine;

| — | teiste ametitega koordineeritud sekkumiste kasutamine; |
| --- | --- |

—

teiste ametitega koordineeritud sekkumiste kasutamine;

| — | pidev ülevaade tollinõuetest ja seadustest ja asjaomase teabe kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

pidev ülevaade tollinõuetest ja seadustest ja asjaomase teabe kättesaadavus;

| — | pidev ülevaade direktiividest ja nende kättesaadavus. |
| --- | --- |

—

pidev ülevaade direktiividest ja nende kättesaadavus.

| b. | WCO Tolliandmemudel
  Antud mudel sisaldab standarditud rahvusvahelist andmete kogu, mis vastab valitsuste poolt rahvusvahelisele transpordile esitatud nõudmistele. See mudel tähendab sammu ühtlustatud ja turvalisuse eesmärkidel kasutatava tolliteabe suunas. Mudel on loodud nii, et see toimiks täielikult automatiseeritud keskkonnas. |
| --- | --- |

b.

WCO Tolliandmemudel

Antud mudel sisaldab standarditud rahvusvahelist andmete kogu, mis vastab valitsuste poolt rahvusvahelisele transpordile esitatud nõudmistele. See mudel tähendab sammu ühtlustatud ja turvalisuse eesmärkidel kasutatava tolliteabe suunas. Mudel on loodud nii, et see toimiks täielikult automatiseeritud keskkonnas.

| c. | WCO kordumatu partiinumber
  Selle eeliseks on asjaolu, et iga saadetis on varustatud kordumatu numbriga, nii et saadetise identifitseerimine ja seda puudutavate andmete kogumine muutub lihtsamaks. |
| --- | --- |

c.

WCO kordumatu partiinumber

Selle eeliseks on asjaolu, et iga saadetis on varustatud kordumatu numbriga, nii et saadetise identifitseerimine ja seda puudutavate andmete kogumine muutub lihtsamaks.

| d. | Kooskõlas muudetud Kyoto konventsiooniga on Advanced Cargo Information suuniste eesmärk avastada turvalisusega seotud andmeid ning anda tolliametkondadele suuniseid andmete kiireks kogumiseks. |
| --- | --- |

d.

Kooskõlas muudetud Kyoto konventsiooniga on Advanced Cargo Information suuniste eesmärk avastada turvalisusega seotud andmeid ning anda tolliametkondadele suuniseid andmete kiireks kogumiseks.

| e. | Tollikonventsioon konteinerite kohta (Customs Convention on Containers) sisaldab tehnilisi spetsifikatsioone rahvusvahelises transpordis tollitõkendiga kasutatavatele konteineritele ning lisaks selliste konteinerite heakskiitmise protseduure. Seoses turvalisusele pööratava kõrgendatud tähelepanuga tegeletakse praegu kõnealuse, 1972. aastal valminud konventsiooni muutmisega. |
| --- | --- |

e.

Tollikonventsioon konteinerite kohta (Customs Convention on Containers) sisaldab tehnilisi spetsifikatsioone rahvusvahelises transpordis tollitõkendiga kasutatavatele konteineritele ning lisaks selliste konteinerite heakskiitmise protseduure. Seoses turvalisusele pööratava kõrgendatud tähelepanuga tegeletakse praegu kõnealuse, 1972. aastal valminud konventsiooni muutmisega.

Maailma Tolliorganisatsiooni siinkohal esitatud teavet tuleks võtta kui sisemaa transpordiliikidele kasulikuks osutada võivat teavet. Oluline on sellest välja sõeluda aspektid, mida võiks kohaldada sisemaa transpordiliikide suhtes.

| 3.1.6 | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO)
  Antud organisatsioon võttis 2003. aastal vastu suunised, milles on sätestatud nõuded kaubaveoks ettenähtud konteinerite mehaaniliseks pitseerimiseks.
  Lisaks töötas ISO välja standardi selliste raadiosageduse teel toimivate identifitseerimismärgiste kasutamiseks, mis on kaubaveo korral kinnitatud konteineritele, ning arendas välja ühtse digitaalse pitseerimise suhtlusprotokolli. |
| --- | --- |

3.1.6

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO)

Antud organisatsioon võttis 2003. aastal vastu suunised, milles on sätestatud nõuded kaubaveoks ettenähtud konteinerite mehaaniliseks pitseerimiseks.

Lisaks töötas ISO välja standardi selliste raadiosageduse teel toimivate identifitseerimismärgiste kasutamiseks, mis on kaubaveo korral kinnitatud konteineritele, ning arendas välja ühtse digitaalse pitseerimise suhtlusprotokolli.

| 3.1.7 | Euroopa Liit






  a. | Euroopa Liit on olnud aktiivne eriti merenduse, sadamate ja lennunduse turvalisuse valdkondades. Punktis 2.3 on toodud mõningad vastavasisulised näited.
  Ühendvedude valdkonnas avaldas Euroopa Komisjon 2003. aasta detsembris nõuandva dokumendi “Kaubaveo turvalisus” (Freight Transport Security). Kõnealune dokument kirjeldab võimalikke ohtusid ning meetmeid, mida on võimalik rakendada transpordiahela kaitsmiseks.
  Komisjon märgib selles dokumendis, et kõigi väljapakutud meetmete suhtes tuleks koostada nn riskiprotokoll; seda nii iga transpordiliigi jaoks eraldi kui kogu transpordiahela jaoks.
  Nõuandvas dokumendis väljapakutud tegevused on järgmised:






  — | üleeuroopalise tähtsusega infrastruktuuri turvalisuse tagamine liikmesriikide poolt teatud hulga väljatöötatud meetmete abil (igal aastal muudetav turvalisuse tagamise kava, riskide hindamine, kontaktpunkti ja vastutavate isikute määramine infrastruktuuri turvalisuse tagamiseks, ning kogu eelneva kontrollimise eest vastutava valitsusorgani määramine); |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Euroopa Liit

a.

Euroopa Liit on olnud aktiivne eriti merenduse, sadamate ja lennunduse turvalisuse valdkondades. Punktis 2.3 on toodud mõningad vastavasisulised näited.

Ühendvedude valdkonnas avaldas Euroopa Komisjon 2003. aasta detsembris nõuandva dokumendi “Kaubaveo turvalisus” (Freight Transport Security). Kõnealune dokument kirjeldab võimalikke ohtusid ning meetmeid, mida on võimalik rakendada transpordiahela kaitsmiseks.

Komisjon märgib selles dokumendis, et kõigi väljapakutud meetmete suhtes tuleks koostada nn riskiprotokoll; seda nii iga transpordiliigi jaoks eraldi kui kogu transpordiahela jaoks.

Nõuandvas dokumendis väljapakutud tegevused on järgmised:

—

üleeuroopalise tähtsusega infrastruktuuri turvalisuse tagamine liikmesriikide poolt teatud hulga väljatöötatud meetmete abil (igal aastal muudetav turvalisuse tagamise kava, riskide hindamine, kontaktpunkti ja vastutavate isikute määramine infrastruktuuri turvalisuse tagamiseks, ning kogu eelneva kontrollimise eest vastutava valitsusorgani määramine);

| — | turvastandardite väljatöötamine teenusepakkujatele (ühenduse tasandil miinimumturvanormide loomine rahvusvahelistele teenusepakkujatele, kontseptsioonide regulated agent ja known shipper sisseviimine sisemaa transpordiahelas); |
| --- | --- |

—

turvastandardite väljatöötamine teenusepakkujatele (ühenduse tasandil miinimumturvanormide loomine rahvusvahelistele teenusepakkujatele, kontseptsioonide regulated agent ja known shipper sisseviimine sisemaa transpordiahelas);

| — | advanced information kontseptsiooni rakendamine elektroonilisel kujul, kusjuures sõltuvalt riskianalüüsist ei tuleks see teha kohustuslikuks teatud ühendusteedele või saadetistele; |
| --- | --- |

—

advanced information kontseptsiooni rakendamine elektroonilisel kujul, kusjuures sõltuvalt riskianalüüsist ei tuleks see teha kohustuslikuks teatud ühendusteedele või saadetistele;

| — | eripitserite ja -sulgurite kasutamine ohtlike ja turvalisuse seisukohast õrnade saadetiste korral; |
| --- | --- |

—

eripitserite ja -sulgurite kasutamine ohtlike ja turvalisuse seisukohast õrnade saadetiste korral;

| — | hoolitsemine selle eest, et liikmesriigid ei viiks sisse erinevaid standardeid, mis muudaksid keerulisemaks turu tõhusa toimimise; selleks pakub komisjon oma dokumendis välja teatud hulga meetmeid. |
| --- | --- |

—

hoolitsemine selle eest, et liikmesriigid ei viiks sisse erinevaid standardeid, mis muudaksid keerulisemaks turu tõhusa toimimise; selleks pakub komisjon oma dokumendis välja teatud hulga meetmeid.

| b. | komisjoni 24. juuli 2003. aasta teatis ja sama kuupäeva kandev määruse ettepanek, milles komisjon teeb ettepaneku ühenduse tolliseadustiku muutmiseks. Kõnealune ettepanek on mõeldud tolliametkondade rolli selliseks muutmiseks Euroopa Liidu välispiiridel, et nad oleks suutelised kauba sisse- ja väljaveol toime tulema kõrgendatud turvastandarditega. |
| --- | --- |

b.

komisjoni 24. juuli 2003. aasta teatis ja sama kuupäeva kandev määruse ettepanek, milles komisjon teeb ettepaneku ühenduse tolliseadustiku muutmiseks. Kõnealune ettepanek on mõeldud tolliametkondade rolli selliseks muutmiseks Euroopa Liidu välispiiridel, et nad oleks suutelised kauba sisse- ja väljaveol toime tulema kõrgendatud turvastandarditega.

| 3.1.8 | Ühinenud Rahvaste Euroopa Majanduskomisjon (UNECE)
  Vedu mõjutavate tolliküsimuse töörühm ja TIR (Transports Internationaux Routiers) administratiivkomitee jõudsid 2003. aasta veebruaris kokkuleppele TIR-protseduuri (mis hetkel eksisteerib küll eelkõige paberil) järkjärgulise arvutiseerimise osas. TIR-märkmiku alusel saab rahvusvaheline kaubavedu Euroopa Liidu välistesse riikidesse toimuda minimaalse ajakuluga piiridel, kuna TIR-märkmik on rahvusvaheliselt tunnustatud tollidokument.
  See puudutab teavet maanteed mööda veetava kauba turvalisuse kohta. Komitee soovitab uurida, mil määral on sellised meetmed kasutatavad ka teiste transpordiliikide puhul. |
| --- | --- |

3.1.8

Ühinenud Rahvaste Euroopa Majanduskomisjon (UNECE)

Vedu mõjutavate tolliküsimuse töörühm ja TIR (Transports Internationaux Routiers) administratiivkomitee jõudsid 2003. aasta veebruaris kokkuleppele TIR-protseduuri (mis hetkel eksisteerib küll eelkõige paberil) järkjärgulise arvutiseerimise osas. TIR-märkmiku alusel saab rahvusvaheline kaubavedu Euroopa Liidu välistesse riikidesse toimuda minimaalse ajakuluga piiridel, kuna TIR-märkmik on rahvusvaheliselt tunnustatud tollidokument.

See puudutab teavet maanteed mööda veetava kauba turvalisuse kohta. Komitee soovitab uurida, mil määral on sellised meetmed kasutatavad ka teiste transpordiliikide puhul.

| 3.1.9 | Ameerika Ühendriikide rakendatavad meetmed
  On ütlematagi selge, et pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid on Ameerika Ühendriigid turvameetmete rakendamise osas juhtival positsioonil. 2002. aastal jõustus muuhulgas Bioterrorism Act. See käsitleb toiduainete impordiga seotud teatud teabe edastamist enne kauba jõudmist Ameerika Ühendriikidesse. Lisaks peavad toiduainetootjad ja ladustushooned olema registreeritud valitsusasutuses Federal Food and Drug Administration ning nad peavad palkama Ameerika Ühendriikides kohaliku esindaja. |
| --- | --- |

3.1.9

Ameerika Ühendriikide rakendatavad meetmed

On ütlematagi selge, et pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid on Ameerika Ühendriigid turvameetmete rakendamise osas juhtival positsioonil. 2002. aastal jõustus muuhulgas Bioterrorism Act. See käsitleb toiduainete impordiga seotud teatud teabe edastamist enne kauba jõudmist Ameerika Ühendriikidesse. Lisaks peavad toiduainetootjad ja ladustushooned olema registreeritud valitsusasutuses Federal Food and Drug Administration ning nad peavad palkama Ameerika Ühendriikides kohaliku esindaja.

| 3.1.10 | Käesoleva ettevalmistava arvamuse loetavuse säilitamiseks nimetatakse siinkohal mõningad meetmed, ilma neid lähemalt selgitamata.
  Meetmete rakendamisel Euroopas on kindlasti soovitav tutvuda ja arvestada nende meetmete rakendamisel omandatud kogemustega. Siinkohal võiks välja tuua järgmised:






  a. | Container Security Initiative (CSI), |
| --- | --- | --- |

3.1.10

Käesoleva ettevalmistava arvamuse loetavuse säilitamiseks nimetatakse siinkohal mõningad meetmed, ilma neid lähemalt selgitamata.

Meetmete rakendamisel Euroopas on kindlasti soovitav tutvuda ja arvestada nende meetmete rakendamisel omandatud kogemustega. Siinkohal võiks välja tuua järgmised:

a.

Container Security Initiative (CSI),

| b. | Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT), |
| --- | --- |

b.

Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT),

| c. | 24 Hour Advance Manifest, |
| --- | --- |

c.

24 Hour Advance Manifest,

| d. | Bio-Terrorism Act. |
| --- | --- |

d.

Bio-Terrorism Act.

| 3.2 | Tööstuse poolt koostöös valitsusega või iseseisvalt võetud algatused






  a. | Business Anti-Smuggling Coalition Programme, |
| --- | --- | --- |

3.2

a.

Business Anti-Smuggling Coalition Programme,

| b. | Memorandum of Understanding on Electronic Business, |
| --- | --- |

b.

Memorandum of Understanding on Electronic Business,

| c. | Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (International Road Transport Union, IRU) reolutsioon maanteetranspordi turvalisuse kohta, |
| --- | --- |

c.

Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (International Road Transport Union, IRU) reolutsioon maanteetranspordi turvalisuse kohta,

| d. | IRU poolt välja töötatud Guidelines for Road Transport Security, |
| --- | --- |

d.

IRU poolt välja töötatud Guidelines for Road Transport Security,

| e. | väljatöötamisjärgus olev IRU dokument Standard Security Plan, |
| --- | --- |

e.

väljatöötamisjärgus olev IRU dokument Standard Security Plan,

| f. | Operation Safe Commerce (OSC) programm, |
| --- | --- |

f.

Operation Safe Commerce (OSC) programm,

| g. | algatus Smart and Secure Tradelanes. |
| --- | --- |

g.

algatus Smart and Secure Tradelanes.

| 3.3 | Suurem osa eelnimetatud algatustest on seotud kaubaveo turvalisuse tagamise meetmetega üldiselt ja eelkõige konteinerveoga. Komitee on seisukohal, et teatud hulka kõnealustest meetmetest on võimalik rakendada ka reisijateveo puhul. |
| --- | --- |

3.3

Suurem osa eelnimetatud algatustest on seotud kaubaveo turvalisuse tagamise meetmetega üldiselt ja eelkõige konteinerveoga. Komitee on seisukohal, et teatud hulka kõnealustest meetmetest on võimalik rakendada ka reisijateveo puhul.

| 3.4 | Erinevate transpordisektorite turvameetmed on suhteliselt erinevad. Nagu juba mainitud, on merendus/sadamad ja lennundus transpordiliigid, mis on meetmete rakendamisel kõige kaugemale arenenud. Komitee 24. oktoobri 2004. aasta arvamus (5) (raportöör pr Bredima-Savopoulou) kirjeldab antud situatsiooni suurepäraselt. Seepärast ei käsitleta käesolevas ettevalmistavas arvamuses kõnealust transpordiliiki eraldi. |
| --- | --- |

3.4

Erinevate transpordisektorite turvameetmed on suhteliselt erinevad. Nagu juba mainitud, on merendus/sadamad ja lennundus transpordiliigid, mis on meetmete rakendamisel kõige kaugemale arenenud. Komitee 24. oktoobri 2004. aasta arvamus (5) (raportöör pr Bredima-Savopoulou) kirjeldab antud situatsiooni suurepäraselt. Seepärast ei käsitleta käesolevas ettevalmistavas arvamuses kõnealust transpordiliiki eraldi.

| 3.5 | Aspekt, millele pööratakse tähelepanu on haavatavate sisemaiste terminalide ja laadimisjaamade olukord. Samas võib siinkohal mainida ka torujuhet kui eraldiseisvat transpordiliiki. Terminalihaldurite omanikud pühendavad palju energiat oma territooriumi turvalisemaks muutmisele, ent komiteele on jäänud mulje, et liialt vähe on aru saadud sellest, et just laadimisjaamad on väga haavatavad ja et ülimalt oluline on koostöö kõnealuseid laadimisjaamu kasutavate transpordiliikidega. |
| --- | --- |

3.5

Aspekt, millele pööratakse tähelepanu on haavatavate sisemaiste terminalide ja laadimisjaamade olukord. Samas võib siinkohal mainida ka torujuhet kui eraldiseisvat transpordiliiki. Terminalihaldurite omanikud pühendavad palju energiat oma territooriumi turvalisemaks muutmisele, ent komiteele on jäänud mulje, et liialt vähe on aru saadud sellest, et just laadimisjaamad on väga haavatavad ja et ülimalt oluline on koostöö kõnealuseid laadimisjaamu kasutavate transpordiliikidega.

| 3.6 | Nii ei mõisteta komitee arvates piisavalt ka torujuhtmete teel toimuva transpordi ja laadimisega seotud ohte. Komitee viitab sellele, et antud arusaam peab ruttu tekkima ja pädevad ametkonnad peavad rakendama ohutusmeetmeid nii personali kui infrastruktuuri suhtes. |
| --- | --- |

3.6

Nii ei mõisteta komitee arvates piisavalt ka torujuhtmete teel toimuva transpordi ja laadimisega seotud ohte. Komitee viitab sellele, et antud arusaam peab ruttu tekkima ja pädevad ametkonnad peavad rakendama ohutusmeetmeid nii personali kui infrastruktuuri suhtes.

| 3.7 | Raudteevedudel on traditsiooniliselt oluline nii personali, reisijate kui vahendite ohutus. Tuleb loota, et ka turvalisuse osas jõutakse sama väljapaistvate tulemusteni. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata haavatavate paikadele — raudteejaamadele ja sorteerimisterritooriumitele. Vajaliku rahvusvahelise koordineerimise osas peaks esitama soovitusi Rahvusvaheline Raudteede Föderatsioon (International Union of Railways, UIC).
  Riiklikud raudtee-ettevõtted peaksid välja töötama infomaterjalid, et teavitada reisijaid ja personali sellest, kuidas tegutseda hädaolukorras. Personali puhul peab see muutuma väljaõppe standardseks osaks. |
| --- | --- |

3.7

Raudteevedudel on traditsiooniliselt oluline nii personali, reisijate kui vahendite ohutus. Tuleb loota, et ka turvalisuse osas jõutakse sama väljapaistvate tulemusteni. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata haavatavate paikadele — raudteejaamadele ja sorteerimisterritooriumitele. Vajaliku rahvusvahelise koordineerimise osas peaks esitama soovitusi Rahvusvaheline Raudteede Föderatsioon (International Union of Railways, UIC).

Riiklikud raudtee-ettevõtted peaksid välja töötama infomaterjalid, et teavitada reisijaid ja personali sellest, kuidas tegutseda hädaolukorras. Personali puhul peab see muutuma väljaõppe standardseks osaks.

| 3.8 | Siseveelaevandus kasutab laadimiseks ja lossimiseks meresadamaid. Antud juhul kehtib ka siseveelaevanduse suhtes rahvusvaheline laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeks (International Ship & Port Facility Security, ISPS). Komitee on seisukohal, et kõnealuse koodeksi jäik järgimine ei tohi endaga kaasa tuua moonutusi logistikaahelas. ISPS-koodeksi järgimise eest hoolitsemine on sadamate, laevandusettevõtete ja kontrolliteenistuste vastutusalas. Ka siseveelaevanduse personali väljaõppe osas on komitee arvamusel, et turvalisus peab moodustama väljaõppe lahutamatu osa. |
| --- | --- |

3.8

Siseveelaevandus kasutab laadimiseks ja lossimiseks meresadamaid. Antud juhul kehtib ka siseveelaevanduse suhtes rahvusvaheline laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeks (International Ship & Port Facility Security, ISPS). Komitee on seisukohal, et kõnealuse koodeksi jäik järgimine ei tohi endaga kaasa tuua moonutusi logistikaahelas. ISPS-koodeksi järgimise eest hoolitsemine on sadamate, laevandusettevõtete ja kontrolliteenistuste vastutusalas. Ka siseveelaevanduse personali väljaõppe osas on komitee arvamusel, et turvalisus peab moodustama väljaõppe lahutamatu osa.

| 3.9 | Pärast Madridis ja Londonis toimunud terrorirünnakuid on ühiskondlik transport teadlik oma haavatavusest. Turvalisuse taseme ja reisijate turvatunde oluliseks tõstmiseks on rakendatud meetmeid järelevalve ja kontrolli vormis. |
| --- | --- |

3.9

Pärast Madridis ja Londonis toimunud terrorirünnakuid on ühiskondlik transport teadlik oma haavatavusest. Turvalisuse taseme ja reisijate turvatunde oluliseks tõstmiseks on rakendatud meetmeid järelevalve ja kontrolli vormis.

| 3.10 | Maanteetranspordisektor on seoses bussi- ja veoettevõtete suure arvuga ülimalt haavatav; siinkohal on juttu mõnest sajast tuhandest väga mobiilsest ettevõttest. Kõnealust sektorit pitsitab kuritegevus juba pikka aega. Aktuaalsed on veoautode vargused (koos veosega või ilma), millega tihti kaasnevad psüühilised tagajärjed autojuhtidele. Rahvusvaheline Maanteetranspordi Liit (IRU) teeb kõik selleks, et ajendada nii valitsusi kui turuosalisi turvameetmeid rakendama. Selle üks näide on üleskutse valvega parkimisplatside arvu suurendamiseks. Nagu punktis 3.2 juba märgitud, koostas Rahvusvaheline Maanteetranspordi Liit seoses kõnealuse sektori suure riskiastmega nn turvalisuse suunised (Security Guidelines), mis sisaldavad soovitusi juhtkonnale, autojuhtidele ja laadijatele. Lisaks koostati raamistik tolliametkondadega vabatahtlikkuse alusel tehtavale koostööle. |
| --- | --- |

3.10

Maanteetranspordisektor on seoses bussi- ja veoettevõtete suure arvuga ülimalt haavatav; siinkohal on juttu mõnest sajast tuhandest väga mobiilsest ettevõttest. Kõnealust sektorit pitsitab kuritegevus juba pikka aega. Aktuaalsed on veoautode vargused (koos veosega või ilma), millega tihti kaasnevad psüühilised tagajärjed autojuhtidele. Rahvusvaheline Maanteetranspordi Liit (IRU) teeb kõik selleks, et ajendada nii valitsusi kui turuosalisi turvameetmeid rakendama. Selle üks näide on üleskutse valvega parkimisplatside arvu suurendamiseks. Nagu punktis 3.2 juba märgitud, koostas Rahvusvaheline Maanteetranspordi Liit seoses kõnealuse sektori suure riskiastmega nn turvalisuse suunised (Security Guidelines), mis sisaldavad soovitusi juhtkonnale, autojuhtidele ja laadijatele. Lisaks koostati raamistik tolliametkondadega vabatahtlikkuse alusel tehtavale koostööle.

| 3.11 | Nende punktis 3.10 nimetatud turvalisuse suuniste koostamise lähtepunktid olid järgmised:






  — | Turvameetmed ei tohi olla nii ranged, et seeläbi muutuks võimatuks ettevõtte tavapärane toimimine. |
| --- | --- | --- |

3.11

Nende punktis 3.10 nimetatud turvalisuse suuniste koostamise lähtepunktid olid järgmised:

—

Turvameetmed ei tohi olla nii ranged, et seeläbi muutuks võimatuks ettevõtte tavapärane toimimine.

| — | Uued rakendatavad turvameetmed peavad olema tasakaalus nende eesmärgi, kulude ja tagajärgedega liiklusele. |
| --- | --- |

—

Uued rakendatavad turvameetmed peavad olema tasakaalus nende eesmärgi, kulude ja tagajärgedega liiklusele.

| — | Riikide ühepoolsed meetmed ei ole vastuvõetavad. |
| --- | --- |

—

Riikide ühepoolsed meetmed ei ole vastuvõetavad.

| — | Turvameetmed peavad olema mõistetavad ja vastuvõetavad. |
| --- | --- |

—

Turvameetmed peavad olema mõistetavad ja vastuvõetavad.

| — | Seoses transpordi rahvusvahelise iseloomuga tuleks meetmeid rakendada ühtselt, proportsionaalselt ja mittediskrimineerivalt, samas ei tohiks nad häirida tõhusaid kaubavoogusid või peaksid seda tegema nii vähesel määral kui võimalik. |
| --- | --- |

—

Seoses transpordi rahvusvahelise iseloomuga tuleks meetmeid rakendada ühtselt, proportsionaalselt ja mittediskrimineerivalt, samas ei tohiks nad häirida tõhusaid kaubavoogusid või peaksid seda tegema nii vähesel määral kui võimalik.

Üldiselt võib väita, et enne meetmete rakendamist on vajalik, et sihtrühm oleks teadlik turvameetmete hädavajalikkusest. Turvameetmeid ei tohiks niisiis rakendada seni, kuni sihtrühm ei ole rakendatavate meetmetega kursis. Komitee kutsub seega rõhutatult üles antud teabe edastamisele.

| 3.12 | Oma kulul toimuva veo osas soovitab komitee, et sõltumata kasutatavast transpordiliigist, peab ettevõtte tegevuse eest vastutaja rakendama personalile, transpordivahendile ja infrastruktuurile sobivaid turvameetmeid. |
| --- | --- |

3.12

Oma kulul toimuva veo osas soovitab komitee, et sõltumata kasutatavast transpordiliigist, peab ettevõtte tegevuse eest vastutaja rakendama personalile, transpordivahendile ja infrastruktuurile sobivaid turvameetmeid.

| 3.13 | Komitee täheldab, et tõusnud on valitsuste ja sisemaa transpordiliikide teadlikkus selle osas, et turvameetmed peavad saama igapäevase toimimise osaks. Samas ei saa veel juttu olla ühtsusest. Eri transpordiliikidest on palju ära tehtud eelkõige merenduses ja lennunduses, seda nende ülemaailmse iseloomu tõttu. Ühistranspordisektoris on muututud tähelepanelikumaks, ent kaubaveosektoris on algatused suures osas piirdunud transpordiliigi enda meetmetega. Kogu logistikaahelat puudutavaid meetmeid ei ole veel rakendatud, samas on haavatavad kohad just laadimisjaamad, kus toimub transpordiliigi vahetus. Komitee soovitab valitsustel määrata riiklikul tasandil katusorganisatsioon, mis tegeleks kogu transpordiahelaga. |
| --- | --- |

3.13

Komitee täheldab, et tõusnud on valitsuste ja sisemaa transpordiliikide teadlikkus selle osas, et turvameetmed peavad saama igapäevase toimimise osaks. Samas ei saa veel juttu olla ühtsusest. Eri transpordiliikidest on palju ära tehtud eelkõige merenduses ja lennunduses, seda nende ülemaailmse iseloomu tõttu. Ühistranspordisektoris on muututud tähelepanelikumaks, ent kaubaveosektoris on algatused suures osas piirdunud transpordiliigi enda meetmetega. Kogu logistikaahelat puudutavaid meetmeid ei ole veel rakendatud, samas on haavatavad kohad just laadimisjaamad, kus toimub transpordiliigi vahetus. Komitee soovitab valitsustel määrata riiklikul tasandil katusorganisatsioon, mis tegeleks kogu transpordiahelaga.

4.   Turvameetmete kulud

| 4.1 | Kõigile on selge, et seoses suurenenud kuritegevuse ja terrorismi mõjudega tuleb rakendada meetmeid, et kaitsta reisijaid, personali, transpordivahendeid ja veoseid. Vähem selge on vastus küsimusele, kes peaks kandma turvameetmete rakendamisega seonduvad kulud. Ja samas on teada, et turvalisusega seotud kulud on suured. Nii on mereteed mööda transporditava ühe konteineri turvameetmete kulud hinnanguliselt 30 kuni 40 USA dollarit. |
| --- | --- |

4.1

Kõigile on selge, et seoses suurenenud kuritegevuse ja terrorismi mõjudega tuleb rakendada meetmeid, et kaitsta reisijaid, personali, transpordivahendeid ja veoseid. Vähem selge on vastus küsimusele, kes peaks kandma turvameetmete rakendamisega seonduvad kulud. Ja samas on teada, et turvalisusega seotud kulud on suured. Nii on mereteed mööda transporditava ühe konteineri turvameetmete kulud hinnanguliselt 30 kuni 40 USA dollarit.

| 4.2 | Saamaks hea ülevaate sellest, kelle kanda kulud peaksid jääma, on vajalik vaadelda, milliste kululiikidega on tegu. Kulusid saab jaotada järgnevalt:






  a. | õigusaktide koostamise ja nende rakendamise järelevalvega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

4.2

Saamaks hea ülevaate sellest, kelle kanda kulud peaksid jääma, on vajalik vaadelda, milliste kululiikidega on tegu. Kulusid saab jaotada järgnevalt:

a.

õigusaktide koostamise ja nende rakendamise järelevalvega seotud kulud;

| b. | ohu määra hindamise ja analüüsiga seotud kulud ning väljaminekud Euroopa Liidu välistele riikidele, et aidata neil saavutada sama kõrge turvalisuse tase, nagu see on Euroopa Liidu liikmesriikides; |
| --- | --- |

b.

ohu määra hindamise ja analüüsiga seotud kulud ning väljaminekud Euroopa Liidu välistele riikidele, et aidata neil saavutada sama kõrge turvalisuse tase, nagu see on Euroopa Liidu liikmesriikides;

| c. | investeerimiskulud, nagu näiteks kulud, mis on seotud personalivaliku ja turvalisuse alase väljaõppega ning turvalisuse tagamiseks vajaliku varustuse soetamisega; |
| --- | --- |

c.

investeerimiskulud, nagu näiteks kulud, mis on seotud personalivaliku ja turvalisuse alase väljaõppega ning turvalisuse tagamiseks vajaliku varustuse soetamisega;

| d. | turvalisuse tagamisega seotud jooksvad kulud, nagu näiteks turvatöötajate palgakulud, varustuse hoolduskulud, turvalisuse alase teavitustööga seotud kulud, turvalisuse tagamisega seotud kindlustuskulud, avaliku korra tagamise meetmete kulud, mis aitavad kaasa sellise olukorra saavutamisele, kus õigusaktidest peetaks kinni nõuetekohasel viisil. |
| --- | --- |

d.

turvalisuse tagamisega seotud jooksvad kulud, nagu näiteks turvatöötajate palgakulud, varustuse hoolduskulud, turvalisuse alase teavitustööga seotud kulud, turvalisuse tagamisega seotud kindlustuskulud, avaliku korra tagamise meetmete kulud, mis aitavad kaasa sellise olukorra saavutamisele, kus õigusaktidest peetaks kinni nõuetekohasel viisil.

Eeltoodule lisanduvad erakorralisele sündmusele (näiteks terrorirünnakule) eelnevate ja sellele järgnevate meetmetega seotud kulud. Antud kulude kandmise osas tuleb leida erilahendus. Komitee arvates peaksid need jääma esmajoones valitsuse kanda.

| 4.3 | Küsimuse osas, kes või milline organ tuleb esimesena kõne alla kulude kandjana, tundub loogiline, et esimese kahe kululiigi puhul on selleks riikide valitsused või kohalikud- ja piirkondlikud omavalitsused, samas kui kululiikide c ja d puhul tuleb mõelda ettevõtetele. |
| --- | --- |

4.3

Küsimuse osas, kes või milline organ tuleb esimesena kõne alla kulude kandjana, tundub loogiline, et esimese kahe kululiigi puhul on selleks riikide valitsused või kohalikud- ja piirkondlikud omavalitsused, samas kui kululiikide c ja d puhul tuleb mõelda ettevõtetele.

| 4.4 | Majanduslikust vaatevinklist peaks lõpuks kulud kandma see tegevuse tasand, mis antud kulusid põhjustab, nii et need saaks lisada toote hinnale (ühistranspordi pilet või kaubaveo tariif). Kauba ja teenuste hinnad peavad nimelt võimalikult suures osas katma marginaalseid sotsiaalseid kulutusi, k.a turvalisusega seotud kulusid. Meetmete rakendamine võib mõnikord olla sel määral üldsuse huvides, et kõnealuste meetmetega kaasnevate kulude kandmisel peab osalema kogu ühiskond. |
| --- | --- |

4.4

Majanduslikust vaatevinklist peaks lõpuks kulud kandma see tegevuse tasand, mis antud kulusid põhjustab, nii et need saaks lisada toote hinnale (ühistranspordi pilet või kaubaveo tariif). Kauba ja teenuste hinnad peavad nimelt võimalikult suures osas katma marginaalseid sotsiaalseid kulutusi, k.a turvalisusega seotud kulusid. Meetmete rakendamine võib mõnikord olla sel määral üldsuse huvides, et kõnealuste meetmetega kaasnevate kulude kandmisel peab osalema kogu ühiskond.

| 4.5 | Kui arvestatakse sellise eristamisega, tähendab see lõpuks, et turvalisuse kulud jäävad kanda tarbijatele, kes kannaksid neid lõpptoodangu kõrgema hinna näol või siis riigi kodanikele, kui üldsuse huvides olevate turvalisuse tagamise meetmete kulud kannavad valitsused, mille omakorda maksavad kinni maksumaksjad. |
| --- | --- |

4.5

Kui arvestatakse sellise eristamisega, tähendab see lõpuks, et turvalisuse kulud jäävad kanda tarbijatele, kes kannaksid neid lõpptoodangu kõrgema hinna näol või siis riigi kodanikele, kui üldsuse huvides olevate turvalisuse tagamise meetmete kulud kannavad valitsused, mille omakorda maksavad kinni maksumaksjad.

| 4.6 | Komitee arvates on kindlustusettevõtetel teisejärguline roll. Eeldades, et kindlustuspoliisid ei ole välja arvanud terrorirünnakuid, kannavad võimalike väljamaksete kulud siiski alati kindlustusvõtjad, seda kõrgemate kindlustusmaksete näol. See on muidugi loomulik, et turvalisuse määra ja tasutava kindlustusmakse suuruse vahel on põhjuslik seos. Mida kõrgemal tasemelon turvalisuse tagamise meetmed, seda madalam peaks olema kindlustusmakse summa. |
| --- | --- |

4.6

Komitee arvates on kindlustusettevõtetel teisejärguline roll. Eeldades, et kindlustuspoliisid ei ole välja arvanud terrorirünnakuid, kannavad võimalike väljamaksete kulud siiski alati kindlustusvõtjad, seda kõrgemate kindlustusmaksete näol. See on muidugi loomulik, et turvalisuse määra ja tasutava kindlustusmakse suuruse vahel on põhjuslik seos. Mida kõrgemal tasemelon turvalisuse tagamise meetmed, seda madalam peaks olema kindlustusmakse summa.

| 4.7 | Euroopa Liit saab oma ülesannete ja pädevuste seisukohast lähtuvalt mängida vaid koordineerivat ja kontrollivat rolli. Rahalisi vahendeid on võimalik eraldada maksimaalselt teavituskampaaniatele ja teavitamisele. Nii on näiteks kuuenda raamprogrammi raames eraldatud turvalisuse tagamisele 3,5 miljoni euro suurune summa. |
| --- | --- |

4.7

Euroopa Liit saab oma ülesannete ja pädevuste seisukohast lähtuvalt mängida vaid koordineerivat ja kontrollivat rolli. Rahalisi vahendeid on võimalik eraldada maksimaalselt teavituskampaaniatele ja teavitamisele. Nii on näiteks kuuenda raamprogrammi raames eraldatud turvalisuse tagamisele 3,5 miljoni euro suurune summa.

5.   Kokkuvõte ja soovitused

| 5.1 | Komitee nendib, et seoses viimastel aastatel aset leidnud terrorirünnakutega on turvalisuse teemale pööratav tähelepanu kõigil tasanditel märkimisväärselt kasvanud . |
| --- | --- |

5.1

Komitee nendib, et seoses viimastel aastatel aset leidnud terrorirünnakutega on turvalisuse teemale pööratav tähelepanu kõigil tasanditel märkimisväärselt kasvanud .

| 5.2 | Eelkõige on vajalikke, rahvusvaheliste õigusaktidega sätestatud kokkuleppeid sõlmitud merenduses ja lennunduses. Nende rakendamine toimub Euroopa Liidu kontrollide kaudu. |
| --- | --- |

5.2

Eelkõige on vajalikke, rahvusvaheliste õigusaktidega sätestatud kokkuleppeid sõlmitud merenduses ja lennunduses. Nende rakendamine toimub Euroopa Liidu kontrollide kaudu.

| 5.3 | Sisemaa transpordiliikide turvalisuse valdkonnas on komitee arvamuse kohaselt vaja veel tööd teha, seda seoses erinevate transpordiliikide suure vastastikuse sõltuvuse ja liikidevaheliste laadimisjaamade haavatusega. Koordineeritud lähenemine on tungivalt vajalik, kuna keti tugevuse määrab selle nõrgim lüli. |
| --- | --- |

5.3

Sisemaa transpordiliikide turvalisuse valdkonnas on komitee arvamuse kohaselt vaja veel tööd teha, seda seoses erinevate transpordiliikide suure vastastikuse sõltuvuse ja liikidevaheliste laadimisjaamade haavatusega. Koordineeritud lähenemine on tungivalt vajalik, kuna keti tugevuse määrab selle nõrgim lüli.

| 5.4 | Komitee viitab asjaolule, et paljudes Euroopa Liidu keeltes ei tehta vahet mõistetel “turvalisus” ja “ohutus”. Komitee märgib, et see tekitab segadust ning soovitab võtta kasutusele üheselt mõistetav terminoloogia. |
| --- | --- |

5.4

Komitee viitab asjaolule, et paljudes Euroopa Liidu keeltes ei tehta vahet mõistetel “turvalisus” ja “ohutus”. Komitee märgib, et see tekitab segadust ning soovitab võtta kasutusele üheselt mõistetav terminoloogia.

| 5.5 | Komitee on arvamusel, et turvalisuse tagamise meetmete rakendamise eest on vastutavad liikmesriigid. Viimased peavad looma raamistiku, mis hõlmaks teatud hulga miinimumnorme, millega transpordiliigid peaks arvestama kui alampiiriga. Rakendatavate meetmete kooskõlastamiseks peaksid valitsused ellu kutsuma eriorgani, mis kindlustaks ka meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

5.5

Komitee on arvamusel, et turvalisuse tagamise meetmete rakendamise eest on vastutavad liikmesriigid. Viimased peavad looma raamistiku, mis hõlmaks teatud hulga miinimumnorme, millega transpordiliigid peaks arvestama kui alampiiriga. Rakendatavate meetmete kooskõlastamiseks peaksid valitsused ellu kutsuma eriorgani, mis kindlustaks ka meetmete rakendamist.

| 5.6 | Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu roll seisneb eelkõige meetmete koordineerimises ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil, samas kui riikide valitsuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne on enam meetmete tegelik rakendamine, rakendamise kontrollimine ja teavitustöö ning teadlikkuse edendamine terrorismi ja kuritegevuse osas kõikidel tasanditel. Lisaks tuleb riikide valitsustel ja piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel edendada transpordiliikide vahelist koostööd ja komitee arvates kuulub nende ülesannete nimistusse ka füüsilise infrastruktuuri kaitse. |
| --- | --- |

5.6

Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu roll seisneb eelkõige meetmete koordineerimises ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil, samas kui riikide valitsuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne on enam meetmete tegelik rakendamine, rakendamise kontrollimine ja teavitustöö ning teadlikkuse edendamine terrorismi ja kuritegevuse osas kõikidel tasanditel. Lisaks tuleb riikide valitsustel ja piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel edendada transpordiliikide vahelist koostööd ja komitee arvates kuulub nende ülesannete nimistusse ka füüsilise infrastruktuuri kaitse.

| 5.7 | Turvalisuse tagamises mängivad ülimalt olulist rolli transpordiliikide kasutajad. Reisijate ja klientide suhtumine tuleks teavituskampaaniate abil muuta tähelepanelikumaks ja aktiivsemaks. Sisemaa transpordiliikide töötajad peaksid saama eriväljaõppe, mis lähtub nende rollist transpordiliigi turvalisuse tagamisel. Komitee arvates seisneb ettevõtete juhtkonna roll eelkõige turvalisuse ideede lõimimises ettevõtte filosoofiasse ja kultuuri, töötajatele turvaalases väljaõppes osalemise võimaldamises ja hoolitsemises selle eest, et kriisiohjamine võetaks juhtkonna koolituste programmi. |
| --- | --- |

5.7

Turvalisuse tagamises mängivad ülimalt olulist rolli transpordiliikide kasutajad. Reisijate ja klientide suhtumine tuleks teavituskampaaniate abil muuta tähelepanelikumaks ja aktiivsemaks. Sisemaa transpordiliikide töötajad peaksid saama eriväljaõppe, mis lähtub nende rollist transpordiliigi turvalisuse tagamisel. Komitee arvates seisneb ettevõtete juhtkonna roll eelkõige turvalisuse ideede lõimimises ettevõtte filosoofiasse ja kultuuri, töötajatele turvaalases väljaõppes osalemise võimaldamises ja hoolitsemises selle eest, et kriisiohjamine võetaks juhtkonna koolituste programmi.

| 5.8 | Komitee leiab, et olukord erinevates sisemaa transpordiliikides on suhteliselt erinev. Valitsusasutuste ja transpordiliikide seas kasvab arusaam, et turvalisuse tagamise meetmed tuleb kaasata igapäevasesse toimimisse. Komitee peab siiski tõdema, et ühtsuseni on veel pikk tee. Ühistranspordi valdkonnas valitsev olukord on parem kui kaubavedude valdkonnas. Viimases on algatused suures osas piirdunud transpordiliigi enda meetmetega. Komitee soovitab valitsustel määrata üks katusorganisatsioon, mis tegeleks kogu ahelaga. |
| --- | --- |

5.8

Komitee leiab, et olukord erinevates sisemaa transpordiliikides on suhteliselt erinev. Valitsusasutuste ja transpordiliikide seas kasvab arusaam, et turvalisuse tagamise meetmed tuleb kaasata igapäevasesse toimimisse. Komitee peab siiski tõdema, et ühtsuseni on veel pikk tee. Ühistranspordi valdkonnas valitsev olukord on parem kui kaubavedude valdkonnas. Viimases on algatused suures osas piirdunud transpordiliigi enda meetmetega. Komitee soovitab valitsustel määrata üks katusorganisatsioon, mis tegeleks kogu ahelaga.

| 5.9 | Oma kulul toimuva veo osas soovitab komitee, et sõltumata kasutatavast transpordiliigist, peab ettevõtte tegevuse eest vastutaja rakendama personalile, transpordivahendile ja infrastruktuurile vajalikke turvameetmeid. |
| --- | --- |

5.9

Oma kulul toimuva veo osas soovitab komitee, et sõltumata kasutatavast transpordiliigist, peab ettevõtte tegevuse eest vastutaja rakendama personalile, transpordivahendile ja infrastruktuurile vajalikke turvameetmeid.

| 5.10 | Komitee on arvamusel, et turvalisuse tagamisega seotud kulud väljenduvad lõpptoodangu hinnas, nii et selle eest maksavad kinni tarbija või kui meetmeid rakendab valitsus, siis valitsuse eelarvest tehtud kulutused kannab lõppkokkuvõttes kodanik maksude tasumise teel. |
| --- | --- |

5.10

Komitee on arvamusel, et turvalisuse tagamisega seotud kulud väljenduvad lõpptoodangu hinnas, nii et selle eest maksavad kinni tarbija või kui meetmeid rakendab valitsus, siis valitsuse eelarvest tehtud kulutused kannab lõppkokkuvõttes kodanik maksude tasumise teel.

| 5.11 | Komitee arvates on kindlustusettevõtetel teisejärguline roll. Võimalike väljamaksete eest maksaks lõpuks kindlustusvõtja kõrgemate kindlustusmaksete näol. Mida kõrgemal tasemel on turvalisuse tagamise meetmed, seda madalam peaks olema kindlustusmakse summa. Tuleb jälgida, et kindlustusmaksete suurus peegeldaks tururiske. |
| --- | --- |

5.11

Komitee arvates on kindlustusettevõtetel teisejärguline roll. Võimalike väljamaksete eest maksaks lõpuks kindlustusvõtja kõrgemate kindlustusmaksete näol. Mida kõrgemal tasemel on turvalisuse tagamise meetmed, seda madalam peaks olema kindlustusmakse summa. Tuleb jälgida, et kindlustusmaksete suurus peegeldaks tururiske.

| 5.12 | Euroopa Liidu roll rahastajana keskendub peaasjalikult kõnealuse valdkonna uurimistegevuse ja teavitusprogrammide rahastamisele. |
| --- | --- |

5.12

Euroopa Liidu roll rahastajana keskendub peaasjalikult kõnealuse valdkonna uurimistegevuse ja teavitusprogrammide rahastamisele.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ELT C 61, 14.3.2003, lk 174.

1

(2)  KOM(2005) 124 lõplik, 6.4.2005.

2

(3)  ELT C 198, 12.8.2005, lk 1.

3

(4)  Suurlinnade ühiskondliku transpordi turvalisuse põhjaliku käsitluse osas viidatakse siinkohal Regioonide Komitee perspektiivarvamusele teemal “Kõikide transpordiliikide turvalisus, sealhulgas rahastamise küsimus”, mille raportöör on Londoni assamblee liige R. Neill (CdR 209/2005).

4

(5)  ELT C 61, 14.3.2003, lk 174.

5

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas”

KOM(2005) 117 lõplik — 2005/0045(CNS)

(2006/C 65/07)

Tulenevalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 37 otsustas nõukogu 19. mail 2005 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon, kelle ülesandeks oli valmistada ette asjakohased materjalid, võttis arvamuse vastu 9. novembril 2005. Raportöör oli hr Sarró Iparraguirre.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122 ja erapooletuks jäi 4 liiget.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1 | Euroopa Komisjon palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel (EMSK) esitada arvamus nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika rakendamiseks finantsmeetmete raamistik 2 583 miljoni eurose mahuga ja mis täiendab nõukogu määruse ettepanekut Euroopa Kalandusfondi (1) kohta, mille eelarve on 4 963 miljonit eurot. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Komisjon palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel (EMSK) esitada arvamus nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika rakendamiseks finantsmeetmete raamistik 2 583 miljoni eurose mahuga ja mis täiendab nõukogu määruse ettepanekut Euroopa Kalandusfondi (1) kohta, mille eelarve on 4 963 miljonit eurot.

| 1.2 | Ühise kalanduspoliitika üheks eesmärgiks on tõhustada finantssekkumist. Määruse ettepaneku eesmärk on aidata kaasa finantssekkumise rakendamise tingimuste parendamisele teatud valdkondades, püstitades igale valdkonnale konkreetsed eesmärgid. |
| --- | --- |

1.2

Ühise kalanduspoliitika üheks eesmärgiks on tõhustada finantssekkumist. Määruse ettepaneku eesmärk on aidata kaasa finantssekkumise rakendamise tingimuste parendamisele teatud valdkondades, püstitades igale valdkonnale konkreetsed eesmärgid.

| 1.3 | Komitee väljendab tõsist muret selle üle, et puuduvad otsused eelarve vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2013, ja arvab, et Euroopa Liit seisab väga tõsise olukorra ees, mille lahendamine nõuab suurt poliitilist jõupingutust. Ühise kalanduspoliitika finantseerimist ei ole võimalik üle võtta, kui ei suudeta säilitada kõnealuse määruse ja Euroopa Kalandusfondi eelarveid. Komitee õhutab nõukogu vastu võtma poliitilisi otsuseid, mis ei mõjuta ühise kalanduspoliitika finantseerimist, ent mis tagavad vee-elusressursside jätkusuutliku kasutamise sellisel viisil, mis näeb ette jätkusuutlikud majanduslikud, keskkondlikud ja sotsiaalsed tingimused. EMSK avaldab samuti kahetsust selle üle, et nõukogu ei ole võtnud vastu ühtki otsust Euroopa Kalandusfondi määrust käsitleva ettepaneku kohta. |
| --- | --- |

1.3

Komitee väljendab tõsist muret selle üle, et puuduvad otsused eelarve vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2013, ja arvab, et Euroopa Liit seisab väga tõsise olukorra ees, mille lahendamine nõuab suurt poliitilist jõupingutust. Ühise kalanduspoliitika finantseerimist ei ole võimalik üle võtta, kui ei suudeta säilitada kõnealuse määruse ja Euroopa Kalandusfondi eelarveid. Komitee õhutab nõukogu vastu võtma poliitilisi otsuseid, mis ei mõjuta ühise kalanduspoliitika finantseerimist, ent mis tagavad vee-elusressursside jätkusuutliku kasutamise sellisel viisil, mis näeb ette jätkusuutlikud majanduslikud, keskkondlikud ja sotsiaalsed tingimused. EMSK avaldab samuti kahetsust selle üle, et nõukogu ei ole võtnud vastu ühtki otsust Euroopa Kalandusfondi määrust käsitleva ettepaneku kohta.

| 1.4 | Ettepanek määratleb neli valdkonda, milles kohaldatakse ühenduse finantsmeetmeid:






  — | ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontroll ja rakendamine; |
| --- | --- | --- |

1.4

Ettepanek määratleb neli valdkonda, milles kohaldatakse ühenduse finantsmeetmeid:

—

ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontroll ja rakendamine;

| — | kaitsemeetmed, andmete kogumine ja ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse kuuluvate kalavarude säästvat majandamist käsitlevate teadusalaste nõuannete parendamine; |
| --- | --- |

—

kaitsemeetmed, andmete kogumine ja ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse kuuluvate kalavarude säästvat majandamist käsitlevate teadusalaste nõuannete parendamine;

| — | ühise kalanduspoliitika juhtimine; |
| --- | --- |

—

ühise kalanduspoliitika juhtimine;

| — | rahvusvahelised suhted ühise kalanduspoliitika ja mereõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised suhted ühise kalanduspoliitika ja mereõiguse valdkonnas.

| 1.5 | Komitee on seisukohal, et käesolev määrus on vajalik ning kiidab heaks selle kohaldamisvaldkonnad. |
| --- | --- |

1.5

Komitee on seisukohal, et käesolev määrus on vajalik ning kiidab heaks selle kohaldamisvaldkonnad.

2.   Ühenduse finantsmeetmed kõigis neljas kohaldamisvaldkonnas

2.1   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontroll ja rakendamine

| 2.1.1 | Ühise kalanduspoliitika kontrolli ja rakendamise valdkonnas kohaldatavad finantsmeetmed aitavad parandada kontrolli liikmesriikide püügitegevuse üle ning komisjoni teenistuste hindamis- ja kontrollitoiminguid. Rahastusvahendite osas on abikõlblikud järgmised liikmeriikide kulutused: väljaminekud uutele kontrollitehnoloogiatele, koolitusprogrammidele, katselistele inspekteerimis- ja vaatluskavadele, auditeerimisele ja teabeseminaridele. |
| --- | --- |

2.1.1

Ühise kalanduspoliitika kontrolli ja rakendamise valdkonnas kohaldatavad finantsmeetmed aitavad parandada kontrolli liikmesriikide püügitegevuse üle ning komisjoni teenistuste hindamis- ja kontrollitoiminguid. Rahastusvahendite osas on abikõlblikud järgmised liikmeriikide kulutused: väljaminekud uutele kontrollitehnoloogiatele, koolitusprogrammidele, katselistele inspekteerimis- ja vaatluskavadele, auditeerimisele ja teabeseminaridele.

| 2.1.2 | Finantseeritakse ka need komisjoni kulud, mis tulenevad Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduskokkulepetest ja komisjoni poolt läbiviidavatest inspekteerimistest ning samuti ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri kulud. |
| --- | --- |

2.1.2

Finantseeritakse ka need komisjoni kulud, mis tulenevad Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduskokkulepetest ja komisjoni poolt läbiviidavatest inspekteerimistest ning samuti ühenduse kalanduse kontrolliagentuuri kulud.

| 2.1.3 | Komitee kiidab kavandatavad kontrolli- ja rakendusmeetmed heaks. |
| --- | --- |

2.1.3

Komitee kiidab kavandatavad kontrolli- ja rakendusmeetmed heaks.

2.2   Kaitsemeetmed, andmete kogumine ja ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse kuuluvate kalavarude säästvat majandamist käsitlevate teadusalaste nõuannete parendamine

| 2.2.1 | Määruse teine kohaldamisvaldkond hõlmab finantsabi liikmesriikidele eesmärgiga koostada mitmeaastased kokkuvõtlike ja teaduspõhiste andmebaasid, mis sisaldavad bioloogilist, tehnilist, majandus- ja keskkonnaalast teavet. Eesmärgiks on hinnata kalavarude olukorda, kalapüügi määra, kalamajanduse mõju kalavarudele ja mere ökosüsteemile ning kalatööstuse tulemuslikkust nii ühenduse vetes kui neist väljaspool. |
| --- | --- |

2.2.1

Määruse teine kohaldamisvaldkond hõlmab finantsabi liikmesriikidele eesmärgiga koostada mitmeaastased kokkuvõtlike ja teaduspõhiste andmebaasid, mis sisaldavad bioloogilist, tehnilist, majandus- ja keskkonnaalast teavet. Eesmärgiks on hinnata kalavarude olukorda, kalapüügi määra, kalamajanduse mõju kalavarudele ja mere ökosüsteemile ning kalatööstuse tulemuslikkust nii ühenduse vetes kui neist väljaspool.

| 2.2.2 | Põhiandmeid nimetatud teabe saamiseks koguvad liikmesriigid, lisaandmeid kogub komisjon. |
| --- | --- |

2.2.2

Põhiandmeid nimetatud teabe saamiseks koguvad liikmesriigid, lisaandmeid kogub komisjon.

| 2.2.3 | Pidades meeles, et kalanduse majandamine sõltub kalavarude bioloogilist olukorda ja kalalaevastiku tegevuse mõju puudutavate andmete kättesaadavusest, kiidab EMSK heaks liikmesriikide kavandatavad finantsmeetmed põhiandmete kogumise valdkondades. EMSK kiidab samuti heaks rahalise toetuse täiendavale komisjonipoolsele andmetekogumisele, kuna see võimaldab põhiandmete kogumist liikmesriikidest optimeerida ja standardiseerida. Sellele vaatamata on komitee arvamusel, et kalanduse paremaks majandamiseks tuleks liikmesriikide kaudu samuti finantseerida neid EL-i kalandussektori kulusid, mis on seotud püügitegevuse keskkonnamõju ja sektori sotsiaalmajandusliku olukorra hindamiseks läbiviidavate uuringutega. |
| --- | --- |

2.2.3

Pidades meeles, et kalanduse majandamine sõltub kalavarude bioloogilist olukorda ja kalalaevastiku tegevuse mõju puudutavate andmete kättesaadavusest, kiidab EMSK heaks liikmesriikide kavandatavad finantsmeetmed põhiandmete kogumise valdkondades. EMSK kiidab samuti heaks rahalise toetuse täiendavale komisjonipoolsele andmetekogumisele, kuna see võimaldab põhiandmete kogumist liikmesriikidest optimeerida ja standardiseerida. Sellele vaatamata on komitee arvamusel, et kalanduse paremaks majandamiseks tuleks liikmesriikide kaudu samuti finantseerida neid EL-i kalandussektori kulusid, mis on seotud püügitegevuse keskkonnamõju ja sektori sotsiaalmajandusliku olukorra hindamiseks läbiviidavate uuringutega.

| 2.2.4 | Kõnealune ühise kalanduspoliitika reform on kaasa toonud uued vajadused teadusalaste nõuannete järele, iseäranis selles osas, mis puudutab ökosüsteemidel tugineva lähenemisviisi kohaldamist ja mitme liigiga püügipiirkondade majandamist. Komitee on seega veendunud, et ühenduse rahaliseks toetuseks abikõlblikud kulutused teadusalaste nõuannete vallas on asjakohased. |
| --- | --- |

2.2.4

Kõnealune ühise kalanduspoliitika reform on kaasa toonud uued vajadused teadusalaste nõuannete järele, iseäranis selles osas, mis puudutab ökosüsteemidel tugineva lähenemisviisi kohaldamist ja mitme liigiga püügipiirkondade majandamist. Komitee on seega veendunud, et ühenduse rahaliseks toetuseks abikõlblikud kulutused teadusalaste nõuannete vallas on asjakohased.

| 2.2.5 | Siiski kordab komitee kooskõlas oma arvamusega Euroopa Kalandusfondi (2) kohta, et finantsabi peaks samuti hõlmama teadusalaseid nõuandeid kalandussektorile. Ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohaseks täitmiseks on majanduslikud jõupingutused selles valdkonnas hädavajalikud. |
| --- | --- |

2.2.5

Siiski kordab komitee kooskõlas oma arvamusega Euroopa Kalandusfondi (2) kohta, et finantsabi peaks samuti hõlmama teadusalaseid nõuandeid kalandussektorile. Ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohaseks täitmiseks on majanduslikud jõupingutused selles valdkonnas hädavajalikud.

2.3   Ühise kalanduspoliitika juhtimine

| 2.3.1 | Juhtimise valdkonnas on finantsmeetmed suunatud sidusrühmade kaasamisele ühise kalanduspoliitika kõikides etappides ning nende teavitamisele nimetatud poliitika eesmärkidest ja sellega seotud meetmetest. Finantsabi edastatakse EL-i kalanduse ja akvakultuuri nõuandekomitee ja piirkondlike nõuandekomisjonide ning Euroopa Komisjoni poolt organiseeritud teabe- ja koolitusseminaride kaudu. |
| --- | --- |

2.3.1

Juhtimise valdkonnas on finantsmeetmed suunatud sidusrühmade kaasamisele ühise kalanduspoliitika kõikides etappides ning nende teavitamisele nimetatud poliitika eesmärkidest ja sellega seotud meetmetest. Finantsabi edastatakse EL-i kalanduse ja akvakultuuri nõuandekomitee ja piirkondlike nõuandekomisjonide ning Euroopa Komisjoni poolt organiseeritud teabe- ja koolitusseminaride kaudu.

| 2.3.2 | Komitee toetab nimetatud meetmeid ning on arvamusel, et piirkondlike nõuandekomisjonide osas tuleks peaks komisjon arvestama võimalust kõnealuste komisjonide tegevuskulude rahastamiseperioodi pikendamiseks, nagu on sätestatud määruse ettepanekule lisatud finantsselgituse punktis 5.3. |
| --- | --- |

2.3.2

Komitee toetab nimetatud meetmeid ning on arvamusel, et piirkondlike nõuandekomisjonide osas tuleks peaks komisjon arvestama võimalust kõnealuste komisjonide tegevuskulude rahastamiseperioodi pikendamiseks, nagu on sätestatud määruse ettepanekule lisatud finantsselgituse punktis 5.3.

2.4   Rahvusvahelised suhted ühise kalanduspoliitika ja mereõiguse valdkonnas

| 2.4.1 | Rahvusvaheliste suhete valdkonnas hõlmavad finantsmeetmed kulusid, mis tulenevad kalanduskokkulepetest (sh kalandusalastest partnerluslepingutest) ning Euroopa Ühenduse osalemisest rahvusvahelistes organisatsioonides; EMSK usub, et teatud eesmärkide puhul, mis puudutavad rahvusvahelisi suhteid, on oluline aidata kaasa rahvusvaheliste vete ja kolmandate riikide kalavarude kaitsele ning säästvale kasutamisele ning säilitada tööhõive kalapüügist sõltuvates piirkondades. |
| --- | --- |

2.4.1

Rahvusvaheliste suhete valdkonnas hõlmavad finantsmeetmed kulusid, mis tulenevad kalanduskokkulepetest (sh kalandusalastest partnerluslepingutest) ning Euroopa Ühenduse osalemisest rahvusvahelistes organisatsioonides; EMSK usub, et teatud eesmärkide puhul, mis puudutavad rahvusvahelisi suhteid, on oluline aidata kaasa rahvusvaheliste vete ja kolmandate riikide kalavarude kaitsele ning säästvale kasutamisele ning säilitada tööhõive kalapüügist sõltuvates piirkondades.

| 2.4.2 | Komitee arvates on kogu ühenduse poliitika jaoks oluline, et Euroopa Liit osaleks kõigis rahvusvahelistes organisatsioonides, mis tegelevad kalanduse või mereõigusega, kuna rahvusvaheliste kalavarude tulevik sõltub rahvusvaheliste organisatsioonide vastutustundlikust majandamisest. Seetõttu kiidab komitee rahvusvaheliste suhete valdkonnas kehtestatud ühenduse finantsmeetmed heaks. |
| --- | --- |

2.4.2

Komitee arvates on kogu ühenduse poliitika jaoks oluline, et Euroopa Liit osaleks kõigis rahvusvahelistes organisatsioonides, mis tegelevad kalanduse või mereõigusega, kuna rahvusvaheliste kalavarude tulevik sõltub rahvusvaheliste organisatsioonide vastutustundlikust majandamisest. Seetõttu kiidab komitee rahvusvaheliste suhete valdkonnas kehtestatud ühenduse finantsmeetmed heaks.

| 2.4.3 | EMSK on arvamusel, et selle valdkonna finantsmeetmed peaksid hõlmama ka kalandussektori esindajate osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide koosolekutel liikmesriikide või komisjoni palvel. |
| --- | --- |

2.4.3

EMSK on arvamusel, et selle valdkonna finantsmeetmed peaksid hõlmama ka kalandussektori esindajate osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide koosolekutel liikmesriikide või komisjoni palvel.

2.5   Tehniline tugi

| 2.5.1 | Komitee toetab ühenduse finantsmeetmeid kulude osas, mis on seotud määruse eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelmeetmete, järelevalve, auditeerimise ja hindamisega. |
| --- | --- |

2.5.1

Komitee toetab ühenduse finantsmeetmeid kulude osas, mis on seotud määruse eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelmeetmete, järelevalve, auditeerimise ja hindamisega.

3.   Kaasrahastamise määrad, rahastamise kord, rahaliste vahendite eraldamine ning hindamine ja kontroll

| 3.1 | Kõnealune määrus kehtestab liikmesriikide kaasrahastamise määrad iga valdkonna kulude suhtes kohaldatavatele finantsmeetmetele. EMSK-l kavandatavate määrade osas vastuväiteid ei ole. |
| --- | --- |

3.1

Kõnealune määrus kehtestab liikmesriikide kaasrahastamise määrad iga valdkonna kulude suhtes kohaldatavatele finantsmeetmetele. EMSK-l kavandatavate määrade osas vastuväiteid ei ole.

| 3.2 | Määrus keelab ühenduse abi akumuleerumise, sätestades, et käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed ei saa abi ühenduse muudest rahastamisvahenditest. Komitee on arvamusel, et käesolevas ettepanekus kehtestatud rahvusvaheliste suhete valdkonna meetmeid tuleks toetada ka ühenduse muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, väliskaubandus ja keskkond, rahastamisvahenditest. Komisjoni teatises kolmandate riikidega sõlmitud kalandusalaste partnerluslepingute integreeritud raamistiku kohta märgib Euroopa komisjon selgelt, et Euroopa Liidu eesmärk on toetada säästvat kalandust ühise kalanduspoliitika ning Euroopa muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, kaubandus ja keskkond, eesmärkide kaudu. |
| --- | --- |

3.2

Määrus keelab ühenduse abi akumuleerumise, sätestades, et käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed ei saa abi ühenduse muudest rahastamisvahenditest. Komitee on arvamusel, et käesolevas ettepanekus kehtestatud rahvusvaheliste suhete valdkonna meetmeid tuleks toetada ka ühenduse muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, väliskaubandus ja keskkond, rahastamisvahenditest. Komisjoni teatises kolmandate riikidega sõlmitud kalandusalaste partnerluslepingute integreeritud raamistiku kohta märgib Euroopa komisjon selgelt, et Euroopa Liidu eesmärk on toetada säästvat kalandust ühise kalanduspoliitika ning Euroopa muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, kaubandus ja keskkond, eesmärkide kaudu.

| 3.3 | Lõpetuseks sätestab ettepanek rahastamise korra igas kohaldamisvaldkonnas. Ettepanek kirjeldab kuidas ja millal peaksid liikmesriigid taotlema komisjonilt ühenduse finantsmeetmete rakendamist ning täpsustab komisjoni otsuseid nende taotluste kohta, kehtestades kogusumma, liikmesriigi rahalise toetuse määra ja toetusele kohaldatavad tingimused. Samuti näeb määrus ette ühenduse finantshuvide kaitse pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaste ennetavate meetmete rakendamise ning antud finantsabi järelevalve, kontrolli ja auditeerimise kaudu. Seetõttu on komitee seisukohal, et määruses kehtestatud rahastamise ja kontrollisüsteem on piisav. |
| --- | --- |

3.3

Lõpetuseks sätestab ettepanek rahastamise korra igas kohaldamisvaldkonnas. Ettepanek kirjeldab kuidas ja millal peaksid liikmesriigid taotlema komisjonilt ühenduse finantsmeetmete rakendamist ning täpsustab komisjoni otsuseid nende taotluste kohta, kehtestades kogusumma, liikmesriigi rahalise toetuse määra ja toetusele kohaldatavad tingimused. Samuti näeb määrus ette ühenduse finantshuvide kaitse pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaste ennetavate meetmete rakendamise ning antud finantsabi järelevalve, kontrolli ja auditeerimise kaudu. Seetõttu on komitee seisukohal, et määruses kehtestatud rahastamise ja kontrollisüsteem on piisav.

4.   Järeldused

| 4.1 | EMSK kiidab heaks ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse järgnevalt esitatud tähelepanekuid. |
| --- | --- |

4.1

EMSK kiidab heaks ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse järgnevalt esitatud tähelepanekuid.

| 4.2 | Komitee on arvamusel, et käesolev ettepanek määruse kohta, millega kehtestatakse finantssekkumise raamistik ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, on vajalik lisaks ettepanekule nõukogu Euroopa Kalandusfondi käsitleva määruse kohta. |
| --- | --- |

4.2

Komitee on arvamusel, et käesolev ettepanek määruse kohta, millega kehtestatakse finantssekkumise raamistik ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, on vajalik lisaks ettepanekule nõukogu Euroopa Kalandusfondi käsitleva määruse kohta.

| 4.3 | Komitee avaldab suurt kahetsust selle üle, et käesoleva dokumendi kirjutamise ajal ei ole vastu võetud ühtki otsust eelarvete vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2013, mis on kõnealuses arvamuses käsitletud finantsmeetmete kohaldamisperiood, ja et nõukogu ei ole vastu võtnud otsust Euroopa Kalandusfondi määrust käsitleva ettepaneku kohta. |
| --- | --- |

4.3

Komitee avaldab suurt kahetsust selle üle, et käesoleva dokumendi kirjutamise ajal ei ole vastu võetud ühtki otsust eelarvete vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2013, mis on kõnealuses arvamuses käsitletud finantsmeetmete kohaldamisperiood, ja et nõukogu ei ole vastu võtnud otsust Euroopa Kalandusfondi määrust käsitleva ettepaneku kohta.

| 4.4 | EMSK kutsub komisjoni üles tagama seda, et ühelgi eelarvemuutusel ei oleks finantsperspektiivi kontekstis proportsionaalset mõju ühise kalanduspoliitika eelarvele, kuna sel juhul oleks võimatu saavutada ühise kalanduspoliitika reformiga määratletud eesmärke. |
| --- | --- |

4.4

EMSK kutsub komisjoni üles tagama seda, et ühelgi eelarvemuutusel ei oleks finantsperspektiivi kontekstis proportsionaalset mõju ühise kalanduspoliitika eelarvele, kuna sel juhul oleks võimatu saavutada ühise kalanduspoliitika reformiga määratletud eesmärke.

| 4.5 | Kavandatavad kohaldamisvaldkonnad on vajalikud, kuna määrus võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil ühise kalanduspoliitika rakendamist efektiivsemalt rahastada. |
| --- | --- |

4.5

Kavandatavad kohaldamisvaldkonnad on vajalikud, kuna määrus võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil ühise kalanduspoliitika rakendamist efektiivsemalt rahastada.

| 4.6 | Määruses sätestatud kohaldamisvaldkondadest sooviks EMSK komisjoni tähelepanu juhtida teadusalaste nõuannete parendamise olulisusele. Kalavarude säästev areng ja seega ka ühise kalanduspoliitika edukus sõltub üksikasjalikust, tõesest ja ajakohasest teaduslikust teabest eri kalaliikide olukorra kohta. Euroopa Liidu ja liikmesriikide kalandusega tegelevad organid koos kalandussektoriga on teinud väga suuri jõupingutusi selleks, et Euroopa Liidule oleksid kättesaadavad parimad teadusalased nõuanded nii enda kui rahvusvaheliste vete kalavarude kohta. |
| --- | --- |

4.6

Määruses sätestatud kohaldamisvaldkondadest sooviks EMSK komisjoni tähelepanu juhtida teadusalaste nõuannete parendamise olulisusele. Kalavarude säästev areng ja seega ka ühise kalanduspoliitika edukus sõltub üksikasjalikust, tõesest ja ajakohasest teaduslikust teabest eri kalaliikide olukorra kohta. Euroopa Liidu ja liikmesriikide kalandusega tegelevad organid koos kalandussektoriga on teinud väga suuri jõupingutusi selleks, et Euroopa Liidule oleksid kättesaadavad parimad teadusalased nõuanded nii enda kui rahvusvaheliste vete kalavarude kohta.

| 4.7 | Komitee on arvamusel, et teadusalaste nõuannete parendamise eesmärgil tuleks liikmesriikide kaudu finantseerida ka neid EL-i kalandussektori kulusid, mis on seotud püügitegevuse keskkonnamõju ja sektori sotsiaalmajandusliku olukorra hindamiseks läbiviidavate uuringutega. Komitee on seetõttu arvamusel, et finantsabi peaks hõlmama ka teadusalaseid nõuandeid kalandussektorile. |
| --- | --- |

4.7

Komitee on arvamusel, et teadusalaste nõuannete parendamise eesmärgil tuleks liikmesriikide kaudu finantseerida ka neid EL-i kalandussektori kulusid, mis on seotud püügitegevuse keskkonnamõju ja sektori sotsiaalmajandusliku olukorra hindamiseks läbiviidavate uuringutega. Komitee on seetõttu arvamusel, et finantsabi peaks hõlmama ka teadusalaseid nõuandeid kalandussektorile.

| 4.8 | Komitee nõustub pakutud finantsmeetmetega ühise kalanduspoliitika majandamise valdkonnas, mis aitab kõikides ühise kalanduspoliitika etappides kaasata sidusrühmi ja hoida neid kursis edusammudega kõnealuse poliitika eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

4.8

Komitee nõustub pakutud finantsmeetmetega ühise kalanduspoliitika majandamise valdkonnas, mis aitab kõikides ühise kalanduspoliitika etappides kaasata sidusrühmi ja hoida neid kursis edusammudega kõnealuse poliitika eesmärkide saavutamisel.

| 4.9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks pikendada piirkondlike nõuandekomisjonide tegevuskulude rahastamisperioodi. |
| --- | --- |

4.9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks pikendada piirkondlike nõuandekomisjonide tegevuskulude rahastamisperioodi.

| 4.10 | Komitee arvates on eriti oluline, et Euroopa Liit osaleks rahvusvahelistes organisatsioonides, mis tegelevad kalanduse või mereõigusega, ja kiidab seetõttu heaks nendele valdkondadele ning kalanduskokkulepetele, sh kalandusalastele koostöölepingutele kolmandate riikidega, kavandatud finantsabi, kuna see on olulise tähtsusega kalavarude säilitamise ja jätkusuutliku kasutamise edendamiseks kolmandates riikides ja rahvusvahelistes vetes ja ning tööhõive säilitamiseks kalapüügist sõltuvates piirkondades. |
| --- | --- |

4.10

Komitee arvates on eriti oluline, et Euroopa Liit osaleks rahvusvahelistes organisatsioonides, mis tegelevad kalanduse või mereõigusega, ja kiidab seetõttu heaks nendele valdkondadele ning kalanduskokkulepetele, sh kalandusalastele koostöölepingutele kolmandate riikidega, kavandatud finantsabi, kuna see on olulise tähtsusega kalavarude säilitamise ja jätkusuutliku kasutamise edendamiseks kolmandates riikides ja rahvusvahelistes vetes ja ning tööhõive säilitamiseks kalapüügist sõltuvates piirkondades.

| 4.11 | EMSK on arvamusel, et rahvusvaheliste suhete valdkonna finantsmeetmed peaksid hõlmama ka kalandussektori esindajate osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide koosolekutel liikmesriikide või komisjoni palvel. |
| --- | --- |

4.11

EMSK on arvamusel, et rahvusvaheliste suhete valdkonna finantsmeetmed peaksid hõlmama ka kalandussektori esindajate osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide koosolekutel liikmesriikide või komisjoni palvel.

| 4.12 | Lõpetuseks on komitee seisukohal, et ühise kalanduspoliitika rahvusvaheliste suhete valdkonna algatusi tuleks toetada ka ühenduse muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, väliskaubandus ja keskkond, rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

4.12

Lõpetuseks on komitee seisukohal, et ühise kalanduspoliitika rahvusvaheliste suhete valdkonna algatusi tuleks toetada ka ühenduse muude poliitikavaldkondade, nagu teadus- ja arendustegevus, väliskaubandus ja keskkond, rahastamisvahenditest.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ELT C 267, 27.10.2005.

1

(2)  Idem 1, punkt 3.5.3.6.

2

Idem

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/41

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamine”

KOM(2005) 137 lõplik

(2006/C 65/08)

3. juunil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamine”

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon, mis vastutas komitee töö ettevalmistamise eest kõnealusel teemal, võttis arvamuse vastu 9. novembril 2005. Raportöör oli pr Sánchez Miguel.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 133 ja vastu 1.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Nii ELis kui ka mujal maailmas esineb üha sagedamini katastroofe; mõnel puhul on nende põhjustajaks loodusnähtused, nagu üleujutused, maavärinad, tulekahjud, põuad, orkaanid jne, ent teistel puhkudel põhjustavad katastroofe süütute inimeste seas õudust tekitavad terroriaktid. Ehkki tahtlikkuse määrad ei ole võrreldavad, võib kõikide selliste katastroofide põhjuseks pidada mõningal määral inimtegevust. EL on võtnud enesele kohustuseks rakendada kliimamuutuste suhtes ennetavaid meetmeid — mitte ainult Kyoto protokollis sisalduvate kohustuste näol –, vaid ka maa, vee ja õhu kaitseks võetavaid meetmeid käsitlevate arvukate sätete kaudu. Nimetatud kohustus on suunatud ennetamisele ning see võib aidata kaasa maa, merede ja atmosfääri säilitamisele ja taastamisele ning edendada meetmete tarvitusele võtmist ka mujal maailmas. Samas on vastuseks terroriaktidele (1) ette valmistatud mitmeid politseid ja kohtusüsteemi käsitlevaid koordineerivaid dokumente, mis on võimaldanud parandada liikmesriikide vahelisi koostöösuhteid. |
| --- | --- |

1.1

Nii ELis kui ka mujal maailmas esineb üha sagedamini katastroofe; mõnel puhul on nende põhjustajaks loodusnähtused, nagu üleujutused, maavärinad, tulekahjud, põuad, orkaanid jne, ent teistel puhkudel põhjustavad katastroofe süütute inimeste seas õudust tekitavad terroriaktid. Ehkki tahtlikkuse määrad ei ole võrreldavad, võib kõikide selliste katastroofide põhjuseks pidada mõningal määral inimtegevust. EL on võtnud enesele kohustuseks rakendada kliimamuutuste suhtes ennetavaid meetmeid — mitte ainult Kyoto protokollis sisalduvate kohustuste näol –, vaid ka maa, vee ja õhu kaitseks võetavaid meetmeid käsitlevate arvukate sätete kaudu. Nimetatud kohustus on suunatud ennetamisele ning see võib aidata kaasa maa, merede ja atmosfääri säilitamisele ja taastamisele ning edendada meetmete tarvitusele võtmist ka mujal maailmas. Samas on vastuseks terroriaktidele (1) ette valmistatud mitmeid politseid ja kohtusüsteemi käsitlevaid koordineerivaid dokumente, mis on võimaldanud parandada liikmesriikide vahelisi koostöösuhteid.

| 1.2 | Sellegipoolest on EL pidanud looma ühenduse süsteemi ELi piires toimuvate iga liiki katastroofide korral abi andmiseks. Selleks süsteemiks on ühenduse kodanikukaitse mehhanism, mis toetab ja hõlbustab eluliselt tähtsa kodanikukaitseabi koondamist katastroofide läbi kannatanud piirkondade koheste vajaduste rahuldamiseks, ja seda ka väljaspool ühendust. Kõnealuse teatise eesmärk on parandada 2001. aastal loodud kodanikukaitse mehhanismi (2) ja tõhustada kodanikukaitse tegevusprogrammi (3) ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse suurõnnetustele kiiresti reageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (4). |
| --- | --- |

1.2

Sellegipoolest on EL pidanud looma ühenduse süsteemi ELi piires toimuvate iga liiki katastroofide korral abi andmiseks. Selleks süsteemiks on ühenduse kodanikukaitse mehhanism, mis toetab ja hõlbustab eluliselt tähtsa kodanikukaitseabi koondamist katastroofide läbi kannatanud piirkondade koheste vajaduste rahuldamiseks, ja seda ka väljaspool ühendust. Kõnealuse teatise eesmärk on parandada 2001. aastal loodud kodanikukaitse mehhanismi (2) ja tõhustada kodanikukaitse tegevusprogrammi (3) ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse suurõnnetustele kiiresti reageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (4).

| 1.3 | Siinkohal tuleks määratleda mõiste “kodanikukaitse”, mida aetakse sageli segi mõistega “humanitaarabi”. Komisjon on tõmmanud nende kahe mõiste vahele selge piiri, ehkki nende eesmärgid on sarnased: “elude päästmine ja katastroofi tagajärgede leevendamine esimestel katastroofijärgsetel päevadel”. Komisjon määratleb nimetatud kahe mõiste erinevused: esiteks saab kodanikukaitseabi suunata nii katastroofide tagajärgedele nii inimeste kui keskkonna jaoks; teiseks pakutakse kodanikukaitseabi liikmesriikide vahendite ja meeskondade kaudu, mitte aga humanitaarabiorganisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaudu; kolmandaks võidakse kodanikukaitseabi anda nii ELi-siseselt kui ka -väliselt, ehkki kolmandates riikides on menetlused erinevad (5). |
| --- | --- |

1.3

Siinkohal tuleks määratleda mõiste “kodanikukaitse”, mida aetakse sageli segi mõistega “humanitaarabi”. Komisjon on tõmmanud nende kahe mõiste vahele selge piiri, ehkki nende eesmärgid on sarnased: “elude päästmine ja katastroofi tagajärgede leevendamine esimestel katastroofijärgsetel päevadel”. Komisjon määratleb nimetatud kahe mõiste erinevused: esiteks saab kodanikukaitseabi suunata nii katastroofide tagajärgedele nii inimeste kui keskkonna jaoks; teiseks pakutakse kodanikukaitseabi liikmesriikide vahendite ja meeskondade kaudu, mitte aga humanitaarabiorganisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaudu; kolmandaks võidakse kodanikukaitseabi anda nii ELi-siseselt kui ka -väliselt, ehkki kolmandates riikides on menetlused erinevad (5).

| 1.4 | Kodanikukaitse mehhanism töötab ELi piires ning alati selle liikmesriigi taotlusel, kus katastroof toimus. Väärib märkimist, et kodanikukaitse mehhanism toimib ka rahvusvahelises plaanis koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO Humanitaarabi Koordineerimise Bürooga (OCHA), kellega on ühiselt sisse seatud mitmesugused töökorraldusmenetlused, ning Punase Ristiga ja kohapealsete valitsusväliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

1.4

Kodanikukaitse mehhanism töötab ELi piires ning alati selle liikmesriigi taotlusel, kus katastroof toimus. Väärib märkimist, et kodanikukaitse mehhanism toimib ka rahvusvahelises plaanis koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO Humanitaarabi Koordineerimise Bürooga (OCHA), kellega on ühiselt sisse seatud mitmesugused töökorraldusmenetlused, ning Punase Ristiga ja kohapealsete valitsusväliste organisatsioonidega.

| 1.5 | Pidades silmas ELi seisukohta toimunud suurõnnetuste (mis kahjuks tunduvad ka edaspidi toimuvat) suhtes, tegi üldasjade ja välissuhete nõukogu 7. jaanuaril 2005 toimunud erakorralisel koosolekul ettepaneku parandada ühenduse mehhanismi ja arendada kiirreageerimise suutlikkust. Mõned päevad hiljem, 13. jaanuaril andis Euroopa Parlament välja resolutsiooni hiljutise India ookeani tsunamikatastroofi kohta, kutsudes üles valmistama ette ja rakendama katastroofide puhul inimressursi, varustuse ja väljaõppega seotud meetmeid. |
| --- | --- |

1.5

Pidades silmas ELi seisukohta toimunud suurõnnetuste (mis kahjuks tunduvad ka edaspidi toimuvat) suhtes, tegi üldasjade ja välissuhete nõukogu 7. jaanuaril 2005 toimunud erakorralisel koosolekul ettepaneku parandada ühenduse mehhanismi ja arendada kiirreageerimise suutlikkust. Mõned päevad hiljem, 13. jaanuaril andis Euroopa Parlament välja resolutsiooni hiljutise India ookeani tsunamikatastroofi kohta, kutsudes üles valmistama ette ja rakendama katastroofide puhul inimressursi, varustuse ja väljaõppega seotud meetmeid.

| 1.6 | Praegu koosneb kodanikukaitse valdkonnas tegevust reguleeriv raamistik kahest ülalmainitud mehhanismist: ühenduse kodanikukaitse mehhanismist ja kodanikukaitse tegevusprogrammist. Kõnealune teatis keskendub ühenduse kodanikukaitse mehhanismile, iseäranis seire- ja teabekeskusele (MIC), mis asub Euroopa Komisjonis ja tegutseb ööpäevaringselt. Keskusel on andmebaas igas liikmesriigis osutatavate kodanikukaitseteenuste kohta, sisaldades sõjalise andmebaasi andmeid. |
| --- | --- |

1.6

Praegu koosneb kodanikukaitse valdkonnas tegevust reguleeriv raamistik kahest ülalmainitud mehhanismist: ühenduse kodanikukaitse mehhanismist ja kodanikukaitse tegevusprogrammist. Kõnealune teatis keskendub ühenduse kodanikukaitse mehhanismile, iseäranis seire- ja teabekeskusele (MIC), mis asub Euroopa Komisjonis ja tegutseb ööpäevaringselt. Keskusel on andmebaas igas liikmesriigis osutatavate kodanikukaitseteenuste kohta, sisaldades sõjalise andmebaasi andmeid.

2.   Komisjoni ettepaneku sisu

| 2.1 | Ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamine. Viimased aruanded on toonud esile vajaduse parandada kodanikukaitse mehhanismi ning tõhustada tegevuse kooskõlastatust liikmesriikide vahel ja teiste asjaomaste organitega. Teatises tehakse ettepanek süsteemi parandamiseks neljas valdkonnas. |
| --- | --- |

2.1

Ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamine. Viimased aruanded on toonud esile vajaduse parandada kodanikukaitse mehhanismi ning tõhustada tegevuse kooskõlastatust liikmesriikide vahel ja teiste asjaomaste organitega. Teatises tehakse ettepanek süsteemi parandamiseks neljas valdkonnas.

| 2.1.1 | Valmisoleku tõhustamine meeskondade väljaõppe ja ettevalmistavate õppuste korraldamise kaudu. Selleks tuleb kõigepealt hinnata olemasolevat suutlikkust; teiseks tuleb koostada plaan, milles määratletakse kiiresti kasutatavad moodulid; kolmandaks tuleb viia läbi koolituskursusi ja ühisõppusi, et tõhustada koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine abi andmise süsteem. |
| --- | --- |

2.1.1

Valmisoleku tõhustamine meeskondade väljaõppe ja ettevalmistavate õppuste korraldamise kaudu. Selleks tuleb kõigepealt hinnata olemasolevat suutlikkust; teiseks tuleb koostada plaan, milles määratletakse kiiresti kasutatavad moodulid; kolmandaks tuleb viia läbi koolituskursusi ja ühisõppusi, et tõhustada koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine abi andmise süsteem.

| 2.1.2 | Vajaduste analüüs ja hindamine hoiatussüsteemi kaudu, mis kasutab seire- ja teabekeskuse ressursse ning koondab teiste organitega, ennekõike ÜROga koostöös tegutsemist võimaldavat teavet. Vajaduste hindamise parandamine kohapeal võimaldab määratleda igal konkreetsel juhul tekkinud vajadusi ja tõhustada seeläbi abi andmist. On tehtud ettepanek seire- ja teabekeskuse personali suurendamiseks ning hindamismeetodite ja -standardite läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

2.1.2

Vajaduste analüüs ja hindamine hoiatussüsteemi kaudu, mis kasutab seire- ja teabekeskuse ressursse ning koondab teiste organitega, ennekõike ÜROga koostöös tegutsemist võimaldavat teavet. Vajaduste hindamise parandamine kohapeal võimaldab määratleda igal konkreetsel juhul tekkinud vajadusi ja tõhustada seeläbi abi andmist. On tehtud ettepanek seire- ja teabekeskuse personali suurendamiseks ning hindamismeetodite ja -standardite läbivaatamiseks.

| 2.1.3 | Tõhusam koordineerimine on üks ulatuslikumaid parendusi. Kõnealune ettepanek hõlmab liikmesriikide panuse tõhusamat koordineerimist eesmärgiga tagada Euroopa kooskõlastatud abi ning parem vastastikune täiendavus ja kooskõlastatus ÜRO ja teiste humanitaarabiga tegelevate organite ja vastavate sõjaliste üksustega. Taoline koordineerimine peaks tugevdama operatiivplaneerimise suutlikkust kohapeal, muuhulgas ka komisjoni erinevates allüksustes. |
| --- | --- |

2.1.3

Tõhusam koordineerimine on üks ulatuslikumaid parendusi. Kõnealune ettepanek hõlmab liikmesriikide panuse tõhusamat koordineerimist eesmärgiga tagada Euroopa kooskõlastatud abi ning parem vastastikune täiendavus ja kooskõlastatus ÜRO ja teiste humanitaarabiga tegelevate organite ja vastavate sõjaliste üksustega. Taoline koordineerimine peaks tugevdama operatiivplaneerimise suutlikkust kohapeal, muuhulgas ka komisjoni erinevates allüksustes.

| 2.1.4 | Tõhusam abi kodanikele. Tsunamikatastroofiga seoses ilmnes, et Euroopa kodanike kaitse saavutatakse kodanikukaitse ja asjaomaste riikide konsulaarasutuste koostöö kaudu. Tõhustada tuleb koostööd katastroofis kannatada saanud riikide ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

2.1.4

Tõhusam abi kodanikele. Tsunamikatastroofiga seoses ilmnes, et Euroopa kodanike kaitse saavutatakse kodanikukaitse ja asjaomaste riikide konsulaarasutuste koostöö kaudu. Tõhustada tuleb koostööd katastroofis kannatada saanud riikide ja liikmesriikide vahel.

| 2.2 | Komisjoni soovitatud parandusmeetmetega peaks kaasnema kodanikukaitsele eraldatavate vahendite suurendamine. Seetõttu on nõukogu kutsunud üles esitama ettepanekuid olemasolevate vahendite arendamiseks. ELi 31. jaanuari 2005. aasta tegevuskavas määratletakse kõige olulisemad tegevusvaldkonnad. |
| --- | --- |

2.2

Komisjoni soovitatud parandusmeetmetega peaks kaasnema kodanikukaitsele eraldatavate vahendite suurendamine. Seetõttu on nõukogu kutsunud üles esitama ettepanekuid olemasolevate vahendite arendamiseks. ELi 31. jaanuari 2005. aasta tegevuskavas määratletakse kõige olulisemad tegevusvaldkonnad.

| 2.2.1 | Kõigepealt tehakse ettepanek kodanikukaitsevahendite ühiseks kasutamiseks, et juhtudel, mil riiklikud ressursid ja võimed pole vajaduste rahuldamiseks piisavad, saaks Euroopa tasandil astuda võetavate meetmete tõhususe suurendamiseks lisasamme. |
| --- | --- |

2.2.1

Kõigepealt tehakse ettepanek kodanikukaitsevahendite ühiseks kasutamiseks, et juhtudel, mil riiklikud ressursid ja võimed pole vajaduste rahuldamiseks piisavad, saaks Euroopa tasandil astuda võetavate meetmete tõhususe suurendamiseks lisasamme.

| 2.2.2 | Seire- ja teabekeskuse analüütilise võime parandamine võib võimaldada aktiivsemat tegutsemist, iseäranis kolmandate riikide teavitamisel. Seetõttu peavad suhted olema sujuvad, et olemasolevaid vahendeid oleks võimalik katastroofi läbi kannatanud riigi taotlusel paindlikult rakendada. |
| --- | --- |

2.2.2

Seire- ja teabekeskuse analüütilise võime parandamine võib võimaldada aktiivsemat tegutsemist, iseäranis kolmandate riikide teavitamisel. Seetõttu peavad suhted olema sujuvad, et olemasolevaid vahendeid oleks võimalik katastroofi läbi kannatanud riigi taotlusel paindlikult rakendada.

| 2.2.3 | Valmisolekumoodulid täidavad suurõnnetustele reageerimise puhul ning muude liikmesriikide või kolmandate riikide taotlusel olulist ülesannet. Seetõttu on oluline rakendada teatises kavandatud süsteemi, et igal riigil oleks võimalik tugineda ELis või väljaspool seda abimissioonideks alalises valmisolekus olevatele võtmemoodulitele. |
| --- | --- |

2.2.3

Valmisolekumoodulid täidavad suurõnnetustele reageerimise puhul ning muude liikmesriikide või kolmandate riikide taotlusel olulist ülesannet. Seetõttu on oluline rakendada teatises kavandatud süsteemi, et igal riigil oleks võimalik tugineda ELis või väljaspool seda abimissioonideks alalises valmisolekus olevatele võtmemoodulitele.

| 2.2.4 | Logistilise aluse ja piisavate vahendite tugevdamine, võimaldamaks seire- ja teabekeskusel tegutseda kiiresti ja tõhusalt. Ehkki abimissioonideks vajaliku varustuse kulud rahastatakse mõningate Euroopa fondide (6) arvelt, tuleb ELi-väliste abimissioonide puhul uurida võimalikke koosmõjusid ÜROga. |
| --- | --- |

2.2.4

Logistilise aluse ja piisavate vahendite tugevdamine, võimaldamaks seire- ja teabekeskusel tegutseda kiiresti ja tõhusalt. Ehkki abimissioonideks vajaliku varustuse kulud rahastatakse mõningate Euroopa fondide (6) arvelt, tuleb ELi-väliste abimissioonide puhul uurida võimalikke koosmõjusid ÜROga.

| 2.2.5 | Rahvusvaheline kooskõlastatus on üks võtmetegureid kiirel reageerimisel suurõnnetustele. Ühenduse mehhanismi raames on võimalik kasutada reageerimisvahendeid, mis on tulemuslikumad, kui need on kooskõlastatud teiste üksuste vahenditega. Arvesse tuleks võtta nii ÜRO organeid kui ka humanitaarabiorganisatsioone. |
| --- | --- |

2.2.5

Rahvusvaheline kooskõlastatus on üks võtmetegureid kiirel reageerimisel suurõnnetustele. Ühenduse mehhanismi raames on võimalik kasutada reageerimisvahendeid, mis on tulemuslikumad, kui need on kooskõlastatud teiste üksuste vahenditega. Arvesse tuleks võtta nii ÜRO organeid kui ka humanitaarabiorganisatsioone.

3.   Üldmärkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepanekut parandada ühenduse kodanikukaitse mehhanismi, arvestades vajadust tagada ELis või väljaspool seda aset leidvate katastroofidele reageerimiseks kõik olemasolevad vahendid ning neid tõhustada. Aastate jooksul omandatud kogemused on näidanud, et ühenduse kodanikukaitse mitmeid tegevusaspekte tuleks parandada. Seetõttu on komitee arvamusel, et ühenduse mehhanismi parandamiseks kavandatud meetmete tõhususe optimeerimiseks tuleks läbi viia teatud eeluuringuid. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepanekut parandada ühenduse kodanikukaitse mehhanismi, arvestades vajadust tagada ELis või väljaspool seda aset leidvate katastroofidele reageerimiseks kõik olemasolevad vahendid ning neid tõhustada. Aastate jooksul omandatud kogemused on näidanud, et ühenduse kodanikukaitse mitmeid tegevusaspekte tuleks parandada. Seetõttu on komitee arvamusel, et ühenduse mehhanismi parandamiseks kavandatud meetmete tõhususe optimeerimiseks tuleks läbi viia teatud eeluuringuid.

| 3.2 | Kõigepealt tuleb mitmetes valdkondades tõhustada ELi reageerimissuutlikkust, tuginedes riiklikele kodanikukaitsesüsteemidele. |
| --- | --- |

3.2

Kõigepealt tuleb mitmetes valdkondades tõhustada ELi reageerimissuutlikkust, tuginedes riiklikele kodanikukaitsesüsteemidele.

3.2.1   Piirkondlikud side- ja teabesüsteemid

| 3.2.1.1 | Ühtset hädaabi side- ja teabesüsteemi (CECIS) (7) tuleks tõhustada, minnes üle video-, hääl- ja andmesidevõimalustega satelliidipõhisele süsteemile, mis on töökindel ning seire- ja teabekeskuse kaudu ühendatud spetsiaalsete teabekeskustega, kust saab konkreetsete hädaolukordade puhul kasulikke andmeid, ekspertide hinnanguid ja mudeleid (näiteks eeldatavad tagajärjed). Mõningateks näideteks on siinkohal Euroopa Kosmoseagentuur ja Teadusuuringute Ühiskeskus, mis edastavad olemasolevaid kolmandate riikide kaarte, kahju kannatanud piirkondade kaarte või abi andmise infrastruktuurile kahju põhjustanud katastroofide (näiteks maavärin või üleujutus) järel ajakohastatud kaarte. Võrgustik põhineks kõigi nende liikmesriikide kontaktpunktidel, mis suudaksid hädaolukorras reageerida. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Ühtset hädaabi side- ja teabesüsteemi (CECIS) (7) tuleks tõhustada, minnes üle video-, hääl- ja andmesidevõimalustega satelliidipõhisele süsteemile, mis on töökindel ning seire- ja teabekeskuse kaudu ühendatud spetsiaalsete teabekeskustega, kust saab konkreetsete hädaolukordade puhul kasulikke andmeid, ekspertide hinnanguid ja mudeleid (näiteks eeldatavad tagajärjed). Mõningateks näideteks on siinkohal Euroopa Kosmoseagentuur ja Teadusuuringute Ühiskeskus, mis edastavad olemasolevaid kolmandate riikide kaarte, kahju kannatanud piirkondade kaarte või abi andmise infrastruktuurile kahju põhjustanud katastroofide (näiteks maavärin või üleujutus) järel ajakohastatud kaarte. Võrgustik põhineks kõigi nende liikmesriikide kontaktpunktidel, mis suudaksid hädaolukorras reageerida.

| 3.2.1.2 | Teabevoog ELi abiüksuste ning seire- ja teabekeskuse vahel peaks olema pidev, töö- ja sekkumisekindel:






  — | side katastroofi läbi kannatanud piirkondadega on tavaliselt äärmiselt puudulik infrastruktuuri (tava- ja mobiiltelefonivõrgud) hävimise ja/või ülekoormatuse tõttu; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

Teabevoog ELi abiüksuste ning seire- ja teabekeskuse vahel peaks olema pidev, töö- ja sekkumisekindel:

—

side katastroofi läbi kannatanud piirkondadega on tavaliselt äärmiselt puudulik infrastruktuuri (tava- ja mobiiltelefonivõrgud) hävimise ja/või ülekoormatuse tõttu;

| — | sellegipoolest ei saa välistada võimalust, et valitsused kontrollivad riigis aset leidnud katastroofi kohta edastatavat teavet ja ka abiüksuste liikumist. |
| --- | --- |

—

sellegipoolest ei saa välistada võimalust, et valitsused kontrollivad riigis aset leidnud katastroofi kohta edastatavat teavet ja ka abiüksuste liikumist.

| 3.2.1.3 | Sellisel juhul oleks satelliitside kõige parem lahendus. Kogemused on näidanud, et satelliitside on:






  — | keskkonnamõjude suhtes üsna vähetundlik (vaja läheb vaid korpust ja ülekandeks vajaliku elektrivoolu tekitamise võimalust); |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Sellisel juhul oleks satelliitside kõige parem lahendus. Kogemused on näidanud, et satelliitside on:

—

keskkonnamõjude suhtes üsna vähetundlik (vaja läheb vaid korpust ja ülekandeks vajaliku elektrivoolu tekitamise võimalust);

| — | kolmandate isikute poolt teabe jälgimise aspektist turvaline. |
| --- | --- |

—

kolmandate isikute poolt teabe jälgimise aspektist turvaline.

| 3.2.1.4 | Samas võib ka nimetatud meetodi puhul andmeside läbilaskevõime olla piiratud ja kannatada mõningatel juhtudel muude vajaduste või kasutajate (näiteks ajakirjanike) tõttu ülekoormuse all. Seetõttu tuleb tagada sihtotstarbeliste, s.t püsivate satelliitside lainepikkuste olemasolu, mis võimaldab rahuldava side katastroofis kannatanud piirkonna/piirkondade ning seire- ja teabekeskuse vahel, aga ka eri katastroofipaikade vahel. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Samas võib ka nimetatud meetodi puhul andmeside läbilaskevõime olla piiratud ja kannatada mõningatel juhtudel muude vajaduste või kasutajate (näiteks ajakirjanike) tõttu ülekoormuse all. Seetõttu tuleb tagada sihtotstarbeliste, s.t püsivate satelliitside lainepikkuste olemasolu, mis võimaldab rahuldava side katastroofis kannatanud piirkonna/piirkondade ning seire- ja teabekeskuse vahel, aga ka eri katastroofipaikade vahel.

| 3.2.1.5 | Leviala osas võib tunduda, et piisaks ka konkreetsest geograafilisest piirkonnast (EL ja naaberalad), ent tegelikkuses peaks leviala hõlmama kogu maailma. Hiljutine tsunamikatastroof näitas selgelt, et konkreetset geograafilist piirkonda hõlmav leviala ei ole kaugeltki piisav, sest suhelda oli vaja mitte ainult seire- ja teabekeskusega, vaid side oli vajalik ka üksteisest väga kaugel asuvate tegevuspiirkondade vahel (Maldiivid, Sri Lanka, Tai ja Indoneesia). |
| --- | --- |

3.2.1.5

Leviala osas võib tunduda, et piisaks ka konkreetsest geograafilisest piirkonnast (EL ja naaberalad), ent tegelikkuses peaks leviala hõlmama kogu maailma. Hiljutine tsunamikatastroof näitas selgelt, et konkreetset geograafilist piirkonda hõlmav leviala ei ole kaugeltki piisav, sest suhelda oli vaja mitte ainult seire- ja teabekeskusega, vaid side oli vajalik ka üksteisest väga kaugel asuvate tegevuspiirkondade vahel (Maldiivid, Sri Lanka, Tai ja Indoneesia).

| 3.2.1.6 | Et tagada tõhus sidepidamine, peab ELil olema satelliitedastussüsteem, mis on sihtotstarbeline (st eksklusiivne), turvaline (sekkumisekindel), usaldusväärne ja ülemaailmse levialaga. See süsteem peab olema võimeline toetama videokonverentse ning andme- (faks, post ja kõrgeralduskujutised) ja häälsidet. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Et tagada tõhus sidepidamine, peab ELil olema satelliitedastussüsteem, mis on sihtotstarbeline (st eksklusiivne), turvaline (sekkumisekindel), usaldusväärne ja ülemaailmse levialaga. See süsteem peab olema võimeline toetama videokonverentse ning andme- (faks, post ja kõrgeralduskujutised) ja häälsidet.

| 3.2.1.7 | Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Kosmoseagentuur ja Euroopa Komisjon (infoühiskonna peadirektoraat) on nimetatud tegevusprogrammi ja mehhanismi korralduskomitee poolt väljendatud vajaduste rahuldamiseks piisavalt suutlikud. Korralduskomitee annab aru kodanikukaitse eest vastutavale peadirektoraadile (keskkonna peadirektoraat). |
| --- | --- |

3.2.1.7

Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Kosmoseagentuur ja Euroopa Komisjon (infoühiskonna peadirektoraat) on nimetatud tegevusprogrammi ja mehhanismi korralduskomitee poolt väljendatud vajaduste rahuldamiseks piisavalt suutlikud. Korralduskomitee annab aru kodanikukaitse eest vastutavale peadirektoraadile (keskkonna peadirektoraat).

3.2.2   Abimissioonideks vajaminevad minimaalsed ressursid

| 3.2.2.1 | Päästemeeskonnad






  — | Liikmesriigid varustavad päästemeeskondi piisavalt sõltumatut tegutsemist võimaldavate vahendite ja õnnetuspaigal sidepidamiseks vajalike süsteemidega. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

Päästemeeskonnad

—

Liikmesriigid varustavad päästemeeskondi piisavalt sõltumatut tegutsemist võimaldavate vahendite ja õnnetuspaigal sidepidamiseks vajalike süsteemidega.

| — | Nende meeskondade tegevust koordineerib ELi koordinaator, kelle ülesandeks on kooskõlastada liikmesriikide poolt saadetud erinevate meeskondade tööd, pidada sidet katastroofi läbi kannatanud riigi ametiasutustega, ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimisbürooga jne. |
| --- | --- |

—

Nende meeskondade tegevust koordineerib ELi koordinaator, kelle ülesandeks on kooskõlastada liikmesriikide poolt saadetud erinevate meeskondade tööd, pidada sidet katastroofi läbi kannatanud riigi ametiasutustega, ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimisbürooga jne.

| — | Praeguseks ei ole EL koordinaatorit veel ressurssidega varustanud; olemas on vaid teatud sidevahendid. EL peaks hankima sobivad ressursid ja varustuse (sidevahenditest telkideni), et hõlbustada koordinaatori ja tema tugimeeskonna ülesannete täitmist, koordineerida tegevust teiste meeskondade ja kannatanud riigi ametiasutustega ning tagada, et koordinaatori töö oleks suurõnnetuste sageli keerulistes tingimustes tõhus. |
| --- | --- |

—

Praeguseks ei ole EL koordinaatorit veel ressurssidega varustanud; olemas on vaid teatud sidevahendid. EL peaks hankima sobivad ressursid ja varustuse (sidevahenditest telkideni), et hõlbustada koordinaatori ja tema tugimeeskonna ülesannete täitmist, koordineerida tegevust teiste meeskondade ja kannatanud riigi ametiasutustega ning tagada, et koordinaatori töö oleks suurõnnetuste sageli keerulistes tingimustes tõhus.

| — | Lisaks peaksid need ressursid ja vahendid (mis peaksid olema selgelt tähistatud ELi sümboolikaga) viitama selgelt ELi kohalolule ja pühendumisele kannatanud elanikkonna abistamisel. ELis edastaks see piirkondadevahelise solidaarsuse sõnumit, ent väljaspool ELi rõhutaks ELi positsiooni rahvusvahelisel areenil. |
| --- | --- |

—

Lisaks peaksid need ressursid ja vahendid (mis peaksid olema selgelt tähistatud ELi sümboolikaga) viitama selgelt ELi kohalolule ja pühendumisele kannatanud elanikkonna abistamisel. ELis edastaks see piirkondadevahelise solidaarsuse sõnumit, ent väljaspool ELi rõhutaks ELi positsiooni rahvusvahelisel areenil.

| 3.2.2.2 | Toetus liikmesriikidele hädaolukordades






  — | Teatud juhtudel ei ole liikmesriikidel võimalik vajalikku tuge osutada — kas põhjusel, et vajalikke ressursse ja vahendeid kasutatakse mõne eeldatava või väljakuulutatud hädaolukorra tarbeks, või seetõttu, et neid ressursse kasutataks ainult erandjuhtudel, mistõttu ei ole nende hankimine otstarbekas. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Toetus liikmesriikidele hädaolukordades

—

Teatud juhtudel ei ole liikmesriikidel võimalik vajalikku tuge osutada — kas põhjusel, et vajalikke ressursse ja vahendeid kasutatakse mõne eeldatava või väljakuulutatud hädaolukorra tarbeks, või seetõttu, et neid ressursse kasutataks ainult erandjuhtudel, mistõttu ei ole nende hankimine otstarbekas.

| — | Esimesena mainitud stsenaariumi üheks tüüpiliseks näiteks on metsatulekahjud, mille puhul õhus kasutatavate vahenditega varustatud riigid on samaaegselt samas olukorras. Riigis valitsev ohtlik olukord muudab ressursside saatmise teise riiki tavaliselt keerukaks. ELi ning Vahemere riikide vaheline solidaarsus on väga tugev ja eriti tõsistel juhtudel saadetakse ressursse ühest piirkonnast teise. |
| --- | --- |

—

Esimesena mainitud stsenaariumi üheks tüüpiliseks näiteks on metsatulekahjud, mille puhul õhus kasutatavate vahenditega varustatud riigid on samaaegselt samas olukorras. Riigis valitsev ohtlik olukord muudab ressursside saatmise teise riiki tavaliselt keerukaks. ELi ning Vahemere riikide vaheline solidaarsus on väga tugev ja eriti tõsistel juhtudel saadetakse ressursse ühest piirkonnast teise.

| — | Teise stsenaariumi üheks näiteks on rängad üleujutused, mille puhul tuleb kasutada suure läbilaskevõimega pumpasid. Enamiku liikmesriikide päästemeeskondade varustuses selliseid pumpasid tavaliselt ei ole. |
| --- | --- |

—

Teise stsenaariumi üheks näiteks on rängad üleujutused, mille puhul tuleb kasutada suure läbilaskevõimega pumpasid. Enamiku liikmesriikide päästemeeskondade varustuses selliseid pumpasid tavaliselt ei ole.

| — | Teist liiki situatsioonis ehk tavatute terroriaktide puhul võiks taotleda ressursse ja varustust, et reageerida olukordades, mis toimumise ebatõenäolisusest hoolimata võivad siiski kätkeda ohtu. |
| --- | --- |

—

Teist liiki situatsioonis ehk tavatute terroriaktide puhul võiks taotleda ressursse ja varustust, et reageerida olukordades, mis toimumise ebatõenäolisusest hoolimata võivad siiski kätkeda ohtu.

| — | Eeltoodut arvestades peaks EL olema võimeline hankima (omandama või rentima) ressursse ja varustust, mis võimaldaksid toetada liikmesriikide reageerimisvõimet. |
| --- | --- |

—

Eeltoodut arvestades peaks EL olema võimeline hankima (omandama või rentima) ressursse ja varustust, mis võimaldaksid toetada liikmesriikide reageerimisvõimet.

3.2.3   Tegevusbaasi tsentraliseerimine

| 3.2.3.1 | Kõnealuse mehhanismi praegused struktuurid põhinevad päästemeeskondade, hindamisvahendite ja ressursside tagamisel kogu ELis. Ehkki varasem vaakum on seega täidetud, ei ole olukord siiski veel täielikult rahuldav. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Kõnealuse mehhanismi praegused struktuurid põhinevad päästemeeskondade, hindamisvahendite ja ressursside tagamisel kogu ELis. Ehkki varasem vaakum on seega täidetud, ei ole olukord siiski veel täielikult rahuldav.

| 3.2.3.2 | ELi geograafilist laienemist ja piirkonda ohustavate riskide mitmekesisust arvestades võiks olla kasulik kaaluda mehhanismi ühe osana piirkondlike tugistruktuuride loomist. Need struktuurid hõlmaksid erinevaid meeskondi ja ressursse, mis on juba olemas ning seega kiiremini rakendatavad ja ELi piirkondlike riskide spetsiifilise olemusega kokkusobivamad. |
| --- | --- |

3.2.3.2

ELi geograafilist laienemist ja piirkonda ohustavate riskide mitmekesisust arvestades võiks olla kasulik kaaluda mehhanismi ühe osana piirkondlike tugistruktuuride loomist. Need struktuurid hõlmaksid erinevaid meeskondi ja ressursse, mis on juba olemas ning seega kiiremini rakendatavad ja ELi piirkondlike riskide spetsiifilise olemusega kokkusobivamad.

| 3.2.3.3 | Nimetatud ressursid võivad olla hooajalised (näiteks lennukid metsatulekahjude kustutamiseks) või alalised. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Nimetatud ressursid võivad olla hooajalised (näiteks lennukid metsatulekahjude kustutamiseks) või alalised.

| 3.2.3.4 | Veel üheks potentsiaalseks parenduseks oleks ressursside koondamise kohustuse jagamine naaberriikide vahel. Seejärel saaks need ressursid teha kättesaadavaks kõikidele asjaomase piirkonna riikidele. Seeläbi edendaks EL ressursside hankimist, kusjuures need ressursid kuuluksid jagamisele keskmise suurusega riikide või ühise riskiga (üleujutused konkreetses vesikonnas, maavärinad, jne) riikide vahel. |
| --- | --- |

3.2.3.4

Veel üheks potentsiaalseks parenduseks oleks ressursside koondamise kohustuse jagamine naaberriikide vahel. Seejärel saaks need ressursid teha kättesaadavaks kõikidele asjaomase piirkonna riikidele. Seeläbi edendaks EL ressursside hankimist, kusjuures need ressursid kuuluksid jagamisele keskmise suurusega riikide või ühise riskiga (üleujutused konkreetses vesikonnas, maavärinad, jne) riikide vahel.

3.2.4   Ööpäevaringse valmisolekuga tsentraliseeritud tehnilise organi loomine

| 3.2.4.1 | Kuigi seire- ja teabekeskus toimib 24 tundi ööpäevas, puuduvad sel erinevalt liikmesriikide häirekeskustest töötajate ja tehnika ressursid. Komisjon peaks võtma endale ülesandeks olukorda muuta. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Kuigi seire- ja teabekeskus toimib 24 tundi ööpäevas, puuduvad sel erinevalt liikmesriikide häirekeskustest töötajate ja tehnika ressursid. Komisjon peaks võtma endale ülesandeks olukorda muuta.

| 3.2.4.2 | Praegu asub komisjon ressursse hankima üksnes vastavalt konkreetse hädaolukorraga kaasnevatele vajadustele. Tuleks kaaluda, kas selline lähenemine on kooskõlas olukorra tõsidusega. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Praegu asub komisjon ressursse hankima üksnes vastavalt konkreetse hädaolukorraga kaasnevatele vajadustele. Tuleks kaaluda, kas selline lähenemine on kooskõlas olukorra tõsidusega.

| 3.2.4.3 | Ei ole kahtlust, et seire- ja teabekeskus ei ole olemuslikult otsuste tegemise ega hädaolukordade koordineerimise keskus. Otsuste tegemisele või abi andmisele kaasaaitamisel tuleb aga vältida improviseerimist; kehtestada tuleks tegevuskord, mida saaks muuta vastavalt konkreetsele hädaolukorrale. Seega erineksid üleujutuse puhul tarvitusele võetavad meetmed maalihke, maavärina või vulkaanipurske puhul rakendatavatest meetmetest. Ka ressursid on erinevad. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Ei ole kahtlust, et seire- ja teabekeskus ei ole olemuslikult otsuste tegemise ega hädaolukordade koordineerimise keskus. Otsuste tegemisele või abi andmisele kaasaaitamisel tuleb aga vältida improviseerimist; kehtestada tuleks tegevuskord, mida saaks muuta vastavalt konkreetsele hädaolukorrale. Seega erineksid üleujutuse puhul tarvitusele võetavad meetmed maalihke, maavärina või vulkaanipurske puhul rakendatavatest meetmetest. Ka ressursid on erinevad.

| 3.2.4.4 | Lisaks juurdepääsule usaldusväärsetele andmetele hädaolukorra puhul peavad seire- ja teabekeskusel seega olema ka eelnevalt paika pandud abi andmise kavad, et komisjon saaks planeerida kontakte asjaomaste organitega nii ELis kui ka väljaspool. Nimetatud kavad tuleks määratleda vastavalt hädaolukorra tüübile, raskusele, riigile jms ning need peaksid olema suunatud tõhusa ja kiire reageerimise tagamisele. Loomulikult tuleks kaasata ka igas riigis mobiliseeritavad moodulid. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Lisaks juurdepääsule usaldusväärsetele andmetele hädaolukorra puhul peavad seire- ja teabekeskusel seega olema ka eelnevalt paika pandud abi andmise kavad, et komisjon saaks planeerida kontakte asjaomaste organitega nii ELis kui ka väljaspool. Nimetatud kavad tuleks määratleda vastavalt hädaolukorra tüübile, raskusele, riigile jms ning need peaksid olema suunatud tõhusa ja kiire reageerimise tagamisele. Loomulikult tuleks kaasata ka igas riigis mobiliseeritavad moodulid.

| 3.2.4.5 | Küsimus on selles, kas seire- ja teabekeskus võiks lisaks oma seirekeskuse ülesandele koordineerida ka riiklikke humanitaarabiorganisatsioone ja eriti just vabatahtlikke, kes katastroofi järel oma abi pakuvad. Koordineerimine on vajalik tegevus, mida peaksid läbi viima need organisatsioonid, kelle kasutuses on vajalik teave ja varud. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Küsimus on selles, kas seire- ja teabekeskus võiks lisaks oma seirekeskuse ülesandele koordineerida ka riiklikke humanitaarabiorganisatsioone ja eriti just vabatahtlikke, kes katastroofi järel oma abi pakuvad. Koordineerimine on vajalik tegevus, mida peaksid läbi viima need organisatsioonid, kelle kasutuses on vajalik teave ja varud.

3.2.5   Päästemeeskondade koolitus

| 3.2.5.1 | Kahtlemata teavad liikmesriikides juba koostatud päästemeeskonnad, kuidas hädaolukorras käituda. Praegune koolitusprogramm annab ühise tegutsemise suutlikkuse aspektist häid tulemusi. Kursuste arvu tuleks suurendada; samuti tuleks püüda kursusi korraldada ka muudes keeltes peale inglise keele, kuna tegutseda tuleb ka riikides, mille kultuur on seotud teiste keeltega, näiteks prantsuse või hispaania keelega. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Kahtlemata teavad liikmesriikides juba koostatud päästemeeskonnad, kuidas hädaolukorras käituda. Praegune koolitusprogramm annab ühise tegutsemise suutlikkuse aspektist häid tulemusi. Kursuste arvu tuleks suurendada; samuti tuleks püüda kursusi korraldada ka muudes keeltes peale inglise keele, kuna tegutseda tuleb ka riikides, mille kultuur on seotud teiste keeltega, näiteks prantsuse või hispaania keelega.

| 3.2.5.2 | Päästemeeskondi tuleks teavitada rakendatavatest abi andmise kavadest niipea, kui need on paika pandud, ning need kavad peaksid seega sisalduma ka koolitusprogrammides. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Päästemeeskondi tuleks teavitada rakendatavatest abi andmise kavadest niipea, kui need on paika pandud, ning need kavad peaksid seega sisalduma ka koolitusprogrammides.

| 3.2.5.3 | Samuti võiks koolituskursuste puhul kaaluda uute kaugõppemeetodite kasutamist. |
| --- | --- |

3.2.5.3

Samuti võiks koolituskursuste puhul kaaluda uute kaugõppemeetodite kasutamist.

4.   Konkreetsed märkused komisjoni ettepaneku kohta

| 4.1 | Ehkki tegemist on kahtlemata positiivse ettepanekuga, on siiski veel arenguruumi, arvestades, et kõnealune mehhanism on mõeldud kasutamiseks peaasjalikult ELis ja kujutab endast seega üht (kui mitte ainukest) ELi piirkondade vahelise solidaarsuse mehhanismi. |
| --- | --- |

4.1

Ehkki tegemist on kahtlemata positiivse ettepanekuga, on siiski veel arenguruumi, arvestades, et kõnealune mehhanism on mõeldud kasutamiseks peaasjalikult ELis ja kujutab endast seega üht (kui mitte ainukest) ELi piirkondade vahelise solidaarsuse mehhanismi.

| 4.2 | Järelikult ei tohiks EL säästa jõupingutusi, et reageerida kõikvõimalikele hädaolukordadele kõige kiiremal ja tõhusamal moel. See eeldab eelnevalt paika pandud korda või abi andmise kavasid, mida tuleks õppuste käigus testida ja neist õppustest või tegelikest abimissioonidest saadud kogemuste põhjal ajakohastada. |
| --- | --- |

4.2

Järelikult ei tohiks EL säästa jõupingutusi, et reageerida kõikvõimalikele hädaolukordadele kõige kiiremal ja tõhusamal moel. See eeldab eelnevalt paika pandud korda või abi andmise kavasid, mida tuleks õppuste käigus testida ja neist õppustest või tegelikest abimissioonidest saadud kogemuste põhjal ajakohastada.

| 4.3 | Nimetatud kavad peavad hõlmama rahuldava kooskõlastatuse tagamiseks vajalikke sidepidamisviise, ajakohaseid kaarte ja kohaseid ressursse. Need ressursid peaksid olema ELi omanduses. Euroopa abimissioonide kavad peavad kehtestama rahvusvahelise standardi, mis edendaks ELi mainet ja mõju rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

4.3

Nimetatud kavad peavad hõlmama rahuldava kooskõlastatuse tagamiseks vajalikke sidepidamisviise, ajakohaseid kaarte ja kohaseid ressursse. Need ressursid peaksid olema ELi omanduses. Euroopa abimissioonide kavad peavad kehtestama rahvusvahelise standardi, mis edendaks ELi mainet ja mõju rahvusvahelisel tasandil.

| 4.4 | Lisaks peab ELi hindamismeeskondadel ja koordinaatoritel olema sõnaõigus kannatanud piirkonna taastamise ja võimalike järgnevate tegevuskavade suhtes. |
| --- | --- |

4.4

Lisaks peab ELi hindamismeeskondadel ja koordinaatoritel olema sõnaõigus kannatanud piirkonna taastamise ja võimalike järgnevate tegevuskavade suhtes.

| 4.5 | EMSK usub, et kõiki ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames läbi viidavaid tegevusi tuleb piisavalt rahastada, et tagada nii tehniliste kui inimressursside olemasolu Euroopa sekkumiste ning saavutuste märgatavuse parandamiseks eelkõige väljaspool ELi toimuvate katastroofide puhul. Eriti on vaja transporti, et oleks võimalik õnnetuse tagajärgede mõju miinimumini viimiseks kiirelt tegutseda. |
| --- | --- |

4.5

EMSK usub, et kõiki ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames läbi viidavaid tegevusi tuleb piisavalt rahastada, et tagada nii tehniliste kui inimressursside olemasolu Euroopa sekkumiste ning saavutuste märgatavuse parandamiseks eelkõige väljaspool ELi toimuvate katastroofide puhul. Eriti on vaja transporti, et oleks võimalik õnnetuse tagajärgede mõju miinimumini viimiseks kiirelt tegutseda.

| 4.6 | Kolmandates riikides läbiviidavate abimissioonide puhul tuleb ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames rakendatavaid abimissioone lugeda ELi välispoliitika lahutamatuks osaks ning neile tuleb omistada seda tähtsust, mida nad väärivad, märgina ELi solidaarsusest traagiliste sündmuste läbi kahju kannatanud riikidega. |
| --- | --- |

4.6

Kolmandates riikides läbiviidavate abimissioonide puhul tuleb ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames rakendatavaid abimissioone lugeda ELi välispoliitika lahutamatuks osaks ning neile tuleb omistada seda tähtsust, mida nad väärivad, märgina ELi solidaarsusest traagiliste sündmuste läbi kahju kannatanud riikidega.

5.   Kokkuvõtteks

| 5.1 | EMSK toetab komisjoni kodanikukaitse mehhanismi parandamise teatises väljendatut, kuid leiab, et mõningaid aspekte võiks veel parandada, märkides seejuures, et mõned hindavad märkused pärinevad komitees töötavatelt organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatelt. |
| --- | --- |

5.1

EMSK toetab komisjoni kodanikukaitse mehhanismi parandamise teatises väljendatut, kuid leiab, et mõningaid aspekte võiks veel parandada, märkides seejuures, et mõned hindavad märkused pärinevad komitees töötavatelt organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatelt.

| 5.2 | Võttes arvesse kavandatavate meetmete kooskõlastamise nõuet, on kõigepealt vaja luua õiguslik raamistik. EMSK on seisukohal, et kõige sobivamaks kohustuslikuks ühtlustavaks õiguslikuks instrumendiks ELi liikmesriikide jaoks on määrus (8). |
| --- | --- |

5.2

Võttes arvesse kavandatavate meetmete kooskõlastamise nõuet, on kõigepealt vaja luua õiguslik raamistik. EMSK on seisukohal, et kõige sobivamaks kohustuslikuks ühtlustavaks õiguslikuks instrumendiks ELi liikmesriikide jaoks on määrus (8).

| 5.3 | Teine tähelepanu vääriv aspekt on spetsiaalselt kodanikukaitse mehhanismi rahastamiseks suunatud summad, mis peaksid katma kulud suuremaarvulise töötajaskonna palgale ning vajalikele vahenditele. Kuigi komisjon ei täpsusta liikmesriikidele eraldatud rahalist abi, peaks uus solidaarsusfondi ettepanek (9) võtma arvesse ja katma kõik loodusõnnetused, sh üleujutused. |
| --- | --- |

5.3

Teine tähelepanu vääriv aspekt on spetsiaalselt kodanikukaitse mehhanismi rahastamiseks suunatud summad, mis peaksid katma kulud suuremaarvulise töötajaskonna palgale ning vajalikele vahenditele. Kuigi komisjon ei täpsusta liikmesriikidele eraldatud rahalist abi, peaks uus solidaarsusfondi ettepanek (9) võtma arvesse ja katma kõik loodusõnnetused, sh üleujutused.

| 5.4 | EMSK soovitatud ja käesolevas dokumendis mainitud mehhanismi paranduste osas väärivad enam tähelepanu järgmised:






  — | satelliitsidesüsteemi loomine; |
| --- | --- | --- |

5.4

EMSK soovitatud ja käesolevas dokumendis mainitud mehhanismi paranduste osas väärivad enam tähelepanu järgmised:

—

satelliitsidesüsteemi loomine;

| — | kodanikukaitse mehhanismi abimeeskondade loomine; |
| --- | --- |

—

kodanikukaitse mehhanismi abimeeskondade loomine;

| — | eelkõige kolmandates riikides abi osutavate ELi kodanike ja meeskondade leidmine; |
| --- | --- |

—

eelkõige kolmandates riikides abi osutavate ELi kodanike ja meeskondade leidmine;

| — | tegevusbaaside ja kooskõlastamise jagamine piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

tegevusbaaside ja kooskõlastamise jagamine piirkondade vahel;

| — | meeskondade tehniline koolitus rõhuasetusega võõrkeeltel. |
| --- | --- |

—

meeskondade tehniline koolitus rõhuasetusega võõrkeeltel.

| 5.5 | EMSK kui kodanikuühiskonna esindaja soovib anda teada oma toetusest vabatahtlikele, kes töötavad katastroofi tagajärgede likvideerimisel tasuta ja sageli täisajaga. See pole mitte ainult praktiline solidaarsuse väljendusvorm, vaid oluline ka katastroofipiirkonnas olevate inimeste kannatuste ja varalise kahju leevendamiseks. |
| --- | --- |

5.5

EMSK kui kodanikuühiskonna esindaja soovib anda teada oma toetusest vabatahtlikele, kes töötavad katastroofi tagajärgede likvideerimisel tasuta ja sageli täisajaga. See pole mitte ainult praktiline solidaarsuse väljendusvorm, vaid oluline ka katastroofipiirkonnas olevate inimeste kannatuste ja varalise kahju leevendamiseks.

Brüssel, 14. detsember 2005.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Järgnevalt kirjeldatud meetmeid tutvustatakse komisjoni teatises, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 raamprogramm “Turvalisus ja vabaduste kaitse” [KOM(2005) 124 lõplik (6. aprill 2005)]; nõukogu otsuses, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” ning nõukogu otsuses – üldprogramm “Turvalisus ja vabaduse kaitse” [SEK(2005) 436].

1

(2)  Nõukogu otsus 2001/792/EÜ, Euratom.

2

(3)  Nõukogu 9. detsembri otsus 1999/847/EÜ.

3

(4)  KOM(2005) 113 lõplik 2005/0052(CNS), 6. aprill 2005.

4

(5)  Nõukogu otsus 2001/792/EÜ, artikkel 6. 6.

5

(6)  Nõukogu määruse ettepanek, 6. aprill 2005

6

(7)  Mehhanismi sidesüsteem.

7

(8)  Näiteks on koostatud ettepanek luua suurõnnetustele kiiresti reageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend. KOM(2005) 113 lõplik, 6. aprill 2005.

8

(9)  KOM(2005) 108 lõplik, vastu võetud 6. mail 2005.

9

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/46

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ühisettevõtted kalandussektoris: hetkeolukord ja tulevikuväljavaated”

(2006/C 65/09)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses “Ühisettevõtted kalandussektoris: hetkeolukord ja tulevikuväljavaated”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 9. novembril 2005. Raportöör oli hr Sarró Iparraguirre.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, vastu hääletas 0, erapooletuid oli 10.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Ühise kalanduspoliitika raames pakuti välja ühisettevõtete kasutamine struktuuripoliitika vahendina esimest korda määruses nr 3944/90. Määruses määratleti ühisettevõtet eraõigusliku ettevõttena, kuhu kuulub üks või mitu ühenduse laevaomanikku ja üks või mitu kolmanda riigi partnerit, millega ühendusel on suhted; ettevõte on asutatud ühisettevõtte kokkuleppe alusel eesmärgiga püüda kala asjaomase kolmanda riigi suveräänsete õiguste ja/või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja kasutada sealseid kalavarusid, võttes eelkõige arvesse ühenduse turu varustamist (1) 1990ndatel aastatel arenes ühine kalanduspoliitika märgatavalt ning laialdaselt võeti kasutusele nn Sinise Euroopa mõiste. See kontseptsioon on ühise merepoliitika loomist käsitleva laiema arutelu kontekstis muutunud jälle aktuaalseks. |
| --- | --- |

1.1

Ühise kalanduspoliitika raames pakuti välja ühisettevõtete kasutamine struktuuripoliitika vahendina esimest korda määruses nr 3944/90. Määruses määratleti ühisettevõtet eraõigusliku ettevõttena, kuhu kuulub üks või mitu ühenduse laevaomanikku ja üks või mitu kolmanda riigi partnerit, millega ühendusel on suhted; ettevõte on asutatud ühisettevõtte kokkuleppe alusel eesmärgiga püüda kala asjaomase kolmanda riigi suveräänsete õiguste ja/või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja kasutada sealseid kalavarusid, võttes eelkõige arvesse ühenduse turu varustamist (1) 1990ndatel aastatel arenes ühine kalanduspoliitika märgatavalt ning laialdaselt võeti kasutusele nn Sinise Euroopa mõiste. See kontseptsioon on ühise merepoliitika loomist käsitleva laiema arutelu kontekstis muutunud jälle aktuaalseks.

| 1.2 | Kui ühist kalanduspoliitikat välja töötati, siis ühisettevõtete mõistet läbi ei vaadatud: neid määratleti rangelt kui alternatiivseid kalanduse struktuuripoliitika vahendeid laevade lammutamiseks või lõplikuks ekspordiks, nagu on kirjeldatud käesoleva arvamuse punktis 2.1.2 nimetatud määruste asjakohastes artiklites. Seega keskenduti kohaldatavates õigusaktides üksnes finantskontrollile. |
| --- | --- |

1.2

Kui ühist kalanduspoliitikat välja töötati, siis ühisettevõtete mõistet läbi ei vaadatud: neid määratleti rangelt kui alternatiivseid kalanduse struktuuripoliitika vahendeid laevade lammutamiseks või lõplikuks ekspordiks, nagu on kirjeldatud käesoleva arvamuse punktis 2.1.2 nimetatud määruste asjakohastes artiklites. Seega keskenduti kohaldatavates õigusaktides üksnes finantskontrollile.

| 1.3 | Siiski on ühisettevõtted midagi enamat kui lihtsalt struktuuripoliitika vahendid: nende abil on võimalik saavutada mitmed ELi tekstides ja eeskirjades selgelt sätestatud eesmärgid, alates turu varustamisest ja lõpetades koostööpoliitika, tööhõive- ja piirkondliku arengu poliitika ning vastutustundliku kalapüügi edendamisega, ELi sekkumisega erinevatesse piirkondlikesse kalandusorganisatsioonidesse ja üldisemalt kapitali ja liikmesriikidest pärit oskustööliste osalusega erinevate riikide ja turgude säästva investeerimise projektides. |
| --- | --- |

1.3

Siiski on ühisettevõtted midagi enamat kui lihtsalt struktuuripoliitika vahendid: nende abil on võimalik saavutada mitmed ELi tekstides ja eeskirjades selgelt sätestatud eesmärgid, alates turu varustamisest ja lõpetades koostööpoliitika, tööhõive- ja piirkondliku arengu poliitika ning vastutustundliku kalapüügi edendamisega, ELi sekkumisega erinevatesse piirkondlikesse kalandusorganisatsioonidesse ja üldisemalt kapitali ja liikmesriikidest pärit oskustööliste osalusega erinevate riikide ja turgude säästva investeerimise projektides.

| 1.4 | Ühise kalanduspoliitika reformiga on selgelt jäänud minevikku idee ühisettevõtetest kui struktuuripoliitika vahendist. Siiski on ühtlasi selge, et praegusel hetkel on kõnealune reform toonud kaasa nende õigusaktide peaaegu täieliku puudumise, mis käsitlevad ühisettevõtteid ELi enda poliitiliste pädevuste raamess. |
| --- | --- |

1.4

Ühise kalanduspoliitika reformiga on selgelt jäänud minevikku idee ühisettevõtetest kui struktuuripoliitika vahendist. Siiski on ühtlasi selge, et praegusel hetkel on kõnealune reform toonud kaasa nende õigusaktide peaaegu täieliku puudumise, mis käsitlevad ühisettevõtteid ELi enda poliitiliste pädevuste raamess.

| 1.5 | Lisaks on komitee komisjoni taotluse alusel esitatud arvamustes alati rõhutanud vajadust viia kalandussektori ühisettevõtted kooskõlla uue ühise kalanduspoliitikaga: seda rõhutati EMSK arvamuses, mis käsitles nõukogu määruse ettepanekut ühise kalanduspoliitika reformi (2) rakendamise osas, ja korrati komitee arvamuses Euroopa Kalandusfondi (3) kohta seoses nõukogu määruse ettepanekuga kalandusfondi kohta (4). Kalanduse volinikku informeeriti avalikult kõnealusest vajadusest tema visiidi jooksul Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni 16. juunil 2005 ja ta nõustus kõnealust küsimust arvesse võtma. |
| --- | --- |

1.5

Lisaks on komitee komisjoni taotluse alusel esitatud arvamustes alati rõhutanud vajadust viia kalandussektori ühisettevõtted kooskõlla uue ühise kalanduspoliitikaga: seda rõhutati EMSK arvamuses, mis käsitles nõukogu määruse ettepanekut ühise kalanduspoliitika reformi (2) rakendamise osas, ja korrati komitee arvamuses Euroopa Kalandusfondi (3) kohta seoses nõukogu määruse ettepanekuga kalandusfondi kohta (4). Kalanduse volinikku informeeriti avalikult kõnealusest vajadusest tema visiidi jooksul Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni 16. juunil 2005 ja ta nõustus kõnealust küsimust arvesse võtma.

| 1.6 | Käesoleva arvamuse eesmärk on arendada edasi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohta, esitades ametlike dokumentide ja nendes sisalduvate faktide alusel põhjendusi, mis toetavad uut lähenemisviisi ühisettevõtetele ja seega ka ühisettevõtteid reguleerivaid eeskirju. |
| --- | --- |

1.6

Käesoleva arvamuse eesmärk on arendada edasi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohta, esitades ametlike dokumentide ja nendes sisalduvate faktide alusel põhjendusi, mis toetavad uut lähenemisviisi ühisettevõtetele ja seega ka ühisettevõtteid reguleerivaid eeskirju.

| 1.7 | On tõenäoline, et kui kavandatud uus lähenemisviis vastu võetakse, tuleb teha jõupingutusi, et tagada ühisettevõtete täielik aktsepteerimine, kuna sellised ettevõtted on rahvusvahelise kaubanduse unikaalseks iseärasuseks ja annavad ELile konkreetse tegevussuunise rahvusvahelistes suhetes. |
| --- | --- |

1.7

On tõenäoline, et kui kavandatud uus lähenemisviis vastu võetakse, tuleb teha jõupingutusi, et tagada ühisettevõtete täielik aktsepteerimine, kuna sellised ettevõtted on rahvusvahelise kaubanduse unikaalseks iseärasuseks ja annavad ELile konkreetse tegevussuunise rahvusvahelistes suhetes.

2.   Üldmärkused

2.1   Ühisettevõtete sätestamine ELi õigusaktides

| 2.1.1 | Ühisettevõtted inkorporeeriti ühenduse õigusesse nõukogu 20. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3944/90, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 4028/86. Määruse kohaselt on ühisettevõtted vahend ühenduse kalalaevastiku püügimahu vähendamiseks ja ühenduse turu varustamiseks, võttes arvesse ühenduse vete ressursside vähesust ja keeldu, mis takistas ligipääsu kolmandate riikide eriõigustega majandusvöönditele. Sellel lähenemisviisil oli neli eesmärki — kõrvaldada ülepüük, tagada varustatus, säilitada osaliselt tööhõive ning viia ellu poliitika- ja kaubanduskokkuleppeid kolmandate riikidega (5). Nende meetmete rakendamiseks võeti vastu komisjoni määrus nr 1956/1991 (6). |
| --- | --- |

2.1.1

Ühisettevõtted inkorporeeriti ühenduse õigusesse nõukogu 20. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3944/90, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 4028/86. Määruse kohaselt on ühisettevõtted vahend ühenduse kalalaevastiku püügimahu vähendamiseks ja ühenduse turu varustamiseks, võttes arvesse ühenduse vete ressursside vähesust ja keeldu, mis takistas ligipääsu kolmandate riikide eriõigustega majandusvöönditele. Sellel lähenemisviisil oli neli eesmärki — kõrvaldada ülepüük, tagada varustatus, säilitada osaliselt tööhõive ning viia ellu poliitika- ja kaubanduskokkuleppeid kolmandate riikidega (5). Nende meetmete rakendamiseks võeti vastu komisjoni määrus nr 1956/1991 (6).

| 2.1.2 | Nõukogu määruste (EMÜ) nr 2080/93 (7) ja 3699/93 (8) vastuvõtmisega integreeriti ühisettevõtete rahastamine Kalanduse Arendusrahastusse (FIFG). Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele olid liikmesriigid vastutavad nii projektide väljavalimise, juhtimise ja järelvalve kui ka subsiidiumide maksmise eest, mis olid algselt võrdsed lammutamise või ekspordi eest makstavate subsiidiumidega ja mis lõpuks moodustasid 80 % laeva lammutamise eest makstavast hüvitisest. Ühenduse laevaomanik võis seetõttu õigustatult arvata, et lammutamishüvitise ja ühisettevõtetele makstava ekspordihüvituse vahe on tingitud ELi ja laevaomanikult laeva (laevu) saavate uute ühisettevõtete vaheliste soodsate suhete säilitamisest. Need põhimõtted säilitati nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrusega 2468/98 (9), millega tunnistatakse kehtetuks määrus 3699/93, ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusega 2792/1999 (10). Samas väärib märkimist, et viimase määrusega lihtsustati ühisettevõtte kontseptsiooni, määratledes ühisettevõtet kui “äriühingut, millel on üks või mitu partnerit, kes on selle kolmanda riigi kodanikud, mille registrisse laev on kantud” (11). |
| --- | --- |

2.1.2

Nõukogu määruste (EMÜ) nr 2080/93 (7) ja 3699/93 (8) vastuvõtmisega integreeriti ühisettevõtete rahastamine Kalanduse Arendusrahastusse (FIFG). Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele olid liikmesriigid vastutavad nii projektide väljavalimise, juhtimise ja järelvalve kui ka subsiidiumide maksmise eest, mis olid algselt võrdsed lammutamise või ekspordi eest makstavate subsiidiumidega ja mis lõpuks moodustasid 80 % laeva lammutamise eest makstavast hüvitisest. Ühenduse laevaomanik võis seetõttu õigustatult arvata, et lammutamishüvitise ja ühisettevõtetele makstava ekspordihüvituse vahe on tingitud ELi ja laevaomanikult laeva (laevu) saavate uute ühisettevõtete vaheliste soodsate suhete säilitamisest. Need põhimõtted säilitati nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrusega 2468/98 (9), millega tunnistatakse kehtetuks määrus 3699/93, ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusega 2792/1999 (10). Samas väärib märkimist, et viimase määrusega lihtsustati ühisettevõtte kontseptsiooni, määratledes ühisettevõtet kui “äriühingut, millel on üks või mitu partnerit, kes on selle kolmanda riigi kodanikud, mille registrisse laev on kantud” (11).

2.2   Taustinfo

| 2.2.1 | Ühist kalanduspoliitika tulevikku käsitlevas rohelises raamatus (12) tunnistati ühenduse laevastiku ülevõimsust, samuti kalandussektori globaliseerumist ja paljude arengumaade õigustatud soovi laiendada oma kalandustööstust. Need kolm aspekti koos kalandusinvesteeringuteks vajalike suurte kapitalisüstidega (laevastik, sadamad, külmutusseadmed, tootmisettevõtted jne), mida rohelises raamatus on samuti tunnustatud, oleksid pidanud viima konkreetse aruteluni ühisettevõtete tähtsusest kalandussektoris laiema reguleerimisalaga kui sel ajahetkel ametlikes dokumentides (13) kajastatud. |
| --- | --- |

2.2.1

Ühist kalanduspoliitika tulevikku käsitlevas rohelises raamatus (12) tunnistati ühenduse laevastiku ülevõimsust, samuti kalandussektori globaliseerumist ja paljude arengumaade õigustatud soovi laiendada oma kalandustööstust. Need kolm aspekti koos kalandusinvesteeringuteks vajalike suurte kapitalisüstidega (laevastik, sadamad, külmutusseadmed, tootmisettevõtted jne), mida rohelises raamatus on samuti tunnustatud, oleksid pidanud viima konkreetse aruteluni ühisettevõtete tähtsusest kalandussektoris laiema reguleerimisalaga kui sel ajahetkel ametlikes dokumentides (13) kajastatud.

| 2.2.1.1 | Ühisettevõtted on ELi jaoks vahendid, mille kaudu osaleda arengumaade kalandussektori arengus ja investeerida sellesse arengusse; selle tulemusena tekiks täielikult väljakujunenud majandussektor. Ühisettevõtete varustamine kalalaevadega ei too kasu üksnes kalandustegevusele, vaid edendab ka teisi sektoreid, näiteks sadamad, teenused (remont, inseneritöö, varustamine, saatmine, ümberlaadimine, lastimine ja lossimine, meeskonnateenused, reisimine jne), külmutusahela tõhus juhtimine (sätestatud ELi toiduohutuseeskirjadega, investeeringute kaudu kallitesse külmutusseadmetesse), vastavus toiduainetööstuse tervishoiueeskirjadele ja töötleva tööstuse loomine. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Ühisettevõtted on ELi jaoks vahendid, mille kaudu osaleda arengumaade kalandussektori arengus ja investeerida sellesse arengusse; selle tulemusena tekiks täielikult väljakujunenud majandussektor. Ühisettevõtete varustamine kalalaevadega ei too kasu üksnes kalandustegevusele, vaid edendab ka teisi sektoreid, näiteks sadamad, teenused (remont, inseneritöö, varustamine, saatmine, ümberlaadimine, lastimine ja lossimine, meeskonnateenused, reisimine jne), külmutusahela tõhus juhtimine (sätestatud ELi toiduohutuseeskirjadega, investeeringute kaudu kallitesse külmutusseadmetesse), vastavus toiduainetööstuse tervishoiueeskirjadele ja töötleva tööstuse loomine.

| 2.2.1.1.1 | Lisaks vanem- ja keskastme laevapersonali hulgas kvaliteetsete töökohtade säilitamisele Euroopas võimaldavad ühisettevõtted luua palju uusi töökohti laevadel ja ka laevadega seotud teenindusettevõtetes. Selline tööhõive tagab kohalikele kaluritele korralikud töövõimalused (töötingimuste ja sissetuleku osas), nende ainsaks alternatiiviks oleks traditsiooniline töö väikses ja sageli ebaefektiivses kalandussektoris, mis võib kahjustada kohalikke ressursse, tingituna järelevalve-, säilitamis-, turustamis-, jms süsteemide nappusest või nende puudumisest. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Lisaks vanem- ja keskastme laevapersonali hulgas kvaliteetsete töökohtade säilitamisele Euroopas võimaldavad ühisettevõtted luua palju uusi töökohti laevadel ja ka laevadega seotud teenindusettevõtetes. Selline tööhõive tagab kohalikele kaluritele korralikud töövõimalused (töötingimuste ja sissetuleku osas), nende ainsaks alternatiiviks oleks traditsiooniline töö väikses ja sageli ebaefektiivses kalandussektoris, mis võib kahjustada kohalikke ressursse, tingituna järelevalve-, säilitamis-, turustamis-, jms süsteemide nappusest või nende puudumisest.

| 2.2.1.2 | Kohaliku jõukuse loomine ja püügi eksport (kas kohalikult töödeldud või mitte) võimaldab omakorda luua rahvusvahelisi väärtusahelaid, milles tulud jaotatakse õiglasemalt; abisaajamaa kalandussektori poolt loodud sisemajanduse kogutoodangut ja sissetulekut inimese kohta on võimalik oluliselt suurendada, luues sellega järk-järgult tööstusliku kalandussektori sinna, kus varem eksisteeris ainult ebapiisavate tervishoiustandardite ja ebakindla kaubandusliku baasiga rannapüügisektor. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Kohaliku jõukuse loomine ja püügi eksport (kas kohalikult töödeldud või mitte) võimaldab omakorda luua rahvusvahelisi väärtusahelaid, milles tulud jaotatakse õiglasemalt; abisaajamaa kalandussektori poolt loodud sisemajanduse kogutoodangut ja sissetulekut inimese kohta on võimalik oluliselt suurendada, luues sellega järk-järgult tööstusliku kalandussektori sinna, kus varem eksisteeris ainult ebapiisavate tervishoiustandardite ja ebakindla kaubandusliku baasiga rannapüügisektor.

| 2.2.1.3 | Ühisettevõtetelt nõutakse Euroopa turgude varustamise esikohale seadmist: see tagab laevaomanike ja tööstuspartnerite, liikmesriikide ja ka ELi enda (subsiidiumide kaudu) investeeringute olemasolu ja jätkumise kalandussektoris ja võimaldab varustada defitsiidi käes vaevlevat ühenduse turgu, kus kala tarbimine suureneb teadus- ja avalike asutuste soovitusel, kes julgustavad eurooplasi sööma tervislikku ja mitmekesist toitu. Lisaks peab selline tarnimine järgima rangelt ELi toiduõigusakte. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Ühisettevõtetelt nõutakse Euroopa turgude varustamise esikohale seadmist: see tagab laevaomanike ja tööstuspartnerite, liikmesriikide ja ka ELi enda (subsiidiumide kaudu) investeeringute olemasolu ja jätkumise kalandussektoris ja võimaldab varustada defitsiidi käes vaevlevat ühenduse turgu, kus kala tarbimine suureneb teadus- ja avalike asutuste soovitusel, kes julgustavad eurooplasi sööma tervislikku ja mitmekesist toitu. Lisaks peab selline tarnimine järgima rangelt ELi toiduõigusakte.

| 2.2.1.4 | Ühisettevõtete tegevus ELi kalandusest sõltuvatel aladel võimaldab kalandussektoris säilitada tööhõivetaset, hoides ettevõtete keskasutusi, tehnilisi ja äriruume Euroopas toimimas. Kalandussektorit toetavad tööstused loovad samuti töökohti, nii otseselt — kui suured laevad naasevad kodusadamasse kord nelja aasta jooksul teostatavatele remonttöödele — kui ka kaudselt — kui eespool nimetatud kohalike teenindustööstustega luuakse oskusteabeahelad. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Ühisettevõtete tegevus ELi kalandusest sõltuvatel aladel võimaldab kalandussektoris säilitada tööhõivetaset, hoides ettevõtete keskasutusi, tehnilisi ja äriruume Euroopas toimimas. Kalandussektorit toetavad tööstused loovad samuti töökohti, nii otseselt — kui suured laevad naasevad kodusadamasse kord nelja aasta jooksul teostatavatele remonttöödele — kui ka kaudselt — kui eespool nimetatud kohalike teenindustööstustega luuakse oskusteabeahelad.

| 2.2.1.5 | Ühisettevõtted võimaldavad ELil saada õiguslike suhete kaudu kalandusettevõtetega nende päritolupiirkondades tegelikke andmeid püügi kontrollimiseks ja jälgimiseks kolmandates riikides ja rahvusvahelistes vetes. See võimaldab ELil olla tulemuslikult liider antud valdkonnas pädevaks ÜRO asutuseks oleva ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all loodud või selle alusel reguleeritud piirkondlikes kalandusorganisatsioonides (14). Selle põhjuseks on asjaolu, et komisjoni, liikmesriikide ja Kontrollikoja finantsjärelevalve eesmärgil peavad ühisettevõtted esitama teabe oma poole aasta kalasaagi kohta. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Ühisettevõtted võimaldavad ELil saada õiguslike suhete kaudu kalandusettevõtetega nende päritolupiirkondades tegelikke andmeid püügi kontrollimiseks ja jälgimiseks kolmandates riikides ja rahvusvahelistes vetes. See võimaldab ELil olla tulemuslikult liider antud valdkonnas pädevaks ÜRO asutuseks oleva ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all loodud või selle alusel reguleeritud piirkondlikes kalandusorganisatsioonides (14). Selle põhjuseks on asjaolu, et komisjoni, liikmesriikide ja Kontrollikoja finantsjärelevalve eesmärgil peavad ühisettevõtted esitama teabe oma poole aasta kalasaagi kohta.

| 2.2.1.6 | Ühisettevõtted võimaldavad samuti ELil säilitada kalapüügihuvid rahvusvahelistes vetes ja püügipiirkondades. Vastavad normid tagatakse ühenduse reguleerivate nõuetega vastutustundliku kalapüügi, kalavarude säilitamise ja haldamise, laevade pardaohutuse, järelevalve, toiduahela ohutuse jne jaoks. See aitaks ära hoida või minimeerida selliste kolmandate riikide kalalaevastike kahjulikku mõju, mis ei edenda kolmanda riigi kalanduse või tööstuse arengut, ei taga ühenduse turule saadetava kalasaagi osas reguleerivate normide järgimist ja ei võimalda ressursse vastutustundlikult kontrollida. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Ühisettevõtted võimaldavad samuti ELil säilitada kalapüügihuvid rahvusvahelistes vetes ja püügipiirkondades. Vastavad normid tagatakse ühenduse reguleerivate nõuetega vastutustundliku kalapüügi, kalavarude säilitamise ja haldamise, laevade pardaohutuse, järelevalve, toiduahela ohutuse jne jaoks. See aitaks ära hoida või minimeerida selliste kolmandate riikide kalalaevastike kahjulikku mõju, mis ei edenda kolmanda riigi kalanduse või tööstuse arengut, ei taga ühenduse turule saadetava kalasaagi osas reguleerivate normide järgimist ja ei võimalda ressursse vastutustundlikult kontrollida.

| 2.2.1.7 | Ühisettevõtted võimaldavad ELil anda tõhusa ja püsiva panuse kohaliku kalatööstuse arengusse riikides, millega on sõlmitud kalanduskokkulepped ja kus on olemas ühisettevõtted või Euroopa laevaomanike kontrollitavad riiklikud ettevõtted. Kalatööstus on teeninud kasumit nii kolmandates riikides kui ka ELis tervikuna, võimaldades tagada pideva varustatuse meresaadustega. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Ühisettevõtted võimaldavad ELil anda tõhusa ja püsiva panuse kohaliku kalatööstuse arengusse riikides, millega on sõlmitud kalanduskokkulepped ja kus on olemas ühisettevõtted või Euroopa laevaomanike kontrollitavad riiklikud ettevõtted. Kalatööstus on teeninud kasumit nii kolmandates riikides kui ka ELis tervikuna, võimaldades tagada pideva varustatuse meresaadustega.

| 2.2.2 | Mitte ühtegi eespool nimetatud punktidest ei nimetatud isegi kaudselt ülalnimetatud rohelise raamatu punktis 3.9 (15), mis käsitleb ühise kalanduspoliitika rahvusvahelist mõõdet, ega ka punktis 5.8 (16) välissuhete kohta. Kalandussektori puhul ei nimetata ühisettevõtteid kordagi rohelises raamatus kavandatud kalanduspoliitika põhimõtete rakendamiseks sobivateks vahenditena, kuigi ühisettevõtted olid heaks kiidetud kuni 2002. aastani seda valdkonda reguleerivate ühenduse põhjalike eeskirjadega, nagu on käesolevas arvamuses piisavalt kirjeldatud. |
| --- | --- |

2.2.2

Mitte ühtegi eespool nimetatud punktidest ei nimetatud isegi kaudselt ülalnimetatud rohelise raamatu punktis 3.9 (15), mis käsitleb ühise kalanduspoliitika rahvusvahelist mõõdet, ega ka punktis 5.8 (16) välissuhete kohta. Kalandussektori puhul ei nimetata ühisettevõtteid kordagi rohelises raamatus kavandatud kalanduspoliitika põhimõtete rakendamiseks sobivateks vahenditena, kuigi ühisettevõtted olid heaks kiidetud kuni 2002. aastani seda valdkonda reguleerivate ühenduse põhjalike eeskirjadega, nagu on käesolevas arvamuses piisavalt kirjeldatud.

| 2.2.3 | Ühisettevõtete peaaegu täielikku kadumist uuest ühisest kalanduspoliitikast illustreerib tõsiasi, et viimane komisjoni tellitud aruanne, mis sisaldab põhjalikke andmeid kõnealuse teema kohta, pärineb 2001. aastast ning selles ei eristata ühisettevõtetele määratud laevu (17). Sellele eelnes veel üks spetsiifiline aruanne — 16. juuni 2000. aasta aruanne teemal “Ühisettevõtete uuring kalandussektori struktuuritoetuste kontekstis”. Need uuringud osutavad sellele, et praegu on 300 ühisettevõtet, millele kuulub kokku 600 laeva. Need ettevõtted on jäänud väljapoole ühenduse kalastuseeskirjade raamistikku, s.t õiguslikku vaakumisse. Nendest saavad lihtsalt välisettevõtted, millesse on kaasatud ELi partnerid, kes kohustuvad seadma esikohale ELi varustamist ja edastama korrapäraselt teavet. Nimetatud ettevõtete ainsaks kaitseks on kahepoolsed lepingud lähteliikmesriigi ja abisaaja kolmanda riigi vahel investeeringute vastastikuseks kaitsmiseks. |
| --- | --- |

2.2.3

Ühisettevõtete peaaegu täielikku kadumist uuest ühisest kalanduspoliitikast illustreerib tõsiasi, et viimane komisjoni tellitud aruanne, mis sisaldab põhjalikke andmeid kõnealuse teema kohta, pärineb 2001. aastast ning selles ei eristata ühisettevõtetele määratud laevu (17). Sellele eelnes veel üks spetsiifiline aruanne — 16. juuni 2000. aasta aruanne teemal “Ühisettevõtete uuring kalandussektori struktuuritoetuste kontekstis”. Need uuringud osutavad sellele, et praegu on 300 ühisettevõtet, millele kuulub kokku 600 laeva. Need ettevõtted on jäänud väljapoole ühenduse kalastuseeskirjade raamistikku, s.t õiguslikku vaakumisse. Nendest saavad lihtsalt välisettevõtted, millesse on kaasatud ELi partnerid, kes kohustuvad seadma esikohale ELi varustamist ja edastama korrapäraselt teavet. Nimetatud ettevõtete ainsaks kaitseks on kahepoolsed lepingud lähteliikmesriigi ja abisaaja kolmanda riigi vahel investeeringute vastastikuseks kaitsmiseks.

2.3   Praegune olukord

| 2.3.1 | Töö käigus, mis viis ülalmainitud rohelise raamatu lõpliku eelnõuni, võeti vastu kaks määrust: nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1263/1999 Kalanduse Arendusrahastu kohta (18) ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (19) Nimetatud määruste kohaselt kaotavad kalandussektori ühisettevõtted kehtivuse Kalanduse Arendusrahastu raames 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

Töö käigus, mis viis ülalmainitud rohelise raamatu lõpliku eelnõuni, võeti vastu kaks määrust: nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1263/1999 Kalanduse Arendusrahastu kohta (18) ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (19) Nimetatud määruste kohaselt kaotavad kalandussektori ühisettevõtted kehtivuse Kalanduse Arendusrahastu raames 31. detsembril 2006.

| 2.3.2 | Alates 31. detsembrist 2004 on ühisettevõtted ELi kalanduse struktuuripoliitikast peaaegu välja jäetud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2369/2002, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (20). Ühisettevõtted kuuluvad jätkuvalt ELi õigusaktide alla sedavõrd, et need peavad täitma eeskirju, mis on kohaldatavad nende asutamise ajal, kuid nende puhul puudub konkreetne keskmise ja pika tähtajaga reguleeriv raamistik. |
| --- | --- |

2.3.2

Alates 31. detsembrist 2004 on ühisettevõtted ELi kalanduse struktuuripoliitikast peaaegu välja jäetud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2369/2002, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (20). Ühisettevõtted kuuluvad jätkuvalt ELi õigusaktide alla sedavõrd, et need peavad täitma eeskirju, mis on kohaldatavad nende asutamise ajal, kuid nende puhul puudub konkreetne keskmise ja pika tähtajaga reguleeriv raamistik.

| 2.3.3 | Kalandussektori ühisettevõtetelt abi äravõtmise ja peaaegu kõikide viidete õigusaktidest kõrvaldamise õigustuse leiab eespool nimetatud määruse põhjenduses 5, mille kohaselt nõutakse Kalanduse Arendusrahastult, et see keskenduks mahtude vähendamist laevade lammutamise teel. Kalapüügimahu vähendamine on üks paljudest ühenduse poliitikaeesmärkidest, mille puhul on ühisettevõtted osutunud kasulikuks, ning ühisettevõtted võiksid seda olla ka edaspidi, nagu on allpool selgitatud. |
| --- | --- |

2.3.3

Kalandussektori ühisettevõtetelt abi äravõtmise ja peaaegu kõikide viidete õigusaktidest kõrvaldamise õigustuse leiab eespool nimetatud määruse põhjenduses 5, mille kohaselt nõutakse Kalanduse Arendusrahastult, et see keskenduks mahtude vähendamist laevade lammutamise teel. Kalapüügimahu vähendamine on üks paljudest ühenduse poliitikaeesmärkidest, mille puhul on ühisettevõtted osutunud kasulikuks, ning ühisettevõtted võiksid seda olla ka edaspidi, nagu on allpool selgitatud.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1 | Vajadus säilitada ühise kalanduspoliitika raames kalandussektori ühisettevõtete jaoks konkreetne poliitika |
| --- | --- |

3.1

Vajadus säilitada ühise kalanduspoliitika raames kalandussektori ühisettevõtete jaoks konkreetne poliitika

| 3.1.1 | Olgugi, et ühisettevõtted on jäetud kehtivatest õigusaktidest välja, mängivad ühisettevõtted kalandussektoris majanduslikku rolli, mis on eriti sobilik ülemaailmses majanduses, võimaldades kärpida kulusid (mis on sihtriigis tavaliselt madalamad kui liikmesriigis) ja edendades tehnosiiret, lisandväärtuse loomist ja jagamist, juurdepääsu ressurssidele ja pakkumist turul. |
| --- | --- |

3.1.1

Olgugi, et ühisettevõtted on jäetud kehtivatest õigusaktidest välja, mängivad ühisettevõtted kalandussektoris majanduslikku rolli, mis on eriti sobilik ülemaailmses majanduses, võimaldades kärpida kulusid (mis on sihtriigis tavaliselt madalamad kui liikmesriigis) ja edendades tehnosiiret, lisandväärtuse loomist ja jagamist, juurdepääsu ressurssidele ja pakkumist turul.

| 3.1.2 | Lisaks sellele võimaldavad ühisettevõtted säilitada osaliselt mere ja maaga seotud tööhõivet ELi kalapüügist sõltuvates piirkondades. Samuti aitavad ühisettevõtted luua uusi ja kvalifitseeritumaid töökohti kolmandates riikides, milles nad tegutsevad, sealhulgas töötajaid koolitada ja tõsta nende kvalifikatsiooni sihtriigis. |
| --- | --- |

3.1.2

Lisaks sellele võimaldavad ühisettevõtted säilitada osaliselt mere ja maaga seotud tööhõivet ELi kalapüügist sõltuvates piirkondades. Samuti aitavad ühisettevõtted luua uusi ja kvalifitseeritumaid töökohti kolmandates riikides, milles nad tegutsevad, sealhulgas töötajaid koolitada ja tõsta nende kvalifikatsiooni sihtriigis.

| 3.1.3 | Ühisettevõtted inkorporeeriti ühenduse õigusaktidesse kalanduse struktuuripoliitikasse 1990ndatel aastatel (15 aastat tagasi) ja on kogu selle aja jooksul tõestanud end kasuliku vahendina. Komisjoni toetatavast uuest ühisest kalanduspoliitikast ja alates 1. jaanuarist 2005 jõus olevatest õigusaktidest selliste ettevõtete tarbetu väljajätmise tulemusel kaob ühenduse toetus ELi ja kolmandate riikide, sageli arengumaade vahelise majanduskoostöö tõhusale vahendile. See võib kujutada endast Euroopa ettevõtjate ja ELi institutsioonide suhteid reguleerima pidava usalduse põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

3.1.3

Ühisettevõtted inkorporeeriti ühenduse õigusaktidesse kalanduse struktuuripoliitikasse 1990ndatel aastatel (15 aastat tagasi) ja on kogu selle aja jooksul tõestanud end kasuliku vahendina. Komisjoni toetatavast uuest ühisest kalanduspoliitikast ja alates 1. jaanuarist 2005 jõus olevatest õigusaktidest selliste ettevõtete tarbetu väljajätmise tulemusel kaob ühenduse toetus ELi ja kolmandate riikide, sageli arengumaade vahelise majanduskoostöö tõhusale vahendile. See võib kujutada endast Euroopa ettevõtjate ja ELi institutsioonide suhteid reguleerima pidava usalduse põhimõtte rikkumist.

| 3.1.4 | Ühisettevõtteid võib ja tuleks pidada kolmandate riikidega sõlmitavate mitmepoolsete või kahepoolsete koostöölepingute konkreetseks aspektiks. Tuleks sätestada erieeskirjad, mis võtavad neid spetsiifilisi eripärasid arvesse nii kalanduse kui ka Euroopa välisinvesteerimistavade, tööhõive, maksude jne edendamise ja kaitsmise seisukohast. |
| --- | --- |

3.1.4

Ühisettevõtteid võib ja tuleks pidada kolmandate riikidega sõlmitavate mitmepoolsete või kahepoolsete koostöölepingute konkreetseks aspektiks. Tuleks sätestada erieeskirjad, mis võtavad neid spetsiifilisi eripärasid arvesse nii kalanduse kui ka Euroopa välisinvesteerimistavade, tööhõive, maksude jne edendamise ja kaitsmise seisukohast.

| 3.1.5 | Kuigi ühisettevõtted võiksid kehtivate õigusaktide järgi jääda “partnerluslepingute” kohaldamisalasse, ei ole siiamaani näha märkimisväärseid praktilisi tulemusi. Seega on vajadus määruse järele, mis kooskõlastaks komisjoni sees (arengukoostöö ja kalanduse peadirektoraadid) erinevad ülesanded ja selgitaks, kuidas tööandjad ja teised sidusrühmad peaksid tegutsema selliste lepingute ja teiste instrumentide raames, et jõuda praktiliste tulemusteni. |
| --- | --- |

3.1.5

Kuigi ühisettevõtted võiksid kehtivate õigusaktide järgi jääda “partnerluslepingute” kohaldamisalasse, ei ole siiamaani näha märkimisväärseid praktilisi tulemusi. Seega on vajadus määruse järele, mis kooskõlastaks komisjoni sees (arengukoostöö ja kalanduse peadirektoraadid) erinevad ülesanded ja selgitaks, kuidas tööandjad ja teised sidusrühmad peaksid tegutsema selliste lepingute ja teiste instrumentide raames, et jõuda praktiliste tulemusteni.

4.   Kokkuvõte

| 4.1 | Komitee soovitab, et käimasoleva töö raames, kus vaadatakse uuesti läbi ühine kalanduspoliitika, ja kooskõlas nõukogu 19. juuli 2004 järeldustega (21), peaks vaatlema ühisettevõtteid — mis ei ole enam kalalaevastiku püügimahu struktuurilise reguleerimise vahendiks ega laevade lammutamise alternatiiviks — turu varustamise ja komplekssete valdkondlike meetmete võtmise vahendina, mis on ELil kasutada oma pädevuste ning globaalsete ja piirkondlike kokkulepete ja kahepoolsete lepingute raames. Selle eesmärk on rakendada ELi kalanduspoliitikat nõuetekohaselt, kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning WTO põhimõtetega, tagades kindlalt selle, et kalapüügimaht ei suurene sellisel määral, mis viiks ülepüügini. |
| --- | --- |

4.1

Komitee soovitab, et käimasoleva töö raames, kus vaadatakse uuesti läbi ühine kalanduspoliitika, ja kooskõlas nõukogu 19. juuli 2004 järeldustega (21), peaks vaatlema ühisettevõtteid — mis ei ole enam kalalaevastiku püügimahu struktuurilise reguleerimise vahendiks ega laevade lammutamise alternatiiviks — turu varustamise ja komplekssete valdkondlike meetmete võtmise vahendina, mis on ELil kasutada oma pädevuste ning globaalsete ja piirkondlike kokkulepete ja kahepoolsete lepingute raames. Selle eesmärk on rakendada ELi kalanduspoliitikat nõuetekohaselt, kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning WTO põhimõtetega, tagades kindlalt selle, et kalapüügimaht ei suurene sellisel määral, mis viiks ülepüügini.

| 4.2 | Komitee arvab järgmist: |
| --- | --- |

4.2

Komitee arvab järgmist:

| 4.2.1 | Komisjon peaks läbi viima hetkeolukorra ja kalandussektori ühisettevõtete potentsiaali üksikasjaliku ajakohase hindamise ning teavitama teisi ELi institutsioone ja asjassepuutuvaid sektoreid hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

4.2.1

Komisjon peaks läbi viima hetkeolukorra ja kalandussektori ühisettevõtete potentsiaali üksikasjaliku ajakohase hindamise ning teavitama teisi ELi institutsioone ja asjassepuutuvaid sektoreid hindamise tulemustest.

| 4.2.2 | Praegused ühenduse õigusaktid peaksid hõlmama eeskirju ja mehhanisme, mis annavad ühisettevõtetele juurdepääsu stabiilsele, pikaajalisele tegevusraamistikule, milles võetakse arvesse nende tegevuse eripära ja selle kasutegurit kalandusressursside juhtimise, turu varustamise, kalapüügist sõltuvatel aladel töökohtade loomise, lisandväärtuse loomise, koostöö ja rahvusvahelise kaubanduse osas. |
| --- | --- |

4.2.2

Praegused ühenduse õigusaktid peaksid hõlmama eeskirju ja mehhanisme, mis annavad ühisettevõtetele juurdepääsu stabiilsele, pikaajalisele tegevusraamistikule, milles võetakse arvesse nende tegevuse eripära ja selle kasutegurit kalandusressursside juhtimise, turu varustamise, kalapüügist sõltuvatel aladel töökohtade loomise, lisandväärtuse loomise, koostöö ja rahvusvahelise kaubanduse osas.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Määruse nr 3944/90 artikli 21 punkt a.

1

(2)  (ELT C 85, 8.4.2003).

2

(3)  ELT C 267, 27.10.2005(punkt 3.5.1.1.2.1. ja punkti 5.5 lõige 2).

3

(4)  KOM(2004)497 lõplik – 2004/0169(CNS).

4

(5)  Uurimus ühisettevõtete kohta struktuuriabi kontekstis kalandussektoris, COFREPECHE 16.06.2000 (http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/bilansm.pdf).

5

(6)  Komisjoni 21. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1956/1991, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 4028/86 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühisettevõtete loomist toetavate meetmetega – EÜT L 181, 8.7.1991, lk 1–28.

6

(7)  EÜT L 193, 31.7.1993, lk 1.

7

(8)  EÜT L 346, 31.12.1993, lk 1.

8

(9)  EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19.

9

(10)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10.

10

(11)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse 2792/1999 artikli 8.1 lõige 2.

11

(12)  KOM(2001) 135 lõplik, 20.3.2001.

12

(13)  Komisjoni teatis integreeritud raamistiku kohta kalandusalasteks partnerluslepinguteks kolmandate riikidega KOM(2002) 637 lõplik, 23.12.2002, lk 7 ja allmärkus 15.

13

(14)  http://www.fao.org/fi/default.asp.

14

(15)  Lk 19.

15

(16)  Lk 38–42.

16

(17)  “Euroopa kaugvete kalalaevastik”, mõningad põhimõtted ja andmed, aprill 2001, kättesaadav prantsuse ja inglise keeles komisjoni kalanduse peadirektoraadi kodulehel.

17

(18)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

18

(19)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10.

19

(20)  EÜT L 258, 31.12.2002, lk 49.

20

(21)  Dokument 11234/2/04 Rev 2 (Presse 221), mida saab vaadata aadressilt www.consilium.eu.int.

21

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala”

KOM(2005) 402 — 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 262 kohaselt otsustas nõukogu 7. oktoobril 2005 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:“Ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala”

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon, kelle ülesandeks oli valmistada ette komitee asjakohane töö, võttis arvamuse vastu 9.novembril 2005. Raportöör oli Frank Allen.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri 2005 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 127, erapooletuks jäi 5 liiget.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Kõnealuse ettepaneku eesmärgiks on kodifitseerida nõukogu 28. aprilli 1981 määrus (EMÜ) nr 1208/81, millega kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala (1). Uue määrusega asendatakse sellesse koondatud erinevad õigusaktid (2); kõnealuses ettepanekus säilitatakse täielikult kodifitseeritavate õigusaktide sisu ja seega ei tehta muud, kui liidetakse kõnealused aktid ainult nende formaalsete muudatustega, mida on vaja kodifitseerimiseks. |
| --- | --- |

1.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärgiks on kodifitseerida nõukogu 28. aprilli 1981 määrus (EMÜ) nr 1208/81, millega kehtestatakse ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala (1). Uue määrusega asendatakse sellesse koondatud erinevad õigusaktid (2); kõnealuses ettepanekus säilitatakse täielikult kodifitseeritavate õigusaktide sisu ja seega ei tehta muud, kui liidetakse kõnealused aktid ainult nende formaalsete muudatustega, mida on vaja kodifitseerimiseks.

2.   Üldmärkused

| 2.1 | Komitee leiab, et on väga kasulik koondada kõik asjakohased tekstid ühte määrusesse. Kodanike Euroopa kontekstis omistab komitee nagu Euroopa Komisjongi suurt tähtsust ühenduse õiguse muutmisele lihtsamaks ja selgemaks ning tavakodanikele mõistetavamaks, mis annab viimastele uusi võimalusi ja võimaluse neile antud õigusi tegelikult kasutada. |
| --- | --- |

2.1

Komitee leiab, et on väga kasulik koondada kõik asjakohased tekstid ühte määrusesse. Kodanike Euroopa kontekstis omistab komitee nagu Euroopa Komisjongi suurt tähtsust ühenduse õiguse muutmisele lihtsamaks ja selgemaks ning tavakodanikele mõistetavamaks, mis annab viimastele uusi võimalusi ja võimaluse neile antud õigusi tegelikult kasutada.

| 2.2 | Kõnealuse sätete kogumi puhul on tagatud, et see ei sisalda mingeid sisulisi muutusi ja teenib ainult eesmärki esitada ühenduse õigust selgel ja läbipaistval viisil. Komitee väljendab oma täielikku toetust kõnealusele eesmärgile ja, arvestades kõnealuste tagatistega, tervitab ettepanekut. |
| --- | --- |

2.2

Kõnealuse sätete kogumi puhul on tagatud, et see ei sisalda mingeid sisulisi muutusi ja teenib ainult eesmärki esitada ühenduse õigust selgel ja läbipaistval viisil. Komitee väljendab oma täielikku toetust kõnealusele eesmärgile ja, arvestades kõnealuste tagatistega, tervitab ettepanekut.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Läbi viidud vastavalt komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ühenduse õigustiku kodifitseerimine” KOM(2001) 645 lõplik;

1

(2)  Vt käesoleva ettepaneku lisa III.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tehnoloogiaparkide roll Euroopa Liidu uute liikmesriikide tööstuse muutustes”

(2006/C 65/11)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 välja töötada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses: “Tehnoloogiaparkide roll Euroopa Liidu uute liikmesriikide tööstuse muutustes”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 23. novembril 2005. Raportöör oli hr Tóth ja kaasraportöör hr Kubíček.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 127, erapooletuks jäi 6.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1 | 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati taaskäivitada Lissaboni strateegia, keskendudes edaspidi majanduskasvule ja tööhõivele. |
| --- | --- |

1.1

2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati taaskäivitada Lissaboni strateegia, keskendudes edaspidi majanduskasvule ja tööhõivele.

| 1.2 | Soovituses nr 10667/05 (juuni, 2005) sõnastas nõukogu komplekssete suuniste raames ettepanekud, mis puudutavad majanduspoliitika üldsuuniseid (BEPGs) ajavahemikuks 2005–2008. |
| --- | --- |

1.2

Soovituses nr 10667/05 (juuni, 2005) sõnastas nõukogu komplekssete suuniste raames ettepanekud, mis puudutavad majanduspoliitika üldsuuniseid (BEPGs) ajavahemikuks 2005–2008.

| 1.3 | Kaheksas üldsuunis käsitleb kõigi uuendusvormide hõlbustamise vajadust liikmesriikides. EMSK juhib tähelepanu sellele, et käesolevas arvamuses käsitletavad tööstuspargid vastavad kõigile nõukogu innovatsiooni hõlbustamise vahendite kriteeriumidele ning parke võib vaadelda kui “uuenduskeskusi”, mis kuuluvad nõukogu teise kategooria vahendite loetellu. Kuna nad täidavad nõudmise ühendada ülikoolid, teised uurimisinstituudid ja ettevõtted kõigis liikmesriikides, kaasavad nad piirkondliku ja kohaliku tasandi, mis aitab kaasa piirkondadevaheliste tehnoloogiliste erinevuste kaotamisele. |
| --- | --- |

1.3

Kaheksas üldsuunis käsitleb kõigi uuendusvormide hõlbustamise vajadust liikmesriikides. EMSK juhib tähelepanu sellele, et käesolevas arvamuses käsitletavad tööstuspargid vastavad kõigile nõukogu innovatsiooni hõlbustamise vahendite kriteeriumidele ning parke võib vaadelda kui “uuenduskeskusi”, mis kuuluvad nõukogu teise kategooria vahendite loetellu. Kuna nad täidavad nõudmise ühendada ülikoolid, teised uurimisinstituudid ja ettevõtted kõigis liikmesriikides, kaasavad nad piirkondliku ja kohaliku tasandi, mis aitab kaasa piirkondadevaheliste tehnoloogiliste erinevuste kaotamisele.

| 1.4 | EMSK rõhutab samuti, et kõnealuses arvamuses käsitletavad tehnoloogiapargid aitavad juba suurel määral kaasa 10. suunise eesmärgi saavutamisele. Nende komponendid moodustavad tööstuse osa, mis on nõukogu arvates vajalik kogu Euroopale ning mis tugevdab tänu oma erakordsele konkurentsivõimele Euroopa Liidu tööstuslikku alust. |
| --- | --- |

1.4

EMSK rõhutab samuti, et kõnealuses arvamuses käsitletavad tehnoloogiapargid aitavad juba suurel määral kaasa 10. suunise eesmärgi saavutamisele. Nende komponendid moodustavad tööstuse osa, mis on nõukogu arvates vajalik kogu Euroopale ning mis tugevdab tänu oma erakordsele konkurentsivõimele Euroopa Liidu tööstuslikku alust.

| 1.5 | Euroopa Liidu uute liikmesriikide tehnoloogiapargid on struktureeritud vastavalt 15-liikmelise Euroopa või teiste maailma eri paikades asuvate samalaadsete institutsioonide analoogilistele põhimõtetele. Õigusaktides ja terminoloogias on kõnealuseid organisatsioone nimetatud erinevalt; tööstuspark, teaduspark, tehnoloogiapark, tehnopol, uurimiskeskus, ettevõtluspark, uuenduskeskus ja tehnoloogia-inkubaator on vaid mõned kõige enam kasutatud termineist. Keskne idee on alati sama: tehnoloogiapark hõlbustab interaktsiooni teaduse, tehnoloogia ja majandusliku arengu vahel. Park loob sünergia ettevõtete ja uurimisasutuste vahel, mille eesmärgiks on lihtsustada turulepääsu, ning lisaks tsentraliseerib kõrgetasemelisi erialaseid teenuseid, pöörates seejuures erilist tähelepanu ettevõtluse inkubaatoritele, spin-off tegevusele ning koostöövõrgustike loomisele. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Liidu uute liikmesriikide tehnoloogiapargid on struktureeritud vastavalt 15-liikmelise Euroopa või teiste maailma eri paikades asuvate samalaadsete institutsioonide analoogilistele põhimõtetele. Õigusaktides ja terminoloogias on kõnealuseid organisatsioone nimetatud erinevalt; tööstuspark, teaduspark, tehnoloogiapark, tehnopol, uurimiskeskus, ettevõtluspark, uuenduskeskus ja tehnoloogia-inkubaator on vaid mõned kõige enam kasutatud termineist. Keskne idee on alati sama: tehnoloogiapark hõlbustab interaktsiooni teaduse, tehnoloogia ja majandusliku arengu vahel. Park loob sünergia ettevõtete ja uurimisasutuste vahel, mille eesmärgiks on lihtsustada turulepääsu, ning lisaks tsentraliseerib kõrgetasemelisi erialaseid teenuseid, pöörates seejuures erilist tähelepanu ettevõtluse inkubaatoritele, spin-off tegevusele ning koostöövõrgustike loomisele.

| 1.6 | Bulgaaria ja Rumeenia — tulevased liikmesriigid, kellega on alustatud ühinemisläbirääkimisi, on vastu võtnud õigusaktid tööstus- ja tehnoparkide kohta. |
| --- | --- |

1.6

Bulgaaria ja Rumeenia — tulevased liikmesriigid, kellega on alustatud ühinemisläbirääkimisi, on vastu võtnud õigusaktid tööstus- ja tehnoparkide kohta.

| 1.7 | Tööstuspargid loovad tõhusa raamistiku ja vahendid uuenduste ja piirkondliku arengu stimuleerimiseks ja arendamiseks. Nende tegevus hõlmab tavaliselt äriinkubaatoreid, tehnoloogiasiirde edendamist ja nn “business angel” programme. Tööstuspargid pakuvad ainulaadse võimaluse riskikapitali tehingute ettevalmistamiseks ja teostamiseks. Nad aitavad oluliselt kaasa identsete või sarnaste ühenduse programmide loomisele, käivitamisele ja rakendamisele. Pargid on tõhusad partnerid, kes on võimelised toimima võrgustikuna. |
| --- | --- |

1.7

Tööstuspargid loovad tõhusa raamistiku ja vahendid uuenduste ja piirkondliku arengu stimuleerimiseks ja arendamiseks. Nende tegevus hõlmab tavaliselt äriinkubaatoreid, tehnoloogiasiirde edendamist ja nn “business angel” programme. Tööstuspargid pakuvad ainulaadse võimaluse riskikapitali tehingute ettevalmistamiseks ja teostamiseks. Nad aitavad oluliselt kaasa identsete või sarnaste ühenduse programmide loomisele, käivitamisele ja rakendamisele. Pargid on tõhusad partnerid, kes on võimelised toimima võrgustikuna.

| 1.8 | Praeguseks on tööstusparkide rajamisel ja arendamisel uutes liikmesriikides üldiselt arvestatud keskkonnapõhimõtete rakendamist. Uute parkide rajamisel kohandatakse rangeid keskkonnanõudeid, mis kehtestati pärast ühtlustamist (üks ühinemistingimustest). Parkide puhul, mis rajati ümberkorralduste ja tööstuse muutuste tagajärjel, on nende rajamine sageli esimeseks sammuks keskkonnasõbralike lahenduste leidmisel. |
| --- | --- |

1.8

Praeguseks on tööstusparkide rajamisel ja arendamisel uutes liikmesriikides üldiselt arvestatud keskkonnapõhimõtete rakendamist. Uute parkide rajamisel kohandatakse rangeid keskkonnanõudeid, mis kehtestati pärast ühtlustamist (üks ühinemistingimustest). Parkide puhul, mis rajati ümberkorralduste ja tööstuse muutuste tagajärjel, on nende rajamine sageli esimeseks sammuks keskkonnasõbralike lahenduste leidmisel.

| 1.9 | Parkide loomine kajastab mitmete arengusuundade kombinatsiooni. See on piirkondlik (kohalik) vastus üleilmastumisele ning vajadusele lahendada mitmesugused kultuuri-, rahvuslikud ja etnilised probleemid, samuti kiireloomulisele vajadusele kaotada olulised erinevused majandusarengus. |
| --- | --- |

1.9

Parkide loomine kajastab mitmete arengusuundade kombinatsiooni. See on piirkondlik (kohalik) vastus üleilmastumisele ning vajadusele lahendada mitmesugused kultuuri-, rahvuslikud ja etnilised probleemid, samuti kiireloomulisele vajadusele kaotada olulised erinevused majandusarengus.

| 1.10 | Parkidega seotud lahendused on aidanud tõhusalt kaasa tööhõive suurendamisele ja paljude uute töökohtade loomisele (nt üle 140 000 töökoha Ungaris alates 1997. aastast). Parkide loomine on mõjutanud positiivselt ka ettevõtete huvi äratamisele ning deindustrialiseerimise ärahoidmisele (alates 1997. aastast on Ungari tööstusparkides loodud üle 2 500 ettevõtte). Töökohad, mis on loodud sel moel, on tavaliselt seotud kõrgetasemelise tehnoloogiaga ja nõuavad väga suuri erialaseid teadmisi, et vastata ümberkorraldustega seotud väljakutsetele. |
| --- | --- |

1.10

Parkidega seotud lahendused on aidanud tõhusalt kaasa tööhõive suurendamisele ja paljude uute töökohtade loomisele (nt üle 140 000 töökoha Ungaris alates 1997. aastast). Parkide loomine on mõjutanud positiivselt ka ettevõtete huvi äratamisele ning deindustrialiseerimise ärahoidmisele (alates 1997. aastast on Ungari tööstusparkides loodud üle 2 500 ettevõtte). Töökohad, mis on loodud sel moel, on tavaliselt seotud kõrgetasemelise tehnoloogiaga ja nõuavad väga suuri erialaseid teadmisi, et vastata ümberkorraldustega seotud väljakutsetele.

| 1.11 | kõige enam arenenud Euroopa riikides ja eelkõige 15-liikmelises Euroopa Liidus on piirkondadeks jaotumise institutsionaalne, õiguslik ja rahanduslik süsteem välja arenenud aastakümnete jooksul koos tööstusliku arengu struktuuridega, mis suudavad kõige paremini vastata majanduskasvu ning ühenduse ja siseriikliku tasandi toetuste süsteemide muutuvatele tingimustele. Riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal, on tähelepanu keskendunud pingutustele, mille eesmärk on mahajäämuse likvideerimine antud valdkondades ning jõuda järele teisele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Kõnealuste jõupingutuste raames on tööstuspargid saanud ja saavad ka edaspidi erilise tähelepanu osaliseks. Need aitavad nimelt kaasa konkurentsivõime parandamisele, erinevuste vähendamisele territoriaalses arengus ja tööhõiveprobleemide lahendamisele. Olukorda iseloomustab ka see, et majanduslikud ja ühiskondlikud struktuurid, millel oli ülekaalukas roll Euroopa Liiduga ühinemisel, jäävad ikka teatud määral kaheseks: olemas on traditsioonilised institutsionaalsed, juhtimis- ja rahastamiselemendid — kuigi suures osas mandumas — kõrvuti selle haldus- ja juhtimissüsteemi üha määravamaks muutuvate elementidega, mis areneb alles lühikest aega.
  Kandidaatriikides tekkisid tööstuspargid kui uute majandus- ja tööstuspoliitika ning territoriaalse arengu eesmärkide väljendus. |
| --- | --- |

1.11

kõige enam arenenud Euroopa riikides ja eelkõige 15-liikmelises Euroopa Liidus on piirkondadeks jaotumise institutsionaalne, õiguslik ja rahanduslik süsteem välja arenenud aastakümnete jooksul koos tööstusliku arengu struktuuridega, mis suudavad kõige paremini vastata majanduskasvu ning ühenduse ja siseriikliku tasandi toetuste süsteemide muutuvatele tingimustele. Riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal, on tähelepanu keskendunud pingutustele, mille eesmärk on mahajäämuse likvideerimine antud valdkondades ning jõuda järele teisele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Kõnealuste jõupingutuste raames on tööstuspargid saanud ja saavad ka edaspidi erilise tähelepanu osaliseks. Need aitavad nimelt kaasa konkurentsivõime parandamisele, erinevuste vähendamisele territoriaalses arengus ja tööhõiveprobleemide lahendamisele. Olukorda iseloomustab ka see, et majanduslikud ja ühiskondlikud struktuurid, millel oli ülekaalukas roll Euroopa Liiduga ühinemisel, jäävad ikka teatud määral kaheseks: olemas on traditsioonilised institutsionaalsed, juhtimis- ja rahastamiselemendid — kuigi suures osas mandumas — kõrvuti selle haldus- ja juhtimissüsteemi üha määravamaks muutuvate elementidega, mis areneb alles lühikest aega.

Kandidaatriikides tekkisid tööstuspargid kui uute majandus- ja tööstuspoliitika ning territoriaalse arengu eesmärkide väljendus.

| 1.12 | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on arutada tööstusparkide võimalikku panust ning nende omavahelist seost Euroopa Liidu ees seisvate ülesannete valguses, kuna nad tõhustavad ühinemisjärgsetes tingimustes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud valdkondi, mis väärivad erilist tähelepanu seoses tööstuse muutustega. Tuleb rõhutada, et just ELi sisemine reguleeriv kujundamine tugevdaski tööstusparkide rolli Euroopa Liidu riikides ning paljud uutest liikmesriikidest ja läbirääkijariigid reageerisid kõnealusele arengule juba mitu aastat tagasi. Siiski puuduvad veel majanduspoliitilised strateegiad, mis oma keerukuses arvestavad tööstusparkide võimalustega ja näitavad suunda, mida tuleb järgida, võttes arvesse rahvusvahelise integratsiooni nõudeid. |
| --- | --- |

1.12

Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on arutada tööstusparkide võimalikku panust ning nende omavahelist seost Euroopa Liidu ees seisvate ülesannete valguses, kuna nad tõhustavad ühinemisjärgsetes tingimustes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud valdkondi, mis väärivad erilist tähelepanu seoses tööstuse muutustega. Tuleb rõhutada, et just ELi sisemine reguleeriv kujundamine tugevdaski tööstusparkide rolli Euroopa Liidu riikides ning paljud uutest liikmesriikidest ja läbirääkijariigid reageerisid kõnealusele arengule juba mitu aastat tagasi. Siiski puuduvad veel majanduspoliitilised strateegiad, mis oma keerukuses arvestavad tööstusparkide võimalustega ja näitavad suunda, mida tuleb järgida, võttes arvesse rahvusvahelise integratsiooni nõudeid.

| 1.13 | Euroopa Komisjoni dokumendis IP/05/1252 juhib ettevõtluse ja tööstuse eest vastutav volinik koos teaduse ja uurimistöö eest vastutava volinikuga tähelepanu sellele, et uuendustegevus ja uurimistöö moodustavad ettevõtluse hinge. Antud kontekstis on uuenduskeskustel, uurimiskeskustel ning tööstusklastritel oluline tähtsus. Punkt 3.2 lisatud tegevuskavas kutsub komisjon üles toetama kõnealuseid asutusi ning liikmesriike kasutama struktuurifondide vahendeid täies ulatuses (MEMO/05/366). |
| --- | --- |

1.13

Euroopa Komisjoni dokumendis IP/05/1252 juhib ettevõtluse ja tööstuse eest vastutav volinik koos teaduse ja uurimistöö eest vastutava volinikuga tähelepanu sellele, et uuendustegevus ja uurimistöö moodustavad ettevõtluse hinge. Antud kontekstis on uuenduskeskustel, uurimiskeskustel ning tööstusklastritel oluline tähtsus. Punkt 3.2 lisatud tegevuskavas kutsub komisjon üles toetama kõnealuseid asutusi ning liikmesriike kasutama struktuurifondide vahendeid täies ulatuses (MEMO/05/366).

| 1.14 | Tööstuspargid, tehnopargid, teaduspargid ning sarnaste nimetustega muud asutused on innovatsioonikeskused, mis aitavad kaasa Lissaboni strateegia ja 2005–2008. aasta majanduspoliitika põhisuundade praeguse etappi peaeesmärkide elluviimisele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on edendada sarnaste organisatsioonide arengut 15 “vanas” ja 10 uues liikmesriigis ning tõhustada nendevahelist koostööd. Lisaks sellele soovib komitee tõhustada juurdepääsu Euroopa Komisjoni ning teiste Euroopa Liidu institutsioonide toetustele, mida eraldatakse tööstus-, tehnoloogia-, teadusparkidele ja teistele sarnastele parkidele kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.14

Tööstuspargid, tehnopargid, teaduspargid ning sarnaste nimetustega muud asutused on innovatsioonikeskused, mis aitavad kaasa Lissaboni strateegia ja 2005–2008. aasta majanduspoliitika põhisuundade praeguse etappi peaeesmärkide elluviimisele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on edendada sarnaste organisatsioonide arengut 15 “vanas” ja 10 uues liikmesriigis ning tõhustada nendevahelist koostööd. Lisaks sellele soovib komitee tõhustada juurdepääsu Euroopa Komisjoni ning teiste Euroopa Liidu institutsioonide toetustele, mida eraldatakse tööstus-, tehnoloogia-, teadusparkidele ja teistele sarnastele parkidele kõigis liikmesriikides.

2.   Pargid kui uuenduskeskused: parkide tüübid ja rahvusvahelised arengusuunad

2.1   Parkide tüübid

Rahvusvahelistest kogemustest selgub — ja eespool mainitud allikad kinnitavad seda –, et õigupoolest ei ole olemas kahte identset tööstusparki. Teisalt on normaalne, et üks ja sama park muutub pidevalt. Arengujärgus võrgustikud illustreerivad hästi seda mitmekesisust ning parkide võimet kohaneda muutuvate vajadustega. Seetõttu tõlgendame edaspidi “uuenduskeskuse” mõistet üldisemalt, hõlmates sellega mitte üksnes uuendusi tööstuses, tehnoloogias, teaduses või muudes valdkondades, vaid paljusid lisaväärtust loovaid uuenduslikke tegevusvaldkondi.

Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas Euroopa Komisjoni uuendus- ja konkurentsivõimekeskuste määratlusega, mille kohaselt iseloomustab tippkeskusi selgelt piiritletud geograafilise piirkonna ettevõtete, kutsehariduskeskuste ja avaliku- ning erasektori uurimisinstituutide tihe koostöö. Kõnealused keskused teostavad uuenduslikke ühisprojekte ning loovad sünergiaid kohaliku tasandi osalejate vahel. Kõnealune koostöö, mis on keskendunud selgelt määratletud tehnoloogia- või teadusharudele peab looma kriitilise taseme, tagamaks konkurentsivõime ja rahvusvahelise läbipaistvuse.

| 2.2 | Vastavalt pargi funktsioonidele (ülesannetele) võib parke liigitada






  — | teadusparkideks, |
| --- | --- | --- |

2.2

Vastavalt pargi funktsioonidele (ülesannetele) võib parke liigitada

—

teadusparkideks,

| — | tehnoparkideks, |
| --- | --- |

—

tehnoparkideks,

| — | innovatsioonikeskusteks ja |
| --- | --- |

—

innovatsioonikeskusteks ja

| — | ettevõtlusparkideks. |
| --- | --- |

—

ettevõtlusparkideks.

Tehnopole,

| — | tehnoloogiakeskusi, |
| --- | --- |

—

tehnoloogiakeskusi,

| — | tehnoloogiapiirkondi, |
| --- | --- |

—

tehnoloogiapiirkondi,

| — | ettevõtlustsoone ja metapiirkondi |
| --- | --- |

—

ettevõtlustsoone ja metapiirkondi

| — | võib vaadelda kui ulatuslikumaid organisatsioonilisi struktuure. |
| --- | --- |

—

võib vaadelda kui ulatuslikumaid organisatsioonilisi struktuure.

Vastavalt ülesehitusele võib üldiselt

| — | eristada “green-field” tüüpi ja |
| --- | --- |

—

eristada “green-field” tüüpi ja

| — | taastatavatele kohtadele rajatud parke. |
| --- | --- |

—

taastatavatele kohtadele rajatud parke.

| 2.3 | Pidevate muutuste protsessis arenevad pargid pidevalt. Hiiglaslikud tööstuse infrastruktuurid on kadumas ning asemele tulevad enamarenenud suurema lisaväärtusega toodetele spetsialiseerunud tööstusettevõtted, kus üha olulisemat tähtsust omab nii info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning uuenduslike teenuste lai valik, mida osutavad pargi haldajad kõnealusesse parki rajatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.3

Pidevate muutuste protsessis arenevad pargid pidevalt. Hiiglaslikud tööstuse infrastruktuurid on kadumas ning asemele tulevad enamarenenud suurema lisaväärtusega toodetele spetsialiseerunud tööstusettevõtted, kus üha olulisemat tähtsust omab nii info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning uuenduslike teenuste lai valik, mida osutavad pargi haldajad kõnealusesse parki rajatud ettevõtetele.

3.   Ülevaade olukorrast liikmesriikides

| 3.1 | Riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004, võib täheldada, et tööstuspargid vastavad üldiselt punktis 2.1 kirjeldatud pargitüüpidele. Küprosel on mitmeid nn “ettevõtete inkubaatoreid”, mida kaasrahastab valitsus. Kõnealused eraettevõtted tegelevad erinevate konkreetsete projektidega. |
| --- | --- |

3.1

Riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004, võib täheldada, et tööstuspargid vastavad üldiselt punktis 2.1 kirjeldatud pargitüüpidele. Küprosel on mitmeid nn “ettevõtete inkubaatoreid”, mida kaasrahastab valitsus. Kõnealused eraettevõtted tegelevad erinevate konkreetsete projektidega.

| 3.2 | Tšehhi Vabariigis rajati 82 tööstuspiirkonda CzechInvesti poolt, mis on valitsusasutus investeeringute soodustamiseks tööstuspiirkondade arengu toetamist käsitleva valitsuse programmi raames. 2001. aastal täiendati kõnealust programmi uute alaprogrammidega “Tööstuspiirkondade taastamine”, “Renditava kinnisvara ehitamine ja taastamine” ning “Tööstuspiirkondade akrediteerimine”. |
| --- | --- |

3.2

Tšehhi Vabariigis rajati 82 tööstuspiirkonda CzechInvesti poolt, mis on valitsusasutus investeeringute soodustamiseks tööstuspiirkondade arengu toetamist käsitleva valitsuse programmi raames. 2001. aastal täiendati kõnealust programmi uute alaprogrammidega “Tööstuspiirkondade taastamine”, “Renditava kinnisvara ehitamine ja taastamine” ning “Tööstuspiirkondade akrediteerimine”.

| 3.3 | Eestis on mitut liiki tööstusparke, mis erinevad nii oma struktuurilt kui nimetuselt. Mõned neist on rajatud kohalike/piirkondlike omavalitsuste ja teiste organisatsioonide abiga; nad tegelevad eelkõige teadus- ja arendustegevusega ning teevad koostööd suurte ülikoolidega. Eestis on praegu kaks seda liiki parki, üks Tartus ja teine Tallinnas. Eraalgatusel rajatud tööstuspargid on tulunduslikud ettevõtted, mis tegutsevad peamiselt logistika, teenuste, kaubanduse ja teistes tööstuse sektorites. |
| --- | --- |

3.3

Eestis on mitut liiki tööstusparke, mis erinevad nii oma struktuurilt kui nimetuselt. Mõned neist on rajatud kohalike/piirkondlike omavalitsuste ja teiste organisatsioonide abiga; nad tegelevad eelkõige teadus- ja arendustegevusega ning teevad koostööd suurte ülikoolidega. Eestis on praegu kaks seda liiki parki, üks Tartus ja teine Tallinnas. Eraalgatusel rajatud tööstuspargid on tulunduslikud ettevõtted, mis tegutsevad peamiselt logistika, teenuste, kaubanduse ja teistes tööstuse sektorites.

| 3.4 | Suurem osa Poola tööstusparkidest on rajatud paari viimase aasta jooksul. Praegu ei avalda nad majandusele mõju eelkõige seetõttu, et põhilised investeeringute ning eriti just välisinvesteeringute huviobjekti moodustavad 14 erimajandustsooni (SEZ): Kõnealused majandustsoonid rajati aastatel 1995–1997 valitsuse otsusega 20 aastaks majanduslikult vähearenenud piirkondades või piirkondades, kus tööstuse restruktureerimine oli vajalik regionaalarengu toetamise raames. Alguses tagati investoritele tulumaksuvabadus 100 % ulatuses kümne esimese aasta jooksul, 50 % ulatuses järgmise kümne aasta jooksul ning nad vabastati täielikult kinnisvaramaksust. 1. jaanuaril 2001 viidi kõnealused soodustused vastavusse Euroopa Liidu õigusaktidega. Kuna erimajandustsoonide eristaatuse kehtivuse aeg lõpeb hiljemalt 2017. aasta detsembris, siis kasvab edaspidi tõenäoliselt tööstusparkide arv, osatähtsus ja pindala. |
| --- | --- |

3.4

Suurem osa Poola tööstusparkidest on rajatud paari viimase aasta jooksul. Praegu ei avalda nad majandusele mõju eelkõige seetõttu, et põhilised investeeringute ning eriti just välisinvesteeringute huviobjekti moodustavad 14 erimajandustsooni (SEZ): Kõnealused majandustsoonid rajati aastatel 1995–1997 valitsuse otsusega 20 aastaks majanduslikult vähearenenud piirkondades või piirkondades, kus tööstuse restruktureerimine oli vajalik regionaalarengu toetamise raames. Alguses tagati investoritele tulumaksuvabadus 100 % ulatuses kümne esimese aasta jooksul, 50 % ulatuses järgmise kümne aasta jooksul ning nad vabastati täielikult kinnisvaramaksust. 1. jaanuaril 2001 viidi kõnealused soodustused vastavusse Euroopa Liidu õigusaktidega. Kuna erimajandustsoonide eristaatuse kehtivuse aeg lõpeb hiljemalt 2017. aasta detsembris, siis kasvab edaspidi tõenäoliselt tööstusparkide arv, osatähtsus ja pindala.

| 3.5 | Lätis nimetatakse kõnealuseid parke “ettevõtlusparkideks” ning nad meelitavad ettevõtteid oma soodsa infrastruktuuri ja soodsate haldustingimustega. Lätis on riikliku teadus- ja arendustegevuse programmi aluseks innovatsiooniseadus. |
| --- | --- |

3.5

Lätis nimetatakse kõnealuseid parke “ettevõtlusparkideks” ning nad meelitavad ettevõtteid oma soodsa infrastruktuuri ja soodsate haldustingimustega. Lätis on riikliku teadus- ja arendustegevuse programmi aluseks innovatsiooniseadus.

| 3.6 | Leedus aitasid tööstuse restruktureerimisele kaasa valitsuse otsustavad pingutused, mille eesmärgiks oli töömahukate, suhteliselt suure lisaväärtusega tööstusharude (autoelektroonika- ja elektroonikatööstus) ning teadmistepõhiste tööstus- ja teenusvaldkondade (biotehnoloogia, IT, lasertehnoloogia) arengu tõhustamine. Programm, mis käivitati 1990ndate lõpus, arendamaks soodsa infrastruktuuriga tööstusparke suurlinnade lähedal, oli majandusarengu instrument, mis keskendus tööstuse arengule linnade vahetus läheduses, pidades seejuures silmas oskustööjõu kättesaadavust. |
| --- | --- |

3.6

Leedus aitasid tööstuse restruktureerimisele kaasa valitsuse otsustavad pingutused, mille eesmärgiks oli töömahukate, suhteliselt suure lisaväärtusega tööstusharude (autoelektroonika- ja elektroonikatööstus) ning teadmistepõhiste tööstus- ja teenusvaldkondade (biotehnoloogia, IT, lasertehnoloogia) arengu tõhustamine. Programm, mis käivitati 1990ndate lõpus, arendamaks soodsa infrastruktuuriga tööstusparke suurlinnade lähedal, oli majandusarengu instrument, mis keskendus tööstuse arengule linnade vahetus läheduses, pidades seejuures silmas oskustööjõu kättesaadavust.

| 3.7 | Ungaris käivitas valitsus 1997. aastal tööstusparkide arendussüsteemi. Iga park esitas oma pikaajalise arenguplaani hindamiseks majandusministeeriumile. Kui pargil oli piisavalt kõrge tase, anti pargile õigus kanda tööstuspargi nime. Tööstusparkide eesmärk on suurendada konkurentsivõimet, luua töökohti ning panna paika keskkonnasõbraliku tööstustegevuse tingimused, logistika- ning muud teenused, mis vastavad Euroopa Liidu standarditele. Ungari tööstusparkides on kokku ligikaudu 2 500 multinatsionaalset ja Ungari päritolu väikese ja keskmise suurusega ettevõtet, kus töötab üle 140 000 inimese. |
| --- | --- |

3.7

Ungaris käivitas valitsus 1997. aastal tööstusparkide arendussüsteemi. Iga park esitas oma pikaajalise arenguplaani hindamiseks majandusministeeriumile. Kui pargil oli piisavalt kõrge tase, anti pargile õigus kanda tööstuspargi nime. Tööstusparkide eesmärk on suurendada konkurentsivõimet, luua töökohti ning panna paika keskkonnasõbraliku tööstustegevuse tingimused, logistika- ning muud teenused, mis vastavad Euroopa Liidu standarditele. Ungari tööstusparkides on kokku ligikaudu 2 500 multinatsionaalset ja Ungari päritolu väikese ja keskmise suurusega ettevõtet, kus töötab üle 140 000 inimese.

| 3.8 | Malta viimaste aastate majandusstatistika näitab tööstusliku tootmise suhteliselt olulist panust majandusse. Malta Enterprise, ettevõte, mille eesmärk on edendada investeeringuid, on loonud Ettevõtluse Inkubatsiooni Keskuse, toetamaks uuenduslike projektide arengut eriti IT, telekommunikatsiooni, masinaehituse, elektrotehnika, tööstusdisaini, taastuvate energiaallikate ja biotehnoloogia valdkonnas. Kõnealune keskus lihtsustab investeeringuid ülamainitud valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja toetab nende rahastamist ning toimimiseks vajalikke infrastruktuure. |
| --- | --- |

3.8

Malta viimaste aastate majandusstatistika näitab tööstusliku tootmise suhteliselt olulist panust majandusse. Malta Enterprise, ettevõte, mille eesmärk on edendada investeeringuid, on loonud Ettevõtluse Inkubatsiooni Keskuse, toetamaks uuenduslike projektide arengut eriti IT, telekommunikatsiooni, masinaehituse, elektrotehnika, tööstusdisaini, taastuvate energiaallikate ja biotehnoloogia valdkonnas. Kõnealune keskus lihtsustab investeeringuid ülamainitud valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja toetab nende rahastamist ning toimimiseks vajalikke infrastruktuure.

| 3.9 | Slovakkias on toetus tööstusparkidele reguleeritud õigusaktiga nr 193 tööstusparkide toetamise kohta, mis võeti vastu 2001. aastal ning mida muudeti 2003. ja 2004. aastal. Kõnealune õigusakt defineerib tööstusparki kui ala, mis on määratud ruumilise planeerimise tulemusel ning mille raames üks või mitu ettevõtet tegelevad tööstusliku tootmisega. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad rajada tööstusparke neile kuuluval maa-alal. Õigusakt tagab samuti kahele või enamale omavalitsusele ühiste tööstusparkide loomise võimaluse lepingu alusel. |
| --- | --- |

3.9

Slovakkias on toetus tööstusparkidele reguleeritud õigusaktiga nr 193 tööstusparkide toetamise kohta, mis võeti vastu 2001. aastal ning mida muudeti 2003. ja 2004. aastal. Kõnealune õigusakt defineerib tööstusparki kui ala, mis on määratud ruumilise planeerimise tulemusel ning mille raames üks või mitu ettevõtet tegelevad tööstusliku tootmisega. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad rajada tööstusparke neile kuuluval maa-alal. Õigusakt tagab samuti kahele või enamale omavalitsusele ühiste tööstusparkide loomise võimaluse lepingu alusel.

| 3.10 | Sloveenias nimetatakse kõnealuseid parke “tehnoloogiaparkideks”. Parkide eesmärk on stimuleerida ettevõtlusprojekte, mis nõuavad tipptehnoloogiat ja kõrgetasemelist oskusteavet. Lisaks sellele loovad kõnealused tehnopargid vajaliku materiaalse ja intellektuaalse infrastruktuuri sarnaste algatuste teostamiseks, osutades seejuures vajalikku tähelepanu väikese ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele. Tehnopargid kujutavad endast ühenduslüli ettevõtete ja kõrgkoolide vahel. Majandusministeerium määratleb tehnoparki kui juriidilist isikut, mis aitab kaasa projektide ellurakendamisele vastupidiselt inkubaatorile, mis on samuti juriidiline isik, kuid piirdub üksnes projektide käivitamiseks vajalike tingimuste loomisega. |
| --- | --- |

3.10

Sloveenias nimetatakse kõnealuseid parke “tehnoloogiaparkideks”. Parkide eesmärk on stimuleerida ettevõtlusprojekte, mis nõuavad tipptehnoloogiat ja kõrgetasemelist oskusteavet. Lisaks sellele loovad kõnealused tehnopargid vajaliku materiaalse ja intellektuaalse infrastruktuuri sarnaste algatuste teostamiseks, osutades seejuures vajalikku tähelepanu väikese ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele. Tehnopargid kujutavad endast ühenduslüli ettevõtete ja kõrgkoolide vahel. Majandusministeerium määratleb tehnoparki kui juriidilist isikut, mis aitab kaasa projektide ellurakendamisele vastupidiselt inkubaatorile, mis on samuti juriidiline isik, kuid piirdub üksnes projektide käivitamiseks vajalike tingimuste loomisega.

4.   Strateegilised eesmärgid ja mudelid

| 4.1 | Hoolimata omavahelistest erinevustest moodustavad tööstuspargid võrgustiku, mis teatud riigi majandus-, tööstus- ja uuenduspoliitikaga liitudes toimib riiklike eesmärkide raames. Valitsuse prioriteetide analüüsile põhinedes võib poliitikaid jaotada missioonipõhisteks — st temaatilisteks, rõhuasetusega valitsuse ressurssidel — või levitamisele suunatud poliitikateks, mis keskenduvad tulemustele ja sünergiatele, või eelpoolnimetatud poliitikate kombinatsiooniks. |
| --- | --- |

4.1

Hoolimata omavahelistest erinevustest moodustavad tööstuspargid võrgustiku, mis teatud riigi majandus-, tööstus- ja uuenduspoliitikaga liitudes toimib riiklike eesmärkide raames. Valitsuse prioriteetide analüüsile põhinedes võib poliitikaid jaotada missioonipõhisteks — st temaatilisteks, rõhuasetusega valitsuse ressurssidel — või levitamisele suunatud poliitikateks, mis keskenduvad tulemustele ja sünergiatele, või eelpoolnimetatud poliitikate kombinatsiooniks.

| 4.2 | Eespool toodud näidete põhjal võib tõdeda, et need kaks üldiste eesmärkide järgi loodud mudelit ei erine teineteisest jäigalt, sest näiteks rahalise abi andmine teatud piirkonna tipptehnoloogiale tööstusparkide abil ei paranda mitte ainult piirkonna olukorda, vaid teenib ka uuenduste edenemist üldiselt. See on ainult prioriteetide määramise küsimus. |
| --- | --- |

4.2

Eespool toodud näidete põhjal võib tõdeda, et need kaks üldiste eesmärkide järgi loodud mudelit ei erine teineteisest jäigalt, sest näiteks rahalise abi andmine teatud piirkonna tipptehnoloogiale tööstusparkide abil ei paranda mitte ainult piirkonna olukorda, vaid teenib ka uuenduste edenemist üldiselt. See on ainult prioriteetide määramise küsimus.

5.   Lissaboni protsess ja tööstuspargid

| 5.1 | Lissaboni strateegia raames nimetatakse eriti tähtsate ülesannetena innovatsiooni ja tehnoloogia leviku edendamist ning samuti teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamist ärilistel eesmärkidel majanduskasvu, tööhõive ja jätkusuutlikkuse huvides. Kõnealuste organisatsiooniliste, rahanduslike ja õiguslike tingimuste täitmisel mängivad tööstuspargid, samuti nendega seotud struktuurid eriti tähtsat rolli. |
| --- | --- |

5.1

Lissaboni strateegia raames nimetatakse eriti tähtsate ülesannetena innovatsiooni ja tehnoloogia leviku edendamist ning samuti teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamist ärilistel eesmärkidel majanduskasvu, tööhõive ja jätkusuutlikkuse huvides. Kõnealuste organisatsiooniliste, rahanduslike ja õiguslike tingimuste täitmisel mängivad tööstuspargid, samuti nendega seotud struktuurid eriti tähtsat rolli.

| 5.2 | Tööstusparkidel on võtmeroll uuenduste edendamisel. Sel põhjusel ei piisa tööstusparkide võrgustiku kujundamisel vaid tööstuslike ja põllumajanduslike aspektide arvestamisest: akadeemilise ja ülikoolide intellektuaalse baasi panus muutub majanduse ees seisvate väljakutsetega toimetulekul aina olulisemaks. Konkurentsivõime suurendamine, majandusliku paindlikkuse saavutamine, inimressursside eeliste kasutamine on võimalik üksnes intellektuaalsesse baasi kaasamise ja majandusliku uuendusvõime edendamise teel. |
| --- | --- |

5.2

Tööstusparkidel on võtmeroll uuenduste edendamisel. Sel põhjusel ei piisa tööstusparkide võrgustiku kujundamisel vaid tööstuslike ja põllumajanduslike aspektide arvestamisest: akadeemilise ja ülikoolide intellektuaalse baasi panus muutub majanduse ees seisvate väljakutsetega toimetulekul aina olulisemaks. Konkurentsivõime suurendamine, majandusliku paindlikkuse saavutamine, inimressursside eeliste kasutamine on võimalik üksnes intellektuaalsesse baasi kaasamise ja majandusliku uuendusvõime edendamise teel.

6.   Teadmiste siire ja uuendused

6.1   Innovatsioonikeskused, siirdeagentuurid

| 6.1.1 | Kõnealustel institutsioonidel on tegevusväli, mis ei piirdu vaid ühe kindlalt piiritletud valdkonnaga: nimelt loovad nad teenustega (kas mittetulunduslikult või ärilistel alustel), mida nad osutavad mõne piirkonna või riigi ettevõtetele, sildu teaduse ja majanduse vahel. Erinevate kategooriate peamine erinevus on nimetatud institutsioonide asend teenust osutava asutuse (“annetaja”) ja “tulu saava” ettevõtte vahel. Keskused ja agentuurid innustavad ettevõtteid ja aitavad neil uurimistulemusi kasutada, etendades kõnealuses protsessis peaaegu vahendaja rolli. Vastandina hõlmavad asutused, mis osutavad teadus- ja arendustegevusega seotud teenuseid, uurimisinstituute ja teatud juhtumitel kaasavad neid isegi sihtettevõtetega samasse üksusesse. |
| --- | --- |

6.1.1

Kõnealustel institutsioonidel on tegevusväli, mis ei piirdu vaid ühe kindlalt piiritletud valdkonnaga: nimelt loovad nad teenustega (kas mittetulunduslikult või ärilistel alustel), mida nad osutavad mõne piirkonna või riigi ettevõtetele, sildu teaduse ja majanduse vahel. Erinevate kategooriate peamine erinevus on nimetatud institutsioonide asend teenust osutava asutuse (“annetaja”) ja “tulu saava” ettevõtte vahel. Keskused ja agentuurid innustavad ettevõtteid ja aitavad neil uurimistulemusi kasutada, etendades kõnealuses protsessis peaaegu vahendaja rolli. Vastandina hõlmavad asutused, mis osutavad teadus- ja arendustegevusega seotud teenuseid, uurimisinstituute ja teatud juhtumitel kaasavad neid isegi sihtettevõtetega samasse üksusesse.

| 6.1.2 | Põhiteenused, mida osutavad innovatsioonikeskused ja siirdeagentuurid on järgmised: nõustamine, tehnosiire, äriteabe andmebaasi haldamine, ärikohtumiste ja messide korraldamine, spetsialistide töölevõtmine, kogemuste kasutamiseks vajalike infrastruktuuride loomine, kontaktide loomine investeerijatega (business angels) ja võrgustike rajamine. |
| --- | --- |

6.1.2

Põhiteenused, mida osutavad innovatsioonikeskused ja siirdeagentuurid on järgmised: nõustamine, tehnosiire, äriteabe andmebaasi haldamine, ärikohtumiste ja messide korraldamine, spetsialistide töölevõtmine, kogemuste kasutamiseks vajalike infrastruktuuride loomine, kontaktide loomine investeerijatega (business angels) ja võrgustike rajamine.

| 6.1.3 | Kõnealused asutused tegelevad eelkõige ettevõtete nõustamisega. Näiteks etendavad Madalmaade innovatsioonikeskused ja Norra teadus- ja arendustegevuse võrgustik vahendaja rolli. Nende ettevõtetele teenuste osutamise tegevus seisneb uurimistulemuste tutvustamises ja nendega arvestamise soodustamises. Saksamaal edastavad siirdekeskused ja agentuurid tehnoloogiat otsesemalt, osutades seda tüüpi teenuseid, samamoodi nagu töötleva tööstuse teenuste keskused Ameerika Ühendriikides. Kõnealuste teenuste hulka kuuluvad uurimislaenud, mida rahastatakse riiklike programmide raames: nad osutavad ettevõtetele rahalist abi, et need suudaksid palgata ülikoolide õppejõude ja maksta osa nende töötasust. |
| --- | --- |

6.1.3

Kõnealused asutused tegelevad eelkõige ettevõtete nõustamisega. Näiteks etendavad Madalmaade innovatsioonikeskused ja Norra teadus- ja arendustegevuse võrgustik vahendaja rolli. Nende ettevõtetele teenuste osutamise tegevus seisneb uurimistulemuste tutvustamises ja nendega arvestamise soodustamises. Saksamaal edastavad siirdekeskused ja agentuurid tehnoloogiat otsesemalt, osutades seda tüüpi teenuseid, samamoodi nagu töötleva tööstuse teenuste keskused Ameerika Ühendriikides. Kõnealuste teenuste hulka kuuluvad uurimislaenud, mida rahastatakse riiklike programmide raames: nad osutavad ettevõtetele rahalist abi, et need suudaksid palgata ülikoolide õppejõude ja maksta osa nende töötasust.

| 6.1.4 | Seda tüüpi agentuurid tekivad tavaliselt riiklike algatuste kaudu (või ka tööstus- ja kaubanduskodade vahendusel nagu Saksamaal), kui teadvustatakse tõsiasja, et tehnoloogia arengu saab muuta sellistest programmidest tulusaajatele tõhusaks ainult väljastpoolt tuleva abiga, mis on tavaliselt riiklik, ning niisuguste programmide tõhustamine on majanduse pikaajalistes huvides. Rahastamise osas võib juba praegu leida olulisi erinevusi: näiteks Madalmaade keskuste eelarvet rahastab riigi majandusminister, ja nende teenused on osaliselt tasuta (16 esimest nõustamistundi). Norra teadus- ja arendustegevuse tööd rahastab samuti valitsus. Seevastu Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides näiteks saavad keskused rahalist abi, mis tuleb erifondist, ja kahanevas proportsioonis (Saksamaal kolmeks aastaks ja Ameerika Ühendriikides alates 50 %st ja kuueks aastaks). Need osutavad oma teenuseid osaliselt tasuta, osaliselt ärilistel alustel. |
| --- | --- |

6.1.4

Seda tüüpi agentuurid tekivad tavaliselt riiklike algatuste kaudu (või ka tööstus- ja kaubanduskodade vahendusel nagu Saksamaal), kui teadvustatakse tõsiasja, et tehnoloogia arengu saab muuta sellistest programmidest tulusaajatele tõhusaks ainult väljastpoolt tuleva abiga, mis on tavaliselt riiklik, ning niisuguste programmide tõhustamine on majanduse pikaajalistes huvides. Rahastamise osas võib juba praegu leida olulisi erinevusi: näiteks Madalmaade keskuste eelarvet rahastab riigi majandusminister, ja nende teenused on osaliselt tasuta (16 esimest nõustamistundi). Norra teadus- ja arendustegevuse tööd rahastab samuti valitsus. Seevastu Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides näiteks saavad keskused rahalist abi, mis tuleb erifondist, ja kahanevas proportsioonis (Saksamaal kolmeks aastaks ja Ameerika Ühendriikides alates 50 %st ja kuueks aastaks). Need osutavad oma teenuseid osaliselt tasuta, osaliselt ärilistel alustel.

6.2   Asutused, mis osutavad teadus- ja arendustegevusteenuseid

| 6.2.1 | Kõige paremini korraldatud ning teaduse ja tööstusega tihedat sidet loovaid institutsioone iseloomustab see, et nad loovad uuringute võrgu, eelkõige tööstusuuringute, arendusinstituutide ja ettevõtete vahel, ning nad osutavad lepingute põhjal riiklike vahendite abiga ka teadus- ja arendustegevusega seotud teenuseid eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Nende tegevus on tihedalt seotud ülikoolide omaga, kuid neid tuleb siiski eristada ülikoolide asutustest ja parkidest. |
| --- | --- |

6.2.1

Kõige paremini korraldatud ning teaduse ja tööstusega tihedat sidet loovaid institutsioone iseloomustab see, et nad loovad uuringute võrgu, eelkõige tööstusuuringute, arendusinstituutide ja ettevõtete vahel, ning nad osutavad lepingute põhjal riiklike vahendite abiga ka teadus- ja arendustegevusega seotud teenuseid eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Nende tegevus on tihedalt seotud ülikoolide omaga, kuid neid tuleb siiski eristada ülikoolide asutustest ja parkidest.

| 6.2.2 | Ka need asutused luuakse riiklike algatuste kaudu ja nad tegutsevad muide osaliselt riiklikus raamistikus. Oma tegevuse käigus levitavad nad teadusuuringute tulemusi tellimuste alusel, mille on esitanud osalt erasektor (tööstussektor) ja osalt riigisektor (ministeeriumid). Siiski võib nende vahel täheldada olulisi erinevusi projektide rahastamise ulatuses 10 %-st kuni 100 %-ni. |
| --- | --- |

6.2.2

Ka need asutused luuakse riiklike algatuste kaudu ja nad tegutsevad muide osaliselt riiklikus raamistikus. Oma tegevuse käigus levitavad nad teadusuuringute tulemusi tellimuste alusel, mille on esitanud osalt erasektor (tööstussektor) ja osalt riigisektor (ministeeriumid). Siiski võib nende vahel täheldada olulisi erinevusi projektide rahastamise ulatuses 10 %-st kuni 100 %-ni.

6.3   Kõrgkoolide ja tööstuse koostöö tööstusparkide kujul

| 6.3.1 | Sellised pargid moodustuvad peamiselt nende ülikoolide ja uurimiskeskuste lähedusse, kellega neil on koostöölepingud või mille osad nad on. Ungaris on näiteks InfoPark ehk INNOTECH, Budapesti Tehnikaülikooli uuenduspark. Nende tegevuse materiaalsed tingimused tagatakse siiski riiklike või kohalike vahenditega. Kõrgetasemelise tehnilise infrastruktuuri abil tagavad kõnealused pargid üha täielikumalt uuendusteks vajalikud tingimused. Tehnosiirde abil saab teoks aina rohkem uuendusprotsessi etappe ning tegevus võib laieneda mitmesugustes parkides kuni turustamiseks sobiva toote turuleviimiseni, isegi kuni masstootmiseni ning uute tööstussektorite rajamiseni. |
| --- | --- |

6.3.1

Sellised pargid moodustuvad peamiselt nende ülikoolide ja uurimiskeskuste lähedusse, kellega neil on koostöölepingud või mille osad nad on. Ungaris on näiteks InfoPark ehk INNOTECH, Budapesti Tehnikaülikooli uuenduspark. Nende tegevuse materiaalsed tingimused tagatakse siiski riiklike või kohalike vahenditega. Kõrgetasemelise tehnilise infrastruktuuri abil tagavad kõnealused pargid üha täielikumalt uuendusteks vajalikud tingimused. Tehnosiirde abil saab teoks aina rohkem uuendusprotsessi etappe ning tegevus võib laieneda mitmesugustes parkides kuni turustamiseks sobiva toote turuleviimiseni, isegi kuni masstootmiseni ning uute tööstussektorite rajamiseni.

| 6.3.2 | Paljud uurimis- ja teaduspargid tekkisid aladele, kus nad panid aluse heaolule ja lõid palju teadusalaseid võimalusi. Selliseid piirkondi võib leida Prantsusmaal (näiteks Lyon). Mis puudutab teisi Prantsusmaa parke, siis peetakse väga tähtsaks ka tehnopoli, milles nähakse täiesti uut linnamõistet. Kui neid ei loodud just mõne programmi raames, tekkisid samal viisil ka esimesed Jaapani pargid, mis järgivad tehnopoli mudelit, mis lähtub Prantsusmaa mudelist. Kõige tuntum selline Jaapani park on Tsukala, linn, mis loodi uue, täielikult teadusele pühendatud linnana kui greenfield-tüüpi investeering. Praegu tekivad tehnopolid kohalike algatuste kaudu. Ameerika Ühendriikides olid just seda tüüpi piirkonnad need, kus loodi esimesed innovatsioonipargid(nagu näiteks Silicon Valley või ka 128. maantee ümbrus Bostonis). |
| --- | --- |

6.3.2

Paljud uurimis- ja teaduspargid tekkisid aladele, kus nad panid aluse heaolule ja lõid palju teadusalaseid võimalusi. Selliseid piirkondi võib leida Prantsusmaal (näiteks Lyon). Mis puudutab teisi Prantsusmaa parke, siis peetakse väga tähtsaks ka tehnopoli, milles nähakse täiesti uut linnamõistet. Kui neid ei loodud just mõne programmi raames, tekkisid samal viisil ka esimesed Jaapani pargid, mis järgivad tehnopoli mudelit, mis lähtub Prantsusmaa mudelist. Kõige tuntum selline Jaapani park on Tsukala, linn, mis loodi uue, täielikult teadusele pühendatud linnana kui greenfield-tüüpi investeering. Praegu tekivad tehnopolid kohalike algatuste kaudu. Ameerika Ühendriikides olid just seda tüüpi piirkonnad need, kus loodi esimesed innovatsioonipargid(nagu näiteks Silicon Valley või ka 128. maantee ümbrus Bostonis).

| 6.3.3 | Praegu on innovatsioonipargid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides Lissabonist Ateenani. Uuendustele suunatud asutused on siiani vaadeldud parkide seas kõige keerukamad ning kõige suurema organiseerimisvõimega, sest neil on uuenduste toetamiseks kõik (eespool kirjeldatud) parkide eelised. |
| --- | --- |

6.3.3

Praegu on innovatsioonipargid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides Lissabonist Ateenani. Uuendustele suunatud asutused on siiani vaadeldud parkide seas kõige keerukamad ning kõige suurema organiseerimisvõimega, sest neil on uuenduste toetamiseks kõik (eespool kirjeldatud) parkide eelised.

7.   Soovitused

| 7.1 | EMSK arvates peaks Euroopa Liit omama aktiivset rolli tööstuse- ja tehnoparkide kui innovatsioonikeskuste loomise ja arendamise edendamisel liikmesriikides ja piirkondades, võimaldades nii uute ja vanade liikmesriikide täielikku integratsiooni laienenud ühtsel turul, mis on uue majanduskasvu ja kestva arengu partnerluse üks võtmeelement vastavalt taashoogustatud Lissaboni strateegiale. Eesmärgid on järgmised:






  — | suurendada uute liikmesriikide konkurentsivõimet ning vähendada nende piirkondlikke erinevusi, tagades sel moel parema majandusliku tulemuslikkuse terves Euroopa Liidus; |
| --- | --- | --- |

7.1

EMSK arvates peaks Euroopa Liit omama aktiivset rolli tööstuse- ja tehnoparkide kui innovatsioonikeskuste loomise ja arendamise edendamisel liikmesriikides ja piirkondades, võimaldades nii uute ja vanade liikmesriikide täielikku integratsiooni laienenud ühtsel turul, mis on uue majanduskasvu ja kestva arengu partnerluse üks võtmeelement vastavalt taashoogustatud Lissaboni strateegiale. Eesmärgid on järgmised:

—

suurendada uute liikmesriikide konkurentsivõimet ning vähendada nende piirkondlikke erinevusi, tagades sel moel parema majandusliku tulemuslikkuse terves Euroopa Liidus;

| — | suurendada konkurentsivõimet nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil, tagades tööstuse ümberkorralduste tõhusama juhtimise, looduslike, finants- ja inimressursside taaskasutamise ning majanduslike ja tehnoloogiliste strateegiate kasutamise Euroopa integratsiooni ja globaliseerunud turuga seonduvate võimaluste ja kohustuste määratlemiseks; |
| --- | --- |

—

suurendada konkurentsivõimet nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil, tagades tööstuse ümberkorralduste tõhusama juhtimise, looduslike, finants- ja inimressursside taaskasutamise ning majanduslike ja tehnoloogiliste strateegiate kasutamise Euroopa integratsiooni ja globaliseerunud turuga seonduvate võimaluste ja kohustuste määratlemiseks;

| — | tagada laienenud Euroopa ühtse turu väljakujunemise tagajärjel tekkinud võimaluste täielik kasutamine, näiteks piirkonnaülese tasandi tehnoparkide ja tööstusparkide võrgustikutöö abil, mis rajaneb globaalsetele eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

tagada laienenud Euroopa ühtse turu väljakujunemise tagajärjel tekkinud võimaluste täielik kasutamine, näiteks piirkonnaülese tasandi tehnoparkide ja tööstusparkide võrgustikutöö abil, mis rajaneb globaalsetele eesmärkidele;

| — | tõsta teadusuuringute ja uuendustegevuse üldiseid standardeid, tõhustada uurimistulemuste kommertsrakendust ja turuletoomist VKE-de ja teadus- ja uurimisasutuste vaheliste üha tihedamate sidemete abil, kõrgelt kvalifitseeritud personali väljaõpet nii operatiiv- kui organisatoorsel tasandil, haldusorganite ja vastavasisulise õigusraamistiku moderniseerimist ning võimaldada kõigile parkide töös osalejatele osalemine otsuste tegemise protsessis; mis aitab Euroopa Liidul saada kõige dünaamilisemaks majanduspiirkonnaks maailmas, eraldades 3 % SKP-st uuendustegevusele; |
| --- | --- |

—

tõsta teadusuuringute ja uuendustegevuse üldiseid standardeid, tõhustada uurimistulemuste kommertsrakendust ja turuletoomist VKE-de ja teadus- ja uurimisasutuste vaheliste üha tihedamate sidemete abil, kõrgelt kvalifitseeritud personali väljaõpet nii operatiiv- kui organisatoorsel tasandil, haldusorganite ja vastavasisulise õigusraamistiku moderniseerimist ning võimaldada kõigile parkide töös osalejatele osalemine otsuste tegemise protsessis; mis aitab Euroopa Liidul saada kõige dünaamilisemaks majanduspiirkonnaks maailmas, eraldades 3 % SKP-st uuendustegevusele;

| — | kasutada Euroopa tehno- ja tööstusparkide võrgustikke, et parandada tööstuse, teenustesektori ja finantssektori interaktsiooni, tugevdades samaaegselt tehnoloogilisi sidemeid ning uute teadmiste levitamise ning omandamise võimet, hoogustades innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning tagades majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive, jätkusuutliku arengu ja võrdsete võimaluste eesmärkide kooskõla interaktsiooni ja üksmeele teel; |
| --- | --- |

—

kasutada Euroopa tehno- ja tööstusparkide võrgustikke, et parandada tööstuse, teenustesektori ja finantssektori interaktsiooni, tugevdades samaaegselt tehnoloogilisi sidemeid ning uute teadmiste levitamise ning omandamise võimet, hoogustades innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning tagades majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive, jätkusuutliku arengu ja võrdsete võimaluste eesmärkide kooskõla interaktsiooni ja üksmeele teel;

| — | jälgida ja hinnata tulemusi, tõhusa tehnilist suutlikkust, edusamme ning tööstus- ja tehnoparkide teisi positiivseid mõjusid. Seda tuleks teha järjepidevalt ning vastavalt eelnevalt määratletud standardiseeritud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

jälgida ja hinnata tulemusi, tõhusa tehnilist suutlikkust, edusamme ning tööstus- ja tehnoparkide teisi positiivseid mõjusid. Seda tuleks teha järjepidevalt ning vastavalt eelnevalt määratletud standardiseeritud kriteeriumidele;

| — | tagada kooskõla EL-i õigusraamistikuga, kaasates konkurentsivõime ja riigiabi eeskirjad ning võttes samal ajal arvesse ka kõnealuste eeskirjade pidevat edasiarendamist. |
| --- | --- |

—

tagada kooskõla EL-i õigusraamistikuga, kaasates konkurentsivõime ja riigiabi eeskirjad ning võttes samal ajal arvesse ka kõnealuste eeskirjade pidevat edasiarendamist.

| 7.2.1 | EMSK arvates tuleks tööstus- ja tehnoparkide võrgustike edendamise poliitikat arendada kolmel tasandil, st Euroopa, siseriiklikul ja piirkondlikul/kohalikul tasandil vastavalt lepingutes sisalduvale subsidiaarsuse põhimõttele ning Euroopa õigusaktidele, k.a. konkurentsiõigus. |
| --- | --- |

7.2.1

EMSK arvates tuleks tööstus- ja tehnoparkide võrgustike edendamise poliitikat arendada kolmel tasandil, st Euroopa, siseriiklikul ja piirkondlikul/kohalikul tasandil vastavalt lepingutes sisalduvale subsidiaarsuse põhimõttele ning Euroopa õigusaktidele, k.a. konkurentsiõigus.

| 7.2.2 | EMSK toetab globaalset, integreeritud lähenemist, mida käsitletakse seitsmendas teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis, Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) rahastamistegevust, Euroopa majanduskasvu algatust, struktuurifonde, ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastast programmi, uut partnerlusepoliitika instrumenti, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning ühenduse programme hariduse ja koolituse vallas, arvestades seejuures majanduspoliitika üldsuuniseid aastateks 2005–2008. Selline lähenemine võimaldab vahendeid paindlikumalt valida ja tagab tiheda koostöö, järjepidevuse ja lihtsuse, lihtsustades samal ajal osalemist programmides ning võimaldades ettepanekuid, mida tuleks vaadelda erinevatest aspektidest. Kõik ülalmainitu võimaldaks toetada tööstusparkide, tehnoparkide ja tööstuspiirkondade integreeritud koostööprogramme piirkondadevahelisel ja piirkonnaülesel tasandil ning Euroopa võrgustike arengut. |
| --- | --- |

7.2.2

EMSK toetab globaalset, integreeritud lähenemist, mida käsitletakse seitsmendas teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis, Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) rahastamistegevust, Euroopa majanduskasvu algatust, struktuurifonde, ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastast programmi, uut partnerlusepoliitika instrumenti, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning ühenduse programme hariduse ja koolituse vallas, arvestades seejuures majanduspoliitika üldsuuniseid aastateks 2005–2008. Selline lähenemine võimaldab vahendeid paindlikumalt valida ja tagab tiheda koostöö, järjepidevuse ja lihtsuse, lihtsustades samal ajal osalemist programmides ning võimaldades ettepanekuid, mida tuleks vaadelda erinevatest aspektidest. Kõik ülalmainitu võimaldaks toetada tööstusparkide, tehnoparkide ja tööstuspiirkondade integreeritud koostööprogramme piirkondadevahelisel ja piirkonnaülesel tasandil ning Euroopa võrgustike arengut.

| 7.2.3 | Uue konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (vt INT/270, uurimisrühm) mehhanismide osas teeb EMSK ettepaneku, et ettevõtluse ja uuendustegevuse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toetusprogrammid käsitleksid selgesõnaliselt tööstusparkide, tehnoparkide ja tööstuspiirkondade võrgustike arendamist, eriti mis puudutab nende rahastamist algstaadiumis, nende laiendamist riskikapitalile juurdepääsu lihtsustamise teel ning meetmeteid info- ja sidetehnoloogia sisseviimise ja tõhusama rakendamise edendamiseks algatuste “e-Euroopa” ja “i2010” abil. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi uued mehhanismid peavad sisaldama toetust tööstus- ja tehnoparkide ning tööstuspiirkondade võrgustikele; see peaks aitama kaasa ka VKE-de osaluse suurendamisele seitsmendas teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis. |
| --- | --- |

7.2.3

Uue konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (vt INT/270, uurimisrühm) mehhanismide osas teeb EMSK ettepaneku, et ettevõtluse ja uuendustegevuse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toetusprogrammid käsitleksid selgesõnaliselt tööstusparkide, tehnoparkide ja tööstuspiirkondade võrgustike arendamist, eriti mis puudutab nende rahastamist algstaadiumis, nende laiendamist riskikapitalile juurdepääsu lihtsustamise teel ning meetmeteid info- ja sidetehnoloogia sisseviimise ja tõhusama rakendamise edendamiseks algatuste “e-Euroopa” ja “i2010” abil. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi uued mehhanismid peavad sisaldama toetust tööstus- ja tehnoparkide ning tööstuspiirkondade võrgustikele; see peaks aitama kaasa ka VKE-de osaluse suurendamisele seitsmendas teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis.

| 7.2.4 | Seoses seitsmendas raamprogrammis sisalduvate üksikute programmidega, eriti programmidega “Suutlikkus”, “Inimesed” ja “Teadusuuringute Ühiskeskus”),esitab EMSK järgmised soovitused:






  — | vajalikud on VKE-de aktiivsemad toetusmeetmed, eriti seoses uurimistegevuse ning ettevõtete organiseerumise ja liitumisega; tarvis on tunnustada üleeuroopalise tööstus- ja tehnoparkide võrgustiku ning tööstuspiirkondade kaasarääkimisõigust teadusettepanekute tegemisel; |
| --- | --- | --- |

7.2.4

Seoses seitsmendas raamprogrammis sisalduvate üksikute programmidega, eriti programmidega “Suutlikkus”, “Inimesed” ja “Teadusuuringute Ühiskeskus”),esitab EMSK järgmised soovitused:

—

vajalikud on VKE-de aktiivsemad toetusmeetmed, eriti seoses uurimistegevuse ning ettevõtete organiseerumise ja liitumisega; tarvis on tunnustada üleeuroopalise tööstus- ja tehnoparkide võrgustiku ning tööstuspiirkondade kaasarääkimisõigust teadusettepanekute tegemisel;

| — | rakendada meetmeid hoogustamaks Euroopa piirkondade uurimistegevuse ja teadmiste potentsiaali, toetamaks tööstus- ja tehnoparkide ning tööstuspiirkondade arengut samuti nagu Euroopa ja üleeuroopaliste parkide ning tööstuspiirkondade võrgustike arengut, rahastamaks “Foresight” programmi osalust soosivaid tehnoloogilisi tegevusi, pidades silmas keskmise ja pikaajalise tähtajaga plaanide ja strateegiate väljatöötamist koos “Foresight” tegevustega, mis on seotud teemaga “sotsiaalmajanduslikud ja humanitaarteadused”, ning mis on koostöö eriprogrammi osa; |
| --- | --- |

—

rakendada meetmeid hoogustamaks Euroopa piirkondade uurimistegevuse ja teadmiste potentsiaali, toetamaks tööstus- ja tehnoparkide ning tööstuspiirkondade arengut samuti nagu Euroopa ja üleeuroopaliste parkide ning tööstuspiirkondade võrgustike arengut, rahastamaks “Foresight” programmi osalust soosivaid tehnoloogilisi tegevusi, pidades silmas keskmise ja pikaajalise tähtajaga plaanide ja strateegiate väljatöötamist koos “Foresight” tegevustega, mis on seotud teemaga “sotsiaalmajanduslikud ja humanitaarteadused”, ning mis on koostöö eriprogrammi osa;

| — | piisavate finants- ja inimressursside tagamine ettevõtete ja ülikoolide koostöös ja partnerluse meetmetes eriprogrammi “Inimesed” raames, et rahuldada tööstuse- ja tehnoparkide ning klastrite vajadusi. Sellesse kaasatud teadlased peavad olema teadlikud VKE-de arenguga seotud probleemidest; |
| --- | --- |

—

piisavate finants- ja inimressursside tagamine ettevõtete ja ülikoolide koostöös ja partnerluse meetmetes eriprogrammi “Inimesed” raames, et rahuldada tööstuse- ja tehnoparkide ning klastrite vajadusi. Sellesse kaasatud teadlased peavad olema teadlikud VKE-de arenguga seotud probleemidest;

| — | Teadusuuringute Ühiskeskuse kogemused tuleb teha täiel määral kättesaadavaks tööstus- ja tehnoloogiaparkidele ja klastritele, rahastades nende osalust kaudses tegevuses, mis on seotud võrgustike loomisega, koolituse ja liikuvuse parandamisega ning tehnoloogiaplatvormide loomisega; selliselt toimides peaks nad saama kasu Euroopa kõrgest lisaväärtusest, mida loovad Teadusuuringute Ühiskeskus ning tema uurimisinstituudid, eriti IPTS Sevillas. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Ühiskeskuse kogemused tuleb teha täiel määral kättesaadavaks tööstus- ja tehnoloogiaparkidele ja klastritele, rahastades nende osalust kaudses tegevuses, mis on seotud võrgustike loomisega, koolituse ja liikuvuse parandamisega ning tehnoloogiaplatvormide loomisega; selliselt toimides peaks nad saama kasu Euroopa kõrgest lisaväärtusest, mida loovad Teadusuuringute Ühiskeskus ning tema uurimisinstituudid, eriti IPTS Sevillas.

| 7.2.5 | Euroopa Investeerimispanka, Euroopa Investeerimisfondi, kasvu algatust, struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde silmas pidades, tuleks astuda samme järgimaks 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu lõppjäreldusi, tehes rohkem ja paremat koostööd ühenduse fondide, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga vahel teadusuuringute ja uuendustegevuse valdkonnas. Euroopa Ülemkogu rõhutas samuti, et piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejatele tuleks anda suurem vastutus Lissaboni strateegia kolme samba valdkonnas (majandus, sotsiaalküsimused ja keskkond). EMSK soovitab hoogustada pingutusi ühtekuuluvuspoliitika arendamiseks; see tõhustab vastastikust lähenemist, konkurentsivõimet ja piirkondlikku koostööd, ning suunata rohkem ressursse uuendustegevuse ja teadmistepõhise ühiskonna arendamisse, ennetamaks ja stimuleerimaks majanduslikke muudatusi, mille eesmärk on tõhustada konkurentsivõimet ja majanduslikke konkurentsieeliseid. Komitee soovitab ka suurendada töötajate erialaseid oskusi, seda eriti uutes liikmesriikides. Kõnealusel eesmärgil tuleb arendada tööstus- ja tehnoparkide ning klastrite tegevust ning võrgustikku Euroopa piirkondliku koostöö, avaliku ja erasektori partnerluse (PPP) ning rahastamisprogrammide (nt Euroopa Investeerimisfondi algatus “Uuendustegevus 2010”) raames. |
| --- | --- |

7.2.5

Euroopa Investeerimispanka, Euroopa Investeerimisfondi, kasvu algatust, struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde silmas pidades, tuleks astuda samme järgimaks 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu lõppjäreldusi, tehes rohkem ja paremat koostööd ühenduse fondide, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga vahel teadusuuringute ja uuendustegevuse valdkonnas. Euroopa Ülemkogu rõhutas samuti, et piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejatele tuleks anda suurem vastutus Lissaboni strateegia kolme samba valdkonnas (majandus, sotsiaalküsimused ja keskkond). EMSK soovitab hoogustada pingutusi ühtekuuluvuspoliitika arendamiseks; see tõhustab vastastikust lähenemist, konkurentsivõimet ja piirkondlikku koostööd, ning suunata rohkem ressursse uuendustegevuse ja teadmistepõhise ühiskonna arendamisse, ennetamaks ja stimuleerimaks majanduslikke muudatusi, mille eesmärk on tõhustada konkurentsivõimet ja majanduslikke konkurentsieeliseid. Komitee soovitab ka suurendada töötajate erialaseid oskusi, seda eriti uutes liikmesriikides. Kõnealusel eesmärgil tuleb arendada tööstus- ja tehnoparkide ning klastrite tegevust ning võrgustikku Euroopa piirkondliku koostöö, avaliku ja erasektori partnerluse (PPP) ning rahastamisprogrammide (nt Euroopa Investeerimisfondi algatus “Uuendustegevus 2010”) raames.

| 7.2.6 | Ettevõtteid ja ettevõtlust käsitlevas viiendas mitmeaastases programmis ja Euroopa väikeettevõtete hartas rõhutavad järgmisi meetmeid: ettevõtjate väljaõppe ja koolituse arendamine, meetmed ettevõtete odavamaks ja kiiremaks asutamiseks, õigusraamistiku kaasajastamine, paremini kvalifitseeritud tööjõu koolitamine, juurdepääsu lihtsustamine internetipõhistele teenustele, fiskaal- ja finantstingimuste parandamine, VKE-de tehnoloogilise võimsuse suurendamine ning juurdepääsu parandamine edukatematele e-ettevõtluse mudelitele ja parimatele tavadele. EMSK on alati toetanud ühenduse tegevust tööstus- ja tehnoloogiaparkide ja klastrite valdkonnas. |
| --- | --- |

7.2.6

Ettevõtteid ja ettevõtlust käsitlevas viiendas mitmeaastases programmis ja Euroopa väikeettevõtete hartas rõhutavad järgmisi meetmeid: ettevõtjate väljaõppe ja koolituse arendamine, meetmed ettevõtete odavamaks ja kiiremaks asutamiseks, õigusraamistiku kaasajastamine, paremini kvalifitseeritud tööjõu koolitamine, juurdepääsu lihtsustamine internetipõhistele teenustele, fiskaal- ja finantstingimuste parandamine, VKE-de tehnoloogilise võimsuse suurendamine ning juurdepääsu parandamine edukatematele e-ettevõtluse mudelitele ja parimatele tavadele. EMSK on alati toetanud ühenduse tegevust tööstus- ja tehnoloogiaparkide ja klastrite valdkonnas.

| 7.2.7 | EMSK arvates oleks soovitav hõlmata Euroopa uue naaberriikide ja partnerluspoliitika instrumendiga (eriti just selle osaga, mis algselt oli kaetud INTERREG programmi tegevusvaldkondadega 2 ja 3) ka meetmed, mis käsitlevad tööstus- ja tehnoloogiaparke ning klastreid ning rahastada neid samadest vahenditest kui piirkondadevahelisi, piirkonnaüleseid, Euroopa ja üleeuroopalisi võrgustikke. |
| --- | --- |

7.2.7

EMSK arvates oleks soovitav hõlmata Euroopa uue naaberriikide ja partnerluspoliitika instrumendiga (eriti just selle osaga, mis algselt oli kaetud INTERREG programmi tegevusvaldkondadega 2 ja 3) ka meetmed, mis käsitlevad tööstus- ja tehnoloogiaparke ning klastreid ning rahastada neid samadest vahenditest kui piirkondadevahelisi, piirkonnaüleseid, Euroopa ja üleeuroopalisi võrgustikke.

| 7.2.8 | EMSK toetab koostööd liikmesriikide tööbüroode vahel ja kõigi institutsioonide esindajatega Euroopa Liidu tasandil, kes on huvitatud töökohtade loomisest, eesmärgiga tagada parkide jätkuv võime luua uusi töökohti, ära kasutades võrgustiku poolt pakutavaid võimalusi. Ettevõtluse, ametiühingute, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad tuleb aktiivselt kaasata töökohtade loomisse, mis nõuavad täiendavaid (implitsiitseid) kõrgetasemelisi teadmisi. Pargi töötajad peavad olema võimelised osalema pidevas kutse- ja täiendõppes, mis võimaldab neil kohaneda tööstuse muutustega. Kooskõlas EMSK arvamusega CESE 1073/2005, mis võeti vastu 28.–29. septembril 2005 (CCMI/019), tuleb rõhutada, et olulisem koht on nii sotsiaaldialoogil kui töötajate kaasamisel tööstuse muutuste ettevalmistamisel ja nendega toimetulekul. |
| --- | --- |

7.2.8

EMSK toetab koostööd liikmesriikide tööbüroode vahel ja kõigi institutsioonide esindajatega Euroopa Liidu tasandil, kes on huvitatud töökohtade loomisest, eesmärgiga tagada parkide jätkuv võime luua uusi töökohti, ära kasutades võrgustiku poolt pakutavaid võimalusi. Ettevõtluse, ametiühingute, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad tuleb aktiivselt kaasata töökohtade loomisse, mis nõuavad täiendavaid (implitsiitseid) kõrgetasemelisi teadmisi. Pargi töötajad peavad olema võimelised osalema pidevas kutse- ja täiendõppes, mis võimaldab neil kohaneda tööstuse muutustega. Kooskõlas EMSK arvamusega CESE 1073/2005, mis võeti vastu 28.–29. septembril 2005 (CCMI/019), tuleb rõhutada, et olulisem koht on nii sotsiaaldialoogil kui töötajate kaasamisel tööstuse muutuste ettevalmistamisel ja nendega toimetulekul.

| 7.2.9 | EMSK toetab meetmeid, mis on suunatud Euroopa kutseõppe- ja haridussüsteemide parandamisele ning uute tootmise ja keskkonnasõbraliku tarbimise paradigmade väljatöötamisele, eelkõige hariduse ja kutseõppe abil, et toetada tööstuse- ja tehnoparkide võrgustike ja klastrite arengut. Uute kutseõppe- ja haridusprogrammide rakendamine kõnealustes parkides ja klastrites võib samuti kaasa aidata sellele, et kõrget kvalifikatsiooni nõudvad elukutsete tööstuse ja tehnoloogia valdkonnas muutuvad Euroopa noorte silmis atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

7.2.9

EMSK toetab meetmeid, mis on suunatud Euroopa kutseõppe- ja haridussüsteemide parandamisele ning uute tootmise ja keskkonnasõbraliku tarbimise paradigmade väljatöötamisele, eelkõige hariduse ja kutseõppe abil, et toetada tööstuse- ja tehnoparkide võrgustike ja klastrite arengut. Uute kutseõppe- ja haridusprogrammide rakendamine kõnealustes parkides ja klastrites võib samuti kaasa aidata sellele, et kõrget kvalifikatsiooni nõudvad elukutsete tööstuse ja tehnoloogia valdkonnas muutuvad Euroopa noorte silmis atraktiivsemaks.

| 7.2.10 | Kooskõlas EMSK varasemates arvamustes esitatud järeldustega antud teemal — ning eriti 6. aprilli 2005. aasta arvamusega CESE 374/2005 Euroopa tööstuspiirkondade kohta — rõhutab komitee, et väga oluline on arendada tööstusparke ja tööstuspiirkondi kui uuenduskeskusi ja Euroopa platvorme (Euroopa uuenduskeskuste platvorm), mis võimaldavad ühise strateegilise nägemuse arengut, võimsuste laiendamist ning ametiühingute ja kutseliitude kultuurilist arengut koostöös organiseeritud kodanikuühiskonna asjaomaste osalejatega. Kõnealuses koostöös tuleb maksimaalselt ära kasutada kõiki sobivaid vahendeid innovatsiooni ja teadmiste siirde tõhustamiseks: nt parimate tavade vahetamine, ühtlustatud identifitseerimisnõuete loomine, ühiste kutseõppemeetmete rakendamine, otsese juurdepääsu loomine Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) teadmistele, ühise terminoloogia ja klassifikatsiooni arendamine, erinevate riikide tööstusparkide ja klastrite vaheliste võimalike sünergiate kasutamine, ideed sünergiate kasutamiseks võimaldades neil otseselt osa saada ühenduse programmidest ja algatustest. Samal ajal tuleb edasi arendada ühiseid süsteeme Euroopa tööstus- ja tehnoloogiaparkide ning klastrite ja tööstuspiirkondade hindamiseks, järelevalveks ja võrdlusanalüüside tegemiseks. |
| --- | --- |

7.2.10

Kooskõlas EMSK varasemates arvamustes esitatud järeldustega antud teemal — ning eriti 6. aprilli 2005. aasta arvamusega CESE 374/2005 Euroopa tööstuspiirkondade kohta — rõhutab komitee, et väga oluline on arendada tööstusparke ja tööstuspiirkondi kui uuenduskeskusi ja Euroopa platvorme (Euroopa uuenduskeskuste platvorm), mis võimaldavad ühise strateegilise nägemuse arengut, võimsuste laiendamist ning ametiühingute ja kutseliitude kultuurilist arengut koostöös organiseeritud kodanikuühiskonna asjaomaste osalejatega. Kõnealuses koostöös tuleb maksimaalselt ära kasutada kõiki sobivaid vahendeid innovatsiooni ja teadmiste siirde tõhustamiseks: nt parimate tavade vahetamine, ühtlustatud identifitseerimisnõuete loomine, ühiste kutseõppemeetmete rakendamine, otsese juurdepääsu loomine Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) teadmistele, ühise terminoloogia ja klassifikatsiooni arendamine, erinevate riikide tööstusparkide ja klastrite vaheliste võimalike sünergiate kasutamine, ideed sünergiate kasutamiseks võimaldades neil otseselt osa saada ühenduse programmidest ja algatustest. Samal ajal tuleb edasi arendada ühiseid süsteeme Euroopa tööstus- ja tehnoloogiaparkide ning klastrite ja tööstuspiirkondade hindamiseks, järelevalveks ja võrdlusanalüüside tegemiseks.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis: Ümberkorraldused ja tööhõive — Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll”

KOM(2005) 120 lõplik

(2006/C 65/12)

28. aprillil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: Komisjoni teatis “Ümberkorraldused ja tööhõive — Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 23. novembril 2005. Raportöör oli hr Zöhrer, kaasraportöör hr Soury–Lavergne.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 121, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 9.

Kokkuvõte

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni valitud laiaulatuslikku valdkonnaülest lähenemist. Komisjon käsitleb selles nii ettevõtetele kui töötajatele olulist küsimust. Tööstuse muutused ja asjaomaste poolte vastav kohanemisvõime on konkurentsivõime säilitamisel määrava tähtsusega. Edu sõltub sellest, kuidas tullakse toime muutuste sotsiaalsete tagajärgedega.

Komitee nõustub üldiselt kõnealuse nähtuse komisjonipoolse analüüsiga, kuid leiab, et tarvis oleks põhjalikumat analüüsi.

Ümberkorraldused on alati seotud kartusega negatiivsete tagajärgede pärast, seda eelkõige töötajate hulgas. Hästi teostatud ümberkorraldused toovad kaasa ka uusi väljakutseid ja võimalusi. Eelkõige sõltub see sellest, kuidas ettevõtte kõnealuses olukorras tegutseb, kuidas tullakse toime üksikute etappidega ning kuidas erinevad osalejad teevad koostööd ja arendavad üksmeelt, mille kaudu avanevad neile uued võimalused.

Komitee jagab arvamust, et ümberkorralduste käsitlemine peab kuuluma majanduskasvu ja tööhõivestrateegia alla.

Tervitatav on tugevdatud komisjonisisene koordineerimine ja töökonna loomine ning korrapärane dialoog Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Seoses tööhõivestrateegia ülevaatamisega nõustub komitee põhimõtteliselt komisjoni nimetatud prioriteetidega. Seejuures ei tohi tööhõivepoliitikat vaadelda eraldi makromajanduslikest raamtingimustest ja tööstuspoliitikast.

Rahastamisvahendite reformi puhul nõustub komitee sellega, et vahendeid tuleb veelgi enam suunata ümberkorralduste ennetamisele ja juhtimisele.

Tööstuspoliitika puhul on komitee arvates eelkõige tarvis süvendada valdkondlikku lähenemisviisi, mis võimaldab leida sobivad lähenemisviisid üksikute valdkondade jaoks. Ettevõtete suhtes kehtivate õigusaktide parandamine on oluline punkt, mida on siiski vaja veel konkreetsemalt vaadelda ja täpsustada.

Komitee arvates on kõnealust olukorda võimalik parandada tehnoloogiliste algatuste, eelkõige tehnoloogiaplattvormide kaudu. Tähelepanu tuleb pöörata ka uuendusteks sobiva keskkonna loomisele.

Seoses konkurentsipoliitikaga tekib küsimus, kas olemasolevad vahendid on piisavad. Komitee rõhutab seoses riiklike toetustega, et seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata ümberkorralduste ning tootmise ümberpaigutamise seostele.

Komitee arvates on oluline roll ka Dublinis asuval Euroopa Muutuste Järelevalvekeskusel.

Eriti oluline on valdkondliku sotsiaalse dialoogi arendamine. Komitee nõustub komisjoniga selles, et sotsiaalpartneritel on seoses nende valdkonnasiseste teadmistega eriline hoiatav roll. Kõnealust vahendit ei tuleks kasutada ainult kriisiolukordades.

Komitee ootab huviga kavandatud teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta.

Komitee tervitab põhimõtteliselt ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomist. Foorumi eesmärk on välja selgitada parimad tavad ning analüüsida nende ellurakendamisel esinevaid kohalikke takistusi (eeskirju).

Lisaks Lissaboni tegevuskavas ettenähtud üldisele õigusaktide kaasajastamisele ja lihtsustamisele, mille komitee juba heaks kiitis, kavandab komisjon rohelist raamatut tööõiguse arengu kohta. Just ümberkorralduste kontekstis peab tööõiguse arendamise eesmärk olema paindlikkuse ja kindlustunde tasakaalustatud suhe.

Ühendusesisese liikumise edendamise seisukohalt tundub ainus esitatud direktiivi ettepanek täiendavate pensioniõiguste ülekandmise kohta veidi puudulik. Kaaluda tuleb tervet rida algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, näiteks kvalifikatsioonide, tööturu, sotsiaal- ja maksuõiguse valdkonnas (sealhulgas tööjõu vaba liikumist puudutavate haldustõkete kõrvaldamine).

Komitee peab vajalikuks sotsiaalpartnerite ümberkorraldusalaste tööde jätkamist ja täpsustamist.

Euroopa töönõukogudel on ettevõtete ümberkorraldustes oluline roll. Konsulteerimist seoses Euroopa töönõukogusid puudutava direktiivi uuesti läbivaatamisega tuleb vaadelda ümberkorralduste raames, kuid seda on tarvis käsitleda laiemas kontekstis.

Komitee nõustub komisjoni veendumusega, et ümberkorraldused ei pea tähendama sotsiaalset ega majanduslikku tagasiminekut.

Töötajatele avalduvaid negatiivseid mõjusid ei ole võimalik täielikult vältida. Lisaks komisjoni nõuetele vastamisele peab ühenduse tasandil võetavate meetmete eesmärk seetõttu olema ka töötajatele vajaliku kaitse tagamine üleminekuperioodidel.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Vastavalt sotsiaalmeetmete kavale, mille komisjon võttis vastu 9. veebruaril 2005. aastal, ja säästva arengu strateegia läbivaatamist käsitlevale teatisele (1), töötab komisjon välja ümberkorralduste juhtimise strateegia, mis põhineb Euroopa asjaomaste poliitikasuundade paremal ühitamisel, tööturu osapoolte tõhusamal kaasamisel, poliitika ja rahastamisvahendite mõjusamal koostoimel ning õigus- ja lepinguliste raamistike kohaldamisel. |
| --- | --- |

1.1

Vastavalt sotsiaalmeetmete kavale, mille komisjon võttis vastu 9. veebruaril 2005. aastal, ja säästva arengu strateegia läbivaatamist käsitlevale teatisele (1), töötab komisjon välja ümberkorralduste juhtimise strateegia, mis põhineb Euroopa asjaomaste poliitikasuundade paremal ühitamisel, tööturu osapoolte tõhusamal kaasamisel, poliitika ja rahastamisvahendite mõjusamal koostoimel ning õigus- ja lepinguliste raamistike kohaldamisel.

| 1.2 | Komisjoni 31. märtsil 2005 esitatud teatises “Ümberkorraldused ja tööhõive” (2) kirjeldatakse, milliseid meetmeid peab Euroopa Liit võtma või tugevdama, et ära kasutada olemasolev potentsiaal. Seejuures käsitletakse nii horisontaalset kui valdkondlikku perspektiivi ning soovitatakse arvukalt meetmeid ühenduse erinevate poliitikavaldkondade raames. |
| --- | --- |

1.2

Komisjoni 31. märtsil 2005 esitatud teatises “Ümberkorraldused ja tööhõive” (2) kirjeldatakse, milliseid meetmeid peab Euroopa Liit võtma või tugevdama, et ära kasutada olemasolev potentsiaal. Seejuures käsitletakse nii horisontaalset kui valdkondlikku perspektiivi ning soovitatakse arvukalt meetmeid ühenduse erinevate poliitikavaldkondade raames.

| 1.3 | Kuna komisjoni teatis on suunatud laiale üldsusele, käsitletakse selles üldisi aspekte, eelkõige mis puudutab ümberkorraldusi ettevõtetes, kes peavad kõnealuse olukorraga kohanema. |
| --- | --- |

1.3

Kuna komisjoni teatis on suunatud laiale üldsusele, käsitletakse selles üldisi aspekte, eelkõige mis puudutab ümberkorraldusi ettevõtetes, kes peavad kõnealuse olukorraga kohanema.

2.   Komisjoni dokumendi põhisisu

| 2.1 | Komisjon on veendunud, et ümberkorraldused ei pea tähendama sotsiaalset ega majanduslikku tagasiminekut. Vastupidi — ümberkorraldused võivad olla majandusliku ja sotsiaalse edasimineku aluseks. Seda siiski tingimusel, et tehakse vastavaid ettevalmistusi, et ettevõtted suudavad neid tõhusalt ja kiirelt juhtida ning et avalikkuse tegevus aitab kaasa ümberkorralduste sobivale teostamisele. |
| --- | --- |

2.1

Komisjon on veendunud, et ümberkorraldused ei pea tähendama sotsiaalset ega majanduslikku tagasiminekut. Vastupidi — ümberkorraldused võivad olla majandusliku ja sotsiaalse edasimineku aluseks. Seda siiski tingimusel, et tehakse vastavaid ettevalmistusi, et ettevõtted suudavad neid tõhusalt ja kiirelt juhtida ning et avalikkuse tegevus aitab kaasa ümberkorralduste sobivale teostamisele.

| 2.2 | Ettevõtete ümberkorraldused on tihti seotud väga suurte kuludega, seda mitte ainult asjaomastele töötajatele, vaid ka kohalikule ja/või piirkondlikule majandusele. Sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamine on Euroopa sotsiaalmudeli eripära, mis eeldab vastavate toetavate poliitikasuundade elluviimist, et vähendada sotsiaalkulutusi ning toetada alternatiivsete tööhõive- ja sissetulekuallikate otsimist. |
| --- | --- |

2.2

Ettevõtete ümberkorraldused on tihti seotud väga suurte kuludega, seda mitte ainult asjaomastele töötajatele, vaid ka kohalikule ja/või piirkondlikule majandusele. Sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamine on Euroopa sotsiaalmudeli eripära, mis eeldab vastavate toetavate poliitikasuundade elluviimist, et vähendada sotsiaalkulutusi ning toetada alternatiivsete tööhõive- ja sissetulekuallikate otsimist.

| 2.3 | Seega tuleb ühenduse tasemel keskenduda neljale põhilisele nõudele:






  — | asjaomased strateegiad peavad olema omavahel kooskõlas, et majanduskasv ja sellest tulenevad ümberkorraldused ei hävitaks inimkapitali; |
| --- | --- | --- |

2.3

Seega tuleb ühenduse tasemel keskenduda neljale põhilisele nõudele:

—

asjaomased strateegiad peavad olema omavahel kooskõlas, et majanduskasv ja sellest tulenevad ümberkorraldused ei hävitaks inimkapitali;

| — | ühenduse erinevad poliitikavaldkonnad peavad arvestama arenguga pikas perspektiivis. Nii ettevõtjad kui ühiskondlikud huvirühmad vajavad tõhusalt toimimiseks tulevikuvisiooni; |
| --- | --- |

—

ühenduse erinevad poliitikavaldkonnad peavad arvestama arenguga pikas perspektiivis. Nii ettevõtjad kui ühiskondlikud huvirühmad vajavad tõhusalt toimimiseks tulevikuvisiooni;

| — | kaasata tuleb kõik sidusrühmad, eelkõige tööturu osapooled; |
| --- | --- |

—

kaasata tuleb kõik sidusrühmad, eelkõige tööturu osapooled;

| — | arvestada tuleb kohaliku tasandiga, sest just kohalikul tasandil on muutusteks valmistumine kõige tõhusam. Seetõttu peab Euroopa Liidu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika toimima katalüsaatorina. |
| --- | --- |

—

arvestada tuleb kohaliku tasandiga, sest just kohalikul tasandil on muutusteks valmistumine kõige tõhusam. Seetõttu peab Euroopa Liidu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika toimima katalüsaatorina.

| 2.4 | Teatises käsitletakse meetmeid, mida Euroopa Liit peaks arendama või tugevdama, et ära kasutada olemasolev potentsiaal. Seejuures arvestatakse nii horisontaalse kui ka sektoraalse perspektiiviga. Meetmete rakendamisel on oluline võimalikult ulatuslikult piirata ettevõtetele langevat koormust, tagades samas ümberkorraldusteks valmistumise ja nende juhtimise tõhustamise. |
| --- | --- |

2.4

Teatises käsitletakse meetmeid, mida Euroopa Liit peaks arendama või tugevdama, et ära kasutada olemasolev potentsiaal. Seejuures arvestatakse nii horisontaalse kui ka sektoraalse perspektiiviga. Meetmete rakendamisel on oluline võimalikult ulatuslikult piirata ettevõtetele langevat koormust, tagades samas ümberkorraldusteks valmistumise ja nende juhtimise tõhustamise.

| 2.5 | Teatise lisas esitatakse 12 kavandatud meedet, millest erilist märkimist väärivad järgmised:






  — | Euroopa tööhõivestrateegia uuesti läbivaatamine; |
| --- | --- | --- |

2.5

Teatise lisas esitatakse 12 kavandatud meedet, millest erilist märkimist väärivad järgmised:

—

Euroopa tööhõivestrateegia uuesti läbivaatamine;

| — | rahastamisvahendite reform ja majanduskasvust tingitud muutustega kohanemise fondi loomine; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendite reform ja majanduskasvust tingitud muutustega kohanemise fondi loomine;

| — | ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomine; |
| --- | --- |

—

ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomine;

| — | nende sektorite senisest tõhusam jälgimine, mille puhul lühemas perspektiivis on oodata ümberkorraldusi. |
| --- | --- |

—

nende sektorite senisest tõhusam jälgimine, mille puhul lühemas perspektiivis on oodata ümberkorraldusi.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni valitud laiaulatuslikku valdkonnaülest lähenemist. Komisjon käsitleb selles üht nii ettevõtetele kui töötajatele olulist küsimust. Komitee on kõnealust teemat käsitlenud erinevate arvamuste raames. Tööstuse muutused ja asjaomaste poolte vastav kohanemisvõime on määrava tähtsusega konkurentsivõime säilitamisel. Edu sõltub sellest, kuidas tullakse toime muutuste sotsiaalsete tagajärgedega. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni valitud laiaulatuslikku valdkonnaülest lähenemist. Komisjon käsitleb selles üht nii ettevõtetele kui töötajatele olulist küsimust. Komitee on kõnealust teemat käsitlenud erinevate arvamuste raames. Tööstuse muutused ja asjaomaste poolte vastav kohanemisvõime on määrava tähtsusega konkurentsivõime säilitamisel. Edu sõltub sellest, kuidas tullakse toime muutuste sotsiaalsete tagajärgedega.

| 3.2 | Kui komisjon viitab oma teatises ümberkorraldustele, tekib loomulikult ka küsimus kõnealuse mõiste määratlemise kohta. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamustes eristatakse mõisteid “tööstuse muutused” kui teatud ettevõtte ja/või sektori pidev arenguprotsess ning “ümberkorraldused” kui tööstuse muutuste eriliik, mis väljendub tavaliselt majanduskeskkonna tingimustega kohanemises (sageli sunnitult), mille eesmärk on konkurentsivõime taastamine. |
| --- | --- |

3.2

Kui komisjon viitab oma teatises ümberkorraldustele, tekib loomulikult ka küsimus kõnealuse mõiste määratlemise kohta. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamustes eristatakse mõisteid “tööstuse muutused” kui teatud ettevõtte ja/või sektori pidev arenguprotsess ning “ümberkorraldused” kui tööstuse muutuste eriliik, mis väljendub tavaliselt majanduskeskkonna tingimustega kohanemises (sageli sunnitult), mille eesmärk on konkurentsivõime taastamine.

| 3.2.1 | Isegi kui komisjon ei erista kõnealust kahte mõistet lihtsama arusaamise huvides, soovitab komitee ka komisjonil sarnast eristust kasutada. Muutustega toimetuleku võti peitub kahtlemata muutusteks valmistumises ning nende aktiivses kujundamises. Siiski kujutavad tööstuse ümberkorraldused endast üha suurenevat ja keerukamat väljakutset globaalses kontekstis. Mõlema puhul on tarvis erinevaid lähenemisviise ja meetmeid. |
| --- | --- |

3.2.1

Isegi kui komisjon ei erista kõnealust kahte mõistet lihtsama arusaamise huvides, soovitab komitee ka komisjonil sarnast eristust kasutada. Muutustega toimetuleku võti peitub kahtlemata muutusteks valmistumises ning nende aktiivses kujundamises. Siiski kujutavad tööstuse ümberkorraldused endast üha suurenevat ja keerukamat väljakutset globaalses kontekstis. Mõlema puhul on tarvis erinevaid lähenemisviise ja meetmeid.

| 3.2.2 | Muutuste toetamine ei saa olla omaette eesmärk. Selgelt määratletud pikaajaline ja tulevikku suunatud tööstuspoliitika võib kõnealuseid muutusi positiivselt mõjutada ning leevendada nende tagajärgi, luues uusi võimalusi. Komitee käsitleb komisjoni uut teatist “Uus tööstuspoliitika...” (KOM 2005– ...) kõnealusest vaatepunktist lähtuvalt. |
| --- | --- |

3.2.2

Muutuste toetamine ei saa olla omaette eesmärk. Selgelt määratletud pikaajaline ja tulevikku suunatud tööstuspoliitika võib kõnealuseid muutusi positiivselt mõjutada ning leevendada nende tagajärgi, luues uusi võimalusi. Komitee käsitleb komisjoni uut teatist “Uus tööstuspoliitika...” (KOM 2005– ...) kõnealusest vaatepunktist lähtuvalt.

| 3.3 | Komitee nõustub üldiselt kõnealuse nähtuse komisjonipoolse analüüsiga. Komisjon toob välja ümberkorralduste neli peamist põhjust:






  — | Euroopa siseturu areng ja rahvamajanduste avamine rahvusvahelisele konkurentsile; |
| --- | --- | --- |

3.3

Komitee nõustub üldiselt kõnealuse nähtuse komisjonipoolse analüüsiga. Komisjon toob välja ümberkorralduste neli peamist põhjust:

—

Euroopa siseturu areng ja rahvamajanduste avamine rahvusvahelisele konkurentsile;

| — | tehnoloogiauuendused; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiauuendused;

| — | õigusraamistiku areng; |
| --- | --- |

—

õigusraamistiku areng;

| — | tarbijate nõudluse muutumine. |
| --- | --- |

—

tarbijate nõudluse muutumine.

| 3.3.1 | Komisjon keskendub oma analüüsis juba teadaolevatele üldistele teguritele. Oluline on ka see, kas ümberkorraldusi kavandatakse pikaajaliselt, et ennetada teatud arenguid, või tekivad need kiiresti välise surve või haldusalaste puuduste mõjul. Sobiv näide selle kohta on turupotentsiaali ja tootmisvõimsuse vahelise suhte areng: kui sellega ei arvestata, tekib ületootmine, mis varem või hiljem põhjustab ümberkorraldusi. Komitee arvates oleks tarvis põhjalikumat analüüsi, sest nimetad olukorrad nõuavad erinevaid lähenemisviise. |
| --- | --- |

3.3.1

Komisjon keskendub oma analüüsis juba teadaolevatele üldistele teguritele. Oluline on ka see, kas ümberkorraldusi kavandatakse pikaajaliselt, et ennetada teatud arenguid, või tekivad need kiiresti välise surve või haldusalaste puuduste mõjul. Sobiv näide selle kohta on turupotentsiaali ja tootmisvõimsuse vahelise suhte areng: kui sellega ei arvestata, tekib ületootmine, mis varem või hiljem põhjustab ümberkorraldusi. Komitee arvates oleks tarvis põhjalikumat analüüsi, sest nimetad olukorrad nõuavad erinevaid lähenemisviise.

| 3.3.2 | Ümberkorraldused on alati seotud kartustega nende negatiivsete tagajärgede pärast, seda eelkõige töötajate hulgas. Kuid hästi teostatud ümberkorraldused toovad kaasa ka uusi väljakutseid ja võimalusi. On hulgaliselt näiteid edukalt ja vähemedukalt läbiviidud ümberkorralduste kohta. Eelkõige sõltub see sellest, kuidas ettevõtte kõnealuses olukorras tegutseb, kuidas tullakse toime üksikute etappidega ning kuidas erinevad osalejad teevad koostööd ja arendavad üksmeelt, mille kaudu avanevad neile uued võimalused. |
| --- | --- |

3.3.2

Ümberkorraldused on alati seotud kartustega nende negatiivsete tagajärgede pärast, seda eelkõige töötajate hulgas. Kuid hästi teostatud ümberkorraldused toovad kaasa ka uusi väljakutseid ja võimalusi. On hulgaliselt näiteid edukalt ja vähemedukalt läbiviidud ümberkorralduste kohta. Eelkõige sõltub see sellest, kuidas ettevõtte kõnealuses olukorras tegutseb, kuidas tullakse toime üksikute etappidega ning kuidas erinevad osalejad teevad koostööd ja arendavad üksmeelt, mille kaudu avanevad neile uued võimalused.

| 3.4 | Teatises esitatakse vaid väike hulk konkreetseid meetmeid ning osad neist on alles kavandamisjärgus. Komitee on teadlik, et komisjon ei ole hetkel enamaks suuteline, kuid näeb teatise näol sobivat alust kõnealust teemat käsitleva ühenduse poliitika arendamiseks, milleks tuleb kooskõlastada asjaomaste peadirektoraatide ja liikmesriikide tegevus. |
| --- | --- |

3.4

Teatises esitatakse vaid väike hulk konkreetseid meetmeid ning osad neist on alles kavandamisjärgus. Komitee on teadlik, et komisjon ei ole hetkel enamaks suuteline, kuid näeb teatise näol sobivat alust kõnealust teemat käsitleva ühenduse poliitika arendamiseks, milleks tuleb kooskõlastada asjaomaste peadirektoraatide ja liikmesriikide tegevus.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee jagab arvamust, et ümberkorralduste käsitlemine peab kuuluma majanduskasvu ja tööhõivestrateegia alla. Muutustega toimetulek võib anda olulise panuse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

4.1

Komitee jagab arvamust, et ümberkorralduste käsitlemine peab kuuluma majanduskasvu ja tööhõivestrateegia alla. Muutustega toimetulek võib anda olulise panuse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse.

| 4.1.1 | Euroopa Liit peaks kaaluma, mida on võimalik teha lisaks kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetud meetmetele. Ühendusel on oluline osa liikmesriikides toimuva aruteluprotsessi süvendamisel ning teadlikkuse tõstmisel kõnealuse küsimuse suhtes. Samaaegselt on võimalik rakendada olemasolevaid vahendeid, millega saab muutusteks valmistuda ja neid toetada. |
| --- | --- |

4.1.1

Euroopa Liit peaks kaaluma, mida on võimalik teha lisaks kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetud meetmetele. Ühendusel on oluline osa liikmesriikides toimuva aruteluprotsessi süvendamisel ning teadlikkuse tõstmisel kõnealuse küsimuse suhtes. Samaaegselt on võimalik rakendada olemasolevaid vahendeid, millega saab muutusteks valmistuda ja neid toetada.

4.2   Ühenduse horisontaalse poliitika kasutuselevõtt

| 4.2.1 | Tervitatav on komisjonisisene tugevdatud koordineerimine vastava töökonna loomise kaudu, samuti korrapärane dialoog Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Kõigi asjaomaste peadirektoraatide kaasamine aitab arendada sünergiat erinevate poliitikavaldkondade vahel, mille ühine eesmärk on muutusteks valmistumine ja nendega toimetulemine. Komitee arvates tuleb aga tagada, et töökond keskenduks oma koordineerimisülesandele ning komisjonile jääks selged pädevused seadusandluses ja ühenduse meetmete rakendamises. |
| --- | --- |

4.2.1

Tervitatav on komisjonisisene tugevdatud koordineerimine vastava töökonna loomise kaudu, samuti korrapärane dialoog Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Kõigi asjaomaste peadirektoraatide kaasamine aitab arendada sünergiat erinevate poliitikavaldkondade vahel, mille ühine eesmärk on muutusteks valmistumine ja nendega toimetulemine. Komitee arvates tuleb aga tagada, et töökond keskenduks oma koordineerimisülesandele ning komisjonile jääks selged pädevused seadusandluses ja ühenduse meetmete rakendamises.

| 4.2.2 | Seoses tööhõivestrateegia ülevaatamisega nõustub komitee põhimõtteliselt komisjoni nimetatud prioriteetidega. Erilist tähelepanu tuleb seejuures pöörata koolitusele, elukestvale õppele ja töökorralduse kvaliteedile, sealhulgas inimressursi heale juhtimisele. Seejuures ei saa vaadelda tööhõivepoliitikat eraldi makromajanduslikest raamtingimustest ja tööstuspoliitikast.
  Majanduspoliitika kooskõlastamine tööstuspoliitika ning tööhõivestrateegiaga võimaldab muutustega paremini toime tulla.
  Euroopa stabiilsed, prognoositavad ja üksteisega kooskõlastatud makromajanduslikud raamtingimused moodustavad olulise aluse ümberkorraldustega seonduvate meetmete edukaks juhtimiseks. |
| --- | --- |

4.2.2

Seoses tööhõivestrateegia ülevaatamisega nõustub komitee põhimõtteliselt komisjoni nimetatud prioriteetidega. Erilist tähelepanu tuleb seejuures pöörata koolitusele, elukestvale õppele ja töökorralduse kvaliteedile, sealhulgas inimressursi heale juhtimisele. Seejuures ei saa vaadelda tööhõivepoliitikat eraldi makromajanduslikest raamtingimustest ja tööstuspoliitikast.

Majanduspoliitika kooskõlastamine tööstuspoliitika ning tööhõivestrateegiaga võimaldab muutustega paremini toime tulla.

Euroopa stabiilsed, prognoositavad ja üksteisega kooskõlastatud makromajanduslikud raamtingimused moodustavad olulise aluse ümberkorraldustega seonduvate meetmete edukaks juhtimiseks.

| 4.2.3 | Komitee nõustub rahastamisvahendite reformi puhul sellega, et vahendeid tuleb veelgi enam suunata ümberkorraldusteks valmistumisele ja nende juhtimisele, kuid seejuures tuleb säilitada olemasolevate fondide eesmärgid. |
| --- | --- |

4.2.3

Komitee nõustub rahastamisvahendite reformi puhul sellega, et vahendeid tuleb veelgi enam suunata ümberkorraldusteks valmistumisele ja nende juhtimisele, kuid seejuures tuleb säilitada olemasolevate fondide eesmärgid.

| 4.2.4 | Komisjoni soovitatud finantsinstrumentide kohta, mis olid ettenähtud ühendusepoolseks sekkumiseks kriisiolukorras, avaldas nõukogu esialgu skeptiliselt arvamust. Siiski ei tohiks komitee arvates loobuda põhjalikust arutelust rahalise sekkumise võimalustest ettenägematute juhtumite korral toimuvate üleminekute kergendamiseks, kui kõnealustel juhtumitel on tõsised tagajärjed piirkondlikul või valdkondlikul ja sotsiaalsel tasandil. Seetõttu toetab komitee komisjoni jõupingutusi kõnealuste instrumentide loomisel. |
| --- | --- |

4.2.4

Komisjoni soovitatud finantsinstrumentide kohta, mis olid ettenähtud ühendusepoolseks sekkumiseks kriisiolukorras, avaldas nõukogu esialgu skeptiliselt arvamust. Siiski ei tohiks komitee arvates loobuda põhjalikust arutelust rahalise sekkumise võimalustest ettenägematute juhtumite korral toimuvate üleminekute kergendamiseks, kui kõnealustel juhtumitel on tõsised tagajärjed piirkondlikul või valdkondlikul ja sotsiaalsel tasandil. Seetõttu toetab komitee komisjoni jõupingutusi kõnealuste instrumentide loomisel.

| 4.2.5 | Tööstuspoliitikat käsitles komitee 2004. aasta detsembris avaldatud arvamuses (3). Komitee arvates on eelkõige tarvis süvendada valdkondlikku lähenemist, mis võimaldab leida sobivad lähenemisviisid üksikute valdkondade jaoks. Seejuures ei tohi käsitleda mitte ainult raskustes olevaid majandusvaldkondi, vaid tuleb teostada analüüse võimalikult paljudes Euroopale olulistes valdkondades, et muutustele õigeaegselt reageerida ning vastavalt toimida. Seejuures on oluline roll sotsiaalsel dialoogil.
  Ettevõtete suhtes kehtivate õigusaktide parandamine on oluline punkt, mida on siiski vaja konkreetsemalt vaadelda ja täpsustada. Sel moel on võimalik ettevõtete koormust vähendada ilma sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid vähendamata. |
| --- | --- |

4.2.5

Tööstuspoliitikat käsitles komitee 2004. aasta detsembris avaldatud arvamuses (3). Komitee arvates on eelkõige tarvis süvendada valdkondlikku lähenemist, mis võimaldab leida sobivad lähenemisviisid üksikute valdkondade jaoks. Seejuures ei tohi käsitleda mitte ainult raskustes olevaid majandusvaldkondi, vaid tuleb teostada analüüse võimalikult paljudes Euroopale olulistes valdkondades, et muutustele õigeaegselt reageerida ning vastavalt toimida. Seejuures on oluline roll sotsiaalsel dialoogil.

Ettevõtete suhtes kehtivate õigusaktide parandamine on oluline punkt, mida on siiski vaja konkreetsemalt vaadelda ja täpsustada. Sel moel on võimalik ettevõtete koormust vähendada ilma sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid vähendamata.

| 4.2.6 | Komitee arvates on kõnealust olukorda võimalik parandada tehnoloogiliste algatuste, eelkõige tehnoloogiaplattvormide kaudu. Tehnoloogiauuendused aitavad lahendada praegust ummikseisu energia, saastainete emissiooni ja toodete ringlussevõtu valdkonnas. Sellest tulenev tehnoloogia areng võimaldaks taastada asjaomaste tööstusharude konkurentsivõime. |
| --- | --- |

4.2.6

Komitee arvates on kõnealust olukorda võimalik parandada tehnoloogiliste algatuste, eelkõige tehnoloogiaplattvormide kaudu. Tehnoloogiauuendused aitavad lahendada praegust ummikseisu energia, saastainete emissiooni ja toodete ringlussevõtu valdkonnas. Sellest tulenev tehnoloogia areng võimaldaks taastada asjaomaste tööstusharude konkurentsivõime.

| 4.2.6.1 | Seejuures tuleb tähelepanu pöörata ka uuendusteks sobiva keskkonna loomisele. Maksusoodustused ja intellektuaalomandi õiguste kaitse on selleks olulised tegurid, kuid arvestada tuleks ka vajadusega organisatoorsete ja sotsiaalsete uuenduste järele ümberkorraldustega toimetulekul. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Seejuures tuleb tähelepanu pöörata ka uuendusteks sobiva keskkonna loomisele. Maksusoodustused ja intellektuaalomandi õiguste kaitse on selleks olulised tegurid, kuid arvestada tuleks ka vajadusega organisatoorsete ja sotsiaalsete uuenduste järele ümberkorraldustega toimetulekul.

| 4.2.7 | Seoses konkurentsipoliitikaga tekib küsimus, kas olemasolevad vahendid on piisavad. Üha enam tuleb tähelepanu pöörata konkurentsi mõjutavatele teguritele, mida konkurentsipoliitikas ei käsitleta (nt ettevõtete maksustamine).
  Riiklike toetuste osas on veel kaugel ees reform, millega suunatakse toetused ümber majanduskasvu ja tööhõivesse suurimat panust andvatele piirkondadele. Siinkohal rõhutab komitee, et seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata riiklike toetuste ja ümberkorralduste ning tootmise ümberpaigutamise seostele. Riiklikke toetusi käsitlevad eeskirjad ei tohi ka edaspidi olla diskrimineerivad ning jätkuvalt tuleb toetada sotsiaalset ühtekuuluvust. Kõnealuses kontekstis viitab komitee sellele, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kogemustele väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

4.2.7

Seoses konkurentsipoliitikaga tekib küsimus, kas olemasolevad vahendid on piisavad. Üha enam tuleb tähelepanu pöörata konkurentsi mõjutavatele teguritele, mida konkurentsipoliitikas ei käsitleta (nt ettevõtete maksustamine).

Riiklike toetuste osas on veel kaugel ees reform, millega suunatakse toetused ümber majanduskasvu ja tööhõivesse suurimat panust andvatele piirkondadele. Siinkohal rõhutab komitee, et seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata riiklike toetuste ja ümberkorralduste ning tootmise ümberpaigutamise seostele. Riiklikke toetusi käsitlevad eeskirjad ei tohi ka edaspidi olla diskrimineerivad ning jätkuvalt tuleb toetada sotsiaalset ühtekuuluvust. Kõnealuses kontekstis viitab komitee sellele, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kogemustele väljaspool Euroopa Liitu.

| 4.2.8 | Välispoliitika kohta on komitee koostanud erinevaid arvamusi. |
| --- | --- |

4.2.8

Välispoliitika kohta on komitee koostanud erinevaid arvamusi.

| 4.2.9 | Komitee arvates on oluline roll ka Dublinis asuval Euroopa Muutuste Järelevalvekeskusel, et välja arendada vajalikud analüütilised vahendid ümberkorralduste kontrollimiseks. Tööstuse muutuste nõuandekomisjon peaks koostööd Euroopa Muutuste Järelevalvekeskusega veelgi süvendama. |
| --- | --- |

4.2.9

Komitee arvates on oluline roll ka Dublinis asuval Euroopa Muutuste Järelevalvekeskusel, et välja arendada vajalikud analüütilised vahendid ümberkorralduste kontrollimiseks. Tööstuse muutuste nõuandekomisjon peaks koostööd Euroopa Muutuste Järelevalvekeskusega veelgi süvendama.

4.3   Koostöö tugevdamine muutuste nimel

| 4.3.1 | Eriti oluline on valdkondliku sotsiaalse dialoogi arendamine. Komitee nõustub komisjoniga selles, et sotsiaalpartneritel on seoses nende valdkonnasiseste teadmistega eriline hoiatav roll. Kõnealune vahend ei peaks hõlmama vaid kriisiolukordi, vaid kõiki olukordi, mille puhul sotsiaalpartnerite arvates tekib läbirääkimiste vajadus ning mitte ainult juhtumeid, kui nad märkavad murettekitavaid arenguid. See vastaks ka ümberkorralduste ennetamist ja jälgimist käsitlevatele nõuetele. |
| --- | --- |

4.3.1

Eriti oluline on valdkondliku sotsiaalse dialoogi arendamine. Komitee nõustub komisjoniga selles, et sotsiaalpartneritel on seoses nende valdkonnasiseste teadmistega eriline hoiatav roll. Kõnealune vahend ei peaks hõlmama vaid kriisiolukordi, vaid kõiki olukordi, mille puhul sotsiaalpartnerite arvates tekib läbirääkimiste vajadus ning mitte ainult juhtumeid, kui nad märkavad murettekitavaid arenguid. See vastaks ka ümberkorralduste ennetamist ja jälgimist käsitlevatele nõuetele.

| 4.3.2 | Komitee ootab huviga kavandatud teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta, milles käsitletakse peamiselt ettevõtete ja asjaomaste osapoolte ühiseid positiivseid algatusi ümberkorralduste juhtimiseks. Lisaks õiguslike aluste edasiarendamisele on tarvis avalikustada sellest kaugemale ulatuvad head tavad muutustega toimetulekuks ning neid edendada. Eelkõige viitab komitee sellele, et arvestada tuleb ka üksikute ettevõtete restruktureerimisprotsessi kaudsete osalistega (nt tarnijad, teenuste osutajad jne).
  Komitee käsitles ettevõtete sotsiaalset vastutust ühes varasemas arvamuses. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitee ootab huviga kavandatud teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta, milles käsitletakse peamiselt ettevõtete ja asjaomaste osapoolte ühiseid positiivseid algatusi ümberkorralduste juhtimiseks. Lisaks õiguslike aluste edasiarendamisele on tarvis avalikustada sellest kaugemale ulatuvad head tavad muutustega toimetulekuks ning neid edendada. Eelkõige viitab komitee sellele, et arvestada tuleb ka üksikute ettevõtete restruktureerimisprotsessi kaudsete osalistega (nt tarnijad, teenuste osutajad jne).

Komitee käsitles ettevõtete sotsiaalset vastutust ühes varasemas arvamuses.

| 4.3.3 | Komitee tervitab põhimõtteliselt ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomist. Foorumi eesmärk on välja selgitada parimad tavad ning analüüsida nende ellurakendamisel esinevaid kohalikke takistusi (eeskirju). Praegu on veel liiga vara tulemusi hinnata. Komitee on meelsasti nõus oma kogemustega foorumil osalema ning seeläbi kaasa aitama ühenduse poliitiliste otsuste langetamise lisaväärtuse suurendamisele. Selle eelduseks on töömeetod, mis ei põhjusta täiendavat bürokraatiat, ning mis keskendub senini liiga vähe käsitletud küsimustele. Kodanikuühiskonna asjaomastel organisatsioonidel peab olema võimalus tööde käigus osalemiseks. |
| --- | --- |

4.3.3

Komitee tervitab põhimõtteliselt ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomist. Foorumi eesmärk on välja selgitada parimad tavad ning analüüsida nende ellurakendamisel esinevaid kohalikke takistusi (eeskirju). Praegu on veel liiga vara tulemusi hinnata. Komitee on meelsasti nõus oma kogemustega foorumil osalema ning seeläbi kaasa aitama ühenduse poliitiliste otsuste langetamise lisaväärtuse suurendamisele. Selle eelduseks on töömeetod, mis ei põhjusta täiendavat bürokraatiat, ning mis keskendub senini liiga vähe käsitletud küsimustele. Kodanikuühiskonna asjaomastel organisatsioonidel peab olema võimalus tööde käigus osalemiseks.

4.4   Õigusliku ja lepingulise raamistiku kohandamine

| 4.4.1 | Lisaks Lissaboni tegevuskavas ettenähtud üldisele õigusaktide kaasajastamisele ja lihtsustamisele, mille komitee juba heaks kiitis, kavandab komisjon rohelist raamatut tööõiguse arengu kohta. Just ümberkorralduste kontekstis on tööõiguse arendamise eesmärk paindlikkuse ja kindlustunde tasakaalustatud suhe. |
| --- | --- |

4.4.1

Lisaks Lissaboni tegevuskavas ettenähtud üldisele õigusaktide kaasajastamisele ja lihtsustamisele, mille komitee juba heaks kiitis, kavandab komisjon rohelist raamatut tööõiguse arengu kohta. Just ümberkorralduste kontekstis on tööõiguse arendamise eesmärk paindlikkuse ja kindlustunde tasakaalustatud suhe.

| 4.4.2 | Ühendusesisese liikumise edendamise seisukohalt tundub ainus esitatud direktiivi ettepanek täiendavate pensioniõiguste ülekandmise kohta veidi puudulik. Kaaluda tuleks teatud algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, sealhulgas maksusoodustusi. Tööjõu liikumine seoses ümberkorraldustega on väga keeruline küsimus. Seejuures kujutab piiriülene liikumine endast vaid teatud väikest aspekti. Töötajad peavad kohanema ümberkorralduste tulemusel tekkinud uute tingimustega. Teatud juhtudel tähendab see isegi elukutse vahetamist või uue töökoha otsimist. Seetõttu tuleks uurida, milliseid meetmeid on tarvis võtta ühenduse ja riiklikul või piirkondlikul tasandil, kergendamaks töötajatele kõnealust üleminekut. Kaaluda tuleb tervet rida algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, näiteks kvalifikatsioonide, tööturu, sotsiaal- ja maksuõiguse valdkonnas (sealhulgas tööjõu vaba liikumist puudutavate haldustõkete kõrvaldamine). |
| --- | --- |

4.4.2

Ühendusesisese liikumise edendamise seisukohalt tundub ainus esitatud direktiivi ettepanek täiendavate pensioniõiguste ülekandmise kohta veidi puudulik. Kaaluda tuleks teatud algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, sealhulgas maksusoodustusi. Tööjõu liikumine seoses ümberkorraldustega on väga keeruline küsimus. Seejuures kujutab piiriülene liikumine endast vaid teatud väikest aspekti. Töötajad peavad kohanema ümberkorralduste tulemusel tekkinud uute tingimustega. Teatud juhtudel tähendab see isegi elukutse vahetamist või uue töökoha otsimist. Seetõttu tuleks uurida, milliseid meetmeid on tarvis võtta ühenduse ja riiklikul või piirkondlikul tasandil, kergendamaks töötajatele kõnealust üleminekut. Kaaluda tuleb tervet rida algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, näiteks kvalifikatsioonide, tööturu, sotsiaal- ja maksuõiguse valdkonnas (sealhulgas tööjõu vaba liikumist puudutavate haldustõkete kõrvaldamine).

4.5   Tööturu osapooltega peetavaid ümberkorraldusi ja Euroopa töönõukogusid puudutava konsulteerimise teine etapp

| 4.5.1 | Kõnealuses valdkonnas algatas komisjon esmakordselt laiale avalikkusele suunatud teatisega sotsiaalpartnerite kuulamise kahel erineval teemal. Kõnealune lähenemisviis on vaieldav ning tarvis on kontrollida, kas sotsiaalpartnerite kuulamiseks valiti õige meetod. |
| --- | --- |

4.5.1

Kõnealuses valdkonnas algatas komisjon esmakordselt laiale avalikkusele suunatud teatisega sotsiaalpartnerite kuulamise kahel erineval teemal. Kõnealune lähenemisviis on vaieldav ning tarvis on kontrollida, kas sotsiaalpartnerite kuulamiseks valiti õige meetod.

| 4.5.2 | Sõltumata formaalsetest küsimustest peab komitee vajalikuks sotsiaalpartnerite ümberkorraldusalaste tööde jätkamist ja täpsustamist. |
| --- | --- |

4.5.2

Sõltumata formaalsetest küsimustest peab komitee vajalikuks sotsiaalpartnerite ümberkorraldusalaste tööde jätkamist ja täpsustamist.

| 4.5.3 | Euroopa töönõukogudel on ettevõtete ümberkorraldustes oluline roll. Konsulteerimist seoses Euroopa töönõukogusid puudutava direktiivi uuesti läbivaatamisega tuleb vaadelda ümberkorralduste raames, kuid seda on tarvis käsitleda laiemas kontekstis. Euroopa töönõukogude direktiiviga määratletud töötajate teavitamis- ja nõustamiskord ei piirdu vaid ümberkorralduste küsimusega. |
| --- | --- |

4.5.3

Euroopa töönõukogudel on ettevõtete ümberkorraldustes oluline roll. Konsulteerimist seoses Euroopa töönõukogusid puudutava direktiivi uuesti läbivaatamisega tuleb vaadelda ümberkorralduste raames, kuid seda on tarvis käsitleda laiemas kontekstis. Euroopa töönõukogude direktiiviga määratletud töötajate teavitamis- ja nõustamiskord ei piirdu vaid ümberkorralduste küsimusega.

4.6   Komisjoni järeldused

| 4.6.1 | Komitee nõustub komisjoni veendumusega, et ümberkorraldused ei pea tähendama sotsiaalset ega majanduslikku tagasiminekut. Ümberkorraldused võivad kaasa aidata majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. Nagu komisjon õigustatult märgib, on olulise tähendusega tingimused, milles ümberkorraldused toimuvad. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitee nõustub komisjoni veendumusega, et ümberkorraldused ei pea tähendama sotsiaalset ega majanduslikku tagasiminekut. Ümberkorraldused võivad kaasa aidata majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. Nagu komisjon õigustatult märgib, on olulise tähendusega tingimused, milles ümberkorraldused toimuvad.

| 4.6.2 | Siiski ei ole võimalik täielikult vältida töötajate jaoks kaasnevaid negatiivseid tagajärgi. Lisaks komisjoni nõuetele vastamisele peab ühenduse tasandil võetavate meetmete eesmärk seetõttu olema ka töötajatele vajaliku kaitse tagamine üleminekuperioodidel. |
| --- | --- |

4.6.2

Siiski ei ole võimalik täielikult vältida töötajate jaoks kaasnevaid negatiivseid tagajärgi. Lisaks komisjoni nõuetele vastamisele peab ühenduse tasandil võetavate meetmete eesmärk seetõttu olema ka töötajatele vajaliku kaitse tagamine üleminekuperioodidel.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  “2005. aasta kokkuvõte ELi säästva arengu strateegiast: esialgne hinnang ja tulevikusuunad” (KOM(2005) 37 lõplik, 9.2.2005.

1

(2)  KOM(2005) 120 lõplik.

2

(3)  EUT C 157, 28.6.2005 - “Strukturaalse muutuse edendamine: laienenud Euroopa tööstuspoliitika” (KOM(2004) 274 lõplik).

3

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/63

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” aastateks 2007–2013. Üldprogramm “Turvalisus ja vabaduste kaitse””

KOM(2005) 124 lõplik — 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

25. juulil 2005 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: nõukogu otsus ajavahemikuks 2007–2013 eriprogrammi “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” (üldprogramm “Turvalisus ja vabaduste kaitse”) kehtestamise kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 14. novembril 2005. Raportöör oli hr Cabra de Luna.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 126, erapooletuks jäi 10.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Komisjon edastas nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku nõukogu otsuse vastuvõtmiseks raamprogrammi “Turvalisus ja vabaduste kaitse” kehtestamise kohta, mis hõlmab kaks vahendit: eriprogrammid “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” ja “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine”, mõlemad kavandatud ajavahemikuks 2007–2013. Raamprogramm vastab komisjoni kavatsusele toetada 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide alusel vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala elluviimist finantsperspektiivide ulatuse laiendamisega kodakondsusele, asetades nii justiits- ja siseküsimuste tavapärase kontseptsiooni laiemasse konteksti kooskõlas ÜRO uue inimese turvalisuse lähenemisviisiga, mis sisaldab “laiemat, mitmekülgsemat turvalisuse kontseptsiooni” (1). Kõnealune uuendus on äärmiselt huvitav ning see on oluline samm turvalisuse kontseptsiooni väljatöötamise poole, mida jagavad kõik sotsiaalsed osalejad. Kõnealusele raamprogrammile annab lisandväärtuse selle Euroopa mõõde, mis võimaldab suurendada sünergiat Euroopa ja riiklike tegevusvaldkondade vahel. |
| --- | --- |

1.1

Komisjon edastas nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku nõukogu otsuse vastuvõtmiseks raamprogrammi “Turvalisus ja vabaduste kaitse” kehtestamise kohta, mis hõlmab kaks vahendit: eriprogrammid “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” ja “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine”, mõlemad kavandatud ajavahemikuks 2007–2013. Raamprogramm vastab komisjoni kavatsusele toetada 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide alusel vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala elluviimist finantsperspektiivide ulatuse laiendamisega kodakondsusele, asetades nii justiits- ja siseküsimuste tavapärase kontseptsiooni laiemasse konteksti kooskõlas ÜRO uue inimese turvalisuse lähenemisviisiga, mis sisaldab “laiemat, mitmekülgsemat turvalisuse kontseptsiooni” (1). Kõnealune uuendus on äärmiselt huvitav ning see on oluline samm turvalisuse kontseptsiooni väljatöötamise poole, mida jagavad kõik sotsiaalsed osalejad. Kõnealusele raamprogrammile annab lisandväärtuse selle Euroopa mõõde, mis võimaldab suurendada sünergiat Euroopa ja riiklike tegevusvaldkondade vahel.

| 1.2 | Komisjon rõhutab, et Euroopa kodakondsust, vabadust, turvalisust ja õigust tuleb arendada paralleelselt ja võrdsetel alustel, et tagada tasakaal demokraatia põhimõtete ning inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi austuse vahel. Euroopa Liit suurendab järkjärgult oma tegevust kõnealuses valdkonnas: vastusena Viini tegevuskavale (2) ja sellele järgnenud 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu tegevussuundadele on Euroopa Liit töötanud välja õigusakte ning rahastamisprogramme. Kõnealuseid tegevussuundi täpsustati hiljem Euroopa Liidu lepingus ning 2004. aasta novembris Euroopa Ülemkogu koostatud Haagi programmis. Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava on ELi terrorismivastase poliitika alus. |
| --- | --- |

1.2

Komisjon rõhutab, et Euroopa kodakondsust, vabadust, turvalisust ja õigust tuleb arendada paralleelselt ja võrdsetel alustel, et tagada tasakaal demokraatia põhimõtete ning inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi austuse vahel. Euroopa Liit suurendab järkjärgult oma tegevust kõnealuses valdkonnas: vastusena Viini tegevuskavale (2) ja sellele järgnenud 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu tegevussuundadele on Euroopa Liit töötanud välja õigusakte ning rahastamisprogramme. Kõnealuseid tegevussuundi täpsustati hiljem Euroopa Liidu lepingus ning 2004. aasta novembris Euroopa Ülemkogu koostatud Haagi programmis. Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava on ELi terrorismivastase poliitika alus.

| 1.3 | Euroopa Parlament ja Euroopa Kohus peavad olema rohkem kaasatud kõikidesse kõnealustesse valdkondadesse, et tagada vabaduste kaitse Euroopa Liidu poolt pakutud ja vastu võetud poliitika kontekstis. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Parlament ja Euroopa Kohus peavad olema rohkem kaasatud kõikidesse kõnealustesse valdkondadesse, et tagada vabaduste kaitse Euroopa Liidu poolt pakutud ja vastu võetud poliitika kontekstis.

| 1.4 | Siiski on Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala elluviimisel siiani keskendunud seadusandlikele meetmele ning pööranud suhteliselt vähe tähelepanu rahastamisküsimustele. Seetõttu peaksid ELi jõupingutused keskenduma rakenduslikele tegevustele, eelkõige seoses terrorismivastase võitlusega, mis on eriti salakaval kuritegevuse vorm ning nõuab kiireloomulist tegutsemist (3). |
| --- | --- |

1.4

Siiski on Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala elluviimisel siiani keskendunud seadusandlikele meetmele ning pööranud suhteliselt vähe tähelepanu rahastamisküsimustele. Seetõttu peaksid ELi jõupingutused keskenduma rakenduslikele tegevustele, eelkõige seoses terrorismivastase võitlusega, mis on eriti salakaval kuritegevuse vorm ning nõuab kiireloomulist tegutsemist (3).

| 1.5 | Terrorism kui kuritegevuse vorm kujutab endast tänapäeval inimkonnale üht suurimat ohtu. Raamprogrammi kandev mõte on, et kuriteod ohustavad üksikisikute vabadusi ning õigusi, seega ka ühiskonda ja õigusriiki; seetõttu on vabadus võimalik vaid turvalisuse ja õiguskindluse raames. Riigiasutused ja kodanikuühiskond peavad suutma sammu pidada rahvusvaheliste ja organiseeritud terroristide ja kurjategijate üha keerukamate meetoditega; nii on võimalik kaasrahastada kahepoolseid ja riiklikke projekte, mis on suunatud uuendustegevuse edendamisele, ning rakendada saadud kogemusi rahvusvahelisel või Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

1.5

Terrorism kui kuritegevuse vorm kujutab endast tänapäeval inimkonnale üht suurimat ohtu. Raamprogrammi kandev mõte on, et kuriteod ohustavad üksikisikute vabadusi ning õigusi, seega ka ühiskonda ja õigusriiki; seetõttu on vabadus võimalik vaid turvalisuse ja õiguskindluse raames. Riigiasutused ja kodanikuühiskond peavad suutma sammu pidada rahvusvaheliste ja organiseeritud terroristide ja kurjategijate üha keerukamate meetoditega; nii on võimalik kaasrahastada kahepoolseid ja riiklikke projekte, mis on suunatud uuendustegevuse edendamisele, ning rakendada saadud kogemusi rahvusvahelisel või Euroopa tasandil.

| 1.6 | Organiseeritud kuritegevus kujutab Euroopa Liidule märkimisväärset ohtu. Europoli andmetel moodustavad umbes poole Euroopa Liidu organiseeritud kuritegelikest rühmitustest liikmesriikide kodanikud; paljudel neist on sidemed mitteliikmesriikidega, mis on seotud erinevate kuritegevuse vormidega, nagu uimastikaubandus, ebaseaduslik sisseränne ja inimkaubandus, finantskuriteod, salakaubandus ning erinevad omandivastased kuriteod. |
| --- | --- |

1.6

Organiseeritud kuritegevus kujutab Euroopa Liidule märkimisväärset ohtu. Europoli andmetel moodustavad umbes poole Euroopa Liidu organiseeritud kuritegelikest rühmitustest liikmesriikide kodanikud; paljudel neist on sidemed mitteliikmesriikidega, mis on seotud erinevate kuritegevuse vormidega, nagu uimastikaubandus, ebaseaduslik sisseränne ja inimkaubandus, finantskuriteod, salakaubandus ning erinevad omandivastased kuriteod.

| 1.7 | Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ei tohiks seada ohtu üksikisikute vabadusi ja õigusriiki, vaid peaks otsima võimalusi nende säilitamiseks. Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise poliitika ei tohi õõnestada ega kahtluse alla seada demokraatlikku põhiseadust, üksikisikute vabaduste ega süütuse presumptsiooni põhimõtet. |
| --- | --- |

1.7

Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ei tohiks seada ohtu üksikisikute vabadusi ja õigusriiki, vaid peaks otsima võimalusi nende säilitamiseks. Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise poliitika ei tohi õõnestada ega kahtluse alla seada demokraatlikku põhiseadust, üksikisikute vabaduste ega süütuse presumptsiooni põhimõtet.

| 1.8 | Kõnealuste rühmituste rahvusvahelise koostöö pidev suurenemine annab põhjust muretsemiseks mitte ainult seetõttu, et pakub kurjategijatele rohkem võimalusi, vaid ka seetõttu, et raskendab politsei tööd ning õiguslike meetmete rakendamist. Rahvusvahelise kuritegevusega ei ole võimalik võidelda, kui politseijõud ei saa tegutseda oma riigi piiridest väljaspool. Organiseeritud kuritegevuse rühmitused kasutavad kõnealust nõrkust, elades ühes ja tegutsedes teises liikmesriigis. Kaupade, inimeste, kapitali ja teenuste vaba liikumine on mitmes mõttes positiivne, kuid organiseeritud kuritegevuse rühmitused oskavad neid vabadusi ja õigusvaldkonna, mille vahendid nende tegevuse piiramiseks on puudulikud, paindlikkust ära kasutada. |
| --- | --- |

1.8

Kõnealuste rühmituste rahvusvahelise koostöö pidev suurenemine annab põhjust muretsemiseks mitte ainult seetõttu, et pakub kurjategijatele rohkem võimalusi, vaid ka seetõttu, et raskendab politsei tööd ning õiguslike meetmete rakendamist. Rahvusvahelise kuritegevusega ei ole võimalik võidelda, kui politseijõud ei saa tegutseda oma riigi piiridest väljaspool. Organiseeritud kuritegevuse rühmitused kasutavad kõnealust nõrkust, elades ühes ja tegutsedes teises liikmesriigis. Kaupade, inimeste, kapitali ja teenuste vaba liikumine on mitmes mõttes positiivne, kuid organiseeritud kuritegevuse rühmitused oskavad neid vabadusi ja õigusvaldkonna, mille vahendid nende tegevuse piiramiseks on puudulikud, paindlikkust ära kasutada.

| 1.9 | Europoli andmetel tegutseb ELis praegu aktiivselt umbes 3 000 organiseeritud rühmitust, kuhu kuulub umbes 30 000 liiget. Siiski on kõnealused liikmesriikidelt saadud andmetel põhinevad numbrid vaid illustreerivad; tegelikkuses on need numbrid palju suuremad. Selliste rühmituste suurus, struktuur, korraldus ja muud omadused erinevad nii liikmesriigi kui rühmituste sees. ELi organiseeritud kuritegevuse rühmitused on seotud kõikvõimalike kuritegudega, eelkõige uimastikaubandus, ebaseaduslik ränne, inimkaubandus, salakaubavedu, kunstiteoste vargused muuseumitest ja kirikutest, pettused ja finantskuriteod. |
| --- | --- |

1.9

Europoli andmetel tegutseb ELis praegu aktiivselt umbes 3 000 organiseeritud rühmitust, kuhu kuulub umbes 30 000 liiget. Siiski on kõnealused liikmesriikidelt saadud andmetel põhinevad numbrid vaid illustreerivad; tegelikkuses on need numbrid palju suuremad. Selliste rühmituste suurus, struktuur, korraldus ja muud omadused erinevad nii liikmesriigi kui rühmituste sees. ELi organiseeritud kuritegevuse rühmitused on seotud kõikvõimalike kuritegudega, eelkõige uimastikaubandus, ebaseaduslik ränne, inimkaubandus, salakaubavedu, kunstiteoste vargused muuseumitest ja kirikutest, pettused ja finantskuriteod.

| 1.10 | EMSK on kõnealusel teemal arvamust avaldanud arvamuses (4) komisjoni töödokumendi kohta, milles käsitletakse seost sisejulgeoleku tagamise ning rahvusvahelistele kaitsekohustustele ja instrumentidele vastavuse vahel (5)
  . Arvamuse järeldused sisaldasid järgmist:






  a) | Komitee toetab täielikult ühenduse tasandil kooskõlastatud terrorismivastaseid meetmeid ning komisjoni pakutud avatud kooskõlastusmehhanismi. Siiski kutsub komitee üles ülimale ettevaatusele ja hoolikale järelemõtlemisele seoses ennetus- ja karistusmeetmetega, olenemata 11. septembri rünnakutest Ameerika Ühendriikides ning erinevates ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides toime pandud muudest terroriaktidest tulenenud õigustatud tugevatest emotsioonidest. |
| --- | --- | --- |

1.10

EMSK on kõnealusel teemal arvamust avaldanud arvamuses (4) komisjoni töödokumendi kohta, milles käsitletakse seost sisejulgeoleku tagamise ning rahvusvahelistele kaitsekohustustele ja instrumentidele vastavuse vahel (5)
  . Arvamuse järeldused sisaldasid järgmist:

a)

Komitee toetab täielikult ühenduse tasandil kooskõlastatud terrorismivastaseid meetmeid ning komisjoni pakutud avatud kooskõlastusmehhanismi. Siiski kutsub komitee üles ülimale ettevaatusele ja hoolikale järelemõtlemisele seoses ennetus- ja karistusmeetmetega, olenemata 11. septembri rünnakutest Ameerika Ühendriikides ning erinevates ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides toime pandud muudest terroriaktidest tulenenud õigustatud tugevatest emotsioonidest.

| b) | Komitee kinnitab inimõiguste tagamise ja rahvusvahelise kaitse vahendite esmajärgulisust kõigi muude kaalutluste ees, kuid on samas teadlik vajadusest parendada ühist poliitikat sisejulgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Poliitilist ja inimlikku eetikat kahtluse alla seadmata tuleb võimaldada isikute ja vara tõhusat kaitset ning selleks tuleb saavutada tasakaal erinevate õiguste ja vabaduste kaitset puudutavate erinevate nõuete vahel. |
| --- | --- |

b)

Komitee kinnitab inimõiguste tagamise ja rahvusvahelise kaitse vahendite esmajärgulisust kõigi muude kaalutluste ees, kuid on samas teadlik vajadusest parendada ühist poliitikat sisejulgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Poliitilist ja inimlikku eetikat kahtluse alla seadmata tuleb võimaldada isikute ja vara tõhusat kaitset ning selleks tuleb saavutada tasakaal erinevate õiguste ja vabaduste kaitset puudutavate erinevate nõuete vahel.

2.   Komisjoni dokumendi kokkuvõte

Parendada ELi kodanikke puudutavate turvalisusriskide ohjamist, tagades nende õigused ja vabadused:

| 1) | edendades ja arendades politseiteenistuste, riigiasutuste ja muude asjaomaste organite vahelist kooskõlastamist, koostööd ja vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

1)

edendades ja arendades politseiteenistuste, riigiasutuste ja muude asjaomaste organite vahelist kooskõlastamist, koostööd ja vastastikust mõistmist;

| 2) | ergutades, edendades ja arendades horisontaalseid meetodeid ja vahendeid, mis aitaksid luua terrorismi ja kuritegevuse vastase võitluse strateegiaid, nagu avaliku ja erasektori partnerlus, tegevusjuhendid ja parim tava, võrdlev statistika ja kuritegevuse avastamise meetodid; |
| --- | --- |

2)

ergutades, edendades ja arendades horisontaalseid meetodeid ja vahendeid, mis aitaksid luua terrorismi ja kuritegevuse vastase võitluse strateegiaid, nagu avaliku ja erasektori partnerlus, tegevusjuhendid ja parim tava, võrdlev statistika ja kuritegevuse avastamise meetodid;

| 3) | vahetades teavet, teadmisi ja norme, et kaitsta olulisi infrastruktuure ja ohjata terrorismi ja kuritegevuse tagajärgi, tagades nii ühiskonna kui ka terrorismiohvrite ja tunnistajate kaitse. |
| --- | --- |

3)

vahetades teavet, teadmisi ja norme, et kaitsta olulisi infrastruktuure ja ohjata terrorismi ja kuritegevuse tagajärgi, tagades nii ühiskonna kui ka terrorismiohvrite ja tunnistajate kaitse.

2.1   Kavandatavad meetmed

| — | Komisjoni algatatud ja juhitud üleeuroopalised projektid, kooskõlastusmehhanismid ja võrgustikud, muuhulgas analüüsivad tegevused, nagu uuringud ja tegevused, mille eesmärgiks on konkreetsete poliitikavaldkondade projektidega seotud lahenduste väljatöötamine, koolitus ja töötajate vahetus; |
| --- | --- |

—

Komisjoni algatatud ja juhitud üleeuroopalised projektid, kooskõlastusmehhanismid ja võrgustikud, muuhulgas analüüsivad tegevused, nagu uuringud ja tegevused, mille eesmärgiks on konkreetsete poliitikavaldkondade projektidega seotud lahenduste väljatöötamine, koolitus ja töötajate vahetus;

| — | vähemalt kahe liikmesriigi (või ühe liikmesriigi ja ühe kandidaatriigi) algatatud ja juhitud rahvusvahelised projektid; |
| --- | --- |

—

vähemalt kahe liikmesriigi (või ühe liikmesriigi ja ühe kandidaatriigi) algatatud ja juhitud rahvusvahelised projektid;

| — | liikmesriikide siseriiklikud projektid; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide siseriiklikud projektid;

| — | toetused Euroopa mõõtmega tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

—

toetused Euroopa mõõtmega tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele.

2.2   Eriti toetatakse järgmisi meetmeid:

| — | operatiivkoostöö ja kooskõlastusmeetmed (võrgustike tugevdamine — sidemed ja suhted, usaldus ja vastastikune mõistmine, teabe, kogemuste ja parima tava vahetamine ning levitamine); |
| --- | --- |

—

operatiivkoostöö ja kooskõlastusmeetmed (võrgustike tugevdamine — sidemed ja suhted, usaldus ja vastastikune mõistmine, teabe, kogemuste ja parima tava vahetamine ning levitamine);

| — | analüüsi-, järel- ja hindamismeetmed; |
| --- | --- |

—

analüüsi-, järel- ja hindamismeetmed;

| — | tehnoloogia ja metoodika väljatöötamine ja ülekanne; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja metoodika väljatöötamine ja ülekanne;

| — | koolitus, töötajate ja ekspertide vahetus; |
| --- | --- |

—

koolitus, töötajate ja ekspertide vahetus;

| — | teabevahetus ning -levitamine. |
| --- | --- |

—

teabevahetus ning -levitamine.

2.3   Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine

Subsidiaarsuse põhimõtte osas ei sekku raamprogramm valdkondadesse, mis on kaetud liikmesriikide riigiasutuste koostatud programmidega, vaid keskendub valdkondadele, kus võib loota lisandväärtust Euroopa tasandil. Selles tähenduses täiendab raamprogramm riiklikke programme ja maksimeerib kahe või enama liikmesriigi tegevusest tulenevat sünergiat.

Proportsionaalsuse põhimõtte osas on meetmed määratletud nii üldiselt kui võimalik ning nende elluviimisega seotud haldus- ja finantsnõuded on võimalikult lihtsustatud.

2.4   Lihtsustamine ja ratsionaliseerimine

Kavandatavate vahendite õiguslikku ja korralduslikku vormi on lihtsustatud, rahastamist ratsionaliseeritud, tegevusprioriteetide määramine on muudetud paindlikumaks ja suurendatud on läbipaistvust. Võimalikud abisaajad saavad taotlusi esitada standarditud korras.

2.5   Eelarveline toetus

Raamprogrammile ette nähtud kogueelarve on 735 miljonit eurot, millest 137,4 miljonit on eraldatakse programmile “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” ning 597,6 miljonit programmile “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”.

2.6   Sekkumise viisid ja rakendusmeetodid

| — | Toetuste maksmine pärast pakkumiskutse esitamist; |
| --- | --- |

—

Toetuste maksmine pärast pakkumiskutse esitamist;

| — | riiklikud teenuslepingud. |
| --- | --- |

—

riiklikud teenuslepingud.

3.   Üldised märkused — kuritegevuse ja terrorismi põhjustatud ohud ELi kodanike heaolule

| 3.1 | Europoli andmetel kasutavad organiseeritud kuritegevuse rühmitused oma ebaseadusliku tegevuse lihtsustamiseks mitteliikmesriikide poliitilist ja majanduslikku ebastabiilsust, eelkõige päritolu- ja transiidiriikides. Inimesi võidakse aktiivselt või passiivselt kuritegevusse kaasata korruptsiooni kaudu või usus paremasse tulevikku. Kõnealune kuritegevuse kasv säilitab mõned struktuurilised puudused, mis andsid võimaluse kuritegevuse algseks tekkeks, lükates nii edasi nt demokraatlikke või majandusreforme. |
| --- | --- |

3.1

Europoli andmetel kasutavad organiseeritud kuritegevuse rühmitused oma ebaseadusliku tegevuse lihtsustamiseks mitteliikmesriikide poliitilist ja majanduslikku ebastabiilsust, eelkõige päritolu- ja transiidiriikides. Inimesi võidakse aktiivselt või passiivselt kuritegevusse kaasata korruptsiooni kaudu või usus paremasse tulevikku. Kõnealune kuritegevuse kasv säilitab mõned struktuurilised puudused, mis andsid võimaluse kuritegevuse algseks tekkeks, lükates nii edasi nt demokraatlikke või majandusreforme.

| 3.2 | Terrorism on otsene rünnak inimväärikusele ja rahvusvahelise õiguse põhialustele; see ohustab kõiki riike ja rahvaid; Terrorism võib aset leida igal pool igal hetkel ning sellega rünnatakse otseselt ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide aluseks olevaid ühiskondade põhiväärtusi (6), nagu õigusriik, kodanike julgeolek, vastastikune austus ja sallivus. Terroriaktid on inimsuse, demokraatia ning inimõiguste vastu suunatud kuriteod; need külvavad viha ja hirmu ning tugevdavad religioossete, ideoloogiliste ja etniliste rühmade vahelisi lahkhelisid. |
| --- | --- |

3.2

Terrorism on otsene rünnak inimväärikusele ja rahvusvahelise õiguse põhialustele; see ohustab kõiki riike ja rahvaid; Terrorism võib aset leida igal pool igal hetkel ning sellega rünnatakse otseselt ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide aluseks olevaid ühiskondade põhiväärtusi (6), nagu õigusriik, kodanike julgeolek, vastastikune austus ja sallivus. Terroriaktid on inimsuse, demokraatia ning inimõiguste vastu suunatud kuriteod; need külvavad viha ja hirmu ning tugevdavad religioossete, ideoloogiliste ja etniliste rühmade vahelisi lahkhelisid.

| 3.3 | Aastakümneid on inimesed kogu maailmas kannatanud kõnealuse nähtuse all. Kõigil mandritel on linnu, mis kannavad terrorirünnakute jälgi. Neil erineva ulatusega rünnakutel on olnud ühesugune eesmärk: tappa inimesi või tekitada neile võimalikult palju kahju, hävitada varasid ja infrastruktuure, laostada ettevõtteid ja majandusi, hirmutada elanikkonda või inimrühmi ning väärata valitsuste või rahvusvaheliste organisatsioonide eesmärke. |
| --- | --- |

3.3

Aastakümneid on inimesed kogu maailmas kannatanud kõnealuse nähtuse all. Kõigil mandritel on linnu, mis kannavad terrorirünnakute jälgi. Neil erineva ulatusega rünnakutel on olnud ühesugune eesmärk: tappa inimesi või tekitada neile võimalikult palju kahju, hävitada varasid ja infrastruktuure, laostada ettevõtteid ja majandusi, hirmutada elanikkonda või inimrühmi ning väärata valitsuste või rahvusvaheliste organisatsioonide eesmärke.

| 3.4 | New Yorgi Maailmakaubanduskeskuse vastu suunatud rünnak septembris 2001 oli uut tüüpi ülemaailmse terrorismi kulminatsioon, mis sai alguse 1993. aastal sama hoone vastu suunatud rünnakust. Terrorism, millega praegu silmitsi seisame, on seniolematu oma ulatuselt, võimelt kutsuda esile tõsiseid konflikte (7) ning otsusekindluse poolest tappa inimesi valimatult ja suurel hulgal. Tsiviillennundus, olulised infrastruktuurid ning arvutisüsteemid, mis hoiavad meie elu normaalse ja tänapäevasena, on kerged sihtmärgid terroristide rühmitustele, kes on kindla otsustavusega võtnud nõuks rünnata meie ühiskonda selle kõige haavatavama osa, tavainimeste kaudu. |
| --- | --- |

3.4

New Yorgi Maailmakaubanduskeskuse vastu suunatud rünnak septembris 2001 oli uut tüüpi ülemaailmse terrorismi kulminatsioon, mis sai alguse 1993. aastal sama hoone vastu suunatud rünnakust. Terrorism, millega praegu silmitsi seisame, on seniolematu oma ulatuselt, võimelt kutsuda esile tõsiseid konflikte (7) ning otsusekindluse poolest tappa inimesi valimatult ja suurel hulgal. Tsiviillennundus, olulised infrastruktuurid ning arvutisüsteemid, mis hoiavad meie elu normaalse ja tänapäevasena, on kerged sihtmärgid terroristide rühmitustele, kes on kindla otsustavusega võtnud nõuks rünnata meie ühiskonda selle kõige haavatavama osa, tavainimeste kaudu.

| 3.5 | Euroopa on ülemaailmses terrorilaines kogenud ränki rünnakuid, millest viimane toimus 21. juulil 2005 Londonis. Uute rünnakute toimumine on tõenäoline. Seepärast peame olema valmis esiteks selliste rünnakute vältimiseks ning teiseks selliste rünnakute kõikvõimalike tagajärgede ohjamiseks, mida me vältida ei suuda. Me hakkame harjuma pommirünnakutega, mis põhjustavad kümnete või sadade inimeste surma ja linnade kaost. Siiski on kõnealuste rünnakute eest vastutavatel terrorirühmitustel vajalik otsusekindlus ja kannatlikkus ning vajalikud vahendid laiaulatuslike rünnakute läbiviimiseks, nagu reisilennuki hävitamine, keemilise või bioloogilise relva kasutamine või radioaktiivse pommi õhkimine rahvarohketes piirkondades. |
| --- | --- |

3.5

Euroopa on ülemaailmses terrorilaines kogenud ränki rünnakuid, millest viimane toimus 21. juulil 2005 Londonis. Uute rünnakute toimumine on tõenäoline. Seepärast peame olema valmis esiteks selliste rünnakute vältimiseks ning teiseks selliste rünnakute kõikvõimalike tagajärgede ohjamiseks, mida me vältida ei suuda. Me hakkame harjuma pommirünnakutega, mis põhjustavad kümnete või sadade inimeste surma ja linnade kaost. Siiski on kõnealuste rünnakute eest vastutavatel terrorirühmitustel vajalik otsusekindlus ja kannatlikkus ning vajalikud vahendid laiaulatuslike rünnakute läbiviimiseks, nagu reisilennuki hävitamine, keemilise või bioloogilise relva kasutamine või radioaktiivse pommi õhkimine rahvarohketes piirkondades.

| 3.6 | See ei tohiks vähendada õigusriigi väärikust ega kõigile kodanikele põhiseadusega tagatud õigusi. Ametivõimude jaoks on õigusaktid alati siduvad ning nad ei tohi terrorismi ennetamise ja piiramisega seotud jõupingutustes neist üle astuda. |
| --- | --- |

3.6

See ei tohiks vähendada õigusriigi väärikust ega kõigile kodanikele põhiseadusega tagatud õigusi. Ametivõimude jaoks on õigusaktid alati siduvad ning nad ei tohi terrorismi ennetamise ja piiramisega seotud jõupingutustes neist üle astuda.

| 3.7 | Sotsiaal- ja majanduspoliitika meetmed võivad aidata leevendada kiirete sotsiaalmajanduslike muutuste mõjust põhjustatud tõrjutust ja pahameelt, mida terroristid tihti ära kasutavad. Selleks on vajalik:






  — | võtta vastu pikaajaline kaubandus-, toetus- ja investeerimispoliitika, mis aitab kaasa tõrjutud rühmade integreerimisele ja nende kaasatuse suurendamisele; |
| --- | --- | --- |

3.7

Sotsiaal- ja majanduspoliitika meetmed võivad aidata leevendada kiirete sotsiaalmajanduslike muutuste mõjust põhjustatud tõrjutust ja pahameelt, mida terroristid tihti ära kasutavad. Selleks on vajalik:

—

võtta vastu pikaajaline kaubandus-, toetus- ja investeerimispoliitika, mis aitab kaasa tõrjutud rühmade integreerimisele ja nende kaasatuse suurendamisele;

| — | teha uusi jõupingutusi, et vähendada ühiskondade struktuurilist ebavõrdsust teatud rühmade diskrimineerimise kõrvaldamise teel; |
| --- | --- |

—

teha uusi jõupingutusi, et vähendada ühiskondade struktuurilist ebavõrdsust teatud rühmade diskrimineerimise kõrvaldamise teel;

| — | rakendada programme, mis keskenduvad naiste hariduse edendamisele, sotsiaalselt tõrjutute tööhõivele ja esindamisele; |
| --- | --- |

—

rakendada programme, mis keskenduvad naiste hariduse edendamisele, sotsiaalselt tõrjutute tööhõivele ja esindamisele;

| — | saavutada aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015. |
| --- | --- |

—

saavutada aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015.

| 3.8 | Terrorirünnakute ennetamisel on ELi vabaduse, turvalisuse ja õiguse poliitikavaldkondades tähtis roll. Vastavalt eurobaromeetrile tunneb kaheksa Euroopa kodanikku kümnest hirmu terrorismi ees ning 83 % elanikkonnast usub ELi võimesse tulemuslikult võidelda terrorismi vastu ning nõuab seetõttu sellealast tegutsemist. ELi terrorismivastase võitluse strateegia põhidokument on “ELi terrorismivastane tegevuskava” (8): Tegevuskava peamised tegevussuunised on:






  1. | Tugevdada rahvusvahelist konsensust ja jõupingutusi terrorismivastaseks võitluseks; |
| --- | --- | --- |

3.8

Terrorirünnakute ennetamisel on ELi vabaduse, turvalisuse ja õiguse poliitikavaldkondades tähtis roll. Vastavalt eurobaromeetrile tunneb kaheksa Euroopa kodanikku kümnest hirmu terrorismi ees ning 83 % elanikkonnast usub ELi võimesse tulemuslikult võidelda terrorismi vastu ning nõuab seetõttu sellealast tegutsemist. ELi terrorismivastase võitluse strateegia põhidokument on “ELi terrorismivastane tegevuskava” (8): Tegevuskava peamised tegevussuunised on:

1.

Tugevdada rahvusvahelist konsensust ja jõupingutusi terrorismivastaseks võitluseks;

| 2. | Rakendada ELi välispoliitika raames meetmeid kolmandate riikide suhtes, kus tuleks tugevdada võimalusi terrorismiga võitlemiseks või nende riikide osavõttu võitlusest terrorismiga; |
| --- | --- |

2.

Rakendada ELi välispoliitika raames meetmeid kolmandate riikide suhtes, kus tuleks tugevdada võimalusi terrorismiga võitlemiseks või nende riikide osavõttu võitlusest terrorismiga;

| 3. | Pöörata tähelepanu teguritele, mis põhjustavad terrorismi toetamist ja terroristide värbamist; |
| --- | --- |

3.

Pöörata tähelepanu teguritele, mis põhjustavad terrorismi toetamist ja terroristide värbamist;

| 4. | Vähendada terroristide juurdepääsu rahalistele ja majanduslikele vahenditele; |
| --- | --- |

4.

Vähendada terroristide juurdepääsu rahalistele ja majanduslikele vahenditele;

| 5. | Võimalikult suurendada ELi ja liikmesriikide ametiasutuste võimet terroristide avastamisel, uurimisel, neile süüdistuste esitamisel ja terrorirünnakute ennetamisel; |
| --- | --- |

5.

Võimalikult suurendada ELi ja liikmesriikide ametiasutuste võimet terroristide avastamisel, uurimisel, neile süüdistuste esitamisel ja terrorirünnakute ennetamisel;

| 6. | Tagada rahvusvahelise transpordi turvalisus ja tõhusa kontrollisüsteemi olemasolu piiridel; |
| --- | --- |

6.

Tagada rahvusvahelise transpordi turvalisus ja tõhusa kontrollisüsteemi olemasolu piiridel;

| 7. | Suurendada ELi ja liikmesriikide võimet ohjata terrorirünnaku tagajärgi. |
| --- | --- |

7.

Suurendada ELi ja liikmesriikide võimet ohjata terrorirünnaku tagajärgi.

| 3.9 | Kuna terrorism on ülemaailmne nähtus, tuleb sellega ka ülemaailmselt võidelda. Hädavajalik on riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutuste koostöö ning terrorismivastasesse võitlusse tuleb kaasata kõik ühiskonna sektorid: organiseeritud kodanikuühiskond (s.t majanduslikud ja sotsiaalsed sidusrühmad ning üldhuvi või erinevate tegevusaladega organisatsioonid), kõik valitsusasutused ja üldine avalikkus. Üldise turvalisuse ja vabaduste kaitse kontekstis tuleks algatada poliitiline ja kodanikuühiskonna dialoog. |
| --- | --- |

3.9

Kuna terrorism on ülemaailmne nähtus, tuleb sellega ka ülemaailmselt võidelda. Hädavajalik on riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutuste koostöö ning terrorismivastasesse võitlusse tuleb kaasata kõik ühiskonna sektorid: organiseeritud kodanikuühiskond (s.t majanduslikud ja sotsiaalsed sidusrühmad ning üldhuvi või erinevate tegevusaladega organisatsioonid), kõik valitsusasutused ja üldine avalikkus. Üldise turvalisuse ja vabaduste kaitse kontekstis tuleks algatada poliitiline ja kodanikuühiskonna dialoog.

| 3.10 | Organiseeritud kodanikuühiskond saab võtta endale keskse rolli ühendatud vastuseisus terrorismile ning on kohustatud seda tegema. Tõsiasi, et organiseeritud kodanikuühiskond on rajatud aktiivsele kodakondsusele, annab sellele ennetustegevuseks teistsuguse, paindlikuma ja loomingulisema positsiooni kui riigiasutuste oma. Organiseeritud kodanikuühiskond saab edendada teadmisi ja mõistmist nii horisontaalselt kui alt üles. Nimetatud väärtused on hädavajalikud osalusühiskonna rajamiseks, mis võimaldab kõigi inimeste osalemist kodanike koostöös, majandustegevuses ja hariduses.
  Lisaks peaksid asjaomased riigiasutused võtma arvesse organiseeritud kodanikuühiskonna ettepanekuid vajaduse kohta leida tasakaal turvalisusmeetmete ja vabaduste kaitse meetmete vahel. |
| --- | --- |

3.10

Organiseeritud kodanikuühiskond saab võtta endale keskse rolli ühendatud vastuseisus terrorismile ning on kohustatud seda tegema. Tõsiasi, et organiseeritud kodanikuühiskond on rajatud aktiivsele kodakondsusele, annab sellele ennetustegevuseks teistsuguse, paindlikuma ja loomingulisema positsiooni kui riigiasutuste oma. Organiseeritud kodanikuühiskond saab edendada teadmisi ja mõistmist nii horisontaalselt kui alt üles. Nimetatud väärtused on hädavajalikud osalusühiskonna rajamiseks, mis võimaldab kõigi inimeste osalemist kodanike koostöös, majandustegevuses ja hariduses.

Lisaks peaksid asjaomased riigiasutused võtma arvesse organiseeritud kodanikuühiskonna ettepanekuid vajaduse kohta leida tasakaal turvalisusmeetmete ja vabaduste kaitse meetmete vahel.

| 3.11 | Kõnealuses valdkonnas saavad aktiivsemalt osaleda ning peavad seda tegema kõik valitsusvälised osalejad, majanduslikud ja sotsiaalsed liikumised ja tegutsejad, erinevaid huvialasid esindavad organisatsioonid, akadeemilised ringkonnad, usujuhid, kunsti- ja kultuurimaailm, ülemaailmne avalik arvamus. |
| --- | --- |

3.11

Kõnealuses valdkonnas saavad aktiivsemalt osaleda ning peavad seda tegema kõik valitsusvälised osalejad, majanduslikud ja sotsiaalsed liikumised ja tegutsejad, erinevaid huvialasid esindavad organisatsioonid, akadeemilised ringkonnad, usujuhid, kunsti- ja kultuurimaailm, ülemaailmne avalik arvamus.

| 3.12 | Dünaamiline kodanikuühiskond saab võtta endale strateegilise rolli kohalike kogukondade kaitsmisel, ekstremistlike ideoloogiatega võitlemisel ja poliitilise vägivalla küsimusega tegelemisel. Kodanikuühiskond on avatud ruum, kus kodanikud saavad ise oma saatust määrata; see on vastupanu ja protesti vorm, teabe, avaliku arutelu ja ühiskonna peegelduse allikas ning vahendus-, lepitus- ja kompromissimehhanism. Kodanikuühiskond on erinevate sotsiaalsete rühmade ja põhjuste platvorm, mis annab sõna vähemustele ja teisitimõtlejatele ning edendab oma mitmekesisusega sallivust ja pluralismi. Kodanikuühiskonda kuuluvad radikaalid ja mõõdukad, nii need, kes asuvad süsteemi sees, kui need, kes asuvad selle äärealal, nii need, kes osutavad vastupanu, kui need, kes on nõus läbirääkimisi pidama. |
| --- | --- |

3.12

Dünaamiline kodanikuühiskond saab võtta endale strateegilise rolli kohalike kogukondade kaitsmisel, ekstremistlike ideoloogiatega võitlemisel ja poliitilise vägivalla küsimusega tegelemisel. Kodanikuühiskond on avatud ruum, kus kodanikud saavad ise oma saatust määrata; see on vastupanu ja protesti vorm, teabe, avaliku arutelu ja ühiskonna peegelduse allikas ning vahendus-, lepitus- ja kompromissimehhanism. Kodanikuühiskond on erinevate sotsiaalsete rühmade ja põhjuste platvorm, mis annab sõna vähemustele ja teisitimõtlejatele ning edendab oma mitmekesisusega sallivust ja pluralismi. Kodanikuühiskonda kuuluvad radikaalid ja mõõdukad, nii need, kes asuvad süsteemi sees, kui need, kes asuvad selle äärealal, nii need, kes osutavad vastupanu, kui need, kes on nõus läbirääkimisi pidama.

| 3.13 | Kodanikuühiskonnal on oluline roll uue lähenemisviisi väljatöötamisel kooskõlastatud ülemaailmsele tegevusele, mida siiani on takistanud ühekülgne suhtumine ja hiljutised rahvusvahelised poliitilised lahkhelid. Viimase paarikümne aasta jooksul on kodanikuühiskonna erinevad esindajad moodustanud dünaamilisi rahvusvahelisi liite, kuhu on kaasatud inimesi ja rühmitusi üle kogu maailma, et edendada ülemaailmseid eesmärke, nagu sooline võrdõiguslikkus, rahu ja inimõigused, aidsivastane võitlus, keskkond, õiglane turg, ülemaailmne õigusliikumine jne. |
| --- | --- |

3.13

Kodanikuühiskonnal on oluline roll uue lähenemisviisi väljatöötamisel kooskõlastatud ülemaailmsele tegevusele, mida siiani on takistanud ühekülgne suhtumine ja hiljutised rahvusvahelised poliitilised lahkhelid. Viimase paarikümne aasta jooksul on kodanikuühiskonna erinevad esindajad moodustanud dünaamilisi rahvusvahelisi liite, kuhu on kaasatud inimesi ja rühmitusi üle kogu maailma, et edendada ülemaailmseid eesmärke, nagu sooline võrdõiguslikkus, rahu ja inimõigused, aidsivastane võitlus, keskkond, õiglane turg, ülemaailmne õigusliikumine jne.

| 3.14 | Üha sagedamini võib kuulda väidet, et riiklik terrorismivastane võitlus on ebapiisav, kui ei kaasata aktiivselt kodanikuühiskonda ja selle sidusrühmi. Organiseeritud kodanikuühiskonna foorumina on komiteel võimalus ja kohustus võtta oma tööga seotud valdkondades osa ELi ja teiste foorumite edendatavast terrorismivastasest võitlusest. Lisaks peaksid sellised jõupingutused võimaldama komiteel oma ennetamise, koostöö ja dialoogi pidamise rolli kasutades anda panus terrorismivastase poliitika väljatöötamisse, kui see puudutab komitee tegutsemisvaldkonda. Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse eriprogramm terrorismi ennetamiseks, selleks valmisolekuks ja selle tagajärgede ohjamiseks ning eriprogramm kuritegevuse ennetamiseks, pakub piisavalt laia ning paindliku raamistiku igasugusteks algatusteks. |
| --- | --- |

3.14

Üha sagedamini võib kuulda väidet, et riiklik terrorismivastane võitlus on ebapiisav, kui ei kaasata aktiivselt kodanikuühiskonda ja selle sidusrühmi. Organiseeritud kodanikuühiskonna foorumina on komiteel võimalus ja kohustus võtta oma tööga seotud valdkondades osa ELi ja teiste foorumite edendatavast terrorismivastasest võitlusest. Lisaks peaksid sellised jõupingutused võimaldama komiteel oma ennetamise, koostöö ja dialoogi pidamise rolli kasutades anda panus terrorismivastase poliitika väljatöötamisse, kui see puudutab komitee tegutsemisvaldkonda. Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse eriprogramm terrorismi ennetamiseks, selleks valmisolekuks ja selle tagajärgede ohjamiseks ning eriprogramm kuritegevuse ennetamiseks, pakub piisavalt laia ning paindliku raamistiku igasugusteks algatusteks.

| 3.15 | Arvesse tuleks võtta järgmisi üldisi tähelepanekuid: |
| --- | --- |

3.15

Arvesse tuleks võtta järgmisi üldisi tähelepanekuid:

| 3.15.1 | EMSK mõistab kindlalt hukka igasuguse terrorismi ning võtab kõnealuse küsimuse osas kindla seisukoha. |
| --- | --- |

3.15.1

EMSK mõistab kindlalt hukka igasuguse terrorismi ning võtab kõnealuse küsimuse osas kindla seisukoha.

| 3.15.2 | EMSK toetab kindlalt kuritegevuse ja terrorismivastast võitlust ning rõhutab ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori (hr Gijs de Vries) määramise positiivset mõju. |
| --- | --- |

3.15.2

EMSK toetab kindlalt kuritegevuse ja terrorismivastast võitlust ning rõhutab ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori (hr Gijs de Vries) määramise positiivset mõju.

| 3.15.3 | ELi terrorismi ja kuritegevuse vastases võitluses saavutatud edusamme tuleb tugevdada. |
| --- | --- |

3.15.3

ELi terrorismi ja kuritegevuse vastases võitluses saavutatud edusamme tuleb tugevdada.

| 3.15.4 | Lisaks peavad liikmesriigid tegema tõhusat koostööd ja tegelema kooskõlastamisega õiguskaitse, luure ja õigusküsimuste valdkonnas (pidades esmatähtsaks asjakohase teabe kättesaadavuse põhimõtet); ka koostöö kolmandate riikidega peaks olema tõhus ja püsiv. |
| --- | --- |

3.15.4

Lisaks peavad liikmesriigid tegema tõhusat koostööd ja tegelema kooskõlastamisega õiguskaitse, luure ja õigusküsimuste valdkonnas (pidades esmatähtsaks asjakohase teabe kättesaadavuse põhimõtet); ka koostöö kolmandate riikidega peaks olema tõhus ja püsiv.

| 3.15.5 | Komisjoni ettepanekus on oluline osa ka avaliku ja erasektori strateegilistel partnerlustel. |
| --- | --- |

3.15.5

Komisjoni ettepanekus on oluline osa ka avaliku ja erasektori strateegilistel partnerlustel.

| 3.16 | Organiseeritud kodanikuühiskonnal on kaks rolli: terrorirünnakute ennetamine ning nende füüsiliste, psühholoogiliste ja majanduslike tagajärgede ohjamine. Kooskõlas ettepanekutes esitatud meetmete liikidega ning kasutades võimalikult ära ettepanekute määratluste suurt netokulu, võib komitee oma vastutusvaldkonna raames edendada samade valdkondade erinevaid üldiste algatuste liike, millele keskenduti Madridis 11. märtsil 2005 lõppenud rahvusvahelisel demokraatia, terrorismi ja julgeoleku alasel tippkohtumisel. Kõnealusel kohtumisel koostati tegevuskava pealkirjaga “Madridi kava”, mis moodustab erinevate soovituste rakendamise raamistiku (9). |
| --- | --- |

3.16

Organiseeritud kodanikuühiskonnal on kaks rolli: terrorirünnakute ennetamine ning nende füüsiliste, psühholoogiliste ja majanduslike tagajärgede ohjamine. Kooskõlas ettepanekutes esitatud meetmete liikidega ning kasutades võimalikult ära ettepanekute määratluste suurt netokulu, võib komitee oma vastutusvaldkonna raames edendada samade valdkondade erinevaid üldiste algatuste liike, millele keskenduti Madridis 11. märtsil 2005 lõppenud rahvusvahelisel demokraatia, terrorismi ja julgeoleku alasel tippkohtumisel. Kõnealusel kohtumisel koostati tegevuskava pealkirjaga “Madridi kava”, mis moodustab erinevate soovituste rakendamise raamistiku (9).

4.   Erimärkused

| 4.1 | Ettepanek: nõukogu otsus nr 2005/0034 (CNS), millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine”. |
| --- | --- |

4.1

Ettepanek: nõukogu otsus nr 2005/0034 (CNS), millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine”.

| 4.1.1 | EMSK nõustub programmi üldeesmärkidega, nagu komisjon on sätestatud ettepaneku artiklites 3 ja 4. |
| --- | --- |

4.1.1

EMSK nõustub programmi üldeesmärkidega, nagu komisjon on sätestatud ettepaneku artiklites 3 ja 4.

| 4.1.2 | Seoses ettepaneku artiklis 5 loetletud abikõlblike meetmetega arvab EMSK, et erilist tähelepanu tuleks pöörata järgmistele tegevustele: |
| --- | --- |

4.1.2

Seoses ettepaneku artiklis 5 loetletud abikõlblike meetmetega arvab EMSK, et erilist tähelepanu tuleks pöörata järgmistele tegevustele:

| 4.1.2.1 | “analüüsivad, järelevalve-, hindamis-, auditeerimis- ja kontrollitegevused” (artikkel 5 lõige 2 punkt b); Kõnealuse valdkonna alusuuringud tuleb läbi viia teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, mis on vastavalt komisjoni praegusele ettepanekule eraldanud kõnealusele ettepanekule miljard eurot. Sellegipoolest peaks programm edendama rakendusuuringuid, mis on seotud mõttekodade, teadusasutuste ning erinevate foorumite ja arutelukeskustena toimivate organisatsioonide väljaarendatud arutelude ja teabevahetusega ning teadlaste, analüütikute ja haritlaste ning otsustajate vahelisi ametlikke ja mitteametlikke suhteid tugevdavate poliitiliste ettepanekute sõnastamisega. |
| --- | --- |

4.1.2.1

“analüüsivad, järelevalve-, hindamis-, auditeerimis- ja kontrollitegevused” (artikkel 5 lõige 2 punkt b); Kõnealuse valdkonna alusuuringud tuleb läbi viia teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, mis on vastavalt komisjoni praegusele ettepanekule eraldanud kõnealusele ettepanekule miljard eurot. Sellegipoolest peaks programm edendama rakendusuuringuid, mis on seotud mõttekodade, teadusasutuste ning erinevate foorumite ja arutelukeskustena toimivate organisatsioonide väljaarendatud arutelude ja teabevahetusega ning teadlaste, analüütikute ja haritlaste ning otsustajate vahelisi ametlikke ja mitteametlikke suhteid tugevdavate poliitiliste ettepanekute sõnastamisega.

| 4.1.2.2 | “koolitus, töötajate ja ekspertide vahetus” (artikkel 5 punkt 2 alapunkt d) on seotud eelnimetatud tegevustega, kuid eelkõige tegevustega, mis võimaldavad luua, arendada ja jätkuvalt säilitada kõrgetasemelisi koolitusprogramme, mis on suunatud nende keelte lingvistidele, tõlkijatele ja tõlkidele, mille eksperte on praegu vähe ning mida kasutatakse nii kuritegude ja terrorirünnakute toimepanekut puudutavate teadete ja rünnakuid õigustava propaganda levitamiseks kui uute liikmete värbamiseks. |
| --- | --- |

4.1.2.2

“koolitus, töötajate ja ekspertide vahetus” (artikkel 5 punkt 2 alapunkt d) on seotud eelnimetatud tegevustega, kuid eelkõige tegevustega, mis võimaldavad luua, arendada ja jätkuvalt säilitada kõrgetasemelisi koolitusprogramme, mis on suunatud nende keelte lingvistidele, tõlkijatele ja tõlkidele, mille eksperte on praegu vähe ning mida kasutatakse nii kuritegude ja terrorirünnakute toimepanekut puudutavate teadete ja rünnakuid õigustava propaganda levitamiseks kui uute liikmete värbamiseks.

| 4.1.2.3 | “teadlikkuse tõstmise ja levitamise tegevused” (artikkel 5 punkt 2 alapunkt e), sealhulgas punktis 4.2.2.1 nimetatud tegevused erilise rõhuasetusega meedia rollil, mis võib aidata vägivalda kahjustada, kuid võimaldab vahel tuntud kuritegelikel ja terrorirühmitustel piiramatult propagandat levitada; see tähendab, et nende võõrandamatul õigusel edastada tsenseerimata uudiseid on negatiivne mõju, kui see annab sõna terrorikavatsustega kuritegelikele rühmitustele, näidates meedias otsepilti rünnakutest, inimröövidest ja terrori ohvriks langenud pantvangide mõrvadest. |
| --- | --- |

4.1.2.3

“teadlikkuse tõstmise ja levitamise tegevused” (artikkel 5 punkt 2 alapunkt e), sealhulgas punktis 4.2.2.1 nimetatud tegevused erilise rõhuasetusega meedia rollil, mis võib aidata vägivalda kahjustada, kuid võimaldab vahel tuntud kuritegelikel ja terrorirühmitustel piiramatult propagandat levitada; see tähendab, et nende võõrandamatul õigusel edastada tsenseerimata uudiseid on negatiivne mõju, kui see annab sõna terrorikavatsustega kuritegelikele rühmitustele, näidates meedias otsepilti rünnakutest, inimröövidest ja terrori ohvriks langenud pantvangide mõrvadest.

| 4.1.3 | Nagu teise programmi artiklis 5, oleks artiklis 6 sobiv üksikasjalikult selgitada, kes võib projektitaotlusi esitada. Kuna nende tegevus on seotud väga tundlike valdkondadega, avaldab komisjon toetuste saajate nimekirja igal aastal. |
| --- | --- |

4.1.3

Nagu teise programmi artiklis 5, oleks artiklis 6 sobiv üksikasjalikult selgitada, kes võib projektitaotlusi esitada. Kuna nende tegevus on seotud väga tundlike valdkondadega, avaldab komisjon toetuste saajate nimekirja igal aastal.

| 4.1.4 | Artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruanded ja teatise programmi rakendamise kohta. Hindamisprotsessi peaks olema kaasatud ka EMSK. |
| --- | --- |

4.1.4

Artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruanded ja teatise programmi rakendamise kohta. Hindamisprotsessi peaks olema kaasatud ka EMSK.

| 4.2 | Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “Kuritegevuse ennetamine ja kuritegevuse vastu võitlemine” |
| --- | --- |

4.2

Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm “Kuritegevuse ennetamine ja kuritegevuse vastu võitlemine”

| 4.2.1 | EMSK nõustub programmi üld- ja konkreetsete eesmärkidega (artiklid 2 ja 3). |
| --- | --- |

4.2.1

EMSK nõustub programmi üld- ja konkreetsete eesmärkidega (artiklid 2 ja 3).

| 4.2.2 | Kuigi ohvrid saavad sotsiaal- ja õigusabi põhiõiguste ja õigusasjade programmi raames, kutsub EMSK üles pöörama erilist tähelepanu tunnistajate ja ohvrite kaitsele ning parima tava edendamisele ja arendamisele õiguskaitseteenuste osana (artikkel 3 punkt 1 alapunkt c ning artikkel 3 punkt 2 alapunkt c), samuti kuritegevuse ennetamise ja kriminoloogiaga seotud aspektidele ning kuritegevuse strateegiliseks ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks vajalike horisontaalsete meetodite ja vahendite arendamisele (artikkel 3 punkt 1 alapunkt b ning artikkel 3 punkt 2 alapunkt b). Seepärast toetab EMSK komisjoni tööd terrorismi ja inimkaubanduse vastu võitlemise katseprojektide ning terrorismiohvrite rahalise toetuse osas. Kõnealuste katseprojektide hinnangute alusel leiab EMSK, et pärast rakendamist peaksid need viima alalise terrorismiohvrite hüvitusfondi loomiseni. |
| --- | --- |

4.2.2

Kuigi ohvrid saavad sotsiaal- ja õigusabi põhiõiguste ja õigusasjade programmi raames, kutsub EMSK üles pöörama erilist tähelepanu tunnistajate ja ohvrite kaitsele ning parima tava edendamisele ja arendamisele õiguskaitseteenuste osana (artikkel 3 punkt 1 alapunkt c ning artikkel 3 punkt 2 alapunkt c), samuti kuritegevuse ennetamise ja kriminoloogiaga seotud aspektidele ning kuritegevuse strateegiliseks ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks vajalike horisontaalsete meetodite ja vahendite arendamisele (artikkel 3 punkt 1 alapunkt b ning artikkel 3 punkt 2 alapunkt b). Seepärast toetab EMSK komisjoni tööd terrorismi ja inimkaubanduse vastu võitlemise katseprojektide ning terrorismiohvrite rahalise toetuse osas. Kõnealuste katseprojektide hinnangute alusel leiab EMSK, et pärast rakendamist peaksid need viima alalise terrorismiohvrite hüvitusfondi loomiseni.

| 4.2.2.1 | Seoses terrorismiohvrite ning nende perekondade ja ülalpeetavate igasuguse kaitsega peab terrorismivastase võitluse inimlik mõõde, mis põhineb ohvrite kaitsel ja kodanikuühiskonna rolli edendamisel, olema igasuguse terrorismivastase võitluse strateegia lahutamatu osa. Füüsiline vägivald, mida ohvrid kannatavad, on suunatud kogu ühiskonna ja selle väärtuste vastu. Seega on ühiskond moraalselt ja poliitiliselt kohustatud sellist vägivalda märkama ja sellele reageerima. Iga riik peab tagama oma kodanike õigused ja vabadused ning neid kaitsma, alustades õigusest elule ja õigusest elada hirmuta ja ähvardusteta. Ohvrid on terrorismi tegelikkuse tõestus; nad on ühiskonna hääl ja terrorismivastases võitluses esirinnas. Ohvrite ütlustele keskendumine on tõhusaim viis tõsta ühiskonna teadlikkust ning valmisolekut terrorismivastaseks võitluseks ja ühiskonna vastuse vormimiseks. Samuti on see parim vahend terrorismi poliitiliseks ja moraalseks kahjustamiseks ning isoleerimiseks. Selleks on vajalik:






  — | rahvusvahelise kogukonna mõistmine ja solidaarsus, mis annab selge sõnumi sellest, et inimõigused on terrorismivastases võitluses kesksel kohal; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Seoses terrorismiohvrite ning nende perekondade ja ülalpeetavate igasuguse kaitsega peab terrorismivastase võitluse inimlik mõõde, mis põhineb ohvrite kaitsel ja kodanikuühiskonna rolli edendamisel, olema igasuguse terrorismivastase võitluse strateegia lahutamatu osa. Füüsiline vägivald, mida ohvrid kannatavad, on suunatud kogu ühiskonna ja selle väärtuste vastu. Seega on ühiskond moraalselt ja poliitiliselt kohustatud sellist vägivalda märkama ja sellele reageerima. Iga riik peab tagama oma kodanike õigused ja vabadused ning neid kaitsma, alustades õigusest elule ja õigusest elada hirmuta ja ähvardusteta. Ohvrid on terrorismi tegelikkuse tõestus; nad on ühiskonna hääl ja terrorismivastases võitluses esirinnas. Ohvrite ütlustele keskendumine on tõhusaim viis tõsta ühiskonna teadlikkust ning valmisolekut terrorismivastaseks võitluseks ja ühiskonna vastuse vormimiseks. Samuti on see parim vahend terrorismi poliitiliseks ja moraalseks kahjustamiseks ning isoleerimiseks. Selleks on vajalik:

—

rahvusvahelise kogukonna mõistmine ja solidaarsus, mis annab selge sõnumi sellest, et inimõigused on terrorismivastases võitluses kesksel kohal;

| — | rahvusvahelised meetmed ning terrorismiohvrite kaitse- ja abimehhanismid; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised meetmed ning terrorismiohvrite kaitse- ja abimehhanismid;

| — | arutelu ohvrite üle on inimõiguste arutelu keskne osa; arutelu inimõiguste ja terrorismivastasesse võitlusse sattunud üksikisikute põhivabaduste üle tuleks laiendada ning aruteluga tuleks püüda ühendada omavahel liikmesriikide kohustust järgida inimõigusi terrorismivastases võitluses ja nende kohustust võtta kõik vajalikud meetmed inimõiguste kaitsmiseks terrorismi korral. Siinkohal arutuse all olevas komisjoni dokumendis kõnealust arutelu kahjuks ei mainita; |
| --- | --- |

—

arutelu ohvrite üle on inimõiguste arutelu keskne osa; arutelu inimõiguste ja terrorismivastasesse võitlusse sattunud üksikisikute põhivabaduste üle tuleks laiendada ning aruteluga tuleks püüda ühendada omavahel liikmesriikide kohustust järgida inimõigusi terrorismivastases võitluses ja nende kohustust võtta kõik vajalikud meetmed inimõiguste kaitsmiseks terrorismi korral. Siinkohal arutuse all olevas komisjoni dokumendis kõnealust arutelu kahjuks ei mainita;

| — | meetmete võtmine kodanikuühiskonna kaasamiseks terrorismivastasesse võitlusesse. Kõnealuste meetmete abil võimaldatakse kodanikuühiskonna sidusrühmadel, eriti ohvritel, teha end rahvusvahelisel areenil kuuldavaks ning seal aktiivselt osaleda. |
| --- | --- |

—

meetmete võtmine kodanikuühiskonna kaasamiseks terrorismivastasesse võitlusesse. Kõnealuste meetmete abil võimaldatakse kodanikuühiskonna sidusrühmadel, eriti ohvritel, teha end rahvusvahelisel areenil kuuldavaks ning seal aktiivselt osaleda.

| 4.2.2.2 | Seoses kuritegevuse ennetamisega tuleb arvestada, et uimastikaubandus on kõige levinum rahvusvahelise kuritegevuse liik Euroopa Liidus ning kõikide liikmesriikide hästiorganiseeritud kuritegelikud rühmitused tagavad uimastite laiaulatusliku leviku kogu ELis. Lisaks kasvab jätkuvalt suundumus kaubelda rohkem kui ühe ainega.
  Inimkaubandus on Euroopa Liidus kasvav probleem; kõnealuse tegevuse majanduslik kasu on tohutu. EL peab tugevdama oma tegutsemisvõimet algatada ja toetada inimkaubanduse ja sellega seotud kuritegevusvormide, nagu laste seksuaalne kuritarvitamine ja prostitutsioon üldisemalt, uurimist. EMSK peab kõnealuste jõupingutuste osas vajalikuks algatusi, nagu nõukogu määruse ettepanek lühiajalise elamisloa väljaandmise kohta ebaseaduslikule sisserändele või inimkaubandusele kaasaaitamise ohvritele, kes teevad koostööd pädevate ametiasutustega (10), mis tugevdavad ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu võitlemise instrumente (11).
  ELis tekitavad probleeme ka korruptsioon, rahapesu, finantskuriteod ja raha võltsimine. Rahapesu on rahastamisallikana ELi organiseeritud kuritegevuse rühmituste põhitegevus. Kõik kõnealused tegurid (kuriteoliigid ja terrorismi rahastamine) ainult aitavad luua sünergiat, mis säilitab inimeste kuritarvitamise ja ahistamise (12). Eelkõige on vaja:






  — | edendada koostööd ja strateegilisi liite avaliku ja erasektori vahel, eriti parima tava väljatöötamisel, samuti rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel, vastates samas kooskõlas FATFi (rahvusvahelise rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise eest vastutav peamine rahvusvaheline organ) soovitustega (13) finantssektori ja valitsusväliste organisatsioonide läbipaistvuse ja ametialase väärikuse standarditele ning ELi tegevuskavale (14); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Seoses kuritegevuse ennetamisega tuleb arvestada, et uimastikaubandus on kõige levinum rahvusvahelise kuritegevuse liik Euroopa Liidus ning kõikide liikmesriikide hästiorganiseeritud kuritegelikud rühmitused tagavad uimastite laiaulatusliku leviku kogu ELis. Lisaks kasvab jätkuvalt suundumus kaubelda rohkem kui ühe ainega.

Inimkaubandus on Euroopa Liidus kasvav probleem; kõnealuse tegevuse majanduslik kasu on tohutu. EL peab tugevdama oma tegutsemisvõimet algatada ja toetada inimkaubanduse ja sellega seotud kuritegevusvormide, nagu laste seksuaalne kuritarvitamine ja prostitutsioon üldisemalt, uurimist. EMSK peab kõnealuste jõupingutuste osas vajalikuks algatusi, nagu nõukogu määruse ettepanek lühiajalise elamisloa väljaandmise kohta ebaseaduslikule sisserändele või inimkaubandusele kaasaaitamise ohvritele, kes teevad koostööd pädevate ametiasutustega (10), mis tugevdavad ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu võitlemise instrumente (11).

ELis tekitavad probleeme ka korruptsioon, rahapesu, finantskuriteod ja raha võltsimine. Rahapesu on rahastamisallikana ELi organiseeritud kuritegevuse rühmituste põhitegevus. Kõik kõnealused tegurid (kuriteoliigid ja terrorismi rahastamine) ainult aitavad luua sünergiat, mis säilitab inimeste kuritarvitamise ja ahistamise (12). Eelkõige on vaja:

—

edendada koostööd ja strateegilisi liite avaliku ja erasektori vahel, eriti parima tava väljatöötamisel, samuti rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel, vastates samas kooskõlas FATFi (rahvusvahelise rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise eest vastutav peamine rahvusvaheline organ) soovitustega (13) finantssektori ja valitsusväliste organisatsioonide läbipaistvuse ja ametialase väärikuse standarditele ning ELi tegevuskavale (14);

| — | edendada statistilist võrdlusanalüüsi ja rakenduslikku kriminoloogiat, nagu ka nende rakendamist tegelikele meetmetele ja poliitikavaldkondadele. |
| --- | --- |

—

edendada statistilist võrdlusanalüüsi ja rakenduslikku kriminoloogiat, nagu ka nende rakendamist tegelikele meetmetele ja poliitikavaldkondadele.

| 4.3 | Seoses artikli 4 lõikega 2 (tegevused, mida tohib rahastada): |
| --- | --- |

4.3

Seoses artikli 4 lõikega 2 (tegevused, mida tohib rahastada):

| 4.3.1 | Konkreetselt tuleb viidata religioonide ja põlvkondade vahelise dialoogi tähtsusele fundamentalistlike tõekspidamiste määratlemisel ja parimate tavade propageerimisel, mis toetavad vastastikust mõistmist, mõõdukust ja demokraatlikku sallivust, piirates nii äärmuslust ja uute järgijate värbamist. Terrorismivastane võitlus nõuab, et jätaksime kõnealuse nähtuse ilma moraalsest õiguspärasusest, seda on võimalik saavutada vaid dialoogi ja “teise poole” mõistmise kaudu. Edendada tuleks meetmeid, mis võimaldavad erinevate religioonide rühmadel ja nende liidritel saavutada arusaamist ja mõistmist, süvendades harmooniat ja sallivust ning aidates luua teadmisi, mis võimaldavad meil määratleda vihkamise põhjuseid ning seda, kuidas neid ületada. Erinevad religioossed kogukonnad peavad üksteist paremini tundma õppima — selle saavutamise kõige tõhusam viis on kasutada meetmeid, mis lihtsustavad võrgustike loomist kogukondade liikmete vahel. |
| --- | --- |

4.3.1

Konkreetselt tuleb viidata religioonide ja põlvkondade vahelise dialoogi tähtsusele fundamentalistlike tõekspidamiste määratlemisel ja parimate tavade propageerimisel, mis toetavad vastastikust mõistmist, mõõdukust ja demokraatlikku sallivust, piirates nii äärmuslust ja uute järgijate värbamist. Terrorismivastane võitlus nõuab, et jätaksime kõnealuse nähtuse ilma moraalsest õiguspärasusest, seda on võimalik saavutada vaid dialoogi ja “teise poole” mõistmise kaudu. Edendada tuleks meetmeid, mis võimaldavad erinevate religioonide rühmadel ja nende liidritel saavutada arusaamist ja mõistmist, süvendades harmooniat ja sallivust ning aidates luua teadmisi, mis võimaldavad meil määratleda vihkamise põhjuseid ning seda, kuidas neid ületada. Erinevad religioossed kogukonnad peavad üksteist paremini tundma õppima — selle saavutamise kõige tõhusam viis on kasutada meetmeid, mis lihtsustavad võrgustike loomist kogukondade liikmete vahel.

| 4.3.2 | Ilma et see piiraks rändevoogude programmi tegevusi, mis on seotud etniliste, religioossete, kultuuriliste või sisserändajate vähemuste rühmadesse kuuluvate, eriti noorte inimeste sotsiaalse integratsiooni ja tööhõivega, peaks kõnealune programm töötama välja parima tava kõnealuses valdkonnas kasutatavatest edukatest meetoditest, eelkõige seoses koolituse ning töötajate ja ekspertide vahetusega (artikkel 4 lõige 2). |
| --- | --- |

4.3.2

Ilma et see piiraks rändevoogude programmi tegevusi, mis on seotud etniliste, religioossete, kultuuriliste või sisserändajate vähemuste rühmadesse kuuluvate, eriti noorte inimeste sotsiaalse integratsiooni ja tööhõivega, peaks kõnealune programm töötama välja parima tava kõnealuses valdkonnas kasutatavatest edukatest meetoditest, eelkõige seoses koolituse ning töötajate ja ekspertide vahetusega (artikkel 4 lõige 2).

| 4.3.3 | Kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohalt peab EMSK kritiseerima Euroopa Komisjoni hiljutist esialgset ettepanekut, milles käsitletakse mittetulundusühingute tegevusjuhendeid nende läbipaistvuse ja rahalise vastutuse edendamiseks. Kõnealusel ettepanekul võib olla negatiivne mõju kõigile Euroopa valitsusvälistele organisatsioonidele, kahjustades nii nende kõige kasulikumat sotsiaalset kapitali — üldsuse ning kohalike, riiklike ja Euroopa institutsioonide usaldust.
  EMSK mõistab mittetulundusühingute võimaliku kasutamise terrorismi ja muu kuritegevuse rahastamise eesmärgil vältimisega seotud muret. Siiski tuleb kõike teha liikmesriikide ametiasutustele kättesaadavaid tavalisi ennetus- ja kriminaalmenetlusvahendeid kasutades. Eelkõige tuleks jätkata Euroopa assotsiatsiooni ja Euroopa vastastikuste kindlustusseltside põhikirjade vastuvõtmist, mis on kahjuks katkestatud. |
| --- | --- |

4.3.3

Kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohalt peab EMSK kritiseerima Euroopa Komisjoni hiljutist esialgset ettepanekut, milles käsitletakse mittetulundusühingute tegevusjuhendeid nende läbipaistvuse ja rahalise vastutuse edendamiseks. Kõnealusel ettepanekul võib olla negatiivne mõju kõigile Euroopa valitsusvälistele organisatsioonidele, kahjustades nii nende kõige kasulikumat sotsiaalset kapitali — üldsuse ning kohalike, riiklike ja Euroopa institutsioonide usaldust.

EMSK mõistab mittetulundusühingute võimaliku kasutamise terrorismi ja muu kuritegevuse rahastamise eesmärgil vältimisega seotud muret. Siiski tuleb kõike teha liikmesriikide ametiasutustele kättesaadavaid tavalisi ennetus- ja kriminaalmenetlusvahendeid kasutades. Eelkõige tuleks jätkata Euroopa assotsiatsiooni ja Euroopa vastastikuste kindlustusseltside põhikirjade vastuvõtmist, mis on kahjuks katkestatud.

| 4.3.4 | Siinkohal on asjakohased ka punktides 4.1.2.2 ja 4.1.2.3 kirjeldatud tegevused, mis on seotud “koolitus, töötajate ja ekspertide vahetusega” ning “teadlikkuse tõstmise ja levitamise tegevustega”. |
| --- | --- |

4.3.4

Siinkohal on asjakohased ka punktides 4.1.2.2 ja 4.1.2.3 kirjeldatud tegevused, mis on seotud “koolitus, töötajate ja ekspertide vahetusega” ning “teadlikkuse tõstmise ja levitamise tegevustega”.

| 4.3.5 | Ühiskonna vastuse kuritegevusele ja terrorismile kavandamisel peaks olema oluline osa ka kunstil ja kultuuril, kuid need peaksid aitama väljendada ja mõista ka muid seisukohti, mis erinevad meie riikides laialdaselt levinud arusaamadest. |
| --- | --- |

4.3.5

Ühiskonna vastuse kuritegevusele ja terrorismile kavandamisel peaks olema oluline osa ka kunstil ja kultuuril, kuid need peaksid aitama väljendada ja mõista ka muid seisukohti, mis erinevad meie riikides laialdaselt levinud arusaamadest.

| 4.4 | Seoses artikliga 14 (hindamine), kinnitatakse uuesti punktis 4.1.4 esitatud märkusi. |
| --- | --- |

4.4

Seoses artikliga 14 (hindamine), kinnitatakse uuesti punktis 4.1.4 esitatud märkusi.

5.   Järeldused

| 5.1 | EMSK arvab, et kõnealuse raamprogrammi kaks ettepanekut on vajalikud ning kui vahehindamisprotsessi käigus jõutakse otsusele, et programm on teinud edusamme, tuleks ettepanekute rahastamist suurendada. |
| --- | --- |

5.1

EMSK arvab, et kõnealuse raamprogrammi kaks ettepanekut on vajalikud ning kui vahehindamisprotsessi käigus jõutakse otsusele, et programm on teinud edusamme, tuleks ettepanekute rahastamist suurendada.

| 5.2 | Lisaks peab EMSK oma vastutusvaldkonna raames olema kaasatud komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahelisse dialoogi, et lõpetada programmi aastaplaani koostamine ja vastavad hindamisprotsessid. |
| --- | --- |

5.2

Lisaks peab EMSK oma vastutusvaldkonna raames olema kaasatud komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahelisse dialoogi, et lõpetada programmi aastaplaani koostamine ja vastavad hindamisprotsessid.

| 5.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas, et tuleks leida tasakaal praeguste vabaduse ja turvalisuse kaitse Euroopa programmide ja vabaduste kaitse vahel, nagu on sätestatud arvamuses teemal “Haagi programm: kümme järgneva viie aasta prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (KOM(2005) 184 lõplik) (SOC/209). |
| --- | --- |

5.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas, et tuleks leida tasakaal praeguste vabaduse ja turvalisuse kaitse Euroopa programmide ja vabaduste kaitse vahel, nagu on sätestatud arvamuses teemal “Haagi programm: kümme järgneva viie aasta prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (KOM(2005) 184 lõplik) (SOC/209).

| 5.4 | Põhiõiguste ja vabaduste kaitse ning julgeolek on meie kõigi vastutus, mis algab ühiste väärtuste väljakujundamisest algkoolieas ning milles peab pidevalt püüdlema tasakaalu saavutamise poole kolme samba — vabaduse, demokraatia ja turvalisuse — vahel. |
| --- | --- |

5.4

Põhiõiguste ja vabaduste kaitse ning julgeolek on meie kõigi vastutus, mis algab ühiste väärtuste väljakujundamisest algkoolieas ning milles peab pidevalt püüdlema tasakaalu saavutamise poole kolme samba — vabaduse, demokraatia ja turvalisuse — vahel.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Raport “Inimese turvalisus praegu”, ÜRO, http://www.humansecurity-chs.org/.

1

(2)  EÜT C 19, 23.1.1999, lk 1.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

3

(4)  EMSK arvamus, 24. aprill 2002 (üksikraportöör: hr Retureau) (ELT C 149, 21.6.2002).

4

(5)  Seoses komisjoni töödokumendiga – Seos sisejulgeoleku tagamise ning rahvusvahelistele kaitsekohustustele ja instrumentidele vastavuse vahel (KOM(2001) 743 lõplik.

5

(6)  ÜRO peasekretäri kõne 11. märtsil 2005. aastal Hispaanias Madridis toimunud rahvusvahelisel tippkohtumisel demokraatia, terrorismi ja julgeoleku küsimustes. http://www.safe-democracy.org.

6

(7)  Rohan Gunaratna. Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista. lk 27. Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003.

7

Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista

(8)  Eesistuja ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori esitatud märgukiri 16.–17 juunil 2005 toimunud Euroopa Ülemkogule:

8

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

(9)  www.safe-democracy.org.

9

(10)  EMSK arvamus, 29. mai 2002 (raportöör: hr Pariza Castańos) (ELT C 221, 17.9.2002).

10

(11)  KOM(2002) 71 lõplik, 11.2.2002.

11

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

12

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction.

13

(14)  Eesistuja ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori esitatud märgukiri 16.–17 juunil 2005 toimunud Euroopa Ülemkogule:

14

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/70

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta” Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole “(2007) kohta”

KOM(2005) 225 lõplik — 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

27. oktoobril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt töökorra artikli 29 lõikele 2 välja töötada omaalgatusliku arvamuse teemal: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole” (2007) kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 8. detsembril 2005. Raportöör oli pr Mária HERCZOG.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 7.

1.   Kokkuvõte EMSK seisukohtadest

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas oma täielikku toetust programmile “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)”. Komitee on pühendunud võrdsete võimaluste ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kõigile kehtivate põhiõiguste edendamisele Euroopas. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas oma täielikku toetust programmile “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)”. Komitee on pühendunud võrdsete võimaluste ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kõigile kehtivate põhiõiguste edendamisele Euroopas.

| 1.2 | Kõigis oma varasemates kõnealust küsimust käsitlenud arvamustes on komitee rõhutanud senistest selgelt konkreetsemate edusammude saavutamise vajadust, et kaotada igasugune diskrimineerimine vastavalt artiklile 13 (1). Tuleb tõdeda, et võrdõiguslikkuse soodustamiseks on tarvitusele võetud arvukalt olukorda parandavaid meetmeid, aga siiski on veel asju, millega peab viivitamatult tegelema. Kõnealuses küsimuses võib võrdsete võimaluste Euroopa aasta (2007) olla heaks võimaluseks määratleda asjaomaste isikute rühmad ja arvestada nendega. |
| --- | --- |

1.2

Kõigis oma varasemates kõnealust küsimust käsitlenud arvamustes on komitee rõhutanud senistest selgelt konkreetsemate edusammude saavutamise vajadust, et kaotada igasugune diskrimineerimine vastavalt artiklile 13 (1). Tuleb tõdeda, et võrdõiguslikkuse soodustamiseks on tarvitusele võetud arvukalt olukorda parandavaid meetmeid, aga siiski on veel asju, millega peab viivitamatult tegelema. Kõnealuses küsimuses võib võrdsete võimaluste Euroopa aasta (2007) olla heaks võimaluseks määratleda asjaomaste isikute rühmad ja arvestada nendega.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et kõigile Euroopa Liidus elavatele isikutele tuleb tagada kõik inimõigused — kodanikuõigused, poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused — ilma diskrimineerimiseta ning võrdseid võimalusi tagades. Seetõttu tuleks võrdsete võimaluste aastat kasutada igasuguse diskrimineerimise kõrvaldamisele kaasa aitamiseks. Kuigi erilist tähelepanu pööratakse artiklis 13 käsitletud diskrimineerimise vormidele, tuleks võrdsete võimaluste aastat kasutada kui võimalust teadlikkuse tõstmiseks diskrimineerimise kohta, millega puutuvad kokku rühmad, mida tavaliselt ei arvestata, näiteks lapsed, ning diskrimineerimise kohta, millele ei ole veel lahendust leitud. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et kõigile Euroopa Liidus elavatele isikutele tuleb tagada kõik inimõigused — kodanikuõigused, poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused — ilma diskrimineerimiseta ning võrdseid võimalusi tagades. Seetõttu tuleks võrdsete võimaluste aastat kasutada igasuguse diskrimineerimise kõrvaldamisele kaasa aitamiseks. Kuigi erilist tähelepanu pööratakse artiklis 13 käsitletud diskrimineerimise vormidele, tuleks võrdsete võimaluste aastat kasutada kui võimalust teadlikkuse tõstmiseks diskrimineerimise kohta, millega puutuvad kokku rühmad, mida tavaliselt ei arvestata, näiteks lapsed, ning diskrimineerimise kohta, millele ei ole veel lahendust leitud.

| 1.4 | EMSK kiidab heaks sotsiaalmeetmete kava ajavahemikuks 2005–2010, mis asetab pearõhu võrdsete võimaluste ja sotsiaalse ühtekuuluvuse vajadustele, pakkudes neis kahes valdkonnas uut tegevusstrateegiat. Allpool toodud täiendusi ja muudatusettepanekuid arvestades nõustub komitee programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)” õigustele tutvustamisele, tunnustamisele, lugupidamisele ning sallivusele kui ka mainitud valdkondade peamistesse ideedesse kaasamisele keskenduvate eesmärkidega ja toetab neid. |
| --- | --- |

1.4

EMSK kiidab heaks sotsiaalmeetmete kava ajavahemikuks 2005–2010, mis asetab pearõhu võrdsete võimaluste ja sotsiaalse ühtekuuluvuse vajadustele, pakkudes neis kahes valdkonnas uut tegevusstrateegiat. Allpool toodud täiendusi ja muudatusettepanekuid arvestades nõustub komitee programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)” õigustele tutvustamisele, tunnustamisele, lugupidamisele ning sallivusele kui ka mainitud valdkondade peamistesse ideedesse kaasamisele keskenduvate eesmärkidega ja toetab neid.

2.   Arvamuse põhjendus ja märkused

2.1   Komisjoni dokumendi põhisisu

| 2.1.1 | Ajavahemiku 2005–2010 sotsiaalmeetmete kava käsitlevas komisjoni teatises rõhutatakse kõikide inimeste võrdsete võimaluste edendamise tähtsust, et suurendada ühiskonna sidusust. Teatises avaldati komisjoni kavatsus arendada välja uus mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste tagamise raamstrateegia (esitatud vaadeldava ettepaneku juurde kuuluvas teatises (2)). Üks peamistest teatises avaldatud algatustest on ettepanek kuulutada 2007. aasta Euroopa aastaks “Võrdsed võimalused kõigile”. Kõnealuse aasta peamine eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust õiglase, kõikidele võrdseid võimalusi tagava sidusa ühiskonna eeliste kohta. See nõuab ühiskonnas osalemise tõketega võitlemist ning sellise õhkkonna loomist, kus Euroopa mitmekesisust nähakse sotsiaalse ja kultuurilise elujõulisuse allikana. Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” eesmärgid on järgmised:






  — | Õigused — tõsta teadlikkust võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise vallas: |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Ajavahemiku 2005–2010 sotsiaalmeetmete kava käsitlevas komisjoni teatises rõhutatakse kõikide inimeste võrdsete võimaluste edendamise tähtsust, et suurendada ühiskonna sidusust. Teatises avaldati komisjoni kavatsus arendada välja uus mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste tagamise raamstrateegia (esitatud vaadeldava ettepaneku juurde kuuluvas teatises (2)). Üks peamistest teatises avaldatud algatustest on ettepanek kuulutada 2007. aasta Euroopa aastaks “Võrdsed võimalused kõigile”. Kõnealuse aasta peamine eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust õiglase, kõikidele võrdseid võimalusi tagava sidusa ühiskonna eeliste kohta. See nõuab ühiskonnas osalemise tõketega võitlemist ning sellise õhkkonna loomist, kus Euroopa mitmekesisust nähakse sotsiaalse ja kultuurilise elujõulisuse allikana. Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” eesmärgid on järgmised:

—

Õigused — tõsta teadlikkust võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise vallas:

| — | esindatus — ergutada arutelusid võimalustest, kuidas suurendada poliitilist, majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja kodanike osalust ühiskonnas; |
| --- | --- |

—

esindatus — ergutada arutelusid võimalustest, kuidas suurendada poliitilist, majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja kodanike osalust ühiskonnas;

| — | tunnustamine — tunnustada mitmekesisust ja kohaneda erinevustega; |
| --- | --- |

—

tunnustamine — tunnustada mitmekesisust ja kohaneda erinevustega;

| — | austus ja sallivus — edendada sidusamat ühiskonda. |
| --- | --- |

—

austus ja sallivus — edendada sidusamat ühiskonda.

Kõnealune ettepanek sätestab programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile” läbiviimisega seonduva ja kinnitab selle eelarve. Kõnealune ettepanek põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 13 (3).

2.2   Üld- ja erimärkused

| 2.2.1 | Võrdsete võimaluste loomine on Euroopa Liidu üks prioriteetseid poliitikavaldkondi ja peab prioriteediks jääma ka edaspidi. Vaatamata sellele, et nii Euroopa Liidu kui ka riiklikul tasandil on diskrimineerimise vastase võitluse kohta toimunud olulisi õigusalaseid muutusi, mis eriti puudutavad artiklis 13 mainitud diskrimineerimise viise, on võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise järjepidevama elluviimise tagamiseks vaja kasutusele võtta lisameetmeid. Kaudse diskrimineerimise vorme võib ära tunda nende toimumise hetkel, aga neid on raske tõestada. Euroopa aasta (2007) programm peab ka nendega arvestama. |
| --- | --- |

2.2.1

Võrdsete võimaluste loomine on Euroopa Liidu üks prioriteetseid poliitikavaldkondi ja peab prioriteediks jääma ka edaspidi. Vaatamata sellele, et nii Euroopa Liidu kui ka riiklikul tasandil on diskrimineerimise vastase võitluse kohta toimunud olulisi õigusalaseid muutusi, mis eriti puudutavad artiklis 13 mainitud diskrimineerimise viise, on võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise järjepidevama elluviimise tagamiseks vaja kasutusele võtta lisameetmeid. Kaudse diskrimineerimise vorme võib ära tunda nende toimumise hetkel, aga neid on raske tõestada. Euroopa aasta (2007) programm peab ka nendega arvestama.

| 2.2.2 | Üks valdkond, millega on vaja tegeleda, on erinevate diskrimineerimise vormide vastase kaitse tasandi ja ulatuse erinevused. Komitee soovitab tungivalt, et diskrimineerimine ükskõik millisel tasandil — soo, rassi või etnilise päritolu, usu või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sattumuse alusel — tuleb keelata valdkondades, nagu tööhõive, koolitus, haridus, sotsiaalkaitse, sotsiaalsed soodustused ning kaupade ja teenuste kättesaadavus. Kui seda ei tagata, on oht hierarhiate tekkimiseks rühmade vahel. |
| --- | --- |

2.2.2

Üks valdkond, millega on vaja tegeleda, on erinevate diskrimineerimise vormide vastase kaitse tasandi ja ulatuse erinevused. Komitee soovitab tungivalt, et diskrimineerimine ükskõik millisel tasandil — soo, rassi või etnilise päritolu, usu või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sattumuse alusel — tuleb keelata valdkondades, nagu tööhõive, koolitus, haridus, sotsiaalkaitse, sotsiaalsed soodustused ning kaupade ja teenuste kättesaadavus. Kui seda ei tagata, on oht hierarhiate tekkimiseks rühmade vahel.

| 2.2.3 | Alates Euroopa põhiõiguste harta väljatöötamisest ei saa enam ELi käsitleda pelgalt majanduslikule koostööle rajatud riikidevahelise organisatsioonina. Seega on vaja arvestada ühiskonnarühmi, kes kannatavad tõrjutuse erinevate vormide all, mis takistavad neil tööturule pääsemast ja majanduselus osalemast või mis põhjustavad nende elamist vaesuses isegi siis, kui nad käivad tööl. |
| --- | --- |

2.2.3

Alates Euroopa põhiõiguste harta väljatöötamisest ei saa enam ELi käsitleda pelgalt majanduslikule koostööle rajatud riikidevahelise organisatsioonina. Seega on vaja arvestada ühiskonnarühmi, kes kannatavad tõrjutuse erinevate vormide all, mis takistavad neil tööturule pääsemast ja majanduselus osalemast või mis põhjustavad nende elamist vaesuses isegi siis, kui nad käivad tööl.

| 2.2.4 | Sotsiaalne ja majanduslik lähenemine toetab võrdsete võimaluste tagamist igale isikule ja eriti neile, keda diskrimineeritakse või tõrjutakse sotsiaalsetel, majanduslikel, kultuurilistel, geograafilistel või muudel põhjustel. Juhul kui neile antakse vajalik toetus, võivad nad ühiskonnas täisväärtuslikult osaleda, andes sinna oma sotsiaalse ja majandusliku panuse. |
| --- | --- |

2.2.4

Sotsiaalne ja majanduslik lähenemine toetab võrdsete võimaluste tagamist igale isikule ja eriti neile, keda diskrimineeritakse või tõrjutakse sotsiaalsetel, majanduslikel, kultuurilistel, geograafilistel või muudel põhjustel. Juhul kui neile antakse vajalik toetus, võivad nad ühiskonnas täisväärtuslikult osaleda, andes sinna oma sotsiaalse ja majandusliku panuse.

| 2.2.5 | EMSK on arvamusel, et programm “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)” pakub võimalust tuua esile neid, kes võivad tähelepanuta jääda: näiteks noored, kaasa arvatud lapsed, kes kogevad ealist diskrimineerimist; isikud, kes kogevad mitmekordset diskrimineerimist mitmetel põhjustel; ja kõrvalistel või hõredalt asustatud aladel elavad isikud, keda puudutab diskrimineerimine, kuid kellel ei pruugi olla juurdepääsu vajalikele teenustele. |
| --- | --- |

2.2.5

EMSK on arvamusel, et programm “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile (2007)” pakub võimalust tuua esile neid, kes võivad tähelepanuta jääda: näiteks noored, kaasa arvatud lapsed, kes kogevad ealist diskrimineerimist; isikud, kes kogevad mitmekordset diskrimineerimist mitmetel põhjustel; ja kõrvalistel või hõredalt asustatud aladel elavad isikud, keda puudutab diskrimineerimine, kuid kellel ei pruugi olla juurdepääsu vajalikele teenustele.

| 2.2.6 | Komitee on seisukohal, et võrdsete võimaluste aasta peaks pakkuma võimalust uurida peamisi väljakutseid, näiteks teatud rühmade mitmekordne diskrimineerimine (st puuetega lapsed, vanemad sisserändajad, romi naised). Lõpuks on tuleb kõikides diskrimineerimisvastastes algatustes arvesse võtta nende rühmade mitmekesisust ja erisugusust, kes diskrimineerimisega kõige rohkem kokku puutuvad. |
| --- | --- |

2.2.6

Komitee on seisukohal, et võrdsete võimaluste aasta peaks pakkuma võimalust uurida peamisi väljakutseid, näiteks teatud rühmade mitmekordne diskrimineerimine (st puuetega lapsed, vanemad sisserändajad, romi naised). Lõpuks on tuleb kõikides diskrimineerimisvastastes algatustes arvesse võtta nende rühmade mitmekesisust ja erisugusust, kes diskrimineerimisega kõige rohkem kokku puutuvad.

| 2.2.7 | Euroopa võrdsete võimaluste aasta peaks andma võimaluse parandada rohkemate rühmade olukorda. Näitamaks teed, tuleks erilist tähelepanu pöörata ÜRO lasteõiguste konventsioonile, mille on ratifitseerinud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. Seega on sellest saanud osa ühenduse liikmesriikide tunnustatud põhimõtetest, mis on tõstnud laste õiguste kaitse kohaldamise esmatähtsate rahvusvaheliste nõuete hulka. |
| --- | --- |

2.2.7

Euroopa võrdsete võimaluste aasta peaks andma võimaluse parandada rohkemate rühmade olukorda. Näitamaks teed, tuleks erilist tähelepanu pöörata ÜRO lasteõiguste konventsioonile, mille on ratifitseerinud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. Seega on sellest saanud osa ühenduse liikmesriikide tunnustatud põhimõtetest, mis on tõstnud laste õiguste kaitse kohaldamise esmatähtsate rahvusvaheliste nõuete hulka.

| 2.2.8 | Hetkel oleks enneaegne avaldada arvamust peamiste kogemuste kohta, mida andsid puuetega inimeste Euroopa aasta (2003), mille eesmärk oli puutega inimeste võrdõiguslikkuse edendamine, ning meetmed 2003. aastal vastu võetud tegevuskava (2004–2010) (4) raames. Samas aga võib selgelt esile tõsta (5), et kõnealune isikuterühm pälvis liikmesriikides tänu puuetega inimeste Euroopa aastale kõrgendatud tähelepanu, ja seda, et Euroopa Liidu kodanike käsutuses on senisest põhjalikum teave puuetega kaaskodanike kohta. Kuid tõeliste muutuste saavutamiseks on äärmiselt oluline viia läbi Euroopa aasta edusammude ja järelmeetmete asjakohane hindamine. EMSK koostab praegu arvamust puuetega inimeste Euroopa aasta hindamise ja järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

2.2.8

Hetkel oleks enneaegne avaldada arvamust peamiste kogemuste kohta, mida andsid puuetega inimeste Euroopa aasta (2003), mille eesmärk oli puutega inimeste võrdõiguslikkuse edendamine, ning meetmed 2003. aastal vastu võetud tegevuskava (2004–2010) (4) raames. Samas aga võib selgelt esile tõsta (5), et kõnealune isikuterühm pälvis liikmesriikides tänu puuetega inimeste Euroopa aastale kõrgendatud tähelepanu, ja seda, et Euroopa Liidu kodanike käsutuses on senisest põhjalikum teave puuetega kaaskodanike kohta. Kuid tõeliste muutuste saavutamiseks on äärmiselt oluline viia läbi Euroopa aasta edusammude ja järelmeetmete asjakohane hindamine. EMSK koostab praegu arvamust puuetega inimeste Euroopa aasta hindamise ja järelmeetmete kohta.

| 2.2.9 | Võrdsete võimaluste aasta (2007) kaudsete tagajärgede huvides on vajalik, et õigusaktide väljatöötamisel arvestatakse sellega, et järelevalvet käsitlevas peatükis sisalduks rohkem kui ainult protsendimäär eurooplaste kohta, kes on saanud rohkem teavet ühiskonnarühmade kohta, mis kannatavad süstemaatiliselt diskrimineerimise all. Uurida on vaja ka seda, millised konkreetsed muutused on toimunud igapäevaelus ja haldustavades. |
| --- | --- |

2.2.9

Võrdsete võimaluste aasta (2007) kaudsete tagajärgede huvides on vajalik, et õigusaktide väljatöötamisel arvestatakse sellega, et järelevalvet käsitlevas peatükis sisalduks rohkem kui ainult protsendimäär eurooplaste kohta, kes on saanud rohkem teavet ühiskonnarühmade kohta, mis kannatavad süstemaatiliselt diskrimineerimise all. Uurida on vaja ka seda, millised konkreetsed muutused on toimunud igapäevaelus ja haldustavades.

| 2.2.10 | Erinevate diskrimineerimise vormide süvalaiendamine ELi poliitikas ja algatustes, samuti erivormide erinevate vajaduste arvestamine teistele vormidele suunatud meetmeid luues (nt võtta teisi diskrimineerimise vorme käsitledes arvesse puuetega seonduvat) on diskrimineerimise kõrvaldamise ja võrdsete võimaluste edendamise võti. Kõnealuses valdkonnas saadud kogemusi võiks kasutada teiste diskrimineerimise vormide, näiteks soolise diskrimineerimise puhul. |
| --- | --- |

2.2.10

Erinevate diskrimineerimise vormide süvalaiendamine ELi poliitikas ja algatustes, samuti erivormide erinevate vajaduste arvestamine teistele vormidele suunatud meetmeid luues (nt võtta teisi diskrimineerimise vorme käsitledes arvesse puuetega seonduvat) on diskrimineerimise kõrvaldamise ja võrdsete võimaluste edendamise võti. Kõnealuses valdkonnas saadud kogemusi võiks kasutada teiste diskrimineerimise vormide, näiteks soolise diskrimineerimise puhul.

| 2.2.11 | On äärmiselt oluline mitte ainult rõhutada seda, et diskrimineerimine, ksenofoobia ja rassism on vastuvõetamatud nähtused, vaid ka esile tõsta multikultuurilise Euroopa väärtusi ja kõnealuse valdkonna varem diskrimineerimisvastase Euroopa poliitika raames vastuvõetud direktiivide ellurakendamise tähtsust. |
| --- | --- |

2.2.11

On äärmiselt oluline mitte ainult rõhutada seda, et diskrimineerimine, ksenofoobia ja rassism on vastuvõetamatud nähtused, vaid ka esile tõsta multikultuurilise Euroopa väärtusi ja kõnealuse valdkonna varem diskrimineerimisvastase Euroopa poliitika raames vastuvõetud direktiivide ellurakendamise tähtsust.

| 2.2.12 | EMSK on juba mitmes oma arvamuses (6) kinnitanud, et oluline on kaasata valitsusväliseid organisatsioone, asjaomaste vähemusrühmade esindajaid, era- ja avaliku sektori tööandjaid, sotsiaalturumajanduse osapooli, töötajaid ning piirkondade esindajaid. Samuti on vaja igal tasandil igasse ellurakendamise faasi kaasata tõrjutud isikuid ning neid esindavaid ühendusi ja organisatsioone. Antava abi kavandamise, abi rakendamise ja kontrolli käigus on oluline tõhustada järelevalvet (ja vajadusel muude allikate koostatud aruannete abil), näiteks kontrollida, kas valitsusväliste organisatsioonidega toimib asjaomane teabevahetus. |
| --- | --- |

2.2.12

EMSK on juba mitmes oma arvamuses (6) kinnitanud, et oluline on kaasata valitsusväliseid organisatsioone, asjaomaste vähemusrühmade esindajaid, era- ja avaliku sektori tööandjaid, sotsiaalturumajanduse osapooli, töötajaid ning piirkondade esindajaid. Samuti on vaja igal tasandil igasse ellurakendamise faasi kaasata tõrjutud isikuid ning neid esindavaid ühendusi ja organisatsioone. Antava abi kavandamise, abi rakendamise ja kontrolli käigus on oluline tõhustada järelevalvet (ja vajadusel muude allikate koostatud aruannete abil), näiteks kontrollida, kas valitsusväliste organisatsioonidega toimib asjaomane teabevahetus.

| 2.2.13 | Eriliselt tuleks tähelepanu pöörata valitsusväliste organisatsioonide ja diskrimineerimisega kokkupuutuvaid rühmi esindavate organisatsioonide rollile ning seda tunnustada. Nende kaasatus Euroopa aasta üritusse tuleks tagada kõikidel tasanditel (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil) ning kõikides etappides (Euroopa aasta kavandamine, rakendamine, jõustamine, hindamine ja järelmeetmed) Eriti tuleks esile tõsta sotsiaal-majanduslike ettevõtete ja organisatsioonide (ühistud, liidud, fondid, vastastikuse abi fondid) rolli võitluses diskrimineerimisega ning seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.2.13

Eriliselt tuleks tähelepanu pöörata valitsusväliste organisatsioonide ja diskrimineerimisega kokkupuutuvaid rühmi esindavate organisatsioonide rollile ning seda tunnustada. Nende kaasatus Euroopa aasta üritusse tuleks tagada kõikidel tasanditel (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil) ning kõikides etappides (Euroopa aasta kavandamine, rakendamine, jõustamine, hindamine ja järelmeetmed) Eriti tuleks esile tõsta sotsiaal-majanduslike ettevõtete ja organisatsioonide (ühistud, liidud, fondid, vastastikuse abi fondid) rolli võitluses diskrimineerimisega ning seda arvesse võtta.

| 2.2.14 | Komiteed julgustab see, et komisjon on tunnustanud koostöö olulisust tööandjatega, eesmärgiga innustada ja toetada diskrimineerimiseta töökohtade arendamist ja mitmekesisuse poliitikat. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab Euroopa aasta üritust kasutada:






  — | teabe, kogemuste ja heade tavade määratlemiseks ja vahetamise edendamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Komiteed julgustab see, et komisjon on tunnustanud koostöö olulisust tööandjatega, eesmärgiga innustada ja toetada diskrimineerimiseta töökohtade arendamist ja mitmekesisuse poliitikat. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab Euroopa aasta üritust kasutada:

—

teabe, kogemuste ja heade tavade määratlemiseks ja vahetamise edendamiseks;

| — | teadlikkuse tõstmiseks ettevõtetes lisaväärtuse kohta, mida annab võrdsete võimaluste austamine ja rakendamine värbamis- ja teenistuskäigupoliitikas; |
| --- | --- |

—

teadlikkuse tõstmiseks ettevõtetes lisaväärtuse kohta, mida annab võrdsete võimaluste austamine ja rakendamine värbamis- ja teenistuskäigupoliitikas;

| — | partnerluse ja jätkusuutlike võrgustike loomiseks tööandjate ja teiste sidusrühmade, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide ning diskrimineerimisega kokku puutuvate rühmadega tegelevate organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

partnerluse ja jätkusuutlike võrgustike loomiseks tööandjate ja teiste sidusrühmade, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide ning diskrimineerimisega kokku puutuvate rühmadega tegelevate organisatsioonide vahel;

| — | kokkupuutepunktide loomiseks komisjoni tulevase ettevõtete sotsiaalse vastutuse kavaga (antakse välja jaanuaris 2006) ning kava esiletõstmiseks. |
| --- | --- |

—

kokkupuutepunktide loomiseks komisjoni tulevase ettevõtete sotsiaalse vastutuse kavaga (antakse välja jaanuaris 2006) ning kava esiletõstmiseks.

| 2.2.15 | Programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile” läbiviimist tuleb hoolikalt ette valmistada, toetudes varasematele kogemustele. Kogu teave peab olema selgelt sõnastatud ja kõigile arusaadavalt kirjutatud, et tagada koolitus- ja haridusvõimaluste kättesaadavus, piisav meediapoolne huvi, kooskõlastatus teiste poliitikavaldkondadega ja vajalik tehniline abi. Praegusi uurimistulemusi, häid tavasid ja tõhusaks osutunud programme on vajalik kasutada, levitada ja laiemalt kohandada. |
| --- | --- |

2.2.15

Programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile” läbiviimist tuleb hoolikalt ette valmistada, toetudes varasematele kogemustele. Kogu teave peab olema selgelt sõnastatud ja kõigile arusaadavalt kirjutatud, et tagada koolitus- ja haridusvõimaluste kättesaadavus, piisav meediapoolne huvi, kooskõlastatus teiste poliitikavaldkondadega ja vajalik tehniline abi. Praegusi uurimistulemusi, häid tavasid ja tõhusaks osutunud programme on vajalik kasutada, levitada ja laiemalt kohandada.

| 2.2.16 | EMSK on seisukohal, et selleks ettenähtud eelarve on eesmärke ja vajadusi arvestades väga tagasihoidlik. Vajalik oleks pühendada piisavalt tähelepanu olemasolevate vahendite jaotamisele, tagamaks, et neile ligipääs oleks tagatud nendele isikutele, kellele programm on peamiselt suunatud. |
| --- | --- |

2.2.16

EMSK on seisukohal, et selleks ettenähtud eelarve on eesmärke ja vajadusi arvestades väga tagasihoidlik. Vajalik oleks pühendada piisavalt tähelepanu olemasolevate vahendite jaotamisele, tagamaks, et neile ligipääs oleks tagatud nendele isikutele, kellele programm on peamiselt suunatud.

| 2.2.17 | Programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile” puhul on tuleks tuua esile, et see tähtsustab igaühele võimaluste tagamist kõigis Euroopa Liidu riikides — hõlmates rohkem kui artiklis 13 ja käesolevas arvamuses toodud inimrühmi –,arendades paremini nende võimeid ja võimalusi, eelkõige sotsiaal- ja haridusalase integratsiooni abil. |
| --- | --- |

2.2.17

Programmi “Euroopa aasta: võrdsed võimalused kõigile” puhul on tuleks tuua esile, et see tähtsustab igaühele võimaluste tagamist kõigis Euroopa Liidu riikides — hõlmates rohkem kui artiklis 13 ja käesolevas arvamuses toodud inimrühmi –,arendades paremini nende võimeid ja võimalusi, eelkõige sotsiaal- ja haridusalase integratsiooni abil.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EMSK arvamus teemal “Naiste vaesus Euroopas” (raportöör: Brenda King) – ELT C 24, 31.1.2006; EMSK arvamus teemal “Sotsiaalmeetmete kava” (raportöör: Ursula Engelen-Kefer) – ELT C 294, 25.11.2005; EMSK arvamus teemal “Euroopa sotsiaalfond” (raportöör: Ursula Engelen-Kefer) – ELT C 234, 22.9.2005; EMSK arvamus teemal: “Ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS” (raportöör: Wolfgang Greif), ELT C 234, 22.3.2006; SOC/167; EMSK arvamus teemal “EQUAL” (raportöör: Sukhdev Sharma) – ELT C 241, 28.9.2004; EMSK arvamus teemal “Euroopa puuetega inimeste aasta” (raportöör: Miguel Įngel Cabra de Luna) – ELT C 110, 30.4.2004.

1

(2)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia (KOM (2005) 224 lõplik).

2

(3)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 13: 1 Ilma et see piiraks käesoleva lepingu teiste sätete kohaldamist ja talle ühenduse poolt antud volituste piires võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sattumuse alusel. 2. Kui nõukogu võtab vastu ühenduse edendamismeetmeid, mis ei tähenda liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist, et toetada liikmesriikide poolt lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks võetavaid meetmeid, teeb ta erandina lõikest 1 otsuse vastavalt artiklis 251 ettenähtud menetlusele.

3

(4)  Vt EMSK arvamus SOC/163 – ELT C 110, 30.4.2004.

4

(5)  Vt Eurobaromeeter.

5

(6)  Vt SOC/189 – ELT C 234, 22.9.2005.

6

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal: “Kuidas integreerida sotsiaalsed aspektid majanduspartnerluse lepingute läbirääkimistesse”

(2006/C 65/15)

2. juulil 2004 saadetud volinik Loyola de Palacio kirjas palus komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed koostada ettevalmistav arvamus teemal “Kuidas integreerida sotsiaalsed aspektid EPA läbirääkimistesse”

Välissuhete sektsioon, millele tehti ülesandeks komitee asjaomase töö ettevalmistamine, võttis arvamuse vastu 10. novembril 2005. Raportöör oli Antonello Pezzini ja kaasraportöör Gérard Dantin.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 125, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 7.

1.   Sissejuhatus

1.1   Arvamuse raamistik

| 1.1.1 | Käesolev arvamus on vastus volinik Loyola Palacio taotlusele. Oma 2. juuli 2004. aasta taotluskirjas, nentinud, et “komisjon hindab aktiivset rolli, mida majandus- ja sotsiaalkomitee on etendanud AKV riikide valitsusväliste osalejate ja Euroopa Liidu vahelise dialoogi edendamisel”, palub ta komisjoni koostada “ettevalmistav arvamus selle kohta, kuidas kaasata majanduspartnerluse lepingute (EPA) üle käivatesse läbirääkimistesse sotsiaalsed aspektid, eriti tööhõive, töönormid, sotsiaalkaitse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimused”. |
| --- | --- |

1.1.1

Käesolev arvamus on vastus volinik Loyola Palacio taotlusele. Oma 2. juuli 2004. aasta taotluskirjas, nentinud, et “komisjon hindab aktiivset rolli, mida majandus- ja sotsiaalkomitee on etendanud AKV riikide valitsusväliste osalejate ja Euroopa Liidu vahelise dialoogi edendamisel”, palub ta komisjoni koostada “ettevalmistav arvamus selle kohta, kuidas kaasata majanduspartnerluse lepingute (EPA) üle käivatesse läbirääkimistesse sotsiaalsed aspektid, eriti tööhõive, töönormid, sotsiaalkaitse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimused”.

| 1.1.2 | Majanduspartnerluse lepingud (EPA) on reguleeritud Cotonou lepingu artikliga 37. Majanduspartnerluse lepingud tuleb sõlmida 31. detsembriks 2007 eesmärgiga soodustada “AKV riikide tõrgeteta ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse, võttes asjakohaselt arvesse nende poliitilisi valikuid ja arenguprioriteete, aidates sellega kaasa nende püsivale arengule ja vaesuse väljajuurimisele AKV riikidest (artikkel 34, lõige 1).” Üldisemalt võttes moodustavad need osa Cotonou lepingu artiklitest 19 kuni 27 (1. jaotis) sätestatud arengustrateegia rakendamisest. |
| --- | --- |

1.1.2

Majanduspartnerluse lepingud (EPA) on reguleeritud Cotonou lepingu artikliga 37. Majanduspartnerluse lepingud tuleb sõlmida 31. detsembriks 2007 eesmärgiga soodustada “AKV riikide tõrgeteta ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse, võttes asjakohaselt arvesse nende poliitilisi valikuid ja arenguprioriteete, aidates sellega kaasa nende püsivale arengule ja vaesuse väljajuurimisele AKV riikidest (artikkel 34, lõige 1).” Üldisemalt võttes moodustavad need osa Cotonou lepingu artiklitest 19 kuni 27 (1. jaotis) sätestatud arengustrateegia rakendamisest.

| 1.1.3 | Voliniku taotluskiri on kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 37 ja 1. jaotisega. See määrabki käesoleva ettevalmistava arvamuse raamistiku. |
| --- | --- |

1.1.3

Voliniku taotluskiri on kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 37 ja 1. jaotisega. See määrabki käesoleva ettevalmistava arvamuse raamistiku.

| 1.2 | Kõnealune konsulteerimistaotlus näitab tähtsust, mida komisjon omistab sotsiaalse mõõtme arvestamisele majanduspartnerluse läbirääkimistes. |
| --- | --- |

1.2

Kõnealune konsulteerimistaotlus näitab tähtsust, mida komisjon omistab sotsiaalse mõõtme arvestamisele majanduspartnerluse läbirääkimistes.

| 1.2.1 | Komitee väljendab oma rahulolu seoses komisjoni lähenemisega. |
| --- | --- |

1.2.1

Komitee väljendab oma rahulolu seoses komisjoni lähenemisega.

| 1.2.2 | Optimaalne areng on võimatu ilma samaaegse sotsiaalse arenguta. Kõnealused mõisted peavad käima käsikäes, kui soovitakse, et majandusareng oleks tõhus ja seega parandaks asjaomaste inimeste elutingimusi ja heaolu. |
| --- | --- |

1.2.2

Optimaalne areng on võimatu ilma samaaegse sotsiaalse arenguta. Kõnealused mõisted peavad käima käsikäes, kui soovitakse, et majandusareng oleks tõhus ja seega parandaks asjaomaste inimeste elutingimusi ja heaolu.

| 1.2.3 | Pealegi toob majanduspartnerluse lepingute elluviimine paratamatult kaasa struktuurireformid, mis muudavad põhjalikult AKV riikide elanikkonna praegust eluviisi. Kõnealuste struktuurireformidega, millega on paljudel juhtudel raske toime tulla, peavad käima kaasas samaaegsed sotsiaalsed edusammud, kui soovitakse, et asjaomased inimesed neid lepinguid tagasi ei lükkaks. |
| --- | --- |

1.2.3

Pealegi toob majanduspartnerluse lepingute elluviimine paratamatult kaasa struktuurireformid, mis muudavad põhjalikult AKV riikide elanikkonna praegust eluviisi. Kõnealuste struktuurireformidega, millega on paljudel juhtudel raske toime tulla, peavad käima kaasas samaaegsed sotsiaalsed edusammud, kui soovitakse, et asjaomased inimesed neid lepinguid tagasi ei lükkaks.

| 1.2.4 | Kõnealusest seisukohast omab keskset tähtsust kodanikuühiskonna osalus majanduspartnerluse lepingutel põhineva protsessi erinevates etappides. |
| --- | --- |

1.2.4

Kõnealusest seisukohast omab keskset tähtsust kodanikuühiskonna osalus majanduspartnerluse lepingutel põhineva protsessi erinevates etappides.

| 1.3 | Üldiselt nähakse Cotonou lepingus ette kahe osapoole vaheliste kaubandustõkete järkjärguline eemaldamine ja peetakse läbirääkimiste perioodi kasulikuks ja sobivaks avaliku ja erasektori suutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

1.3

Üldiselt nähakse Cotonou lepingus ette kahe osapoole vaheliste kaubandustõkete järkjärguline eemaldamine ja peetakse läbirääkimiste perioodi kasulikuks ja sobivaks avaliku ja erasektori suutlikkuse suurendamiseks.

| 1.3.1 | EPA läbirääkimiste peamised eesmärgid on järgmised: vaesuse väljajuurimine; jätkusuutlik areng; naiste osaluse tõhustamine; valitsusväliste osalejate kaasamine; eriline tähelepanu riigiressursside piisava taseme säilitamisele sotsiaalvaldkondades (1). |
| --- | --- |

1.3.1

EPA läbirääkimiste peamised eesmärgid on järgmised: vaesuse väljajuurimine; jätkusuutlik areng; naiste osaluse tõhustamine; valitsusväliste osalejate kaasamine; eriline tähelepanu riigiressursside piisava taseme säilitamisele sotsiaalvaldkondades (1).

| 1.3.2 | Cotonou leping sätestab, et EPAd peavad hõlmama arvukalt sektoreid (2): intellektuaalomandi õiguste kaitse (3), sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed (4), kaubandus- ja keskkonnaküsimused (5), kaubandus- ja töönormid (6), tarbijakaitse (7), toiduohutus (8), investeeringud (9). |
| --- | --- |

1.3.2

Cotonou leping sätestab, et EPAd peavad hõlmama arvukalt sektoreid (2): intellektuaalomandi õiguste kaitse (3), sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed (4), kaubandus- ja keskkonnaküsimused (5), kaubandus- ja töönormid (6), tarbijakaitse (7), toiduohutus (8), investeeringud (9).

| 1.4 | EPAd — mille raamistik on mitmemõõtmeline — on vastastikused vabakaubanduslepingud, mille üle tuleb pidada kahepoolseid läbirääkimisi ELi ja AKV riikide või piirkondade vahel. Oluliseks põhimõtteks on, et EPA peab olema kooskõlas WTO reeglitega. |
| --- | --- |

1.4

EPAd — mille raamistik on mitmemõõtmeline — on vastastikused vabakaubanduslepingud, mille üle tuleb pidada kahepoolseid läbirääkimisi ELi ja AKV riikide või piirkondade vahel. Oluliseks põhimõtteks on, et EPA peab olema kooskõlas WTO reeglitega.

| 1.4.1 | Nii AKV riigid kui ka EL on veendunud, et eesmärk peaks olema WTO egiidi all toimiv tasakaalustatum ja õiglasem mitmepoolne kaubandussüsteem, mis põhineb selgel seosel kaubanduse ja arengu vahel ning arengumaade — eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste saareriikide — tõeliselt diferentseeritud kohtlemisel ning mida iseloomustab läbipaistvus ja tegelik osalemine otsustamisprotsessis. |
| --- | --- |

1.4.1

Nii AKV riigid kui ka EL on veendunud, et eesmärk peaks olema WTO egiidi all toimiv tasakaalustatum ja õiglasem mitmepoolne kaubandussüsteem, mis põhineb selgel seosel kaubanduse ja arengu vahel ning arengumaade — eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste saareriikide — tõeliselt diferentseeritud kohtlemisel ning mida iseloomustab läbipaistvus ja tegelik osalemine otsustamisprotsessis.

| 1.5 | Senised läbirääkimised AKV riikide ja Euroopa Liidu vahel (vt lisa 3) on toonud esile tõsiseid lahkarvamusi, nagu AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee on õigusega märkinud. |
| --- | --- |

1.5

Senised läbirääkimised AKV riikide ja Euroopa Liidu vahel (vt lisa 3) on toonud esile tõsiseid lahkarvamusi, nagu AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee on õigusega märkinud.

| 1.5.1 | Ei tohi unustada, et välisvõlg on paljudele AKV riikidele nende majandus- ja sotsiaalarengus ületamatuks takistuseks (10). See on ka üks põhjusi, miks EPA läbirääkimiste esimene etapp ei lõppenud AKV riikide soovitud siduva raamkokkuleppega. |
| --- | --- |

1.5.1

Ei tohi unustada, et välisvõlg on paljudele AKV riikidele nende majandus- ja sotsiaalarengus ületamatuks takistuseks (10). See on ka üks põhjusi, miks EPA läbirääkimiste esimene etapp ei lõppenud AKV riikide soovitud siduva raamkokkuleppega.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | Mitmed AKV riigid, eelkõige Lõuna-Aafrikas, on veendunud, et piirkondlik integratsioon viiks esialgu madalamatest tollimaksudest tingitud tulude languseni. Seepärast tundub, et praegusel etapil tuleks võtta suuremaid finantsabi kohustusi vastavalt erinevatele panusetasemetele. Seejärel, arvestades et paljudes Aafrika riikides moodustavad tollimaksudest saadavad tulud suure osa riigi tuludest, siis tuleb võimalikult kiiresti välja töötada maksusüsteemid nende kaotuste hüvitamiseks. Tõhusate maksusüsteemide loomisel vajavad kõnealused riigid abi. Pealegi pole AKV riigid teinud kuigi suuri edusamme piirkondliku kaubanduskoostöö praktiliste vormide juurutamisel. Olemasolevad või peatselt sõlmitavad lepingud, lisaks sellele, et piirduvad teatud väheste piirkondadega, ei ole üldiselt saavutanud piirkondliku kaubanduse suurendamise eesmärki. Tegelikult toimub märgatav piirkonnasisene kaubandus üksnes vähestes integratsioonipiirkondades. |
| --- | --- |

2.1

Mitmed AKV riigid, eelkõige Lõuna-Aafrikas, on veendunud, et piirkondlik integratsioon viiks esialgu madalamatest tollimaksudest tingitud tulude languseni. Seepärast tundub, et praegusel etapil tuleks võtta suuremaid finantsabi kohustusi vastavalt erinevatele panusetasemetele. Seejärel, arvestades et paljudes Aafrika riikides moodustavad tollimaksudest saadavad tulud suure osa riigi tuludest, siis tuleb võimalikult kiiresti välja töötada maksusüsteemid nende kaotuste hüvitamiseks. Tõhusate maksusüsteemide loomisel vajavad kõnealused riigid abi. Pealegi pole AKV riigid teinud kuigi suuri edusamme piirkondliku kaubanduskoostöö praktiliste vormide juurutamisel. Olemasolevad või peatselt sõlmitavad lepingud, lisaks sellele, et piirduvad teatud väheste piirkondadega, ei ole üldiselt saavutanud piirkondliku kaubanduse suurendamise eesmärki. Tegelikult toimub märgatav piirkonnasisene kaubandus üksnes vähestes integratsioonipiirkondades.

| 2.1.1 | Käimasolevad läbirääkimised igas kuues piirkonnas on osutunud pikaks ja keerukaks. Kindlasti ei peeta kinni aastaks 2007 kavandatud tähtajast. Üleminekuperiood venib pikemaks ega lõpe ilmselt kaugeltki 2008. aastaks. Suurimad probleemid esinevad eelkõige Lõuna- ja Ida-Aafrikas. Tegelikult näitavad Aafrika riigid üles tunduvalt suuremat huvi infrastruktuuriprobleemide (maantee, haiglad, koolituskeskused, põllumajanduse areng jne) kui kodanikuühiskonda puudutavate küsimuste vastu (11). |
| --- | --- |

2.1.1

Käimasolevad läbirääkimised igas kuues piirkonnas on osutunud pikaks ja keerukaks. Kindlasti ei peeta kinni aastaks 2007 kavandatud tähtajast. Üleminekuperiood venib pikemaks ega lõpe ilmselt kaugeltki 2008. aastaks. Suurimad probleemid esinevad eelkõige Lõuna- ja Ida-Aafrikas. Tegelikult näitavad Aafrika riigid üles tunduvalt suuremat huvi infrastruktuuriprobleemide (maantee, haiglad, koolituskeskused, põllumajanduse areng jne) kui kodanikuühiskonda puudutavate küsimuste vastu (11).

| 2.1.2 | Igas piirkonnas on loodud rakkerühmad, mis kaubandusläbirääkimisi pidevalt jälgivad (12). Rakkerühm peab tingimata konsulteerima kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega, et olla kursis nende analüüsidega ja nende ettepanekutega sotsiaalküsimustes ja üldiselt kõigis arenguga seotud küsimustes.. Sel eesmärgil peavad kodanikuühiskonna esindajad moodustama piirkondlikud organisatsioonid, mis võimaldavad neil koos kujundada ühist seisukohta. Euroopa Liit peab andma rahalist ja tehnilist abi, et selliste algatuste praktilisele rakendamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

2.1.2

Igas piirkonnas on loodud rakkerühmad, mis kaubandusläbirääkimisi pidevalt jälgivad (12). Rakkerühm peab tingimata konsulteerima kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega, et olla kursis nende analüüsidega ja nende ettepanekutega sotsiaalküsimustes ja üldiselt kõigis arenguga seotud küsimustes.. Sel eesmärgil peavad kodanikuühiskonna esindajad moodustama piirkondlikud organisatsioonid, mis võimaldavad neil koos kujundada ühist seisukohta. Euroopa Liit peab andma rahalist ja tehnilist abi, et selliste algatuste praktilisele rakendamisele kaasa aidata.

| 2.1.3 | Komitee on ka varem väljendanud poolehoidu kodanikuühiskonna jõulisele kaasamisele (13), pidades samas silmas, et Cotonou lepingus leidub valitsusväliste tegutsejate osalemisega seotud sätteid enam kui kolmekümnes artiklis, lõppdeklaratsioonis ja IV lisas rakendus- ja juhtimismenetluste kohta. Kõnealust lähenemisviisi kõige paremini väljendavad avaldused sisalduvad aluspõhimõtetes (artikkel 2) ja 2. peatükis, mis on täielikult pühendatud partnerluses osalejatele. |
| --- | --- |

2.1.3

Komitee on ka varem väljendanud poolehoidu kodanikuühiskonna jõulisele kaasamisele (13), pidades samas silmas, et Cotonou lepingus leidub valitsusväliste tegutsejate osalemisega seotud sätteid enam kui kolmekümnes artiklis, lõppdeklaratsioonis ja IV lisas rakendus- ja juhtimismenetluste kohta. Kõnealust lähenemisviisi kõige paremini väljendavad avaldused sisalduvad aluspõhimõtetes (artikkel 2) ja 2. peatükis, mis on täielikult pühendatud partnerluses osalejatele.

| 2.1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on oluline laiendada AKV piirkondadele Euroopa struktuurifondide kasutamise kogemust, eelkõige 1. sihtala piirkondade osas (14). |
| --- | --- |

2.1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on oluline laiendada AKV piirkondadele Euroopa struktuurifondide kasutamise kogemust, eelkõige 1. sihtala piirkondade osas (14).

| 2.2 | Kodanikuühiskonna osalemine majanduspartnerluse lepingutes on nende tulemuste tõhususe üks olulisemaid tingimusi. |
| --- | --- |

2.2

Kodanikuühiskonna osalemine majanduspartnerluse lepingutes on nende tulemuste tõhususe üks olulisemaid tingimusi.

| 2.2.1 | Cotonou lepingu artikkel 6 määratleb valitsusvälised koostöös osalejad järgmiselt: erasektor; majanduspartnerid ja tööturu osapooled, sealhulgas ametiühingud; kodanikuühiskond kõigis oma vormides vastavalt rahvuslikule omapärale (15). |
| --- | --- |

2.2.1

Cotonou lepingu artikkel 6 määratleb valitsusvälised koostöös osalejad järgmiselt: erasektor; majanduspartnerid ja tööturu osapooled, sealhulgas ametiühingud; kodanikuühiskond kõigis oma vormides vastavalt rahvuslikule omapärale (15).

| 2.2.2 | Kogu leping sisaldab arvukalt viiteid kodanikuühiskonnale (16), konkreetselt määratleb selle osalemise viisi artikkel 4 (17). |
| --- | --- |

2.2.2

Kogu leping sisaldab arvukalt viiteid kodanikuühiskonnale (16), konkreetselt määratleb selle osalemise viisi artikkel 4 (17).

| 2.2.3 | Enamikus AKV riikidest ei ole kodanikuühiskond eriti hästi organiseeritud. Majanduspartnerluse lepingute (EPA) läbirääkimised tähendavad seega võimalust arendada kodanikuühiskonna organisatsioone ja seeläbi nende suutlikkust ettepanekuid teha. Üksnes sel viisil on kodanikuühiskond edaspidi võimeline etendama kohapeal suuremat rolli vastuvõetud suuniste rakendamisel ning aitama konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme edendamise teel kaasa majanduskasvu suurendamisele. |
| --- | --- |

2.2.3

Enamikus AKV riikidest ei ole kodanikuühiskond eriti hästi organiseeritud. Majanduspartnerluse lepingute (EPA) läbirääkimised tähendavad seega võimalust arendada kodanikuühiskonna organisatsioone ja seeläbi nende suutlikkust ettepanekuid teha. Üksnes sel viisil on kodanikuühiskond edaspidi võimeline etendama kohapeal suuremat rolli vastuvõetud suuniste rakendamisel ning aitama konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme edendamise teel kaasa majanduskasvu suurendamisele.

| 2.2.4 | Selles seoses on oluline, et kõigil AKV riike hõlmavatel läbirääkimistel kehtestataks teatavad kohustuslikud kriteeriumid: peale ratsionaalse integreerumise maailmamajandusse peaks kõnealuste riikide eesmärk olema kaubanduse areng, millega kaasnevad asjakohased sotsiaalsed õigused, vaesuse vähendamine ja töötajate õiguste austamine
   (18). Just kõnealustest kriteeriumidest peaks juhindutama piirkondlikel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

2.2.4

Selles seoses on oluline, et kõigil AKV riike hõlmavatel läbirääkimistel kehtestataks teatavad kohustuslikud kriteeriumid: peale ratsionaalse integreerumise maailmamajandusse peaks kõnealuste riikide eesmärk olema kaubanduse areng, millega kaasnevad asjakohased sotsiaalsed õigused, vaesuse vähendamine ja töötajate õiguste austamine
   (18). Just kõnealustest kriteeriumidest peaks juhindutama piirkondlikel läbirääkimistel.

| 2.2.5 | Siinkohal tuleb märkida, et paljusid aspekte, mis on seotud tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ning tiheda sidemega kaubandusarengu ja tööstandardite vahel, mainitakse komisjoni EPA läbirääkimiste mandaadis vaid üldsõnaliselt ning sedagi üksnes preambulis. |
| --- | --- |

2.2.5

Siinkohal tuleb märkida, et paljusid aspekte, mis on seotud tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ning tiheda sidemega kaubandusarengu ja tööstandardite vahel, mainitakse komisjoni EPA läbirääkimiste mandaadis vaid üldsõnaliselt ning sedagi üksnes preambulis.

| 2.2.6 | Komisjoni edastatud dokumendid ELi ja erinevate AKV piirkondade vahel peetud läbirääkimiste esimese etapi tulemuste kohta ei käsitle sotsiaalseid ja soolise võrdõiguslikkuse küsimusi piisavalt sügavuti. |
| --- | --- |

2.2.6

Komisjoni edastatud dokumendid ELi ja erinevate AKV piirkondade vahel peetud läbirääkimiste esimese etapi tulemuste kohta ei käsitle sotsiaalseid ja soolise võrdõiguslikkuse küsimusi piisavalt sügavuti.

| 2.2.7 | See on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt EPAd esindavad Cotonou lepingu majanduslikku mõõdet ning EPA läbirääkimised peavad hõlmama ja kaitsma Cotonou lepingus tugevalt rõhutatud inimelu kõikide aspektidega seotud väärtusi. |
| --- | --- |

2.2.7

See on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt EPAd esindavad Cotonou lepingu majanduslikku mõõdet ning EPA läbirääkimised peavad hõlmama ja kaitsma Cotonou lepingus tugevalt rõhutatud inimelu kõikide aspektidega seotud väärtusi.

| 2.3 | Tagamaks majanduspartnerluse lepingute tõhusust sotsiaalses mõttes, on ühiskondlik-ametialastele sotsiaalsetele tegutsejatele tarvis luua aja- ja kohaühtsust loov raamistik. |
| --- | --- |

2.3

Tagamaks majanduspartnerluse lepingute tõhusust sotsiaalses mõttes, on ühiskondlik-ametialastele sotsiaalsetele tegutsejatele tarvis luua aja- ja kohaühtsust loov raamistik.

| 2.3.1 | Rahuldavate tulemuste saamiseks nii läbirääkimistel kui nende sisu elluviimisel edendab kõnealune raamistik tõhusate osalusmeetodite loomist, mis kaasab majanduslikud ja sotsiaalsed tegutsejad panuste ettevalmistamise etapist alates. |
| --- | --- |

2.3.1

Rahuldavate tulemuste saamiseks nii läbirääkimistel kui nende sisu elluviimisel edendab kõnealune raamistik tõhusate osalusmeetodite loomist, mis kaasab majanduslikud ja sotsiaalsed tegutsejad panuste ettevalmistamise etapist alates.

| 2.3.2 | Käimasolevad EPA läbirääkimised peavad vähemalt praegusel etapil arvestama kahe osapoole tõsise ja suureneva ebavõrdsusega, olgu siis nende arengutaseme, elukvaliteedi ja sotsiaalsete õiguste osas või kaubandustingimuste osas ning veelgi enam seoses suutlikkusega teha iseseisvalt ettepanekuid, juhtida ja kontrollida. Kõnealune ebavõrdsus ja tasakaalustamatus muudab EPA läbirääkimised väga keerukaks ja tundlikuks. Selline keeruline olukord ei tohiks saada takistuseks paratamatule vajadusele lülitada läbirääkimistesse sotsiaalsed aspektid, olgu otseselt või majandus- ja/või kaubandusvalikute selgelt määratletud, vältimatu tulemuse kujul. Põhitähelepanu tuleb pöörata tööhõivele ja ettevõtlusele, töönormidele, sotsiaalkindlustusele ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustele (19). |
| --- | --- |

2.3.2

Käimasolevad EPA läbirääkimised peavad vähemalt praegusel etapil arvestama kahe osapoole tõsise ja suureneva ebavõrdsusega, olgu siis nende arengutaseme, elukvaliteedi ja sotsiaalsete õiguste osas või kaubandustingimuste osas ning veelgi enam seoses suutlikkusega teha iseseisvalt ettepanekuid, juhtida ja kontrollida. Kõnealune ebavõrdsus ja tasakaalustamatus muudab EPA läbirääkimised väga keerukaks ja tundlikuks. Selline keeruline olukord ei tohiks saada takistuseks paratamatule vajadusele lülitada läbirääkimistesse sotsiaalsed aspektid, olgu otseselt või majandus- ja/või kaubandusvalikute selgelt määratletud, vältimatu tulemuse kujul. Põhitähelepanu tuleb pöörata tööhõivele ja ettevõtlusele, töönormidele, sotsiaalkindlustusele ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustele (19).

| 2.3.3 | Piirkondlikul tasandil näeb osa arengukavasid ette kodanikuühiskonna osalemise läbirääkimiste etapis ning riiklikes ja piirkondlikes komisjonides. Kodanikuühiskonna esindajate osalemise ja rahulolu tase partnerlusprotsessis ei ole siiski veel teada. |
| --- | --- |

2.3.3

Piirkondlikul tasandil näeb osa arengukavasid ette kodanikuühiskonna osalemise läbirääkimiste etapis ning riiklikes ja piirkondlikes komisjonides. Kodanikuühiskonna esindajate osalemise ja rahulolu tase partnerlusprotsessis ei ole siiski veel teada.

| 2.3.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korrapärased kohtumised AKV riikide sotsiaal- ja majandusesindajatega võimaldavad komiteel hinnata kõnealuste esindajate osaluse taset protsessi erinevates etappides. |
| --- | --- |

2.3.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korrapärased kohtumised AKV riikide sotsiaal- ja majandusesindajatega võimaldavad komiteel hinnata kõnealuste esindajate osaluse taset protsessi erinevates etappides.

3.   Kodanikuühiskonna osalus

| 3.1 | Enamikus AKV riikidest ei ole kodanikuühiskond eriti hästi organiseeritud. Majanduspartnerluse lepingute (EPA) läbirääkimised tähendavad seega võimalust arendada kodanikuühiskonna organisatsioone ja seeläbi nende suutlikkust teha ettepanekuid. Üksnes sel viisil on kodanikuühiskond edaspidi võimeline etendama kohapeal suuremat rolli vastuvõetud suuniste rakendamisel ning aitama konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme edendamise teel kaasa majanduskasvu suurendamisele. Kodanikuühiskonna organiseerituse ja vastavalt selle tegevussuutlikkuse parandamine sõltub Euroopa Komisjoni ja asjaomaste riikide otsusekindlusest. |
| --- | --- |

3.1

Enamikus AKV riikidest ei ole kodanikuühiskond eriti hästi organiseeritud. Majanduspartnerluse lepingute (EPA) läbirääkimised tähendavad seega võimalust arendada kodanikuühiskonna organisatsioone ja seeläbi nende suutlikkust teha ettepanekuid. Üksnes sel viisil on kodanikuühiskond edaspidi võimeline etendama kohapeal suuremat rolli vastuvõetud suuniste rakendamisel ning aitama konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme edendamise teel kaasa majanduskasvu suurendamisele. Kodanikuühiskonna organiseerituse ja vastavalt selle tegevussuutlikkuse parandamine sõltub Euroopa Komisjoni ja asjaomaste riikide otsusekindlusest.

| 3.1.1 | Majanduslike ja sotsiaalsete tegutsejate osaluse korrapärane ja kõikehõlmav hindamine EPA rakendamise kõigis etappides võiks anda positiivse tõuke pidevale parendamisprotsessile. Kõnealust hindamist peaksid viima läbi institutsioonide läbirääkijad. |
| --- | --- |

3.1.1

Majanduslike ja sotsiaalsete tegutsejate osaluse korrapärane ja kõikehõlmav hindamine EPA rakendamise kõigis etappides võiks anda positiivse tõuke pidevale parendamisprotsessile. Kõnealust hindamist peaksid viima läbi institutsioonide läbirääkijad.

| 3.1.2 | Kodanikuühiskonna erinevate valdkondadega konsulteerimine ja nende kaasamine läbirääkimiste käigus ja tulemuste rakendamise seire ajal aitaks samuti anda suunda ja sisu ühistele püüdlustele EPA abil ja kooskõlas Cotonou põhimõtetega parandada kogu ühiskonna elukvaliteeti.
  Heade tavade näited tuleb tõlkida kohalikesse keeltesse ning neid tuleb laiemalt levitada. |
| --- | --- |

3.1.2

Kodanikuühiskonna erinevate valdkondadega konsulteerimine ja nende kaasamine läbirääkimiste käigus ja tulemuste rakendamise seire ajal aitaks samuti anda suunda ja sisu ühistele püüdlustele EPA abil ja kooskõlas Cotonou põhimõtetega parandada kogu ühiskonna elukvaliteeti.

Heade tavade näited tuleb tõlkida kohalikesse keeltesse ning neid tuleb laiemalt levitada.

| 3.2 | Rakendamaks ja kasutamaks parimal viisil ära toimivaid osalusmeetodeid — mis kujutab endast kodanikuühiskonna panuse tõhususe ja kvaliteedi vältimatut tingimust — on tarvis luua valitsusvälistele tegutsejatele kõik tingimused, et nad saaksid kohtuda, väidelda, ühiselt eesmärke püstitada ja neid EPA läbirääkimistel esitada, nende edenemist jälgida ning eelkõige tagada ja jälgida nende rakendamist kohalikul tasandil ning hinnata nende mõju. |
| --- | --- |

3.2

Rakendamaks ja kasutamaks parimal viisil ära toimivaid osalusmeetodeid — mis kujutab endast kodanikuühiskonna panuse tõhususe ja kvaliteedi vältimatut tingimust — on tarvis luua valitsusvälistele tegutsejatele kõik tingimused, et nad saaksid kohtuda, väidelda, ühiselt eesmärke püstitada ja neid EPA läbirääkimistel esitada, nende edenemist jälgida ning eelkõige tagada ja jälgida nende rakendamist kohalikul tasandil ning hinnata nende mõju.

| 3.2.1 | Kõnealuste tingimuste kombinatsioon peegeldab vajadust luua ühiskondlik-ametialastele tegutsejatele ruum, mis tagaks neile nii aja- kui kohaühtsuse. |
| --- | --- |

3.2.1

Kõnealuste tingimuste kombinatsioon peegeldab vajadust luua ühiskondlik-ametialastele tegutsejatele ruum, mis tagaks neile nii aja- kui kohaühtsuse.

| 3.2.2 | Kõnealusel eesmärgil, nagu on osutatud juuni lõpus Brüsselis peetud
  AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade 24. kohtumise
  lõppdeklaratsioonis, teeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepaneku moodustada piirkondlikud sotsiaaldialoogi komisjonid, mis kaasaksid ühiskondlik-ametialaseid tegutsejaid, aitamaks kaasa sotsiaalsete arengukavade koostamisele, esitamisele ja tagamaks nende rakendamine ja seire. |
| --- | --- |

3.2.2

Kõnealusel eesmärgil, nagu on osutatud juuni lõpus Brüsselis peetud
  AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade 24. kohtumise
  lõppdeklaratsioonis, teeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepaneku moodustada piirkondlikud sotsiaaldialoogi komisjonid, mis kaasaksid ühiskondlik-ametialaseid tegutsejaid, aitamaks kaasa sotsiaalsete arengukavade koostamisele, esitamisele ja tagamaks nende rakendamine ja seire.

| 3.2.3 | Üldjoontes hõlmaksid piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide ülesanded järgmist:






  — | ILO konventsioonide, eriti nende, mis käsitlevad sotsiaalseid põhiõigusi, rakendamine ja seire; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Üldjoontes hõlmaksid piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide ülesanded järgmist:

—

ILO konventsioonide, eriti nende, mis käsitlevad sotsiaalseid põhiõigusi, rakendamine ja seire;

| — | korralike töökohtade ja sotsiaalse arengu edendamine; |
| --- | --- |

—

korralike töökohtade ja sotsiaalse arengu edendamine;

| — | EPA majanduslik ja sotsiaalne mõju piirkondlikul tasandil ja piirkondliku integratsiooni tasandil. |
| --- | --- |

—

EPA majanduslik ja sotsiaalne mõju piirkondlikul tasandil ja piirkondliku integratsiooni tasandil.

| 3.2.3.1 | Täpsemalt võiksid piirkondlikud komisjonid keskenduda, võimalikult erialarühmade abiga, ettepanekute koostamisele, mis käsitleksid järgmisi küsimusi:






  — | tööhõivepoliitika: eesmärgid ja meetodid; korralik töö (tasustamine, töötingimused jne); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Täpsemalt võiksid piirkondlikud komisjonid keskenduda, võimalikult erialarühmade abiga, ettepanekute koostamisele, mis käsitleksid järgmisi küsimusi:

—

tööhõivepoliitika: eesmärgid ja meetodid; korralik töö (tasustamine, töötingimused jne);

| — | haridus; |
| --- | --- |

—

haridus;

| — | esialgne ja jätkuv kutsekoolitus; |
| --- | --- |

—

esialgne ja jätkuv kutsekoolitus;

| — | sotsiaalkaitseprotsessid; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkaitseprotsessid;

| — | kokkuleppelised arengud “mitteametlikes” valdkondades; |
| --- | --- |

—

kokkuleppelised arengud “mitteametlikes” valdkondades;

| — | sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

—

sooline võrdõiguslikkus;

| — | jätkusuutlik areng, erilise tähelepanuga keskkonnale; |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik areng, erilise tähelepanuga keskkonnale;

| — | infrastruktuur ja investeeringud. |
| --- | --- |

—

infrastruktuur ja investeeringud.

| 3.2.4 | ILO võiks teha koostööd piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide loomisel korralduslike ja toimimisalaste meetodite osas. ILO on saanud märkimisväärseid kogemusi PRODIAFi programmi raames (piirkondlik programm sotsiaaldialoogi edendamiseks prantsuskeelses Aafrikas). Kõnealust kogemust võiks kasutada, muutmaks komisjonid tõhusamaks. |
| --- | --- |

3.2.4

ILO võiks teha koostööd piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide loomisel korralduslike ja toimimisalaste meetodite osas. ILO on saanud märkimisväärseid kogemusi PRODIAFi programmi raames (piirkondlik programm sotsiaaldialoogi edendamiseks prantsuskeelses Aafrikas). Kõnealust kogemust võiks kasutada, muutmaks komisjonid tõhusamaks.

| 3.2.5 | Piirkondliku komitee koosseisu kuulumise kriteeriumid võiksid põhineda AKV riikide ja Euroopa Liidu Nõukogu vahelisel kokkuleppel, mis käsitleb ligipääsu EDF (Euroopa Arengufondi) vahenditele. |
| --- | --- |

3.2.5

Piirkondliku komitee koosseisu kuulumise kriteeriumid võiksid põhineda AKV riikide ja Euroopa Liidu Nõukogu vahelisel kokkuleppel, mis käsitleb ligipääsu EDF (Euroopa Arengufondi) vahenditele.

| 3.2.6 | Sedavõrd, kui juba loodud homogeensetes piirkondades (Kariibi piirkond jne) on olemas platvormid, foorumid ja teised valitsusväliste tegutsejate struktureeritud ühendused, mis on loodud vastamaks nõudmistele, mis tulenevad riiklike ja piirkondlike soovituskavade koostamisest, peaks nägema ette nende muutmise nii, et nad vastaks piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide eesmärkidele. |
| --- | --- |

3.2.6

Sedavõrd, kui juba loodud homogeensetes piirkondades (Kariibi piirkond jne) on olemas platvormid, foorumid ja teised valitsusväliste tegutsejate struktureeritud ühendused, mis on loodud vastamaks nõudmistele, mis tulenevad riiklike ja piirkondlike soovituskavade koostamisest, peaks nägema ette nende muutmise nii, et nad vastaks piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide eesmärkidele.

| 3.2.7 | Tegevuse tõhususe huvides võiksid piirkondlikud sotsiaaldialoogi komisjonid vastavalt vajadusele olla seotud piirkondlike ettevalmistavate rakkerühmadega (RPTF). Teatavasti etendavad piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad võtmerolli seeläbi, et tagavad läbirääkimiste etappides väljendatud vajaduste arvestamise abiprogrammide kavandamisel. |
| --- | --- |

3.2.7

Tegevuse tõhususe huvides võiksid piirkondlikud sotsiaaldialoogi komisjonid vastavalt vajadusele olla seotud piirkondlike ettevalmistavate rakkerühmadega (RPTF). Teatavasti etendavad piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad võtmerolli seeläbi, et tagavad läbirääkimiste etappides väljendatud vajaduste arvestamise abiprogrammide kavandamisel.

| 3.2.7.1 | Kõnealuste komisjonide osalemine annaks organiseeritud kodanikuühiskonnale suurema rolli ja võimaldaks sellel läbirääkimiste ja praktilise tegevuse ajal teostada jätkusuutliku arengu seiret piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Kõnealuste komisjonide osalemine annaks organiseeritud kodanikuühiskonnale suurema rolli ja võimaldaks sellel läbirääkimiste ja praktilise tegevuse ajal teostada jätkusuutliku arengu seiret piirkondlikul tasandil.

| 3.2.7.2 | Nagu juba korduvalt on rõhutatud, on põllumajanduse ja mitmete keskkonna aspektidega seotud küsimused AKV riikide seisukohalt eriti olulised ning seetõttu on tähtis neid läbirääkimiste etappides pidevalt käsitleda, sealhulgas ka vastava valdkonna kohalike esindajate otsesel osalemisel. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Nagu juba korduvalt on rõhutatud, on põllumajanduse ja mitmete keskkonna aspektidega seotud küsimused AKV riikide seisukohalt eriti olulised ning seetõttu on tähtis neid läbirääkimiste etappides pidevalt käsitleda, sealhulgas ka vastava valdkonna kohalike esindajate otsesel osalemisel.

| 3.2.7.3 | Piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide roll muutub järjest praktilisemaks ja algatusi loovamaks, sest niipea kui rahastamis- ja korralduslikud küsimused on lahendatud, saavad nad astuda täisväärtuslikku dialoogi AKV-ELi seirekomisjoniga ja saada kasu eriteadmiste vahetusest Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. |
| --- | --- |

3.2.7.3

Piirkondlike sotsiaaldialoogi komisjonide roll muutub järjest praktilisemaks ja algatusi loovamaks, sest niipea kui rahastamis- ja korralduslikud küsimused on lahendatud, saavad nad astuda täisväärtuslikku dialoogi AKV-ELi seirekomisjoniga ja saada kasu eriteadmiste vahetusest Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.

4.   Tööhõive areng

| 4.1 | Korralikud töökohad on ainuke tõhus vahend vaesuse vastu võitlemisel, sest nad võimaldavad:






  — | luua sissetulekuid ja seega ostujõudu ja turgu; |
| --- | --- | --- |

4.1

Korralikud töökohad on ainuke tõhus vahend vaesuse vastu võitlemisel, sest nad võimaldavad:

—

luua sissetulekuid ja seega ostujõudu ja turgu;

| — | aidata üksikisikud ja rühmad välja olukorrast, kus nad sõltuvad üksnes abist; |
| --- | --- |

—

aidata üksikisikud ja rühmad välja olukorrast, kus nad sõltuvad üksnes abist;

| — | toota kaupu ja teenuseid, mis on üldsusele kättesaadavad ja vastavad üldsuse vajadustele; |
| --- | --- |

—

toota kaupu ja teenuseid, mis on üldsusele kättesaadavad ja vastavad üldsuse vajadustele;

| — | aidata rahastada haridust ja koolitust, pensione, töötu abiraha, tervishoidu — lühidalt seda, mis kuulub sotsiaalkindlustuse alla. |
| --- | --- |

—

aidata rahastada haridust ja koolitust, pensione, töötu abiraha, tervishoidu — lühidalt seda, mis kuulub sotsiaalkindlustuse alla.

| 4.1.1 | Tööhõivepoliitika peab stimuleerima ja ühendama riikliku ja erasektori panust ning sotsiaalse ja solidaarsusel põhineva majanduse saavutusi. |
| --- | --- |

4.1.1

Tööhõivepoliitika peab stimuleerima ja ühendama riikliku ja erasektori panust ning sotsiaalse ja solidaarsusel põhineva majanduse saavutusi.

| 4.1.2 | Tööhõive arendamise programmid peaksid nägema ette järgmist: mitteametliku majanduse järkjärguline, kokkuleppeline lülitamine riiklikku või erasektorisse, edendades muu hulgas rahvusvahelisi tööstandardeid (eelkõige põhiõigusi); pakkumiskutsete (investeeringud, mitmesugused tööd) tulemusena riiklikke vahendeid kasutavate ettevõtete kohustus austada rahvusvahelisi tööstandardeid ja keskkonnakaitsereegleid (kliima, bioloogiline mitmekesisus, Kyoto protokoll, metsade kaitse jne). Siinkohal on osaliselt tegemist ettevõtete sotsiaalse vastutusega. |
| --- | --- |

4.1.2

Tööhõive arendamise programmid peaksid nägema ette järgmist: mitteametliku majanduse järkjärguline, kokkuleppeline lülitamine riiklikku või erasektorisse, edendades muu hulgas rahvusvahelisi tööstandardeid (eelkõige põhiõigusi); pakkumiskutsete (investeeringud, mitmesugused tööd) tulemusena riiklikke vahendeid kasutavate ettevõtete kohustus austada rahvusvahelisi tööstandardeid ja keskkonnakaitsereegleid (kliima, bioloogiline mitmekesisus, Kyoto protokoll, metsade kaitse jne). Siinkohal on osaliselt tegemist ettevõtete sotsiaalse vastutusega.

| 4.1.3 | Kõnealused programmid peaksid ühtlasi visandama suunised vajalikeks majanduslikeks, maksu- ja haldusreformideks, korruptsioonivastaseks võitluseks ning näiteks maksusoodustuste ja teiste teenuste loomiseks, mis on mõeldud konkreetselt VKEde ja käsitöönduslike ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

4.1.3

Kõnealused programmid peaksid ühtlasi visandama suunised vajalikeks majanduslikeks, maksu- ja haldusreformideks, korruptsioonivastaseks võitluseks ning näiteks maksusoodustuste ja teiste teenuste loomiseks, mis on mõeldud konkreetselt VKEde ja käsitöönduslike ettevõtete jaoks.

| 4.1.4 | On üldteada, et partnerluse eesmärkideks on AKV riikide majanduse, kultuuri ja sotsiaalarengu edendamine ja kiirendamine. Peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja lõppkokkuvõttes selle väljajuurimine. EPA peaks partnerlust edendama, aidates majandustel avaneda, eriti lõuna-lõuna teljel, ja saavutada suuremat liberaliseerimist ning selgete reeglite kehtestamist, mis on atraktiivsed nii kodumaistele kui ka välisinvestoritele. |
| --- | --- |

4.1.4

On üldteada, et partnerluse eesmärkideks on AKV riikide majanduse, kultuuri ja sotsiaalarengu edendamine ja kiirendamine. Peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja lõppkokkuvõttes selle väljajuurimine. EPA peaks partnerlust edendama, aidates majandustel avaneda, eriti lõuna-lõuna teljel, ja saavutada suuremat liberaliseerimist ning selgete reeglite kehtestamist, mis on atraktiivsed nii kodumaistele kui ka välisinvestoritele.

| 4.1.5 | Suuri jõupingutusi tuleb teha selleks, et võimaldada AKV riikidel kultuuriliselt ja majanduslikult avaneda, kasutades eriti ära EPAde pakutavad võimalused luua tolliliit, mis teeniks kõigi osapoolte vastastikuseid huve ja soodustaks piirkondlikku integratsiooni. |
| --- | --- |

4.1.5

Suuri jõupingutusi tuleb teha selleks, et võimaldada AKV riikidel kultuuriliselt ja majanduslikult avaneda, kasutades eriti ära EPAde pakutavad võimalused luua tolliliit, mis teeniks kõigi osapoolte vastastikuseid huve ja soodustaks piirkondlikku integratsiooni.

| 4.2 | Kahjuks ei viidud kohe läbirääkimiste algetapis läbi tööhõive alast mõju-uuringut, fikseerimaks algset olukorda. Selline uurimus oleks lihtsustanud saavutuste hindamist. |
| --- | --- |

4.2

Kahjuks ei viidud kohe läbirääkimiste algetapis läbi tööhõive alast mõju-uuringut, fikseerimaks algset olukorda. Selline uurimus oleks lihtsustanud saavutuste hindamist.

| 4.2.1 | Koostöö eesmärk on toetada majandus- ja institutsioonilisi reforme, mis on vajalikud erainvesteeringutele soodsa konteksti loomiseks ja dünaamilise, tõhusa ja konkurentsivõimelise erasektori rajamiseks. Sellega paralleelselt tuleb tugevdada ka avalikku sektorit, seda muuhulgasinvetseerimise teel haridusse, tervishoidu ja üldiselt üldhuviteenustesse, mille kaudu saab toetada erasektorit. |
| --- | --- |

4.2.1

Koostöö eesmärk on toetada majandus- ja institutsioonilisi reforme, mis on vajalikud erainvesteeringutele soodsa konteksti loomiseks ja dünaamilise, tõhusa ja konkurentsivõimelise erasektori rajamiseks. Sellega paralleelselt tuleb tugevdada ka avalikku sektorit, seda muuhulgasinvetseerimise teel haridusse, tervishoidu ja üldiselt üldhuviteenustesse, mille kaudu saab toetada erasektorit.

| 4.2.2 | Koostöö ülesandeks on lisaks eelnimetatule toetada:






  — | riikliku ja erasektori vahelise dialoogi edendamist; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Koostöö ülesandeks on lisaks eelnimetatule toetada:

—

riikliku ja erasektori vahelise dialoogi edendamist;

| — | ettevõtlusoskuste ja ettevõtluskultuuri arendamist; |
| --- | --- |

—

ettevõtlusoskuste ja ettevõtluskultuuri arendamist;

| — | deklareerimata ja juhutööde väljajuurimist, arvestades seejuures õigusriigi nõudmisi. |
| --- | --- |

—

deklareerimata ja juhutööde väljajuurimist, arvestades seejuures õigusriigi nõudmisi.

| 4.2.3 | Eelnevate lepingute raames võetud meetmed (20) on andnud teatud tulemusi, kuid selgelt mitte soovitud ulatuses, eriti erasektori edendamise valdkonnas ja erasektori rolli osas majanduskasvu stimuleerimisel ja majanduse mitmekesistamisel. |
| --- | --- |

4.2.3

Eelnevate lepingute raames võetud meetmed (20) on andnud teatud tulemusi, kuid selgelt mitte soovitud ulatuses, eriti erasektori edendamise valdkonnas ja erasektori rolli osas majanduskasvu stimuleerimisel ja majanduse mitmekesistamisel.

| 4.2.4 | Arenguprogrammi väljatöötamisel peaksid sotsiaalpartnerid viima läbi üksikasjaliku analüüsi mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete soodustamiseks võetud meetmete edendamisel, kaitsmisel ja toetamisel ette tulnud raskuste kohta. |
| --- | --- |

4.2.4

Arenguprogrammi väljatöötamisel peaksid sotsiaalpartnerid viima läbi üksikasjaliku analüüsi mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete soodustamiseks võetud meetmete edendamisel, kaitsmisel ja toetamisel ette tulnud raskuste kohta.

| 4.3 | Arengu põhivõimalused, eelkõige Aafrikas, on seotud põllumajandusega. See jääb pikaks ajaks teljeks, mille ümber koondada võimalikke meetmeid:






  — | traditsiooniliste põllumajandustavade arendamiseks ja tõhustamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.3

Arengu põhivõimalused, eelkõige Aafrikas, on seotud põllumajandusega. See jääb pikaks ajaks teljeks, mille ümber koondada võimalikke meetmeid:

—

traditsiooniliste põllumajandustavade arendamiseks ja tõhustamiseks;

| — | infrastruktuuri ja laialt levinud sotsiaalteenuste loomiseks; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri ja laialt levinud sotsiaalteenuste loomiseks;

| — | väikeste käsitööndusettevõtete ja ettevõtluse arenguks, mis enamasti on seotud põllumajandus- ja toiduainetesektoriga,. |
| --- | --- |

—

väikeste käsitööndusettevõtete ja ettevõtluse arenguks, mis enamasti on seotud põllumajandus- ja toiduainetesektoriga,.

| 4.3.1 | Põllumajandussektori arendamiseks ja tugevdamiseks peavad AKV riikide ja ELi vahelises kaubanduses eelolevatel aastatel valitsema paindlikud reeglid, mis võimaldavad järk-järgult rakendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning annavad sobivate sätete kaitse all väikeettevõtetele võimaluse sündida, tugevneda ja mitmekesistuda. |
| --- | --- |

4.3.1

Põllumajandussektori arendamiseks ja tugevdamiseks peavad AKV riikide ja ELi vahelises kaubanduses eelolevatel aastatel valitsema paindlikud reeglid, mis võimaldavad järk-järgult rakendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning annavad sobivate sätete kaitse all väikeettevõtetele võimaluse sündida, tugevneda ja mitmekesistuda.

| 4.3.2 | Põllumajandusmeetmete võtmisega peab aja jooksul õnnestuma:






  — | välja töötada põllumajandus- ja toiduainete ohutusstandardid eksporditurgude jaoks; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Põllumajandusmeetmete võtmisega peab aja jooksul õnnestuma:

—

välja töötada põllumajandus- ja toiduainete ohutusstandardid eksporditurgude jaoks;

| — | edendada turunduse abil juurdepääsu põllumajandusturule; |
| --- | --- |

—

edendada turunduse abil juurdepääsu põllumajandusturule;

| — | kõrvaldada liigne bürokraatia ja parandada logistikat; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada liigne bürokraatia ja parandada logistikat;

| — | edendada teenuste ja uuringutega seotud koolitust; |
| --- | --- |

—

edendada teenuste ja uuringutega seotud koolitust;

| — | arendada põllumajanduslikke krediidiasutusi ja krediidiühistuid; |
| --- | --- |

—

arendada põllumajanduslikke krediidiasutusi ja krediidiühistuid;

| — | kehtestada selged, laialdaselt toetatavad kinnisvaraarenduse reeglid; |
| --- | --- |

—

kehtestada selged, laialdaselt toetatavad kinnisvaraarenduse reeglid;

| — | julgustada järkjärgulist üleminekut talupidamisega seotud tööhõivelt teenuste osutamisega seotud tööhõivele maapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

julgustada järkjärgulist üleminekut talupidamisega seotud tööhõivelt teenuste osutamisega seotud tööhõivele maapiirkonnas.

| 4.3.2.1 | Eelnimetatud tulemusi on võimalik saavutada koostöö kaudu nii EPA kui ka toetusprojektide raames, mille keskmeks on:






  — | integreeritud maaelu arengu projektid; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Eelnimetatud tulemusi on võimalik saavutada koostöö kaudu nii EPA kui ka toetusprojektide raames, mille keskmeks on:

—

integreeritud maaelu arengu projektid;

| — | põllumajandustöötajate ja tööliste ning naisorganisatsioonide loomine ja tugevdamine põllumajandus-, agrotööstus- ning põllumajanduskrediidisektoris; |
| --- | --- |

—

põllumajandustöötajate ja tööliste ning naisorganisatsioonide loomine ja tugevdamine põllumajandus-, agrotööstus- ning põllumajanduskrediidisektoris;

| — | talukinnistute registri loomine; |
| --- | --- |

—

talukinnistute registri loomine;

| — | toiduainete sertifitseerimise alased õigusaktid, mida täiendavad sertifitseerimisasutused, sanitaar- ja fütosanitaarstandardite kehtestamine, mullaproovide võtmine, mis aitab kaasa keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

—

toiduainete sertifitseerimise alased õigusaktid, mida täiendavad sertifitseerimisasutused, sanitaar- ja fütosanitaarstandardite kehtestamine, mullaproovide võtmine, mis aitab kaasa keskkonnakaitsele;

| — | niisutus- ja joogivee valdkonnas võetavad meetmed; |
| --- | --- |

—

niisutus- ja joogivee valdkonnas võetavad meetmed;

| — | riigiasutuste ja eraorganisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse tõstmine. |
| --- | --- |

—

riigiasutuste ja eraorganisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse tõstmine.

| 4.3.3 | Tohutud põllumajanduspiirkonnad kannatavad endiselt põua all, isegi need, mis asuvad järvede või mageveekogude läheduses, pelgalt seetõttu, et puudub mitte üksnes niisutuseks vajalik infrastruktuur, vaid ka spetsialistid, kes suudaksid organiseerida veega varustamist pumpamise teel. |
| --- | --- |

4.3.3

Tohutud põllumajanduspiirkonnad kannatavad endiselt põua all, isegi need, mis asuvad järvede või mageveekogude läheduses, pelgalt seetõttu, et puudub mitte üksnes niisutuseks vajalik infrastruktuur, vaid ka spetsialistid, kes suudaksid organiseerida veega varustamist pumpamise teel.

| 4.3.4 | Ühistute hangitud hüdraulilised süsteemid seisavad sageli kasutult, sest pole inimesi, kes oskaksid neid käsitseda või, mis on kõige sagedasem juhtum, parandada. |
| --- | --- |

4.3.4

Ühistute hangitud hüdraulilised süsteemid seisavad sageli kasutult, sest pole inimesi, kes oskaksid neid käsitseda või, mis on kõige sagedasem juhtum, parandada.

| 4.3.4.1 | Muudel juhtudel takistavad väikeettevõtete arengut tehnoloogiliste muudatuste aeglus ning kultuurilised (21) ja institutsioonilised piirangud. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Muudel juhtudel takistavad väikeettevõtete arengut tehnoloogiliste muudatuste aeglus ning kultuurilised (21) ja institutsioonilised piirangud.

| 4.3.5 | Tulemuste saavutamist takistab ka tõsine tasakaalustamatus ressursside jagamisel, millega kaasneb organisatsiooniliste mudelite nõrkus, mis võib veel pikka aega jätta mitmeid kogukondi ohtlikku olukorda, mis avaldab neile kasvavat migratsioonisurvet. |
| --- | --- |

4.3.5

Tulemuste saavutamist takistab ka tõsine tasakaalustamatus ressursside jagamisel, millega kaasneb organisatsiooniliste mudelite nõrkus, mis võib veel pikka aega jätta mitmeid kogukondi ohtlikku olukorda, mis avaldab neile kasvavat migratsioonisurvet.

| 4.4 | EPA läbirääkimiste etapp peab aitama edendada erasektori suutlikkust olukorda hinnata. Lisaks tuleb erasektori tegutsemissuutlikkust tõsta ka läbirääkimiste lauast kaugemal, eelkõige koostöö kaudu kohalikul tasandil, millesse peavad alati olema otseselt kaasatud kodanikuühiskonna esindajad. |
| --- | --- |

4.4

EPA läbirääkimiste etapp peab aitama edendada erasektori suutlikkust olukorda hinnata. Lisaks tuleb erasektori tegutsemissuutlikkust tõsta ka läbirääkimiste lauast kaugemal, eelkõige koostöö kaudu kohalikul tasandil, millesse peavad alati olema otseselt kaasatud kodanikuühiskonna esindajad.

| 4.4.1 | EMSK teabearuanded ja arvamused, millest osa on hiljuti koostatud, hõlmavad uute ettevõtjate koolitust, ettevõtete loomisprotsessi, soolise võrdõiguslikkuse aspekti tõhusat ellurakendamist, oskuste suurendamist ja inimressursside üldist maksimaalset rakendamist. |
| --- | --- |

4.4.1

EMSK teabearuanded ja arvamused, millest osa on hiljuti koostatud, hõlmavad uute ettevõtjate koolitust, ettevõtete loomisprotsessi, soolise võrdõiguslikkuse aspekti tõhusat ellurakendamist, oskuste suurendamist ja inimressursside üldist maksimaalset rakendamist.

| 4.5 | AKV riikides on tööstus, eriti töötlev tööstus, vähe arenenud või ei ole üldse arenenud. Tootmisega seotud tööhõivest annavad 70 % juhutööd ja väikesed ning keskmise suurusega käsitööndusettevõtted. Nimetatud kaks sektorit on võtmetähtsusega ja nõuavad eritähelepanu ning arengut edendavate ja sobivaid lahendusi pakkuvate strateegiate väljatöötamist. |
| --- | --- |

4.5

AKV riikides on tööstus, eriti töötlev tööstus, vähe arenenud või ei ole üldse arenenud. Tootmisega seotud tööhõivest annavad 70 % juhutööd ja väikesed ning keskmise suurusega käsitööndusettevõtted. Nimetatud kaks sektorit on võtmetähtsusega ja nõuavad eritähelepanu ning arengut edendavate ja sobivaid lahendusi pakkuvate strateegiate väljatöötamist.

| 4.5.1 | Paljud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ees seisvad traditsioonilised probleemid (vahendite puudumine, raskused tehnoloogia kasutamisel, piiratud juhtimissuutlikkus, regulatiivsed piirangud) muutuvad veelgi tõsisemaks globaliseerunud süsteemis ja arenenud tehnoloogiaga keskkonnas. Eriti selgelt tulevad eelnimetatud probleemid esile AKV riike iseloomustavas olukorras, kus struktuur ja infrastruktuur on äärmiselt nõrgad. |
| --- | --- |

4.5.1

Paljud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ees seisvad traditsioonilised probleemid (vahendite puudumine, raskused tehnoloogia kasutamisel, piiratud juhtimissuutlikkus, regulatiivsed piirangud) muutuvad veelgi tõsisemaks globaliseerunud süsteemis ja arenenud tehnoloogiaga keskkonnas. Eriti selgelt tulevad eelnimetatud probleemid esile AKV riike iseloomustavas olukorras, kus struktuur ja infrastruktuur on äärmiselt nõrgad.

| 4.5.2 | Piirkondliku integratsiooni eesmärk majanduspartnerluse lepingute kaudu peaks olema julgustada teatavate struktuuride loomist ja tugevdamist, mis on hädavajalikud edendamaks väike- ja mikroettevõtete ligipääsu rahastamisele, teabele, turgudele, väljaõppele ja tehnoloogilisele ajakohastamisele. Ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide esindajatel on oluline osa kõnealuste struktuuride haldamises ning neile tuleb anda võimalus väljaõppeks, arenemiseks, uute oskuste omandamiseks ja arvamuste vahetuseks. EPA peab ka siin oma panuse andma. |
| --- | --- |

4.5.2

Piirkondliku integratsiooni eesmärk majanduspartnerluse lepingute kaudu peaks olema julgustada teatavate struktuuride loomist ja tugevdamist, mis on hädavajalikud edendamaks väike- ja mikroettevõtete ligipääsu rahastamisele, teabele, turgudele, väljaõppele ja tehnoloogilisele ajakohastamisele. Ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide esindajatel on oluline osa kõnealuste struktuuride haldamises ning neile tuleb anda võimalus väljaõppeks, arenemiseks, uute oskuste omandamiseks ja arvamuste vahetuseks. EPA peab ka siin oma panuse andma.

| 4.5.3 | Üks peamisi elemente on kutseorganisatsioon. Nii nagu tööjõu produktiivsus kasvab proportsionaalselt ametiühingu osatähtsuse suurenemisega, nii saab väike- ja mikroettevõtete tõhusus paraneda ainult koos esindusorganite piisava arenguga. |
| --- | --- |

4.5.3

Üks peamisi elemente on kutseorganisatsioon. Nii nagu tööjõu produktiivsus kasvab proportsionaalselt ametiühingu osatähtsuse suurenemisega, nii saab väike- ja mikroettevõtete tõhusus paraneda ainult koos esindusorganite piisava arenguga.

| 4.5.4 | Kutseorganisatsioonide kaudu on võimalik väljapoolt kaitsta ettevõtte väärtusi ja ettevõtluskultuuri ning sisemiselt tugevdada haldussuutlikkust, uuenduslikkust ja austust kõigi vastu, kes annavad oma panuse ettevõtte ja ühiskonna arengusse. |
| --- | --- |

4.5.4

Kutseorganisatsioonide kaudu on võimalik väljapoolt kaitsta ettevõtte väärtusi ja ettevõtluskultuuri ning sisemiselt tugevdada haldussuutlikkust, uuenduslikkust ja austust kõigi vastu, kes annavad oma panuse ettevõtte ja ühiskonna arengusse.

| 4.5.5 | Oluline on, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse kontseptsiooniga sobivaid väärtusi võib õigel ajal jagada AKV riikidega, kui majanduspartnerluse lepingud sisaldavad elemente, mis on võimaldanud Euroopal saada sotsiaalse turumajanduse heaks näiteks. Niisugune majandus eeldab, et nii töötajate kui ka tööandjate esindusorganisatsioonid oleksid tugevad ja väljakujunenud. |
| --- | --- |

4.5.5

Oluline on, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse kontseptsiooniga sobivaid väärtusi võib õigel ajal jagada AKV riikidega, kui majanduspartnerluse lepingud sisaldavad elemente, mis on võimaldanud Euroopal saada sotsiaalse turumajanduse heaks näiteks. Niisugune majandus eeldab, et nii töötajate kui ka tööandjate esindusorganisatsioonid oleksid tugevad ja väljakujunenud.

| 4.6 | Võttes arvesse eelnimetatud ebavõrdsuse ulatust, on EPA läbirääkimiste teatud teemad eriti strateegilise tähtsusega. Tuleb rõhutada, et kaubandus ja majanduse integratsioon peavad konkurentsi ja majanduskasvu edendamise teel võimaldama tõsta elu- ja tööstandardeid ja suurendada sotsiaalseid õigusi, mitte aga neid vähendama. |
| --- | --- |

4.6

Võttes arvesse eelnimetatud ebavõrdsuse ulatust, on EPA läbirääkimiste teatud teemad eriti strateegilise tähtsusega. Tuleb rõhutada, et kaubandus ja majanduse integratsioon peavad konkurentsi ja majanduskasvu edendamise teel võimaldama tõsta elu- ja tööstandardeid ja suurendada sotsiaalseid õigusi, mitte aga neid vähendama.

| 4.6.1 | Sellest seisukohast on äärmiselt vajalik viia läbi majanduse ja sotsiaalse mõju uuringud (nii eel- kui järeluuringud), kus osalevad antud piirkonna sotsiaal-majanduslikud tegutsejad (22). |
| --- | --- |

4.6.1

Sellest seisukohast on äärmiselt vajalik viia läbi majanduse ja sotsiaalse mõju uuringud (nii eel- kui järeluuringud), kus osalevad antud piirkonna sotsiaal-majanduslikud tegutsejad (22).

| 4.7 | Inimõiguste ning eriti töötajate õiguste ülimuslikkus. EPA peab kõikides kaubanduse ja rahanduse aspektides tagama inimõiguste ning eriti ILO määratletud sotsiaalõiguste ülimuslikkuse. Kõnealused õigused tuleb süstemaatiliselt integreerida kõigisse EPA läbirääkimistesse piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

4.7

Inimõiguste ning eriti töötajate õiguste ülimuslikkus. EPA peab kõikides kaubanduse ja rahanduse aspektides tagama inimõiguste ning eriti ILO määratletud sotsiaalõiguste ülimuslikkuse. Kõnealused õigused tuleb süstemaatiliselt integreerida kõigisse EPA läbirääkimistesse piirkondlikul tasandil.

| 4.7.1 | Tuleb kehtestada asjakohane seos välisvõla vähendamise ning sotsiaalkaitsesse tehtavate investeeringute suurendamise vahel. Tuleb luua selge seos välisvõla vähendamise ning sotsiaalkaitsesse tehtavate arukate investeeringute suurendamise vahel. Selleks tuleks kasutada riigi vahendeid, mis vabanevad võlaintresside vähenedes. |
| --- | --- |

4.7.1

Tuleb kehtestada asjakohane seos välisvõla vähendamise ning sotsiaalkaitsesse tehtavate investeeringute suurendamise vahel. Tuleb luua selge seos välisvõla vähendamise ning sotsiaalkaitsesse tehtavate arukate investeeringute suurendamise vahel. Selleks tuleks kasutada riigi vahendeid, mis vabanevad võlaintresside vähenedes.

| 4.7.2 | Tegelikult on suure välisvõlaga riikidel vähe mänguruumi vaesusevastaste meetmete rakendamisel (23). Tuleb toetada uusi jõupingutusi vähendamaks enamuse võlgades riikide võlgnevuse taset. Samas peab aga vastavate meetmetega kaasnema valitsuste kohustus saavutada oma riiklikud eesmärgid. |
| --- | --- |

4.7.2

Tegelikult on suure välisvõlaga riikidel vähe mänguruumi vaesusevastaste meetmete rakendamisel (23). Tuleb toetada uusi jõupingutusi vähendamaks enamuse võlgades riikide võlgnevuse taset. Samas peab aga vastavate meetmetega kaasnema valitsuste kohustus saavutada oma riiklikud eesmärgid.

| 4.7.3 | Praktiliselt teostatav sotsiaalarengu kava. Läbirääkimiste perioodi tuleb kasutada praktiliselt teostatava sotsiaalarengukava rakendamiseks, mis järgib Cotonou lepingu arengueesmärke (24) ning kaasab majandus- ja sotsiaaljõud. Selline programm peaks oma lähenemisviiside ja eesmärkide valiku, rakendusstrateegia ja mõju-uuringute osas moodustama EPAde lahutamatu osa. Programm peab põhinema EPAdel ja tingimata toetama suurenevat konkurentsivõimet ja majanduskasvu, mis peaks olema kaubanduse liberaliseerimise tulemuseks. |
| --- | --- |

4.7.3

Praktiliselt teostatav sotsiaalarengu kava. Läbirääkimiste perioodi tuleb kasutada praktiliselt teostatava sotsiaalarengukava rakendamiseks, mis järgib Cotonou lepingu arengueesmärke (24) ning kaasab majandus- ja sotsiaaljõud. Selline programm peaks oma lähenemisviiside ja eesmärkide valiku, rakendusstrateegia ja mõju-uuringute osas moodustama EPAde lahutamatu osa. Programm peab põhinema EPAdel ja tingimata toetama suurenevat konkurentsivõimet ja majanduskasvu, mis peaks olema kaubanduse liberaliseerimise tulemuseks.

| 4.8 | Kõnealune programm peab olema avar ja mitmemõõtmeline: see võiks hõlmata hariduse ja terviseteenuste edendamist, kindla sissetuleku tagamise meetmeid maapiirkondade väiketootjatele ja rannakaluritele, aktiivset poliitikat korralike töökohtade loomiseks, kaitseks ja arendamiseks (25) ning tõelise osalemise põhimõtte järgimist, mis kaasab organiseeritud kodanikuühiskonna. |
| --- | --- |

4.8

Kõnealune programm peab olema avar ja mitmemõõtmeline: see võiks hõlmata hariduse ja terviseteenuste edendamist, kindla sissetuleku tagamise meetmeid maapiirkondade väiketootjatele ja rannakaluritele, aktiivset poliitikat korralike töökohtade loomiseks, kaitseks ja arendamiseks (25) ning tõelise osalemise põhimõtte järgimist, mis kaasab organiseeritud kodanikuühiskonna.

| 4.8.1 | Kõnealune programm, mis on suunatud inimressurssidele, võiks järgida ELi eeskuju ja kasutada ära ELi kogemusi Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) haldamisel. Kõnealused meetmed peaksid keskenduma oskuste omandamisele ja ümberõppele, et soodustada avatuma kaubanduskultuuri teket, ja nende osas tuleks saavutada kokkulepe organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. |
| --- | --- |

4.8.1

Kõnealune programm, mis on suunatud inimressurssidele, võiks järgida ELi eeskuju ja kasutada ära ELi kogemusi Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) haldamisel. Kõnealused meetmed peaksid keskenduma oskuste omandamisele ja ümberõppele, et soodustada avatuma kaubanduskultuuri teket, ja nende osas tuleks saavutada kokkulepe organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega.

5.   Üksikisiku ja sotsiaalsed õigused

| 5.1 | Paljudes AKV riikides on olukord peamiste sotsiaalsete näitajate ja majandustegevuse osas jäänud keeruliseks. Käimasolevad EPA läbirääkimised kujutavad seetõttu AKV riikidele suurepärast võimalust. Sõlmitavate lepingute kvaliteet on tulevasele arengule otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

5.1

Paljudes AKV riikides on olukord peamiste sotsiaalsete näitajate ja majandustegevuse osas jäänud keeruliseks. Käimasolevad EPA läbirääkimised kujutavad seetõttu AKV riikidele suurepärast võimalust. Sõlmitavate lepingute kvaliteet on tulevasele arengule otsustava tähtsusega.

| 5.1.1 | Praeguses etapis on samuti väga oluline meeles pidada, et EPA läbirääkimiste peamised eesmärgid on nagu humanitaarabi läbirääkimiste puhulgi AKV riikide areng ja vaesuse vähendamine. Mõlemad osapooled peavad tegema koostööd ja tagama, et nende seisukohad väljendaksid selgelt nimetatud prioriteete. Seetõttu on vajalik tagada jätkuv kooskõlastamine. |
| --- | --- |

5.1.1

Praeguses etapis on samuti väga oluline meeles pidada, et EPA läbirääkimiste peamised eesmärgid on nagu humanitaarabi läbirääkimiste puhulgi AKV riikide areng ja vaesuse vähendamine. Mõlemad osapooled peavad tegema koostööd ja tagama, et nende seisukohad väljendaksid selgelt nimetatud prioriteete. Seetõttu on vajalik tagada jätkuv kooskõlastamine.

| 5.2 | Tsivilisatsiooni ajalugu õpetab meile, et arengu aluseks on haridus ja kutseõpe. Esimene annab inimesele võimaluse lugeda, aru saada ja näha oma kohta ajaloos ning viimane võimaldab tal hankida toitu ja töövahendeid, aidates sellega kaasa maailma jätkuvale ülesehitamisele (26). |
| --- | --- |

5.2

Tsivilisatsiooni ajalugu õpetab meile, et arengu aluseks on haridus ja kutseõpe. Esimene annab inimesele võimaluse lugeda, aru saada ja näha oma kohta ajaloos ning viimane võimaldab tal hankida toitu ja töövahendeid, aidates sellega kaasa maailma jätkuvale ülesehitamisele (26).

| 5.2.1 | Koostöökogemused on näidanud, et algatused võivad nurjuda peamiselt järgmistel põhjustel:






  — | koolitust ei asetata arengupoliitikas kesksele kohale; |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Koostöökogemused on näidanud, et algatused võivad nurjuda peamiselt järgmistel põhjustel:

—

koolitust ei asetata arengupoliitikas kesksele kohale;

| — | abisaajariikidel on raske rakendada reforme, mis võimaldaks neil ratsionaalselt kasutada nii riiklikke kui ka rahvusvahelisi ressursse; |
| --- | --- |

—

abisaajariikidel on raske rakendada reforme, mis võimaldaks neil ratsionaalselt kasutada nii riiklikke kui ka rahvusvahelisi ressursse;

| — | asjakohaste sidusrühmade vähene osalemine, eriti kui on tegemist tehnoloogia, uuenduslike meetodite ja ettevõtlusvaimu edasiandmisega. |
| --- | --- |

—

asjakohaste sidusrühmade vähene osalemine, eriti kui on tegemist tehnoloogia, uuenduslike meetodite ja ettevõtlusvaimu edasiandmisega.

| 5.2.2 | Koolitus EPA ettevalmistavas ja rakendamise etapis on oluline, kui soovitakse, et koostööalgatused õnnestuksid. Koostööprojektide ebaõnnestumise põhjuseks on sageli suutmatus anda edasi praktilisi oskusi, juhtimismeetodeid või paljusid teisi elemente, mida potentsiaalne kohalik ettevõtja vajab hindamiseks, ettevõtlusega seotud otsuste tegemiseks või kasutamaks võimalusi integreerumiseks pidevalt muutuvatesse piirkondlikesse turgudesse. |
| --- | --- |

5.2.2

Koolitus EPA ettevalmistavas ja rakendamise etapis on oluline, kui soovitakse, et koostööalgatused õnnestuksid. Koostööprojektide ebaõnnestumise põhjuseks on sageli suutmatus anda edasi praktilisi oskusi, juhtimismeetodeid või paljusid teisi elemente, mida potentsiaalne kohalik ettevõtja vajab hindamiseks, ettevõtlusega seotud otsuste tegemiseks või kasutamaks võimalusi integreerumiseks pidevalt muutuvatesse piirkondlikesse turgudesse.

| 5.2.3 | Moderniseerimiseks tarvilike meetmete võtmisele, turgude tugevdamisele ja konkurentsivõime tõstmisele, formaalselt fikseeritud majandusstruktuuride edendamisele, põllumajanduse kaasajastamisele ning põllumajanduse ja tööstuse integreerimisele on suurimaks takistuseks mitte majanduslikud probleemid, vaid inim- ja kultuuriressursside puudumine. |
| --- | --- |

5.2.3

Moderniseerimiseks tarvilike meetmete võtmisele, turgude tugevdamisele ja konkurentsivõime tõstmisele, formaalselt fikseeritud majandusstruktuuride edendamisele, põllumajanduse kaasajastamisele ning põllumajanduse ja tööstuse integreerimisele on suurimaks takistuseks mitte majanduslikud probleemid, vaid inim- ja kultuuriressursside puudumine.

| 5.3 | Kavandatud pikaajalised meetmed on olulise tähtsusega nõrkade tootmisstruktuuride tugevdamisel. Omavahel tuleb integreerida kolm põhilist meetmetel liiki: sektoripoliitika (eelkõige põllumajandus), tootmissüsteemi arendavad meetmed ja kaupade jaotust parandavad meetmed. |
| --- | --- |

5.3

Kavandatud pikaajalised meetmed on olulise tähtsusega nõrkade tootmisstruktuuride tugevdamisel. Omavahel tuleb integreerida kolm põhilist meetmetel liiki: sektoripoliitika (eelkõige põllumajandus), tootmissüsteemi arendavad meetmed ja kaupade jaotust parandavad meetmed.

| 5.3.1 | Erasektori stimuleerimiseks on vaja alljärgnevaid algatusi:






  — | investeeringud inimressurssidesse ja teadusuuringutesse, et anda oskusi sotsiaalselt vastuvõetavate ja pikas perspektiivis jätkusuutlike arenguprotsesside käivitamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Erasektori stimuleerimiseks on vaja alljärgnevaid algatusi:

—

investeeringud inimressurssidesse ja teadusuuringutesse, et anda oskusi sotsiaalselt vastuvõetavate ja pikas perspektiivis jätkusuutlike arenguprotsesside käivitamiseks;

| — | organisatsioonilise ja institutsionaalse suutlikkuse tõstmine, sealhulgas kesk- ja kohaliku tasandi avaliku halduse institutsionaalse suutlikkuse tõstmine, majandusorganite ja eelkõige tööandjate ja töötajate organisatsioonide suutlikkuse tõstmine; |
| --- | --- |

—

organisatsioonilise ja institutsionaalse suutlikkuse tõstmine, sealhulgas kesk- ja kohaliku tasandi avaliku halduse institutsionaalse suutlikkuse tõstmine, majandusorganite ja eelkõige tööandjate ja töötajate organisatsioonide suutlikkuse tõstmine;

| — | “tehnoloogiliste pakettide” väljatöötamine ja levitamine (27); |
| --- | --- |

—

“tehnoloogiliste pakettide” väljatöötamine ja levitamine (27);

| — | toodete ladustamise, transpordi ja töötlemise alased praktilised kursused, mis aitavad kaasa turu toimimisele. Organisatsioonivormide arendamine võiks antud valdkonnas anda eriti märgatava panuse; kõnealuses valdkonnas saaks rakendada kogu Euroopa kogemusi, mida toetaksid erasektorile antavad stiimulid, mis võimaldavad lisaks uute protsesside juurutamisele alandada transpordi- ja töötlemiskulusid. |
| --- | --- |

—

toodete ladustamise, transpordi ja töötlemise alased praktilised kursused, mis aitavad kaasa turu toimimisele. Organisatsioonivormide arendamine võiks antud valdkonnas anda eriti märgatava panuse; kõnealuses valdkonnas saaks rakendada kogu Euroopa kogemusi, mida toetaksid erasektorile antavad stiimulid, mis võimaldavad lisaks uute protsesside juurutamisele alandada transpordi- ja töötlemiskulusid.

| 5.3.2 | Investeering inimkapitali on arenguprotsesside kõige tähtsam element ning see peab saama kavandatavate EPA läbirääkimiste lähtekohaks. Põhiharidus võimaldab koolituse lülitamist erinevatesse valdkondadesse ja selle levitamist, ühingute loomist ning lihtsustab ühingute ja tehnoloogiate kaasajastamist. |
| --- | --- |

5.3.2

Investeering inimkapitali on arenguprotsesside kõige tähtsam element ning see peab saama kavandatavate EPA läbirääkimiste lähtekohaks. Põhiharidus võimaldab koolituse lülitamist erinevatesse valdkondadesse ja selle levitamist, ühingute loomist ning lihtsustab ühingute ja tehnoloogiate kaasajastamist.

| 5.3.3 | Haridus toob samuti äärmiselt suurt kasu naistele, kes etendavad ühiskonnas ja majanduses võtmerolli. Enamikus AKV riikides on naised külas ainukeseks järjepidevaks ja usaldusväärseks sissetulekuallikaks. See tähendab, et majandusele tervikuna võib osutuda kasulikuks eelkõike naiste koolitamine (28). |
| --- | --- |

5.3.3

Haridus toob samuti äärmiselt suurt kasu naistele, kes etendavad ühiskonnas ja majanduses võtmerolli. Enamikus AKV riikides on naised külas ainukeseks järjepidevaks ja usaldusväärseks sissetulekuallikaks. See tähendab, et majandusele tervikuna võib osutuda kasulikuks eelkõike naiste koolitamine (28).

| 5.3.4 | Igas piirkonnas peab EPA olema võimeline tagama ja parandama järgmist:






  — | mittediskrimineerivat ligipääsu haridusele; |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Igas piirkonnas peab EPA olema võimeline tagama ja parandama järgmist:

—

mittediskrimineerivat ligipääsu haridusele;

| — | tehniliste ainete kutseõppe arendamist ja levitamist; |
| --- | --- |

—

tehniliste ainete kutseõppe arendamist ja levitamist;

| — | tihedat koostööd valitsusväliste osalejate ja mittetulundusühingute vahel, et tagada koolitusvõimaluste laiaulatuslikum ja tõhusam levik; |
| --- | --- |

—

tihedat koostööd valitsusväliste osalejate ja mittetulundusühingute vahel, et tagada koolitusvõimaluste laiaulatuslikum ja tõhusam levik;

| — | kogemuste vahetamist Euroopa (29) ja AKV riikide organisatsioonide vahel (30). |
| --- | --- |

—

kogemuste vahetamist Euroopa (29) ja AKV riikide organisatsioonide vahel (30).

| 5.3.5 | Haridustaseme ja stabiilse töö saamise võimaluse vahel on tihe seos. Samas tuleb aga luua keskkond, mis ei soodustaks noorte haritud inimeste väljavoolu päritoluriigist (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Haridustaseme ja stabiilse töö saamise võimaluse vahel on tihe seos. Samas tuleb aga luua keskkond, mis ei soodustaks noorte haritud inimeste väljavoolu päritoluriigist (31).

| 5.3.6 | Tööpraktikakohtade võimaldamist noortele inimestele erafirmades või riigiasutustes, mis on Euroopa riikides andnud suurepäraseid tulemusi, tuleks proovida rakendada ka AKV riikides ning antud küsimust tuleks arutada EPA läbirääkimiste raames. |
| --- | --- |

5.3.6

Tööpraktikakohtade võimaldamist noortele inimestele erafirmades või riigiasutustes, mis on Euroopa riikides andnud suurepäraseid tulemusi, tuleks proovida rakendada ka AKV riikides ning antud küsimust tuleks arutada EPA läbirääkimiste raames.

| 5.3.7 | Hariduse ja koolituse laiaulatuslik teema peaks saama läbirääkimiste protsessi võtmeelemendiks. |
| --- | --- |

5.3.7

Hariduse ja koolituse laiaulatuslik teema peaks saama läbirääkimiste protsessi võtmeelemendiks.

| 5.4 | Ajajärgul, mida iseloomustab selline hästituntud nähtus nagu globaliseerumine, on kodanikuühiskond loonud kultuuri, mis rajaneb sotsiaalse turumajanduse väärtustel ja mõistetel, nagu isiklik vastutus, õigusriik, austus inimese ja vara vastu, läbipaistvus, inimväärikus, võrdsus ja vabadus, ametiühingute ja töötajate põhiõiguste tunnustamine, tugevale alusele toetuvad töösuhted, juurdepääs haridusele, koolituse tagamine olenemata soost ning sotsiaalkaitse kõrge tase. Just kõnealustel väärtustel ja mõistetel põhineb Euroopa Liidu lähenemine globaliseerumisele. |
| --- | --- |

5.4

Ajajärgul, mida iseloomustab selline hästituntud nähtus nagu globaliseerumine, on kodanikuühiskond loonud kultuuri, mis rajaneb sotsiaalse turumajanduse väärtustel ja mõistetel, nagu isiklik vastutus, õigusriik, austus inimese ja vara vastu, läbipaistvus, inimväärikus, võrdsus ja vabadus, ametiühingute ja töötajate põhiõiguste tunnustamine, tugevale alusele toetuvad töösuhted, juurdepääs haridusele, koolituse tagamine olenemata soost ning sotsiaalkaitse kõrge tase. Just kõnealustel väärtustel ja mõistetel põhineb Euroopa Liidu lähenemine globaliseerumisele.

| 5.4.1 | Need väärtused on taganud rahu ja progressi, kuid ühtlasi on neid viimastel aastakümnetel kinnitanud ja tugevdanud regionaliseerumisprotsess, mis on alates Teisest maailmasõjast üha enam levinud kogu Euroopas; nad kujutavad enesest platvormi ja head tava, millele ehitada kogu EPA protsess AKV riikidega. |
| --- | --- |

5.4.1

Need väärtused on taganud rahu ja progressi, kuid ühtlasi on neid viimastel aastakümnetel kinnitanud ja tugevdanud regionaliseerumisprotsess, mis on alates Teisest maailmasõjast üha enam levinud kogu Euroopas; nad kujutavad enesest platvormi ja head tava, millele ehitada kogu EPA protsess AKV riikidega.

| 5.4.2 | Valitsuse ja kodanikuühiskonna vahelisel suhtlemisel arengumaades on peale heade tulemuste saavutamise poliitilise konsensuse osas veel eriline väärtus, sest see aitab tuua otsustuskeskused lähemale erinevate asjaomaste piirkondade tegelikest tingimustest lähtuvatele nõudmistele. |
| --- | --- |

5.4.2

Valitsuse ja kodanikuühiskonna vahelisel suhtlemisel arengumaades on peale heade tulemuste saavutamise poliitilise konsensuse osas veel eriline väärtus, sest see aitab tuua otsustuskeskused lähemale erinevate asjaomaste piirkondade tegelikest tingimustest lähtuvatele nõudmistele.

| 5.4.3 | Sellise koostöö toimimine suurendab märgatavalt võimalust, et riigi poliitika reageerib vajadusele levitada sotsiaal- ja majandusdemokraatia hüvesid elanikkonna hulgas võimalikult laialdaselt, aidates sellega märgatavalt kaasa vaesuse vähendamisele ja vastavalt ka sotsiaalpoliitika tõhususele. |
| --- | --- |

5.4.3

Sellise koostöö toimimine suurendab märgatavalt võimalust, et riigi poliitika reageerib vajadusele levitada sotsiaal- ja majandusdemokraatia hüvesid elanikkonna hulgas võimalikult laialdaselt, aidates sellega märgatavalt kaasa vaesuse vähendamisele ja vastavalt ka sotsiaalpoliitika tõhususele.

| 5.4.4 | Kodanikuühiskonna areng ja kohaliku tasandi demokraatia ei teki aga iseenesest. Need on osaluskultuuri viljad, mis on kujunenud praktika ja mudelite põhjal, millel, kuigi nad on tugevalt juurdunud, on kalduvus pidevale paranemisele. Kõnealuste mudelite kvaliteet ja kasulikkus ning nende rakendamine igapäevaelus on mõjus sõnum, mille peaks lülitama partnerluslepingutesse. |
| --- | --- |

5.4.4

Kodanikuühiskonna areng ja kohaliku tasandi demokraatia ei teki aga iseenesest. Need on osaluskultuuri viljad, mis on kujunenud praktika ja mudelite põhjal, millel, kuigi nad on tugevalt juurdunud, on kalduvus pidevale paranemisele. Kõnealuste mudelite kvaliteet ja kasulikkus ning nende rakendamine igapäevaelus on mõjus sõnum, mille peaks lülitama partnerluslepingutesse.

| 5.4.5 | Kui AKV riikidel oleks võimalik kaugeleulatuvate kultuuriliste protsesside kaudu ja pideva kogemuste vahetamise abil Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidega need mudelid omaks võtta ja juurutada need oma sotsiaalsesse tegelikkusse, õnnestuks neil riikidel tõenäoliselt tunduvalt kiiremini ületada neis praegu valitsev tõsine ebavõrdsus. |
| --- | --- |

5.4.5

Kui AKV riikidel oleks võimalik kaugeleulatuvate kultuuriliste protsesside kaudu ja pideva kogemuste vahetamise abil Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidega need mudelid omaks võtta ja juurutada need oma sotsiaalsesse tegelikkusse, õnnestuks neil riikidel tõenäoliselt tunduvalt kiiremini ületada neis praegu valitsev tõsine ebavõrdsus.

| 5.4.6 | Selles seoses rõhutab EMSK kui organiseeritud kodanikuühiskonda esindav Euroopa Liidu organ “naiste kui arengu põhiosalejate põhjapanevat rolli ja toonitab vajadust edendada nende organisatsioone ning tagada nende õiglane osalus nõuandvates ja otsustusorganites” (32). |
| --- | --- |

5.4.6

Selles seoses rõhutab EMSK kui organiseeritud kodanikuühiskonda esindav Euroopa Liidu organ “naiste kui arengu põhiosalejate põhjapanevat rolli ja toonitab vajadust edendada nende organisatsioone ning tagada nende õiglane osalus nõuandvates ja otsustusorganites” (32).

| 5.4.6.1 | Eesmärk pole ainult naiste parem integreerimine kodanikuühiskonda, vaid eelkõige põhitingimuste loomine nende tõeliseks kaasamiseks, vääriliseks hindamiseks ja toetamiseks, et nad saavutaksid võrdsuse meestega (33). |
| --- | --- |

5.4.6.1

Eesmärk pole ainult naiste parem integreerimine kodanikuühiskonda, vaid eelkõige põhitingimuste loomine nende tõeliseks kaasamiseks, vääriliseks hindamiseks ja toetamiseks, et nad saavutaksid võrdsuse meestega (33).

| 5.5 | Maailmapanga 2003. aasta veebruari uurimus väidab, et sissetulekuerinevuste ja palgadiskrimineerimise vähendamine ja majandustegevuse parendamine sõltuvad ametiühingute suurest liikmete arvust ja tugevale alusele toetuvatest töösuhetest (34). Ja toonitab vajadust tegutsemise järele, saavutamaks paremat tasakaalu majanduslike ja sotsiaalsete väärtuste vahel (35) |
| --- | --- |

5.5

Maailmapanga 2003. aasta veebruari uurimus väidab, et sissetulekuerinevuste ja palgadiskrimineerimise vähendamine ja majandustegevuse parendamine sõltuvad ametiühingute suurest liikmete arvust ja tugevale alusele toetuvatest töösuhetest (34). Ja toonitab vajadust tegutsemise järele, saavutamaks paremat tasakaalu majanduslike ja sotsiaalsete väärtuste vahel (35)

| 5.6 | Cotonou lepingu sotsiaalne mõõde ja selle mõju EPAdele peavad põhinema ILO põhikonventsioonidel, eriti neil, mis on seotud






  — | ühinemis-, tegevus- ja läbirääkimisvabadusega; |
| --- | --- | --- |

5.6

Cotonou lepingu sotsiaalne mõõde ja selle mõju EPAdele peavad põhinema ILO põhikonventsioonidel, eriti neil, mis on seotud

—

ühinemis-, tegevus- ja läbirääkimisvabadusega;

| — | sunnitöö keelustamisega; |
| --- | --- |

—

sunnitöö keelustamisega;

| — | laste töö kaotamisega; |
| --- | --- |

—

laste töö kaotamisega;

| — | soolise võrdõiguslikkusega. |
| --- | --- |

—

soolise võrdõiguslikkusega.

| 5.6.1 | Eelnevale võib lisada






  — | konventsiooni nr 183 (2000) emaduse kaitse kohta; |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Eelnevale võib lisada

—

konventsiooni nr 183 (2000) emaduse kaitse kohta;

| — | konventsiooni nr 102 (1952) sotsiaalse kaitse kohta; |
| --- | --- |

—

konventsiooni nr 102 (1952) sotsiaalse kaitse kohta;

| — | konventsiooni nr 122 (1964) tööhõive kaitse kohta; |
| --- | --- |

—

konventsiooni nr 122 (1964) tööhõive kaitse kohta;

| — | konventsiooni nr 142 (1975): Soovitused inimressursside parima kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

konventsiooni nr 142 (1975): Soovitused inimressursside parima kasutamise kohta;

| — | konventsiooni nr 81 (tööstussektorid) ja konventsiooni nr 129 (põllumajandus) tööinspektsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

konventsiooni nr 81 (tööstussektorid) ja konventsiooni nr 129 (põllumajandus) tööinspektsiooni kohta;

| — | konventsiooni nr 97 sisserändajatest töötajate kohta. |
| --- | --- |

—

konventsiooni nr 97 sisserändajatest töötajate kohta.

| 5.6.2 | Optimaalne sotsiaalne nõue (kohustus tagada vähemalt ILO kaheksa põhiõiguse konventsiooni elluviimine) peaks olema igasuguse AKV riikidesse tehtava investeeringu kohustuslik tingimus. Sama kehtib avalike pakkumiskutsete kohta Euroopa Arengufondi poolt või teiste Cotonou lepingus kaetud fondide poolt rahastatud teenuste kohta. |
| --- | --- |

5.6.2

Optimaalne sotsiaalne nõue (kohustus tagada vähemalt ILO kaheksa põhiõiguse konventsiooni elluviimine) peaks olema igasuguse AKV riikidesse tehtava investeeringu kohustuslik tingimus. Sama kehtib avalike pakkumiskutsete kohta Euroopa Arengufondi poolt või teiste Cotonou lepingus kaetud fondide poolt rahastatud teenuste kohta.

| 5.6.3 | Mõned ettevõtlust ja ettevõtete loomist ja arendamist soodustavad finantsmeetmed tuleks siduda konkreetsete ettevõtete sotsiaalset vastutust teostavate tegevustega. Näiteks võiks kehtestada stiimulid nii ettevõtetele, kus korraldatakse töötajate koolitusi, kui ka väike- ja mikroettevõtetele, kelle omanikud tõestavad, et nad tunnevad ja rakendavad üldtunnustatud sanitaar- ja tööohutuspõhimõtteid. |
| --- | --- |

5.6.3

Mõned ettevõtlust ja ettevõtete loomist ja arendamist soodustavad finantsmeetmed tuleks siduda konkreetsete ettevõtete sotsiaalset vastutust teostavate tegevustega. Näiteks võiks kehtestada stiimulid nii ettevõtetele, kus korraldatakse töötajate koolitusi, kui ka väike- ja mikroettevõtetele, kelle omanikud tõestavad, et nad tunnevad ja rakendavad üldtunnustatud sanitaar- ja tööohutuspõhimõtteid.

6.   Soolise võrdõiguslikkuse küsimused

| 6.1 | Soolise võrdõiguslikkuse küsimusi (36)tuleb alati silmas pidada, seda nii arenguabi puhul kui ka EPA läbirääkimistel. |
| --- | --- |

6.1

Soolise võrdõiguslikkuse küsimusi (36)tuleb alati silmas pidada, seda nii arenguabi puhul kui ka EPA läbirääkimistel.

| 6.1.1 | Siiani läbi viidud analüüside ja AKV riikide konkreetsete kogemuste valguses tuleb esile tõsta järgmist:






  — | tütarlaste ja naiste piiratud ligipääs haridusele ja väljaõppele (37); |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Siiani läbi viidud analüüside ja AKV riikide konkreetsete kogemuste valguses tuleb esile tõsta järgmist:

—

tütarlaste ja naiste piiratud ligipääs haridusele ja väljaõppele (37);

| — | piiratud ligipääs rahalistele ressurssidele, eriti mikrokrediidile (38); |
| --- | --- |

—

piiratud ligipääs rahalistele ressurssidele, eriti mikrokrediidile (38);

| — | naistele kinnisvara omandamisel tehtavad takistused; |
| --- | --- |

—

naistele kinnisvara omandamisel tehtavad takistused;

| — | ebavõrdne ligipääs tavapärasele tööturule; |
| --- | --- |

—

ebavõrdne ligipääs tavapärasele tööturule;

| — | sissetulekuerinevused meeste ja naiste vahel; |
| --- | --- |

—

sissetulekuerinevused meeste ja naiste vahel;

| — | HIV-sse nakatumise suurenemine tütarlastel ja naistel; |
| --- | --- |

—

HIV-sse nakatumise suurenemine tütarlastel ja naistel;

| — | naistevastane vägivald ja naiste ülbe kohtlemine. |
| --- | --- |

—

naistevastane vägivald ja naiste ülbe kohtlemine.

| 6.2 | EPA läbirääkimiste protsessi osana tuleb tellida sihtuuringud, selgitamaks välja olemasolevad naisorganisatsioonid ja hindamaks nende tegevusulatust, ja tagada nende tulemuste seire komisjoni delegatsioonide poolt AKV piirkondades ja riikides. |
| --- | --- |

6.2

EPA läbirääkimiste protsessi osana tuleb tellida sihtuuringud, selgitamaks välja olemasolevad naisorganisatsioonid ja hindamaks nende tegevusulatust, ja tagada nende tulemuste seire komisjoni delegatsioonide poolt AKV piirkondades ja riikides.

| 6.2.1 | Komisjoni delegatsioonide liikmed peavad pidevalt osalema soolise võrdõiguslikkuse alastes aruteludes. Delegatsioonidele tuleb anda konkreetne ülesanne edendada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist (39) eesmärgiga välja töötada naiste suutlikkuse suurendamise strateegia (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Komisjoni delegatsioonide liikmed peavad pidevalt osalema soolise võrdõiguslikkuse alastes aruteludes. Delegatsioonidele tuleb anda konkreetne ülesanne edendada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist (39) eesmärgiga välja töötada naiste suutlikkuse suurendamise strateegia (40).

| 6.2.2 | Arvestades asjaolu, et ELi delegatsioonide ja EPA läbirääkimisi jälgivate piirkondlike ettevalmistavate rakkerühmade kavandatud osalust, nagu ka igasuguseid kavandatud arengukoostöö algatusi peab toetama ühenduse õigustik (41), nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et mõjuuuringutes sisalduks statistika sugude kaupa, et saada selgem ettekujutus mõjudest, mida võetud kaubandusmeetmed avaldavad meestele ja naistele AKV riikides ja piirkondades. |
| --- | --- |

6.2.2

Arvestades asjaolu, et ELi delegatsioonide ja EPA läbirääkimisi jälgivate piirkondlike ettevalmistavate rakkerühmade kavandatud osalust, nagu ka igasuguseid kavandatud arengukoostöö algatusi peab toetama ühenduse õigustik (41), nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et mõjuuuringutes sisalduks statistika sugude kaupa, et saada selgem ettekujutus mõjudest, mida võetud kaubandusmeetmed avaldavad meestele ja naistele AKV riikides ja piirkondades.

| 6.3 | Majanduspartnerluse lepingute soolise võrdõiguslikkuse mõõtme puhul tuleb mõista, et üleminekul vabakaubandusele Euroopa Liiduga on spetsiifiline mõju naistele kui tootjatele ja tarbijatele ja et neil on seega kõnealuses protsessis oluline osa (42). Mõjuanalüüs võimaldaks meil selgitada välja majandussektori, kus vabakaubanduse kehtestamisest saavad kasu naised kui tarbijad ning samas ei karistata neid kui tootjaid. |
| --- | --- |

6.3

Majanduspartnerluse lepingute soolise võrdõiguslikkuse mõõtme puhul tuleb mõista, et üleminekul vabakaubandusele Euroopa Liiduga on spetsiifiline mõju naistele kui tootjatele ja tarbijatele ja et neil on seega kõnealuses protsessis oluline osa (42). Mõjuanalüüs võimaldaks meil selgitada välja majandussektori, kus vabakaubanduse kehtestamisest saavad kasu naised kui tarbijad ning samas ei karistata neid kui tootjaid.

| 6.3.1 | Teadaolevalt on enamikus AKV riikides, eriti Aafrikas, naistel keskne koht põllumajanduses. Ühenduse põllumajandustoodete ekspordi suurenemine kohalikel ja piirkondlikel turgudel muudaks seetõttu haavatavamaks eelkõige naised. |
| --- | --- |

6.3.1

Teadaolevalt on enamikus AKV riikides, eriti Aafrikas, naistel keskne koht põllumajanduses. Ühenduse põllumajandustoodete ekspordi suurenemine kohalikel ja piirkondlikel turgudel muudaks seetõttu haavatavamaks eelkõige naised.

| 6.3.2 | Kuna naisi on juba faktiliselt karistatud WTO põllumajanduse liberaliseerimise reeglitega (43), oleks mõistlik naiste jaoks olulistes sektorites:






  — | kehtestada mis tahes vajalikuks osutuvad lihtsad ja tõhusad kaitsemeetmed; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Kuna naisi on juba faktiliselt karistatud WTO põllumajanduse liberaliseerimise reeglitega (43), oleks mõistlik naiste jaoks olulistes sektorites:

—

kehtestada mis tahes vajalikuks osutuvad lihtsad ja tõhusad kaitsemeetmed;

| — | arvata kõnealused sektorid vajaduse korral välja sektorite hulgast, mille suhtes on ette nähtud üleminek vabakaubandusele; |
| --- | --- |

—

arvata kõnealused sektorid vajaduse korral välja sektorite hulgast, mille suhtes on ette nähtud üleminek vabakaubandusele;

| — | kehtestada erisätted teatud piirkondade erihuvide kaitseks. |
| --- | --- |

—

kehtestada erisätted teatud piirkondade erihuvide kaitseks.

| 6.3.3 | EPAdega seotud arenguprobleemide soolise võrdõiguslikkuse aspekti analüüsi eesmärk peaks olema teha kindlaks valdkonnad, kus naised on eriti ebasoodsas olukorras tootmisressurssidele juurdepääsu seisukohalt, ning näidata, kuidas lihtsustada naistele juurdepääsu nii, et nad ELiga toimuva vabakaubanduse tingimustes paremini toime tuleksid. |
| --- | --- |

6.3.3

EPAdega seotud arenguprobleemide soolise võrdõiguslikkuse aspekti analüüsi eesmärk peaks olema teha kindlaks valdkonnad, kus naised on eriti ebasoodsas olukorras tootmisressurssidele juurdepääsu seisukohalt, ning näidata, kuidas lihtsustada naistele juurdepääsu nii, et nad ELiga toimuva vabakaubanduse tingimustes paremini toime tuleksid.

| 6.3.4 | Analüüsi teine oluline aspekt on rõhutada, kuidas naised juba saavad kasu valitsuse ja ELi programmidest, mis on mõeldud nende juurdepääsu parandamiseks ressurssidele. |
| --- | --- |

6.3.4

Analüüsi teine oluline aspekt on rõhutada, kuidas naised juba saavad kasu valitsuse ja ELi programmidest, mis on mõeldud nende juurdepääsu parandamiseks ressurssidele.

| 6.3.5 | Iga kavandatav uuring peab võimaldama osalejatel keskenduda just seda liiki toetusele, mida naised kõige enam vajavad, et võtta vastu vabakaubandusega seotud väljakutseid. |
| --- | --- |

6.3.5

Iga kavandatav uuring peab võimaldama osalejatel keskenduda just seda liiki toetusele, mida naised kõige enam vajavad, et võtta vastu vabakaubandusega seotud väljakutseid.

| 6.4 | Lisaks naistele ja teistele kõige suurematele abivajajatele puudutavad soolise võrdõiguslikkuse küsimused ka väiketootjaid, kes on EPA läbirääkimiste nõrgim lüli. Majandus- ja eelarveküsimuste osas on naiste ja väiketootjate jaoks elulise tähtsusega kaks valdkonda, mida tuleks lepingutes ka arvesse võtta:






  — | sotsiaalteenused, nt haridus, tervis, veekasutus, hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal; |
| --- | --- | --- |

6.4

Lisaks naistele ja teistele kõige suurematele abivajajatele puudutavad soolise võrdõiguslikkuse küsimused ka väiketootjaid, kes on EPA läbirääkimiste nõrgim lüli. Majandus- ja eelarveküsimuste osas on naiste ja väiketootjate jaoks elulise tähtsusega kaks valdkonda, mida tuleks lepingutes ka arvesse võtta:

—

sotsiaalteenused, nt haridus, tervis, veekasutus, hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal;

| — | majandusteenused, eelkõige seoses põllumajanduse, infrastruktuuri, põllumajandusteede, rahanduspoliitika, juurdepääsuga mikrokrediidile, uuendustegevusega. |
| --- | --- |

—

majandusteenused, eelkõige seoses põllumajanduse, infrastruktuuri, põllumajandusteede, rahanduspoliitika, juurdepääsuga mikrokrediidile, uuendustegevusega.

| 6.4.1 | Üldiselt on EPAde sotsiaal- ja majandusteenuste eelarved suhteliselt väikesed, kui arvestada, et eesmärgiks on kaitsta piirkonna kohalikku turgu või pakkuda alternatiivset abi tarnepiirangute näol. Põhjalik mõjuanalüüs peaks välja tooma toetuse sihttaseme, arvestades asjaolu, et üleminek vabakaubandusele ELiga tähendab AKV riikide jaoks sissetulekute vähenemist. |
| --- | --- |

6.4.1

Üldiselt on EPAde sotsiaal- ja majandusteenuste eelarved suhteliselt väikesed, kui arvestada, et eesmärgiks on kaitsta piirkonna kohalikku turgu või pakkuda alternatiivset abi tarnepiirangute näol. Põhjalik mõjuanalüüs peaks välja tooma toetuse sihttaseme, arvestades asjaolu, et üleminek vabakaubandusele ELiga tähendab AKV riikide jaoks sissetulekute vähenemist.

| 6.5 | Naiste integratsiooni ja osaluse suurendamiseks AKV riikide sotsiaal- ja majanduselus tuleb kavandada konkreetsed tegevused, näiteks:






  — | luua ainult naistele juurdepääsu võimaldavad privilegeeritud kanalid Euroopa fondide vahendite jaotamisel projektidele (suutlikkuse tõstmine, ettevõtlus, väikelaenud, naisteorganisatsioonid, koolitus jne) (44); |
| --- | --- | --- |

6.5

Naiste integratsiooni ja osaluse suurendamiseks AKV riikide sotsiaal- ja majanduselus tuleb kavandada konkreetsed tegevused, näiteks:

—

luua ainult naistele juurdepääsu võimaldavad privilegeeritud kanalid Euroopa fondide vahendite jaotamisel projektidele (suutlikkuse tõstmine, ettevõtlus, väikelaenud, naisteorganisatsioonid, koolitus jne) (44);

| — | anda rohkem toetust naiste koolitusprogrammidele; |
| --- | --- |

—

anda rohkem toetust naiste koolitusprogrammidele;

| — | suurendada tegevusi naisettevõtluse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

suurendada tegevusi naisettevõtluse edendamiseks.

| 6.6 | Kõike tähtsam on aga nõuda naiste õigust võrdsele juurdepääsule haridusele ja koolitusele, nagu on sätestatud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide kolmandas punktis. |
| --- | --- |

6.6

Kõike tähtsam on aga nõuda naiste õigust võrdsele juurdepääsule haridusele ja koolitusele, nagu on sätestatud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide kolmandas punktis.

7.   Järeldused ja soovitused

| 7.1 | Käesoleval ajal on globaliseerumise erinevate aspektidega raske toime tulla kõikidel arenenud riikidel. Kahtlemata mõjutab turgude järkjärguline liberaliseerimine, millel kogu protsess põhineb, erinevaid riike erineval moel. |
| --- | --- |

7.1

Käesoleval ajal on globaliseerumise erinevate aspektidega raske toime tulla kõikidel arenenud riikidel. Kahtlemata mõjutab turgude järkjärguline liberaliseerimine, millel kogu protsess põhineb, erinevaid riike erineval moel.

| 7.1.1 | Globaliseerunud süsteemis on parem positsioon riikidel, mida iseloomustab hästiarenenud teenuste süsteem ja majandus, milles on vähenenud kogulisandväärtus tootmissektoris (GVA 2) (45). Praegusel ajalooetapil — rohkem kui kunagi varem — otsustab majanduse edukuse selle suutlikkus osutada kõrgetasemelisi teenuseid. |
| --- | --- |

7.1.1

Globaliseerunud süsteemis on parem positsioon riikidel, mida iseloomustab hästiarenenud teenuste süsteem ja majandus, milles on vähenenud kogulisandväärtus tootmissektoris (GVA 2) (45). Praegusel ajalooetapil — rohkem kui kunagi varem — otsustab majanduse edukuse selle suutlikkus osutada kõrgetasemelisi teenuseid.

| 7.1.2 | On teada, et AKV riikide tootmisstruktuurid on nõrgad või pole neid olemas ning nende teenustesüsteemid on veelgi hullemas seisukorras. Kõnealuste riikide toetamisel on seetõttu oluline aidata neil kaubanduse ja tootmise laialdasema kasutamise teel saada juurdepääs vahenditele, mis vähendavad nälga ja vaesust. See tähendab, et liberaliseerimis- ja tollitariifide vähendamise protsessid venivad pikale ja võtavad rohkem aega, kui esialgu kavandatud. |
| --- | --- |

7.1.2

On teada, et AKV riikide tootmisstruktuurid on nõrgad või pole neid olemas ning nende teenustesüsteemid on veelgi hullemas seisukorras. Kõnealuste riikide toetamisel on seetõttu oluline aidata neil kaubanduse ja tootmise laialdasema kasutamise teel saada juurdepääs vahenditele, mis vähendavad nälga ja vaesust. See tähendab, et liberaliseerimis- ja tollitariifide vähendamise protsessid venivad pikale ja võtavad rohkem aega, kui esialgu kavandatud.

| 7.1.3 | See tähendab ka, et käimasolev protsess saab olla edukas üksnes juhul, kui kaasab ja motiveerib ühiskonda. Samas väljendatakse vastukajasid ja üksmeelt organisatsioonide ja liitude kaudu; need aga on veel väga nõrgad ning paljudes riikides on nende töö takistatud. |
| --- | --- |

7.1.3

See tähendab ka, et käimasolev protsess saab olla edukas üksnes juhul, kui kaasab ja motiveerib ühiskonda. Samas väljendatakse vastukajasid ja üksmeelt organisatsioonide ja liitude kaudu; need aga on veel väga nõrgad ning paljudes riikides on nende töö takistatud.

| 7.1.4 | Esimene ja ühtlasi põhikohustus, mida majanduspartnerluse lepingute kaudu tuleb täita, on tugevdada kõnealustes piirkondades töötajate, ettevõtjate, tarbijate, võrdsete võimaluste ning paljusid teisi organisatsioone, mis aitavad luua kultuuri ja saavutada üksmeelt meetmete osas, mis kiirendavad inim-, sotsiaalset ja majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

7.1.4

Esimene ja ühtlasi põhikohustus, mida majanduspartnerluse lepingute kaudu tuleb täita, on tugevdada kõnealustes piirkondades töötajate, ettevõtjate, tarbijate, võrdsete võimaluste ning paljusid teisi organisatsioone, mis aitavad luua kultuuri ja saavutada üksmeelt meetmete osas, mis kiirendavad inim-, sotsiaalset ja majanduslikku arengut.

| 7.2 | AKV riigid on väga erinevad nii keele, kultuuri kui ka religiooni poolest, ning seepärast erinevad üksteisest suuresti ka kodanikuühiskonna tavad. Nimetatud tegurite osas on läbi viidud mõningad uuringud (46), mis võiksid partnerluslepingute alaste läbirääkimiste käigus tähtsaks osutuda. |
| --- | --- |

7.2

AKV riigid on väga erinevad nii keele, kultuuri kui ka religiooni poolest, ning seepärast erinevad üksteisest suuresti ka kodanikuühiskonna tavad. Nimetatud tegurite osas on läbi viidud mõningad uuringud (46), mis võiksid partnerluslepingute alaste läbirääkimiste käigus tähtsaks osutuda.

| 7.2.1 | Sellised erinevused riikide vahel peaksid kajastuma sisult erinevates EPAdes erinevate piirkondade jaoks. |
| --- | --- |

7.2.1

Sellised erinevused riikide vahel peaksid kajastuma sisult erinevates EPAdes erinevate piirkondade jaoks.

| 7.2.2 | AKV riikide jagamine kuueks makromajanduslikuks piirkonnaks võimaldab arendada lõuna-lõuna suhteid ja laiendada sel viisil siiani Euroopa Liidu poolt läbi viidud positiivset eksperimenti. Samas aga tuleb rõhutada, et AKV riikide arengutasemes, keda kutsutakse üles majanduslikult ja sotsiaalselt suhtlema, on märkimisväärsed erinevused. Seega peab Euroopa Komisjon tegema tõsiseid jõupingutusi, et selgitada erinevate piirkondade puhul välja spetsiifilised valdkonnad, millele keskendada kodanikuühiskonna tähelepanu. |
| --- | --- |

7.2.2

AKV riikide jagamine kuueks makromajanduslikuks piirkonnaks võimaldab arendada lõuna-lõuna suhteid ja laiendada sel viisil siiani Euroopa Liidu poolt läbi viidud positiivset eksperimenti. Samas aga tuleb rõhutada, et AKV riikide arengutasemes, keda kutsutakse üles majanduslikult ja sotsiaalselt suhtlema, on märkimisväärsed erinevused. Seega peab Euroopa Komisjon tegema tõsiseid jõupingutusi, et selgitada erinevate piirkondade puhul välja spetsiifilised valdkonnad, millele keskendada kodanikuühiskonna tähelepanu.

| 7.2.3 | Johannesburgis arutatud laiaulatuslikud projektid, mis on ühtlasi ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tegevuskava aluseks (terviseteenused, juurdepääs veevarudele, näljahäda vähendamine, jätkuv areng, suutlikkuse tõstmine jne), kujutavad endast peamisi valdkondi, millele tuleb juhtida kodanikuühiskonna põhitähelepanu nii, et viimane näeks ennast muutuste protsessis peamise tegutsejana. |
| --- | --- |

7.2.3

Johannesburgis arutatud laiaulatuslikud projektid, mis on ühtlasi ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tegevuskava aluseks (terviseteenused, juurdepääs veevarudele, näljahäda vähendamine, jätkuv areng, suutlikkuse tõstmine jne), kujutavad endast peamisi valdkondi, millele tuleb juhtida kodanikuühiskonna põhitähelepanu nii, et viimane näeks ennast muutuste protsessis peamise tegutsejana.

| 7.2.4 | Nii läbirääkimiste käigus kui ka projektide rakendamise erinevatel etappidel teise poole ärakuulamine ja tundlik suhtumine. Eriti suuri jõupingutusi nõuab mitmesuguste sotsiaalsete aspektide sidumine majanduslike, kultuuriliste ja keskkonnaaspektidega. |
| --- | --- |

7.2.4

Nii läbirääkimiste käigus kui ka projektide rakendamise erinevatel etappidel teise poole ärakuulamine ja tundlik suhtumine. Eriti suuri jõupingutusi nõuab mitmesuguste sotsiaalsete aspektide sidumine majanduslike, kultuuriliste ja keskkonnaaspektidega.

| 7.3 | Volinik Peter Mandelsoni väite kohaselt tuleb EPA läbirääkimiste käigus kasutada kaubandust kui arengu ühte tegurit. Kuigi on selge, et vabakaubandus üksi ei ravi näljahäda ja vaesust ega ole soodsaim vahend jätkusuutliku arengu saavutamiseks, tuleb seda kui partnerlusprojekti osa pidada üheks konkurentsivõimet soodustavaks teguriks. |
| --- | --- |

7.3

Volinik Peter Mandelsoni väite kohaselt tuleb EPA läbirääkimiste käigus kasutada kaubandust kui arengu ühte tegurit. Kuigi on selge, et vabakaubandus üksi ei ravi näljahäda ja vaesust ega ole soodsaim vahend jätkusuutliku arengu saavutamiseks, tuleb seda kui partnerlusprojekti osa pidada üheks konkurentsivõimet soodustavaks teguriks.

| 7.3.1 | EMSK nõuab, et kodanikuühiskonna esindajatele kuues AKV riikides vööndis ja juba olemasolevatele suhetele ELi riikide ja AKV riikide organiseeritud kodanikuühiskonna vahel eraldataks piisavlat rahalist dotatsiooni. |
| --- | --- |

7.3.1

EMSK nõuab, et kodanikuühiskonna esindajatele kuues AKV riikides vööndis ja juba olemasolevatele suhetele ELi riikide ja AKV riikide organiseeritud kodanikuühiskonna vahel eraldataks piisavlat rahalist dotatsiooni.

| 7.3.2 | Seega tuleb kaubandusreeglite kõik probleemid läbi arutada ja lahendada kodanikuühiskonna esindajatega konsulteerides, sest just nemad on edaspidi silmitsi nende otsuste tagajärgedega. |
| --- | --- |

7.3.2

Seega tuleb kaubandusreeglite kõik probleemid läbi arutada ja lahendada kodanikuühiskonna esindajatega konsulteerides, sest just nemad on edaspidi silmitsi nende otsuste tagajärgedega.

| 7.3.3 | Euroopa Komisjon peaks kiireloomuliselt toetama AKV riikide kodanikuühiskonna tegutsejate, eelkõige sotsiaalpartnerite piirkondliku koostöö struktuure, edendamaks viimaste otsest liitumist ja integreerumist AKV riikide piirkondliku integratsiooni protsessis ja EPAde ettevalmistamisel. Omalt poolt on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV-ELi seirekomisjon otsustanud lugeda seoses EPAde ettevalmistamisega selliste kodannikuühiskonna piirkondliku koostöövõrgustike arendamist prioriteetseks. |
| --- | --- |

7.3.3

Euroopa Komisjon peaks kiireloomuliselt toetama AKV riikide kodanikuühiskonna tegutsejate, eelkõige sotsiaalpartnerite piirkondliku koostöö struktuure, edendamaks viimaste otsest liitumist ja integreerumist AKV riikide piirkondliku integratsiooni protsessis ja EPAde ettevalmistamisel. Omalt poolt on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV-ELi seirekomisjon otsustanud lugeda seoses EPAde ettevalmistamisega selliste kodannikuühiskonna piirkondliku koostöövõrgustike arendamist prioriteetseks.

| 7.4 | Majanduspartnerluse lepingud saavad olla tõeliselt ja positiivselt tõhusad üksnes sel määral, mil on tagatud majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegutsejate kaasamine lepingute kavandamisse, ettevalmistusse ja rakendamisse ning eriti mõju-uuringutesse, samuti läbirääkimistesse ja asjakohaste sotsiaalsete aspektide määratlemisse. |
| --- | --- |

7.4

Majanduspartnerluse lepingud saavad olla tõeliselt ja positiivselt tõhusad üksnes sel määral, mil on tagatud majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegutsejate kaasamine lepingute kavandamisse, ettevalmistusse ja rakendamisse ning eriti mõju-uuringutesse, samuti läbirääkimistesse ja asjakohaste sotsiaalsete aspektide määratlemisse.

| 7.4.1 | EPA positiivseid külgi (piirkondlik areng, riiklike ja piirkondlike siseturgude loomine jne) võivad varjutada järgmised tegurid:






  — | olulised erinevused ELi ja AKV riikide arengutaseme vahel; |
| --- | --- | --- |

7.4.1

EPA positiivseid külgi (piirkondlik areng, riiklike ja piirkondlike siseturgude loomine jne) võivad varjutada järgmised tegurid:

—

olulised erinevused ELi ja AKV riikide arengutaseme vahel;

| — | tehnilisest ja finantsilisest seisukohast äärmiselt ebavõrdne turgude jaotus partnerite vahel. |
| --- | --- |

—

tehnilisest ja finantsilisest seisukohast äärmiselt ebavõrdne turgude jaotus partnerite vahel.

| 7.5 | Mõju-uuringute tulemuste põhjal saab otsustada, kas integratsiooniprotsessi jätkata, seda parandada või edasi lükata, määratledes kaitsesätted või moratooriumid, mis võimaldavad teha regulaarseid parandusi. |
| --- | --- |

7.5

Mõju-uuringute tulemuste põhjal saab otsustada, kas integratsiooniprotsessi jätkata, seda parandada või edasi lükata, määratledes kaitsesätted või moratooriumid, mis võimaldavad teha regulaarseid parandusi.

| 7.6 | Mõju-uuringute põhjal on võimalik teha asjakohaseid ettepanekuid WTO reeglite muutmiseks, mis võimaldaks EPA kohandamist vähemarenenud riikide vajadustega. |
| --- | --- |

7.6

Mõju-uuringute põhjal on võimalik teha asjakohaseid ettepanekuid WTO reeglite muutmiseks, mis võimaldaks EPA kohandamist vähemarenenud riikide vajadustega.

| 7.6.1 | On selge, et vähimarenenud riigid peavad vabakaubandusele üleminekul kandma märgatavaid sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid. Suuremat osa EPAdest tulenevat kasu on raske arvuliselt väljendada. Seetõttu peaks komisjon koos AKV riikide kodanikuühiskonna esindajatega hindama ELiga majanduspartnerluse lepingute sõlmimisest tulenevaid tegelikke kulusid ja tulusid. |
| --- | --- |

7.6.1

On selge, et vähimarenenud riigid peavad vabakaubandusele üleminekul kandma märgatavaid sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid. Suuremat osa EPAdest tulenevat kasu on raske arvuliselt väljendada. Seetõttu peaks komisjon koos AKV riikide kodanikuühiskonna esindajatega hindama ELiga majanduspartnerluse lepingute sõlmimisest tulenevaid tegelikke kulusid ja tulusid.

| 7.7 | Igal juhul on majanduspartnerluse lepingute edu tihedalt seotud ühiskonna kaasamisega kogu läbirääkimiste vältel. |
| --- | --- |

7.7

Igal juhul on majanduspartnerluse lepingute edu tihedalt seotud ühiskonna kaasamisega kogu läbirääkimiste vältel.

| 7.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati valmis tihendama Euroopa Komisjoniga tehtavat koostööd ning jagama oma kogemusi, et edendada dialoogi ja vahetada parimaid tavasid AKV riikide piirkondade esindajatega. EMSK teostab seda, kavandades nõupidamisi ja seminare ja korraldades praktikat konkreetse kutseala inimestele, kes aktiivselt tegutsevad kodanikuühiskonna ühingutes. |
| --- | --- |

7.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati valmis tihendama Euroopa Komisjoniga tehtavat koostööd ning jagama oma kogemusi, et edendada dialoogi ja vahetada parimaid tavasid AKV riikide piirkondade esindajatega. EMSK teostab seda, kavandades nõupidamisi ja seminare ja korraldades praktikat konkreetse kutseala inimestele, kes aktiivselt tegutsevad kodanikuühiskonna ühingutes.

| 7.9 | Piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad peaksid igas piirkonnas oma tegevusse kaasama AKV riikide kodanikuühiskonna esindajad, eelkõige ettevõtjad ja ametiühingud. |
| --- | --- |

7.9

Piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad peaksid igas piirkonnas oma tegevusse kaasama AKV riikide kodanikuühiskonna esindajad, eelkõige ettevõtjad ja ametiühingud.

| 7.10 | Vastavalt AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade 24. koosoleku soovitustele ja volinik Mandlesoni samal koosolekul selgesõnaliselt väljendatud nõusolekule teeb EMSK ettepaneku “luua piirkondlikud sotsiaalse dialoogi komiteed, mis kaasavad ühiskondlik-kutsealaseid esindajaid, eesmärgiga koostada ja esitada sotsiaalarengu programme ning tagada nende seire ja rakendamine. Kõnealuste komiteede tegevusvaldkond võiks hõlmata EPAde sotsiaalset ja piirkondlikku mõju, ILO kesksete sotsiaalnormide rakendamist ja seiret, tööhõive ja sotsiaalarengu edendamist, kutsekoolituse arendamist, sotsiaalkaitset puudutavaid sätteid ja läbirääkimiste teel saavutatud arenguid mitteametlikus majanduses”. |
| --- | --- |

7.10

Vastavalt AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade 24. koosoleku soovitustele ja volinik Mandlesoni samal koosolekul selgesõnaliselt väljendatud nõusolekule teeb EMSK ettepaneku “luua piirkondlikud sotsiaalse dialoogi komiteed, mis kaasavad ühiskondlik-kutsealaseid esindajaid, eesmärgiga koostada ja esitada sotsiaalarengu programme ning tagada nende seire ja rakendamine. Kõnealuste komiteede tegevusvaldkond võiks hõlmata EPAde sotsiaalset ja piirkondlikku mõju, ILO kesksete sotsiaalnormide rakendamist ja seiret, tööhõive ja sotsiaalarengu edendamist, kutsekoolituse arendamist, sotsiaalkaitset puudutavaid sätteid ja läbirääkimiste teel saavutatud arenguid mitteametlikus majanduses”.

| 7.11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on samuti veendunud, et Cotonou lepingust tulenevate volituste alusel peavad sotsiaalsed ja soolise võrdõiguslikkuse peamised aspektid ning tööhõive võimaluste arendamine ja sotsiaalkaitse tagatised moodustama läbirääkimiste lahutamatu osa, mis kantakse lõpuks üle praktikasse. |
| --- | --- |

7.11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on samuti veendunud, et Cotonou lepingust tulenevate volituste alusel peavad sotsiaalsed ja soolise võrdõiguslikkuse peamised aspektid ning tööhõive võimaluste arendamine ja sotsiaalkaitse tagatised moodustama läbirääkimiste lahutamatu osa, mis kantakse lõpuks üle praktikasse.

| 7.12 | Eelnimetatud küsimused on otsustava tähtsusega majandusliku ja sotsiaalse arengu tagamiseks ja neid peab igal juhul tõsiselt kaaluma arengupoliitika raamistikus, mis peab kaasnema EPA läbirääkimistega ning kõnealuseid läbirääkimisi täiendama. |
| --- | --- |

7.12

Eelnimetatud küsimused on otsustava tähtsusega majandusliku ja sotsiaalse arengu tagamiseks ja neid peab igal juhul tõsiselt kaaluma arengupoliitika raamistikus, mis peab kaasnema EPA läbirääkimistega ning kõnealuseid läbirääkimisi täiendama.

| 7.13 | Globaliseerumisprotsess on ilmselt jõudnud punkti, kus kodanike kollektiivsed eelistused ja tunded nõuavad suuremat tähelepanu. See võimaldab vähendada siseriiklikke ja rahvusvahelisi pingeid ja hoida ära “ideoloogiliste” kaubandussõdade pidevat kasvu, mida olemasolevad mehhanismid ja välised reeglid ega isegi oma ala eksperdid ei näi suutvat omal jõul peatada. |
| --- | --- |

7.13

Globaliseerumisprotsess on ilmselt jõudnud punkti, kus kodanike kollektiivsed eelistused ja tunded nõuavad suuremat tähelepanu. See võimaldab vähendada siseriiklikke ja rahvusvahelisi pingeid ja hoida ära “ideoloogiliste” kaubandussõdade pidevat kasvu, mida olemasolevad mehhanismid ja välised reeglid ega isegi oma ala eksperdid ei näi suutvat omal jõul peatada.

| 7.14 | Lühidalt, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, nagu eelmistes komitee arvamustes on juba väljendatud, et majanduspartnerluse lepingud kujutavad endast väga tõsist väljakutset ELile ja globaalsele majandusele. Lepingud sõlmitakse kavandatust hiljem (47) ning need saavad osutuda edukaks üksnes juhul, kui suudavad kaasata kodanikuühiskonna ja edendada naiste rolli otsustusprotsessis ja konkreetsete algatuste elluviimisel. |
| --- | --- |

7.14

Lühidalt, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, nagu eelmistes komitee arvamustes on juba väljendatud, et majanduspartnerluse lepingud kujutavad endast väga tõsist väljakutset ELile ja globaalsele majandusele. Lepingud sõlmitakse kavandatust hiljem (47) ning need saavad osutuda edukaks üksnes juhul, kui suudavad kaasata kodanikuühiskonna ja edendada naiste rolli otsustusprotsessis ja konkreetsete algatuste elluviimisel.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Cotonou lepingu artikkel 25.

1

(2)  Preambuli punkt Q, parlamentaarse ühisassamblee resolutsioon, Addis Ababa, 3643/04/def.

2

(3)  Cotonou lepingu artikkel 46.

3

(4)  WTO lepingutega seotud artikkel 48.

4

(5)  Artikkel 49.

5

(6)  Artikkel 50.

6

(7)  Artikkel 51.

7

(8)  Artikkel 54.

8

(9)  Artikkel 75.

9

(10)  Cotonou lepingu artikkel 45.

10

(11)  Komisjoni ametnikega peetud nõupidamistel väljendatud vaated.

11

(12)  Need koosnevad iga riigi esindajatest ja delegatsioonide poolt määratud komisjoni esindajatest.

12

(13)  Muu hulgas, (raportöör hr Pezzini) ja CESE521/2002 (raportöör hr Baeza Sanjuan)

13

(14)  Vertikaalne partnerlus on tihedalt seotud horisontaalse partnerlusega, mis hõlmab kodanikuühiskonna kaasamise kohustuse piirkondlike tegevuskavade koostamisse ja rakendamisse.

14

(15)  Komisjoni dokumendid (arengu peadirektoraat) eristavad peale töötajate ja tööandjate ka teisi kategooriaid: inimõiguste organisatsioonid; kohaliku tasandi organisatsioonid; naisorganisatsioonid; noorsoo-organisatsioonid; lastekaitseorganisatsioonid; põliselanike esindajad; keskkonnakaitseorganisatsioonid; põllumajandusorganisatsioonid; tarbijakaitseliidud; religioossete organisatsioonide esindajad; valitsusvälised organisatsioonid; kultuuri- ja meedialiidud.

15

(16)  Eriti artiklid 2, 4–7, 8, 9, 10, 15, 17, 19–24, 25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74–78, 81. Kodanikuühiskonda on muu hulgas mainitud ühisdeklaratsioonis koostöös osalejate kohta (lõppaktile lisatud 1. deklaratsioon), IV lisas, artiklis 4, koostööstrateegiate lühikokkuvõttes ning programmisuunistes.

16

(17)  Kodanikuühiskonnas osalejaid tuleb pidevalt teavitada, neid peab rahastama; nad peavad osalema projektide ellurakendamisel; neile antakse nende organisatsiooni järjepidevaks parendamiseks kultuurilist ja finantsabi.

17

(18)  Cotonou lepingu artikkel 50 ja ILO põhistandardid.

18

(19)  ELT C 74, 23.3.2005, raportöör Susanna Florio.

19

(20)  Rooma lepingu assotsiatsioonikonventsioon (artikkel 131); Yaoundé I ja II; Lomé I, II, III, IV ja IVa.

20

(21)  Paljudes Aafrika kultuurides ei kuulu varandus ühele perekonnale, vaid “mbumbale” – suurele, mitmest tosinast inimesest koosnevale patriarhaalsele suurperele. See takistab varanduse kogumist, sest varandus hakkab kuuluma ka neile, kes seda pole tootnud.

21

(22)  Joonealune märkus 17.

22

(23)  Võitlus vaesuse vastu jätkusuutliku arengu edendamise teel: partnerluse lähenemine (CESE 104/2003, raportöör hr Ehrmark).

23

(24)  Artiklid 19–27.

24

(25)  Vt ka ILO “Korraliku” töö strateegiat.

25

(26)  Aristoteles ütles, et inimese aju ja kultuur võimaldavad tal maailma mõista ning õppimine ja kätega tehtud töö annavad talle võimaluse anda maailma oma panus.

26

(27)  Seemnesordid; tootmistehnika; masinad; veetransport, vee kaitse ja majandamine.

27

(28)  ELT C 74, 23.3.2005, raportöör Susanna Florio.

28

(29)  Tööandjate, töötajate, tarbijate, võrdsete võimaluste, loomade heaolu jne ühendused.

29

(30)  Euroopa kogemus kutsekoolituse haldamisel keskustes, mida juhivad ühiselt tööturu osapoolte esindajad ja administratsioonid, on andnud väärtuslikke tulemusi nii noortele inimestele kui ka tööturule.

30

(31)  Hiljutised OECD uuringud näitavad, et 50 % arengumaadest lahkuvatel noortel on kutsekvalifikatsioon ning nad võiksid seetõttu anda väga väärtusliku panuse oma riigi arengusse.

31

(32)  Arvanus teemal “Roheline raamat Euroopa Liidu ja AKV riikide vaheliste suhete kohta 21. sajandi künnisel – väljakutsed ja valikud uueks partnerluseks” (raportöör: hr Malosse), REX 152/1997.

32

(33)  ELT C 74, 23.3.2005 (REX/154) – Naisorganisatsioonide roll valitsusväliste tegutsejatena Cotonou lepingu ellurakendamisel (raportöör: pr Florio).

33

(34)  Trade unions and collective bargaining: economic effects in a globalised environment (Töösuhted ja kollektiivlepingud: majanduslik mõju globaliseerunud keskkonnas) World Bank, Washington, 2003.

34

(35)  ELT C 221, 8.9.2005 REX/182, Globaliseerumise sotsiaalne mõõde, raportöörid Etty ja Hornung-Draus

35

(36)  Vt lisa – joonealune märkus 39.

36

(37)  REX 154, raportöör: Susanna Florio: arengumaades on vähemalt põhiharidus 61 % meestest, aga vaid 41 % naistest.

37

(38)  FAO (Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni) uuringute põhjal saavad naised Aafrikas ainult 10 % väikemaaomanikele mõeldud laenudest.

38

(39)  Soolise võrdõiguslikkuse küsimused puudutavad eelkõige naisi, kuid ka inimesi, keda võidakse diskrimineerida majanduslikel, religioossetel, rassilistel, vanuselistel ja kultuurilistel põhjustel.

39

(40)  Asutamislepingu artikkel 3 väidab, et “iga tegevusega, sealhulgas arengukoostööga seotud tegevustega, püüab EL kaotada ebavõrdsust ja edendada võrdsust meeste ja naiste vahel”.

40

(41)  KOM(2001) 295 lõplik: Tegevusprogramm soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks ühenduse arengukoostöös (2001/2006).

41

(42)  Dakar, oktoober 2003, Aprodevi konverents, soolise võrdõiguslikkuse mõõde EPAs

42

(43)  GERA Programme, Phase II/Third World Network-Africa (GERA programm, faas II/kolmanda maailma võrgustik-Aafrika).

43

(44)  ILO 1980ndate aastate Euroopa naiste programm ja endise V peadirektoraadi rahastatud arvukad projektid naiste ja meeste vaheliste võrdsete võimaluste edendamise kohta. Nimetada võiks ka käimasolevat EQUAL programmi.

44

(45)  GVA6 (bruto lisaväärtus kuues kõige olulisemas tootmissektoris, mis koos määravad SKP) – GVA1: põllumajandus; GVA2: tootmissektor; GVA3: ehitus; GVA4: kaubandus ja turism; GVA5: krediit ja teenused ettevõtetele; GVA6: haldus.

45

(46)  Nende hulgas Aafrika Arengupanga tellitud uuringuid.

46

(47)  On õpetlik näha, millised probleemid seisavad Euroopa Liidu ees ka 50 aastat pärast selle loomist.

47

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/86

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis — konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohta”

KOM(2005) 436 lõplik

(2006/C 65/16)

21. septembril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal komisjoni teatis — konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohta

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tegi ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile ülesandeks valmistada ette komitee töö nimetatud valdkonnas.

Arvestades töö kiireloomulisust määras Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) pearaportööriks hr Pezzini ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 80 ja erapooletuks jäi 2.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Komitee tervitab konsultatiivdokumenti uuendustegevusele antava riigiabi kohta, mille kaudu kavatseb komisjon suurendada õiguskindlust, määratleda kriteeriumid abi tõhusamaks suunamiseks ja lihtsustada reguleerivat raamistikku. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tervitab konsultatiivdokumenti uuendustegevusele antava riigiabi kohta, mille kaudu kavatseb komisjon suurendada õiguskindlust, määratleda kriteeriumid abi tõhusamaks suunamiseks ja lihtsustada reguleerivat raamistikku.

| 1.1.1 | EMSK on teadlik, et komisjoni kõnealune dokument käivitab esmakordselt põhjalikuma arutelu järgmistel erakordselt päevakajalistel teemadel:






  — | mida peetakse silmas uuendustegevuse all; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

EMSK on teadlik, et komisjoni kõnealune dokument käivitab esmakordselt põhjalikuma arutelu järgmistel erakordselt päevakajalistel teemadel:

—

mida peetakse silmas uuendustegevuse all;

| — | kus asub piir riigiabiks kvalifitseeruva uuendustegevusfaasi ja turustusfaasi vahel; |
| --- | --- |

—

kus asub piir riigiabiks kvalifitseeruva uuendustegevusfaasi ja turustusfaasi vahel;

| — | milline tegevus on kohane võimaldamaks VKEdel kompenseerida hästi teada olevaid piiranguid ettevõtete majanduskasvule; |
| --- | --- |

—

milline tegevus on kohane võimaldamaks VKEdel kompenseerida hästi teada olevaid piiranguid ettevõtete majanduskasvule;

| — | kuidas käituvad meie peamised partnerid uuendustegevuse valdkonnas praeguses globaliseerumisprotsessis ja millised piirangud oleme endale seadnud seoses WTO eeskirjade järgimisega. |
| --- | --- |

—

kuidas käituvad meie peamised partnerid uuendustegevuse valdkonnas praeguses globaliseerumisprotsessis ja millised piirangud oleme endale seadnud seoses WTO eeskirjade järgimisega.

| 1.2 | Vastused kõnealustele küsimustele mõjutavad komisjoni pakutavat uut õiguslikku raamistikku, mis peab peegeldama liikmesriikide püüdu ühelt poolt kombineerida arengut ja progressi ning teiselt poolt järgida eeskirju, eelkõige konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

1.2

Vastused kõnealustele küsimustele mõjutavad komisjoni pakutavat uut õiguslikku raamistikku, mis peab peegeldama liikmesriikide püüdu ühelt poolt kombineerida arengut ja progressi ning teiselt poolt järgida eeskirju, eelkõige konkurentsieeskirju.

| 1.3 | Euroopa ebapiisav konkurentsivõime on suuresti tingitud uuenduste madalast tasemest, mis sageli tuleneb turutõrgetest. Sellisel juhul aitab riigiabi stimuleerida turuosalisi endid investeerima enam toodetesse ja tootmise uuendamisse (1). |
| --- | --- |

1.3

Euroopa ebapiisav konkurentsivõime on suuresti tingitud uuenduste madalast tasemest, mis sageli tuleneb turutõrgetest. Sellisel juhul aitab riigiabi stimuleerida turuosalisi endid investeerima enam toodetesse ja tootmise uuendamisse (1).

| 1.4 | Alternatiiv uuendustele on Euroopa Liidu kultuuriline ja majanduslik langus. EMSK on sellest täielikult teadlik ning oma liikmete osalemisega organiseeritud kodanikuühiskonna erinevates sektorites on seadnud endale eesmärgiks tagada (osaliselt riigiabi asjakohase kasutamisega), et:






  — | turu välismõjud ületatakse või neid juhitakse; |
| --- | --- | --- |

1.4

Alternatiiv uuendustele on Euroopa Liidu kultuuriline ja majanduslik langus. EMSK on sellest täielikult teadlik ning oma liikmete osalemisega organiseeritud kodanikuühiskonna erinevates sektorites on seadnud endale eesmärgiks tagada (osaliselt riigiabi asjakohase kasutamisega), et:

—

turu välismõjud ületatakse või neid juhitakse;

| — | tugevdatakse ettevõtlusvaimu; |
| --- | --- |

—

tugevdatakse ettevõtlusvaimu;

| — | erinevates valdkondades määratletakse sobivad meetmed, et toetada mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid ning muuta neid uuenduslikeks; |
| --- | --- |

—

erinevates valdkondades määratletakse sobivad meetmed, et toetada mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid ning muuta neid uuenduslikeks;

| — | toetatakse sotsiaalvaldkonnas töötavaid ettevõtjaid, et nad mõistaksid ja rakendaksid pidevalt toimuvaid uuendusi turgude globaliseerumisprotsessis; |
| --- | --- |

—

toetatakse sotsiaalvaldkonnas töötavaid ettevõtjaid, et nad mõistaksid ja rakendaksid pidevalt toimuvaid uuendusi turgude globaliseerumisprotsessis;

| — | arendatakse õigusaktide individuaalse rakendamise mehhanisme, mis lihtsustavad eeskirjade järgimist ja täielikku rakendamist (2); |
| --- | --- |

—

arendatakse õigusaktide individuaalse rakendamise mehhanisme, mis lihtsustavad eeskirjade järgimist ja täielikku rakendamist (2);

| — | antakse praktiline kuju Euroopa teadusruumile tehnoloogiakeskuste ja tehniliste kõrgkoolide koordineeritud tegevuse kaudu, eesmärgiga levitada ja rakendada teadustöö tulemusi (3); |
| --- | --- |

—

antakse praktiline kuju Euroopa teadusruumile tehnoloogiakeskuste ja tehniliste kõrgkoolide koordineeritud tegevuse kaudu, eesmärgiga levitada ja rakendada teadustöö tulemusi (3);

| — | rakendatakse asjaomaseid vahendeid, kasutades meetmeid hariduse ja täiendõppe valdkonnas, eesmärgiga kohandada erialaseid oskusi turu pidevalt uuenevatele nõudmistele, et aidata ühiskonnal mõista pidevaid muutusi ning levitada ja kindlustada ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid (4). |
| --- | --- |

—

rakendatakse asjaomaseid vahendeid, kasutades meetmeid hariduse ja täiendõppe valdkonnas, eesmärgiga kohandada erialaseid oskusi turu pidevalt uuenevatele nõudmistele, et aidata ühiskonnal mõista pidevaid muutusi ning levitada ja kindlustada ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid (4).

| 1.5 | Seni ei ole komisjon välja andnud erieeskirju uuendustegevusele antava riigiabi kohta. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 võttis komisjon uuendusi arvesse teiste abikategooriate kontekstis (nt regionaalabi, haridustoetus, investeerimiskapitali määr, tööhõiveabi, toetused VKEdele). |
| --- | --- |

1.5

Seni ei ole komisjon välja andnud erieeskirju uuendustegevusele antava riigiabi kohta. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 võttis komisjon uuendusi arvesse teiste abikategooriate kontekstis (nt regionaalabi, haridustoetus, investeerimiskapitali määr, tööhõiveabi, toetused VKEdele).

| 1.5.1 | Uuendusi reguleeris teatud määral teadus- ja arendustegevusele antava riigiabi kord (5), mida pikendati 30. juunist 2002 kuni 31. detsembrini 2005 (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Uuendusi reguleeris teatud määral teadus- ja arendustegevusele antava riigiabi kord (5), mida pikendati 30. juunist 2002 kuni 31. detsembrini 2005 (6).

| 1.6 | Paljude komisjoni siin tõstatatud küsimuste suhtes on EMSK varasemates arvamustes juba ühehäälselt või suure häälteenamusega oma seisukoha esitanud:






  — | anda asjakohast riigiabi turutõrgete kõrvaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.6

Paljude komisjoni siin tõstatatud küsimuste suhtes on EMSK varasemates arvamustes juba ühehäälselt või suure häälteenamusega oma seisukoha esitanud:

—

anda asjakohast riigiabi turutõrgete kõrvaldamiseks;

| — | sekkuda välisteguritest tulenevate piirangute kompenseerimiseks; |
| --- | --- |

—

sekkuda välisteguritest tulenevate piirangute kompenseerimiseks;

| — | määratleda ühised kriteeriumid, võimaldamaks teostada eelhindamisi eelkõige VKEde osas; |
| --- | --- |

—

määratleda ühised kriteeriumid, võimaldamaks teostada eelhindamisi eelkõige VKEde osas;

| — | tähtsustada uuendustegevust mitte üksnes tehnoloogia, vaid ka teenuste, kaubanduse ja administratsiooni vallas; |
| --- | --- |

—

tähtsustada uuendustegevust mitte üksnes tehnoloogia, vaid ka teenuste, kaubanduse ja administratsiooni vallas;

| — | kavandada abimeetmete suurendamist piirkondliku iseloomuga uuendustegevusele geograafiliselt keerukate tingimustega piirkondades (mäestikualad, saared ja isoleeritud maapiirkonnad), kasutades selleks eelkõige piirkondlikke maksusoodustusi (võimalikult soodsaid maksustamistingimusi) (7); |
| --- | --- |

—

kavandada abimeetmete suurendamist piirkondliku iseloomuga uuendustegevusele geograafiliselt keerukate tingimustega piirkondades (mäestikualad, saared ja isoleeritud maapiirkonnad), kasutades selleks eelkõige piirkondlikke maksusoodustusi (võimalikult soodsaid maksustamistingimusi) (7);

| — | töötada välja ja hallata VKEdele finantsabi andmise uusi vorme, nagu näiteks mikrokrediidid ja arvelduskrediidi toetus ning garantiid mikro- ja väikeettevõtetele, kellel on riskikapitali vormidele raske ligi pääseda tulenevalt oma äriühingu liigist, milleks on reeglina isikuühing; |
| --- | --- |

—

töötada välja ja hallata VKEdele finantsabi andmise uusi vorme, nagu näiteks mikrokrediidid ja arvelduskrediidi toetus ning garantiid mikro- ja väikeettevõtetele, kellel on riskikapitali vormidele raske ligi pääseda tulenevalt oma äriühingu liigist, milleks on reeglina isikuühing;

| — | toetada organisatsioone, kes aitavad nõustamise ja konkreetsete tegevustega mikroettevõtete ja VKEde uuendustegevust; |
| --- | --- |

—

toetada organisatsioone, kes aitavad nõustamise ja konkreetsete tegevustega mikroettevõtete ja VKEde uuendustegevust;

| — | koolitada — osaliselt ka riiklike fondide abil — eksperte erinevates valdkondades, kes suudaksid toetada mikroettevõtteid ja VKEsid uuendustegevusprotsessiga liitumisel; |
| --- | --- |

—

koolitada — osaliselt ka riiklike fondide abil — eksperte erinevates valdkondades, kes suudaksid toetada mikroettevõtteid ja VKEsid uuendustegevusprotsessiga liitumisel;

| — | arendada riiklike ja erainvesteeringute abil välja tippkeskusi ja soodustada nende partnerlussidemeid ettevõtete ja akadeemiliste ringkondadega. |
| --- | --- |

—

arendada riiklike ja erainvesteeringute abil välja tippkeskusi ja soodustada nende partnerlussidemeid ettevõtete ja akadeemiliste ringkondadega.

| 1.7 | Komitee on juba rõhutanud, et VKEde uuenduslikesse projektidesse investeerima kutsuva riigiabi puhul tuleb arvestada ettevõtte suurusega, mistõttu oleks siinkohal vaja arvesse võtta järgmist:






  — | toetus piirkondlikele ja piirkonnaülestele uuendustegevuse võrgustikele; |
| --- | --- | --- |

1.7

Komitee on juba rõhutanud, et VKEde uuenduslikesse projektidesse investeerima kutsuva riigiabi puhul tuleb arvestada ettevõtte suurusega, mistõttu oleks siinkohal vaja arvesse võtta järgmist:

—

toetus piirkondlikele ja piirkonnaülestele uuendustegevuse võrgustikele;

| — | tööstuslike tehnoparkide ja piirkondade poliitika edendamine; |
| --- | --- |

—

tööstuslike tehnoparkide ja piirkondade poliitika edendamine;

| — | erainvestorite (business angels) ja teenustevahendajate kasutamine, nt riskikapitali eksperdid, maaklerid, patendikonsultandid; |
| --- | --- |

—

erainvestorite (business angels) ja teenustevahendajate kasutamine, nt riskikapitali eksperdid, maaklerid, patendikonsultandid;

| — | tehnoloogiasiirdekeskuste ja riskikapitali loomine; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiasiirdekeskuste ja riskikapitali loomine;

| — | koolitus ja kvalifitseeritud tehnilise personali töölevõtmine (8). |
| --- | --- |

—

koolitus ja kvalifitseeritud tehnilise personali töölevõtmine (8).

2.   Motivatsioon

2.1   Komisjoni teatise kokkuvõte

| 2.1.1 | Komisjoni eesmärgiks on avada debatt, mis on suunatud uuendustegevuse projektidele antavat riigiabi puudutavate ühenduse eeskirjade parandamisele. |
| --- | --- |

2.1.1

Komisjoni eesmärgiks on avada debatt, mis on suunatud uuendustegevuse projektidele antavat riigiabi puudutavate ühenduse eeskirjade parandamisele.

| 2.1.2 | Komisjon esitab ja selgitab oma seisukohti kuues üldises valdkonnas:






  — | toetus uuenduslikele ettevõtete loomisele ja nende tegevusele algusfaasis; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komisjon esitab ja selgitab oma seisukohti kuues üldises valdkonnas:

—

toetus uuenduslikele ettevõtete loomisele ja nende tegevusele algusfaasis;

| — | riskikapitali kasutamine; |
| --- | --- |

—

riskikapitali kasutamine;

| — | võimalused integreerida olemasolevasse süsteemi uuendustegevus, mida rakendatakse teadus- ja arendusprojektides; |
| --- | --- |

—

võimalused integreerida olemasolevasse süsteemi uuendustegevus, mida rakendatakse teadus- ja arendusprojektides;

| — | abi VKEdele, et võimaldada neil saada teenuseid uuendustegevuse vahendajatelt; |
| --- | --- |

—

abi VKEdele, et võimaldada neil saada teenuseid uuendustegevuse vahendajatelt;

| — | abi VKEdele, et võimaldada neil saada kasu kõrge kvalifikatsiooniga teadlaste ja inseneride abistamisest ning teostada tõhusaid vahetusi ülikoolide ja suurettevõtetega; |
| --- | --- |

—

abi VKEdele, et võimaldada neil saada kasu kõrge kvalifikatsiooniga teadlaste ja inseneride abistamisest ning teostada tõhusaid vahetusi ülikoolide ja suurettevõtetega;

| — | kõrgetasemeliste keskuste edendamine ja arendamine, millest on tõenäoliselt kasu kõigil ettevõtetel ja mis on atraktiivsed erainvestoritele. |
| --- | --- |

—

kõrgetasemeliste keskuste edendamine ja arendamine, millest on tõenäoliselt kasu kõigil ettevõtetel ja mis on atraktiivsed erainvestoritele.

| 2.1.3 | Eeldusel, et






  — | riigiabi on mõeldud ületama täpselt määratletud turutõrkeid; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Eeldusel, et

—

riigiabi on mõeldud ületama täpselt määratletud turutõrkeid;

| — | riigiabi on kõige õigem vahend; |
| --- | --- |

—

riigiabi on kõige õigem vahend;

| — | riigiabi innustab selle saajaid uuendustegevuseks ja on proportsionaalne probleemi suhtes, mille lahendamiseks see on määratud; |
| --- | --- |

—

riigiabi innustab selle saajaid uuendustegevuseks ja on proportsionaalne probleemi suhtes, mille lahendamiseks see on määratud;

| — | konkurentsimoonutused on piiratud. |
| --- | --- |

—

konkurentsimoonutused on piiratud.

2.2   Praegune olukord

| 2.2.1 | Oma varasemates arvamustes on EMSK alati rõhutanud riigiabi kontrollimise tähtsust järgmiste ELi eesmärkide saavutamiseks:






  — | konkurentsipoliitika, mis suurendab erinevate liikmesriikide majandussüsteemide kooskõlastatust/ mis lähendab erinevate liikmesriikide majandussüsteeme üksteisele; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Oma varasemates arvamustes on EMSK alati rõhutanud riigiabi kontrollimise tähtsust järgmiste ELi eesmärkide saavutamiseks:

—

konkurentsipoliitika, mis suurendab erinevate liikmesriikide majandussüsteemide kooskõlastatust/ mis lähendab erinevate liikmesriikide majandussüsteeme üksteisele;

| — | uuendustegevusel ja ettevõtlusel rajanev majanduspoliitika; |
| --- | --- |

—

uuendustegevusel ja ettevõtlusel rajanev majanduspoliitika;

| — | ettevaatlik ühtekuuluvuspoliitika, mis võtab arvesse ka ebasoodsamas olukorras olevaid piirkondi; |
| --- | --- |

—

ettevaatlik ühtekuuluvuspoliitika, mis võtab arvesse ka ebasoodsamas olukorras olevaid piirkondi;

| — | jätkusuutlik majanduskasv, mis arvestab vajadust parandada töötingimusi, ettevõtluskeskkonda ja keskkonnakaitset. |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik majanduskasv, mis arvestab vajadust parandada töötingimusi, ettevõtluskeskkonda ja keskkonnakaitset.

| 2.2.2 | Kui ühest küljest on konkurentsipoliitika (9) määrava tähtsusega selleks, et siseturg toimiks ja areneks korralikult ilma diskrimineerivatest eeskirjadest tingitud moonutusteta, siis teisest küljest võib riigi sekkumine olla soovitav ja vajalik, et kompenseerida turu piiritletust ja turutõrkeid. |
| --- | --- |

2.2.2

Kui ühest küljest on konkurentsipoliitika (9) määrava tähtsusega selleks, et siseturg toimiks ja areneks korralikult ilma diskrimineerivatest eeskirjadest tingitud moonutusteta, siis teisest küljest võib riigi sekkumine olla soovitav ja vajalik, et kompenseerida turu piiritletust ja turutõrkeid.

| 2.2.2.1 | 2005. aasta kevadel läbi vaadatud ja uute pragmaatiliste aspektidega täiendatud (10) Lissaboni strateegia nõuab erilise tähelepanu pööramist järgmisele:






  — | turutõrked; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

2005. aasta kevadel läbi vaadatud ja uute pragmaatiliste aspektidega täiendatud (10) Lissaboni strateegia nõuab erilise tähelepanu pööramist järgmisele:

—

turutõrked;

| — | majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, |
| --- | --- |

—

majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus,

| — | jätkusuutlik areng; |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik areng;

| — | uuendustegevus. |
| --- | --- |

—

uuendustegevus.

| 2.2.3 | Riigiabi tase on viimastel aastatel veidi vähenenud (11) ja eelkõige on seda suunatud horisontaalsete eesmärkide poole. 2003. aastal moodustas horisontaalne riigiabi 79 % kogu riigiabist; eelnimetatud protsendist 14 % oli määratud teadus- ja arendustegevusele (12) Seda märkis ka Euroopa Ülemkogu märtsis 2005, kinnitades taas vajadust teha olulisi erandeid seal, kus need on vajalikud turutõrgetest ülesaamiseks. |
| --- | --- |

2.2.3

Riigiabi tase on viimastel aastatel veidi vähenenud (11) ja eelkõige on seda suunatud horisontaalsete eesmärkide poole. 2003. aastal moodustas horisontaalne riigiabi 79 % kogu riigiabist; eelnimetatud protsendist 14 % oli määratud teadus- ja arendustegevusele (12) Seda märkis ka Euroopa Ülemkogu märtsis 2005, kinnitades taas vajadust teha olulisi erandeid seal, kus need on vajalikud turutõrgetest ülesaamiseks.

| 2.2.3.1 | Euroopa Parlament väljendab samuti oma resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa konkurentsivõime parandamist ja tööstusmuutuste mõjusid VKEde poliitikale ja rollile (13) rahulolu riigiabi kogumahu vähenemise üle ja kinnitab taas teadus- ja arendustegevusse, kutseõppesse ja väikeettevõtete nõustamisse suunatud abi otstarbekust. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Euroopa Parlament väljendab samuti oma resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa konkurentsivõime parandamist ja tööstusmuutuste mõjusid VKEde poliitikale ja rollile (13) rahulolu riigiabi kogumahu vähenemise üle ja kinnitab taas teadus- ja arendustegevusse, kutseõppesse ja väikeettevõtete nõustamisse suunatud abi otstarbekust.

| 2.2.4 | Seoses riigiabi süsteemi reformimisprotsessiga, mille kohta EMSK on samuti oma seisukoha öelnud, kinnitab Euroopa Parlament taas vajadust töötada välja selge tegevusliin, kuidas reformida riigiabi, mis eraldatakse uuendustegevusele. Seejuures on mõeldud uuendustegevust laiemas mõistes, mitte ainult selle tehnoloogilisi aspekte. Kõnealune tegevusliin peaks toimina horisontaalselt kõigis sektorites, mis saavad anda olulise panuse Lissaboni strateegiasse, sh ka kaubandus- ja teenindussektor. |
| --- | --- |

2.2.4

Seoses riigiabi süsteemi reformimisprotsessiga, mille kohta EMSK on samuti oma seisukoha öelnud, kinnitab Euroopa Parlament taas vajadust töötada välja selge tegevusliin, kuidas reformida riigiabi, mis eraldatakse uuendustegevusele. Seejuures on mõeldud uuendustegevust laiemas mõistes, mitte ainult selle tehnoloogilisi aspekte. Kõnealune tegevusliin peaks toimina horisontaalselt kõigis sektorites, mis saavad anda olulise panuse Lissaboni strateegiasse, sh ka kaubandus- ja teenindussektor.

| 2.2.5 | EMSK rõhutab fakti, et 2004. aastal esitas komisjon terve rea struktureeritud ettepanekuid riigiabi reformi kohta, et lahendada turutõrkeid. Need ettepanekud, mida on toetanud ka komitee, on juba avaldatud teatiste kaudu juba reaalsuseks saamas. |
| --- | --- |

2.2.5

EMSK rõhutab fakti, et 2004. aastal esitas komisjon terve rea struktureeritud ettepanekuid riigiabi reformi kohta, et lahendada turutõrkeid. Need ettepanekud, mida on toetanud ka komitee, on juba avaldatud teatiste kaudu juba reaalsuseks saamas.

| 2.2.6 | Veelgi enam, EMSK on täiesti teadlik sellest, et olukord selles valdkonnas on väga dünaamiline, kuna see sõltub muutustest poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus ja õiguslikus raamistikus ja turgude globaliseerumisprotsessi hoogustumisest. Sobivad perioodilised kohandused on seetõttu vajalikud (14), kuna need säilitavad õigusliku kontrollraamistiku selguse ja läbipaistvuse. |
| --- | --- |

2.2.6

Veelgi enam, EMSK on täiesti teadlik sellest, et olukord selles valdkonnas on väga dünaamiline, kuna see sõltub muutustest poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus ja õiguslikus raamistikus ja turgude globaliseerumisprotsessi hoogustumisest. Sobivad perioodilised kohandused on seetõttu vajalikud (14), kuna need säilitavad õigusliku kontrollraamistiku selguse ja läbipaistvuse.

| 2.2.7 | Seoses turgude globaliseerumisega tuleks eritähelepanu pöörata ühest küljest WTO mitmepoolsele kontrollraamistikule ja teiselt poolt Euroopa põhiliste kaubanduspartnerite omale. |
| --- | --- |

2.2.7

Seoses turgude globaliseerumisega tuleks eritähelepanu pöörata ühest küljest WTO mitmepoolsele kontrollraamistikule ja teiselt poolt Euroopa põhiliste kaubanduspartnerite omale.

| 2.2.8 | Ameerika Ühendriikides annab Ühendriikide Väikeettevõtete Amet (Small Business Administration — SBA) väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mitmete föderaalsete avalike programmide kaudu erinevas vormis riigiabi uuendustegevuseks, millele tuleb lisada üksikute osariikide poolt antav abi, samuti abi, mis laekub föderaalselt algatuselt nimega väikeettevõtete uuendustegevusele suunatud uurimisprogramm (Small Business Innovation Research Program — SBIR). |
| --- | --- |

2.2.8

Ameerika Ühendriikides annab Ühendriikide Väikeettevõtete Amet (Small Business Administration — SBA) väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mitmete föderaalsete avalike programmide kaudu erinevas vormis riigiabi uuendustegevuseks, millele tuleb lisada üksikute osariikide poolt antav abi, samuti abi, mis laekub föderaalselt algatuselt nimega väikeettevõtete uuendustegevusele suunatud uurimisprogramm (Small Business Innovation Research Program — SBIR).

| 2.2.8.1 | SBA alla kuulub terve rida programme:






  — | Basic Loan Program, mis pakub tagatist (kuni 75 %) laenudele, mille summa võib ulatuda kuni 2 miljoni dollarini ettevõtte kohta; |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA alla kuulub terve rida programme:

—

Basic Loan Program, mis pakub tagatist (kuni 75 %) laenudele, mille summa võib ulatuda kuni 2 miljoni dollarini ettevõtte kohta;

| — | SBA Investment Program erainvestorite (business angels) kapitali ja riskikapitali investeeringutele; |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program erainvestorite (business angels) kapitali ja riskikapitali investeeringutele;

| — | Certified Development Company “504” Loan Program, mis annab abi uuendustegevuseks ja kaasajastamiseks kuni 4 miljonit dollarit; |
| --- | --- |

—

Certified Development Company “504” Loan Program, mis annab abi uuendustegevuseks ja kaasajastamiseks kuni 4 miljonit dollarit;

| — | Microloan Program lühiajalisteks abimeetmeteks, piirsummaks 35 000 dollarit, vahendajate kaudu; |
| --- | --- |

—

Microloan Program lühiajalisteks abimeetmeteks, piirsummaks 35 000 dollarit, vahendajate kaudu;

| — | Prequalification Loan Program lühiajalisteks abimeetmeteks, piirsummaks 250 000 dollarit, vahendajate kaudu; |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program lühiajalisteks abimeetmeteks, piirsummaks 250 000 dollarit, vahendajate kaudu;

| — | Export Working Capital Program garantiiga 90 %, maksimaalselt 1,5 miljonit dollarit; |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program garantiiga 90 %, maksimaalselt 1,5 miljonit dollarit;

| — | SBA Express abisummaga kuni 350 000 dollarit ja 50 %-lise garantiiga; |
| --- | --- |

—

SBA Express abisummaga kuni 350 000 dollarit ja 50 %-lise garantiiga;

| — | SBA Community Express abisummaga kuni 250 000 dollarit ja 75 %-lise garantiiga; |
| --- | --- |

—

SBA Community Express abisummaga kuni 250 000 dollarit ja 75 %-lise garantiiga;

| — | SBA Secondary Market Program ja SBA Asset Sales Program aktsiaturule juurdepääsu lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program ja SBA Asset Sales Program aktsiaturule juurdepääsu lihtsustamiseks;

| — | SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative naisettevõtjate koolitamiseks. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative naisettevõtjate koolitamiseks.

| 2.2.8.2 | SBIR-algatus, mis tegeleb riigiabi andmisega väikeettevõtetele uuendustegevuse ja teadusuuringute otstarbeks, pakub stardikapitali teostatavusuuringuteks summas kuni 100 000 dollarit esimeses faasis ja kuni 750 000 dollarit teises faasis, milleks töötatakse välja prototüüpe; kolmandaks faasiks ei ole SBIR-fondid tegevust kavandanud, kuid turustamisfaasis tulevad mängu avalike ja eravahendite leidmise mehhanismid. |
| --- | --- |

2.2.8.2

SBIR-algatus, mis tegeleb riigiabi andmisega väikeettevõtetele uuendustegevuse ja teadusuuringute otstarbeks, pakub stardikapitali teostatavusuuringuteks summas kuni 100 000 dollarit esimeses faasis ja kuni 750 000 dollarit teises faasis, milleks töötatakse välja prototüüpe; kolmandaks faasiks ei ole SBIR-fondid tegevust kavandanud, kuid turustamisfaasis tulevad mängu avalike ja eravahendite leidmise mehhanismid.

| 2.2.9 | EURAB — Euroopa Komisjoni poolt loodud nõuandeorgan, mis ühendab Euroopa akadeemilise ja ärimaailma –, on oma hiljutistes soovitustes rõhutanud vajadust võtta kasutusele samalaadne mehhanism ühenduse ka liikmesriikide tasandil, täiendamaks TTA raamprogrammi tegevusi, toonitades, et “see võib nõuda ELi riigiabi regulatsioonide ülevaatamist” (15). |
| --- | --- |

2.2.9

EURAB — Euroopa Komisjoni poolt loodud nõuandeorgan, mis ühendab Euroopa akadeemilise ja ärimaailma –, on oma hiljutistes soovitustes rõhutanud vajadust võtta kasutusele samalaadne mehhanism ühenduse ka liikmesriikide tasandil, täiendamaks TTA raamprogrammi tegevusi, toonitades, et “see võib nõuda ELi riigiabi regulatsioonide ülevaatamist” (15).

| 2.2.10 | Jaapanis pakub Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Amet mitmesugust liiki avalikku toetust uuendustegevuseks, näiteks:






  — | programm Start Up, mis katab osa uurimis- ja arendustöö praktilise rakendamise, tehnoloogilise hindamise ja patentide omandamisega (50 %-line hinnasoodustus registreerimisel ja uuendamisel 3 aastaks) seotud kuludest; |
| --- | --- | --- |

2.2.10

Jaapanis pakub Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Amet mitmesugust liiki avalikku toetust uuendustegevuseks, näiteks:

—

programm Start Up, mis katab osa uurimis- ja arendustöö praktilise rakendamise, tehnoloogilise hindamise ja patentide omandamisega (50 %-line hinnasoodustus registreerimisel ja uuendamisel 3 aastaks) seotud kuludest;

| — | loominguliste tehnoloogiate uurimis- ja arendusprogramm; |
| --- | --- |

—

loominguliste tehnoloogiate uurimis- ja arendusprogramm;

| — | kohaliku uurimis- ja arendustegevuse taaselustamisprogramm; |
| --- | --- |

—

kohaliku uurimis- ja arendustegevuse taaselustamisprogramm;

| — | programm tööstuse, akadeemilise maailma, valitsuse ja teiste riigiametnike vahelise koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

—

programm tööstuse, akadeemilise maailma, valitsuse ja teiste riigiametnike vahelise koostöö edendamiseks;

| — | väikeettevõtete uuendustegevusele suunatud teadusuuringute süsteem (Small Business Innovation Research System), SBIR-ile vastav Jaapani programm, mille eesmärk on edendada VKEde tehnoloogilise võimsuse arengut, andes riigiabi nende loominguliseks tegevuseks ja rahastades teadusuuringute tulemuste turustamist; |
| --- | --- |

—

väikeettevõtete uuendustegevusele suunatud teadusuuringute süsteem (Small Business Innovation Research System), SBIR-ile vastav Jaapani programm, mille eesmärk on edendada VKEde tehnoloogilise võimsuse arengut, andes riigiabi nende loominguliseks tegevuseks ja rahastades teadusuuringute tulemuste turustamist;

| — | programm, mis toetab riigi vahenditest ettevõtete infotehnoloogia arendust ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

programm, mis toetab riigi vahenditest ettevõtete infotehnoloogia arendust ja kasutuselevõttu;

| — | programm “Toetused VKEde äriuuendusteks” (Subsidies for SMEs Business Innovation) |
| --- | --- |

—

programm “Toetused VKEde äriuuendusteks” (Subsidies for SMEs Business Innovation)

| — | programm “Toetused VKEde äriressursside tugevdamiseks” (Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource); |
| --- | --- |

—

programm “Toetused VKEde äriressursside tugevdamiseks” (Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource);

| — | programm “Krediidigarantiide erandid”; |
| --- | --- |

—

programm “Krediidigarantiide erandid”;

| — | meetmed Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise'i (JASME), National Life Finance Corporation'i (NLFC) ja Shoko Chukin Bank'i poolt antavate laenude intressimäärade vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise'i (JASME), National Life Finance Corporation'i (NLFC) ja Shoko Chukin Bank'i poolt antavate laenude intressimäärade vähendamiseks;

| — | maksusoodustuste kava VKEdele; |
| --- | --- |

—

maksusoodustuste kava VKEdele;

| — | Small and Medium Business Investment and Consultation Companies investeerimiskava üldmahus kuni 300 000 jeeni; |
| --- | --- |

—

Small and Medium Business Investment and Consultation Companies investeerimiskava üldmahus kuni 300 000 jeeni;

| — | soodustustekava, mis põhineb seadusel, mille eesmärgiks on edendada tööhõive juhtimise parandamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osas, et tagada inimressursse ja luua kõrgekvaliteedilisi töökohti; |
| --- | --- |

—

soodustustekava, mis põhineb seadusel, mille eesmärgiks on edendada tööhõive juhtimise parandamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osas, et tagada inimressursse ja luua kõrgekvaliteedilisi töökohti;

| 2.2.11 | Viidates mitmepoolsetele WTO lepingutele defineeritakse “spetsiaalset riigiabi” kui toetust, mida võidakse anda ainult ettevõttele, tööstusharule või tööstusharude grupile toetust andvas riigis. WTO eeskirjad kuuluvad kohaldamisele ainult eelnimetatud toetustele, välja arvatud põllumajandussektoris, ja sealjuures on kaks kategooriat: keelatud riigiabi ja vaidlustatav riigiabi. |
| --- | --- |

2.2.11

Viidates mitmepoolsetele WTO lepingutele defineeritakse “spetsiaalset riigiabi” kui toetust, mida võidakse anda ainult ettevõttele, tööstusharule või tööstusharude grupile toetust andvas riigis. WTO eeskirjad kuuluvad kohaldamisele ainult eelnimetatud toetustele, välja arvatud põllumajandussektoris, ja sealjuures on kaks kategooriat: keelatud riigiabi ja vaidlustatav riigiabi.

| 2.2.12 | Keelatud riigiabi on mõeldud ekspordi soodustamiseks või siseriikliku kauba eelistamiseks importkauba ees, mis moonutab rahvusvahelist kaubandust ja loob seega takistusi teiste riikide kaubandusele: kõnealuse riigiabi suhtes rakendatakse WTO hindamist kiirmenetluse teel riigiabi meetme kaotamiseks või vastumeetmetena tariifide rakendamiseks halvemasse olukorda seatud riigi või riikide poolt. |
| --- | --- |

2.2.12

Keelatud riigiabi on mõeldud ekspordi soodustamiseks või siseriikliku kauba eelistamiseks importkauba ees, mis moonutab rahvusvahelist kaubandust ja loob seega takistusi teiste riikide kaubandusele: kõnealuse riigiabi suhtes rakendatakse WTO hindamist kiirmenetluse teel riigiabi meetme kaotamiseks või vastumeetmetena tariifide rakendamiseks halvemasse olukorda seatud riigi või riikide poolt.

| 2.2.13 | Mis puutub vaidlustatavasse riigiabisse, siis riik, kes esitab kaebuse teises riigis teostatud riigiabi meetme vastu, peab näitama, et kõnealusel riigiabil on negatiivne mõju tema legitiimsetele huvidele kolme liiki “kahju” alusel (16). Kui kõnealune riik seda ei näita, siis on riigiabi meede lubatud. Kui tekitatud kahju on tõendatud ja vaidluste lahendamise organi (Dispute Settlement Body) poolt tunnustatud, siis peab asjaomane riik kõnealuse abimeetme lõpetama. Vastasel juhul on kaebuse esitanud riigil õigus rakendada kompenseerivaid tariife. |
| --- | --- |

2.2.13

Mis puutub vaidlustatavasse riigiabisse, siis riik, kes esitab kaebuse teises riigis teostatud riigiabi meetme vastu, peab näitama, et kõnealusel riigiabil on negatiivne mõju tema legitiimsetele huvidele kolme liiki “kahju” alusel (16). Kui kõnealune riik seda ei näita, siis on riigiabi meede lubatud. Kui tekitatud kahju on tõendatud ja vaidluste lahendamise organi (Dispute Settlement Body) poolt tunnustatud, siis peab asjaomane riik kõnealuse abimeetme lõpetama. Vastasel juhul on kaebuse esitanud riigil õigus rakendada kompenseerivaid tariife.

2.3   Üldmärkused

| 2.3.1 | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb riigiabi ja uuendustegevuse vahelist suhet Euroopas, mida on võimalik parandada. On selge, et ELi nõrk konkurentsivõime võrreldes teiste maailmakaubanduses osalejatega tuleneb suurel määral puudulikust uuendustegevusest; seda puudulikkust on võimendanud ka globaliseerumisprotsess. |
| --- | --- |

2.3.1

Komitee tervitab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb riigiabi ja uuendustegevuse vahelist suhet Euroopas, mida on võimalik parandada. On selge, et ELi nõrk konkurentsivõime võrreldes teiste maailmakaubanduses osalejatega tuleneb suurel määral puudulikust uuendustegevusest; seda puudulikkust on võimendanud ka globaliseerumisprotsess.

| 2.3.1.1 | Komitee väljendab samuti heameelt selle üle, et riigiabi uuendustegevusega ühendavad teemad on avaliku nõupidamise objektiks, mille tulemusena selgub nende osalejate arvamus, keda see delikaatne teema kõige rohkem puudutab. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Komitee väljendab samuti heameelt selle üle, et riigiabi uuendustegevusega ühendavad teemad on avaliku nõupidamise objektiks, mille tulemusena selgub nende osalejate arvamus, keda see delikaatne teema kõige rohkem puudutab.

| 2.3.1.2 | Teatistesse lülitatud teemad on väga mitmekesised, hästi formuleeritud ja katavad enamiku teemadest, mis võivad tekkida seoses turutõrgete ning menetluste lihtsustamise võimalusega. Lühikese ajavahemiku ja uurimisgrupi arutelu puudumise tõttu ei saa raportöör laskuda detailidesse seoses üksikute küsimustega ega anda neist kõigile täielikult argumenteeritud vastuseid. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Teatistesse lülitatud teemad on väga mitmekesised, hästi formuleeritud ja katavad enamiku teemadest, mis võivad tekkida seoses turutõrgete ning menetluste lihtsustamise võimalusega. Lühikese ajavahemiku ja uurimisgrupi arutelu puudumise tõttu ei saa raportöör laskuda detailidesse seoses üksikute küsimustega ega anda neist kõigile täielikult argumenteeritud vastuseid.

| 2.3.2 | Komitee on teadlik asjaolust, et uuendustegevuseks antav riigiabi üksi ei kujuta endast lahendust ELi konkurentsivõime probleemile. Paljud ühenduse dokumendid ja terve rida komitee arvamusi on osutanud Euroopa Liidu tegevuse piiratusele:






  — | tehnoloogilise ja muu uuendustegevuse ebapiisav tase; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Komitee on teadlik asjaolust, et uuendustegevuseks antav riigiabi üksi ei kujuta endast lahendust ELi konkurentsivõime probleemile. Paljud ühenduse dokumendid ja terve rida komitee arvamusi on osutanud Euroopa Liidu tegevuse piiratusele:

—

tehnoloogilise ja muu uuendustegevuse ebapiisav tase;

| — | ühiste eeskirjade ja standardite puudulikkus; |
| --- | --- |

—

ühiste eeskirjade ja standardite puudulikkus;

| — | puudujäägid finantsturgude osas, mis on ikka veel liiga killustunud; |
| --- | --- |

—

puudujäägid finantsturgude osas, mis on ikka veel liiga killustunud;

| — | tööhõive liiga madal tase; |
| --- | --- |

—

tööhõive liiga madal tase;

| — | tooteturgude puudulik toimimine; |
| --- | --- |

—

tooteturgude puudulik toimimine;

| — | koostööpoliitika puudumine; |
| --- | --- |

—

koostööpoliitika puudumine;

| — | raskused juurdepääsuga turuteenustele; |
| --- | --- |

—

raskused juurdepääsuga turuteenustele;

| — | ebapiisav toetus uutele toodetele või toodete kombinatsioonidele, mis loovad lisaväärtust, ja headele töökohtadele, mis võivad Euroopale konkurentsieelise anda (17). |
| --- | --- |

—

ebapiisav toetus uutele toodetele või toodete kombinatsioonidele, mis loovad lisaväärtust, ja headele töökohtadele, mis võivad Euroopale konkurentsieelise anda (17).

| 2.3.3 | See on tekitanud mõningast õiguskindlusetust, mida on võimalik lahendada ainult kõnealuses sektoris antava riigiabi piiratuse ja potentsiaalsete eeliste hoolika vaagimisega. |
| --- | --- |

2.3.3

See on tekitanud mõningast õiguskindlusetust, mida on võimalik lahendada ainult kõnealuses sektoris antava riigiabi piiratuse ja potentsiaalsete eeliste hoolika vaagimisega.

| 2.3.4 | Toote- ja tootmisprotsessialane uuendustegevus kõigis oma aspektides (18) avaldab lõppkokkuvõttes mõju ka turule ja seetõttu on sel võimalik mõjutada tegevusi, mis saavad märkimisväärselt suunata konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

2.3.4

Toote- ja tootmisprotsessialane uuendustegevus kõigis oma aspektides (18) avaldab lõppkokkuvõttes mõju ka turule ja seetõttu on sel võimalik mõjutada tegevusi, mis saavad märkimisväärselt suunata konkurentsi ja kaubandust.

| 2.3.5 | Eelnevalt loa andmiseks peavad komisjon ja liikmesriigid partnerluse ja aktiivse koostöö abil töötama välja läbipaistva ja kooskõlastatud spetsiifilise kontrollraamistiku. |
| --- | --- |

2.3.5

Eelnevalt loa andmiseks peavad komisjon ja liikmesriigid partnerluse ja aktiivse koostöö abil töötama välja läbipaistva ja kooskõlastatud spetsiifilise kontrollraamistiku.

2.3.6   Uuendustegevuse ja uuendusprotsessi määratlus.

| 2.3.6.1 | EMSK on teadlik sellest, et mõne aja eest rohelises raamatus esitatud uuendustegevuse määratlust tuleb uuendada, võtmaks arvesse viimase kümne aasta jooksul toimunud muudatusi. Samuti on vajalik analüüsida uuendusprotsesside vahelisi astmeid ja piiri, millest algab turustamisaste, et konkurentsireegleid põhjendamatult mitte moonutada. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EMSK on teadlik sellest, et mõne aja eest rohelises raamatus esitatud uuendustegevuse määratlust tuleb uuendada, võtmaks arvesse viimase kümne aasta jooksul toimunud muudatusi. Samuti on vajalik analüüsida uuendusprotsesside vahelisi astmeid ja piiri, millest algab turustamisaste, et konkurentsireegleid põhjendamatult mitte moonutada.

| 2.3.6.2 | Oli aeg, mil ühiskonna areng oli selleks liiga aeglane, et ühe eluaja jooksul seda tajuda. Tänapäeval on see nii kiire, et seda on raske mõista, Ühiskonnad tervikuna, kuid eelkõige ettevõtted, valitsusasutused ja teenistused teevad tänapäeval läbi olulisi muutusi, mis kalduvad seni omandatud tõdesid ümber lükkama. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Oli aeg, mil ühiskonna areng oli selleks liiga aeglane, et ühe eluaja jooksul seda tajuda. Tänapäeval on see nii kiire, et seda on raske mõista, Ühiskonnad tervikuna, kuid eelkõige ettevõtted, valitsusasutused ja teenistused teevad tänapäeval läbi olulisi muutusi, mis kalduvad seni omandatud tõdesid ümber lükkama.

| 2.3.6.3 | Uuendustegevus on seega muutunud ühiskondlikuks protsessiks, milles kõige suuremate teadmistega inimesed, organid ja organisatsioonid, kelle ülesandeks on teadmiste omandamine, aitavad “teistel” teha õigeid järeldusi ja kanda neid üle oma tööalasesse tegevusse ja igapäevasesse ellu. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Uuendustegevus on seega muutunud ühiskondlikuks protsessiks, milles kõige suuremate teadmistega inimesed, organid ja organisatsioonid, kelle ülesandeks on teadmiste omandamine, aitavad “teistel” teha õigeid järeldusi ja kanda neid üle oma tööalasesse tegevusse ja igapäevasesse ellu.

| 2.3.6.4 | Kui utoopia on tulevikuprojekt, siis uuendustegevus on kõigi utoopiate realiseerumine (19). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Kui utoopia on tulevikuprojekt, siis uuendustegevus on kõigi utoopiate realiseerumine (19).

| 2.3.6.5 | Pärast rohelist raamatut defineeris komisjon uuendustegevust õigusega kui “uuenduste edukat tootmist, assimileerimist ja ekspluateerimist majanduslikus ja ühiskondlikus sfääris” (20). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Pärast rohelist raamatut defineeris komisjon uuendustegevust õigusega kui “uuenduste edukat tootmist, assimileerimist ja ekspluateerimist majanduslikus ja ühiskondlikus sfääris” (20).

| 2.3.6.6 | Uuendustegevus on kompleksne protsess. Lisaks teadusuuringute arengule ja tehnoloogia parema kasutamisele aitavad paljud teised — mõnikord muutuvad — faktorid ja tingimused uuendustegevust esile kutsuda. Siinjuures tuleb nimetada järgmist:






  — | uuendustegevusele orienteeritud ettevõtluskultuur; |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Uuendustegevus on kompleksne protsess. Lisaks teadusuuringute arengule ja tehnoloogia parema kasutamisele aitavad paljud teised — mõnikord muutuvad — faktorid ja tingimused uuendustegevust esile kutsuda. Siinjuures tuleb nimetada järgmist:

—

uuendustegevusele orienteeritud ettevõtluskultuur;

| — | vastastikuste suhete võrgustik muude ettevõtete, organisatsioonide ja avalike asutustega, mis on olulised teadmiste ja uuenduste loomiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

vastastikuste suhete võrgustik muude ettevõtete, organisatsioonide ja avalike asutustega, mis on olulised teadmiste ja uuenduste loomiseks ja levitamiseks;

| — | õiguslik ja reguleeriv kontrollraamistik, eelkõige intellektuaalse omandi osas; |
| --- | --- |

—

õiguslik ja reguleeriv kontrollraamistik, eelkõige intellektuaalse omandi osas;

| — | juurdepääs kapitaliturgudele, eelkõige seoses riskikapitali ja käivitusetapiga; |
| --- | --- |

—

juurdepääs kapitaliturgudele, eelkõige seoses riskikapitali ja käivitusetapiga;

| — | haridus- ja koolitusteenused ning suhted akadeemiliste ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitusteenused ning suhted akadeemiliste ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel;

| — | uuendustegevuse tugistruktuurid (nt inkubaatorid, piirkondade võrgustikud, tööstus- ja tehnopargid) ja uuendustegevuse vahendusteenused. |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse tugistruktuurid (nt inkubaatorid, piirkondade võrgustikud, tööstus- ja tehnopargid) ja uuendustegevuse vahendusteenused.

| 2.3.6.7 | Komiteel on juba olnud võimalus nentida, et uuendustegevus on ühiskondlik protsess (21), mis põhineb teadusuuringutel, leiab aset konkurentsisüsteemis, vajab ruumi arenguks ja toimib tänu positiivsetele hoiakutele muutuste ja riski suhtes. Tulemuseks on konkurentsivõime tõus, suurem ühtekuuluvus ja parem sotsiaalmajanduslik heaolu. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Komiteel on juba olnud võimalus nentida, et uuendustegevus on ühiskondlik protsess (21), mis põhineb teadusuuringutel, leiab aset konkurentsisüsteemis, vajab ruumi arenguks ja toimib tänu positiivsetele hoiakutele muutuste ja riski suhtes. Tulemuseks on konkurentsivõime tõus, suurem ühtekuuluvus ja parem sotsiaalmajanduslik heaolu.

| 2.3.6.8 | Et saada objektiivseid kriteeriume edasiminekuks palub komitee komisjonil täpsustada kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate kaasabil ja Eurostatiga koordineeritult, milliseid tooteid ja teenuseid võib praegusel hetkel pidada uuenduslikeks. Kõnealuses kompleksses ja muutlikus sektoris oleks tõepoolest vaja suuniseid. |
| --- | --- |

2.3.6.8

Et saada objektiivseid kriteeriume edasiminekuks palub komitee komisjonil täpsustada kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate kaasabil ja Eurostatiga koordineeritult, milliseid tooteid ja teenuseid võib praegusel hetkel pidada uuenduslikeks. Kõnealuses kompleksses ja muutlikus sektoris oleks tõepoolest vaja suuniseid.

| 2.3.6.9 | Uuendustegevusele antav riigiabi (vastavalt rohelise raamatu määratlusele) (22). Nagu leiab komitee, kellel on juba olnud võimalus oma seisukoha avaldamiseks kõnealusel teemal (23), tuleks olemasolevat raamistikku laiendada uutele riigiabi liikidele, mida pole praegustes suunistes nimetatud, ning tuleks määratleda täiendavaid nõuetele vastavuse kriteeriume, mis jätaksid liikmesriikidele rohkem manööverdamisruumi ilma teatamiskohustuseta. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Uuendustegevusele antav riigiabi (vastavalt rohelise raamatu määratlusele) (22). Nagu leiab komitee, kellel on juba olnud võimalus oma seisukoha avaldamiseks kõnealusel teemal (23), tuleks olemasolevat raamistikku laiendada uutele riigiabi liikidele, mida pole praegustes suunistes nimetatud, ning tuleks määratleda täiendavaid nõuetele vastavuse kriteeriume, mis jätaksid liikmesriikidele rohkem manööverdamisruumi ilma teatamiskohustuseta.

| 2.3.6.10 | Teatis rõhutab VKEde erivajadusi, mida on korduvalt nimetatud Euroopa Parlamendi, nõukogu, EMSK ja komisjoni enda dokumentides. EMSK on samuti veendunud, et tõeline konkurentsistiimul võib tulla eelkõige uuenduslikest, praktilistest ja sihipärastest tegevustest, mis on suunatud mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.3.6.10

Teatis rõhutab VKEde erivajadusi, mida on korduvalt nimetatud Euroopa Parlamendi, nõukogu, EMSK ja komisjoni enda dokumentides. EMSK on samuti veendunud, et tõeline konkurentsistiimul võib tulla eelkõige uuenduslikest, praktilistest ja sihipärastest tegevustest, mis on suunatud mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| 2.3.6.11 | Nii väikestes kui suurtes ettevõtetes vajab uuendustegevus kogu personali toetust ja kaasabi erinevatelt tasanditelt. See saab toimuda siis, kui on tegemist koostööalti keskkonnaga ja kui inimesed suudavad huviga vastu võtta võimalusi proovida midagi uut. Eelnimetatu saavutamiseks on vaja pidevat koolitust. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Nii väikestes kui suurtes ettevõtetes vajab uuendustegevus kogu personali toetust ja kaasabi erinevatelt tasanditelt. See saab toimuda siis, kui on tegemist koostööalti keskkonnaga ja kui inimesed suudavad huviga vastu võtta võimalusi proovida midagi uut. Eelnimetatu saavutamiseks on vaja pidevat koolitust.

| 2.3.6.12 | EMSK arvates on kõigile liikmesriikidel vaja tugevdada oma jõupingutusi, muutmaks teadust mõistetavamaks ja suurendamaks noorte inimeste hulka, kes selle vastu huvi tunnevad (24). Ka televisioonisaated saavad anda märkimisväärse panuse uuenduskultuuri (25). Koolituse, sealhulgas ka televisiooni kaudu, on võimalik kommunikatsioonivõimet parandada, pidades silmas paremat teavitamist ja seega ka uuendustegevuse ja konkurentsivõime parandamist. Sihipärane ja mõistetav teavitamine aitab inimesi teadusele lähendada ja uuendustegevust soodustada. |
| --- | --- |

2.3.6.12

EMSK arvates on kõigile liikmesriikidel vaja tugevdada oma jõupingutusi, muutmaks teadust mõistetavamaks ja suurendamaks noorte inimeste hulka, kes selle vastu huvi tunnevad (24). Ka televisioonisaated saavad anda märkimisväärse panuse uuenduskultuuri (25). Koolituse, sealhulgas ka televisiooni kaudu, on võimalik kommunikatsioonivõimet parandada, pidades silmas paremat teavitamist ja seega ka uuendustegevuse ja konkurentsivõime parandamist. Sihipärane ja mõistetav teavitamine aitab inimesi teadusele lähendada ja uuendustegevust soodustada.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2003. aastal jagunes kõrgtehnoloogia toodete ekspordi osakaal koguekspordis järgmiselt: 25-liikmeline EL 17,8 %, Jaapan 22,7 %, USA 26,9 % (allikas: Eurostat, Science and Technology 8/2005).

1

Science and Technology

(2)  INT. 268, punkt 6.2.

2

(3)  Eesmärk on ületada Euroopa paradoks: Euroopal on küll juhtpositsioon teadustegevuses, kuid selle tulemuste majanduslikus rakendamises jäädakse teistele alla.

3

(4)  Ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlev roheline raamat.

4

(5)  EÜT C 45, 17.2.1996, muudetud EÜT C 48, 13.2.1998

5

(6)  ELT C 111, 8.5.2002

6

(7)  Vt uus finantskorraldus ja krediidi ühiskondlik funktsioon.

7

(8)  INT/268

8

(9)  EÜ asutamisleping, VI jaotis, II jagu: Konkurents, maksustamine ja seaduste ühtlustamine.

9

(10)  KOM(2005) 24 lõplik, 2.2.05. Liikmesriigid peaksid riigiabi vähendama ja ümber suunama, et tulla toime turuprobleemidega sektorites, millel on kasvupotentsiaali, ning et stimuleerida uuendustegevust.

10

(11)  Ajavahemikul 1999–2001 moodustas see 0,61 % ja ajavahemikul 2001–2003 0,5 % ühenduse SKTst (2005(147) lõplik, 20.4.2005).

11

(12)  Allikas: KOM(2005) 147 lõplik, 20.4.2005, tabel 7: 23 % keskkonnale ja energiasäästule; 21 % regionaalarengule; 13 % VKEdele; 3 % VKEdele; 3 % tööhõivele; 2 % kultuurile ja muinsuskaitsele.

12

(13)  Resolutsioon PE_6TA (2005) 0230 (EP aruanne A6-0148/2005, 12.5. 2005, punkt 36).

13

(14)  SEC(2005) 795, 7.6.2005.

14

(15)  EURAB – European Research Advisory Board, 02.053 final “uuendustegevuse parandamine 2005”.

15

(16)  Lepingus on määratletud kolme liiki kahjud, mis võivad tekkida: ühe riigi poolt antav abi võib kahjustada importiva riigi sisemaist tööstust; riigiabi võib kahjustada konkureerivaid eksportijaid, kui nad konkureerivad omavahel kolmandatel turgudel; peale selle võib ühe riigi siseriiklik abi kahjustada eksportijaid, kes püüavad konkureerida riigiabi andva riigi siseturul.

16

(17)  EP, tööhõive ja sotsiaalpoliitika komitee ITRE komisjoni arvamus A-6 0148/2005, punkt 4.

17

(18)  Uuendustegevust käsitlev roheline raamat. KOM(95) 688 lõplik

18

(19)  Vt Oscar Wilde.

19

(20)  KOM(2003) 112 lõplik.

20

(21)  Arvamus teemal: uuendustegevust käsitlev roheline raamat, Sirkeinen, Konitzer, OJEC C 212/1996.

21

(22)  KOM(1995) 688 (lõplik).

22

(23)  INT. 268

23

(24)  2003. aastal töötas 25-liikmelise ELi töövõimelisest elanikkonnast 27 %, s.t umbes 50 miljonit inimest, spetsialiseeritud ja tehnilises valdkonnas, HRSTO (Allikas: Eurostat, Science and Technology, 11/2004).

24

Science and Technology

(25)  Statistika järgi saab seitse inimest kümnest oma teabe telesaadetest.

25

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/92

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”

KOM(2005) 494 lõplik

(2006/C 65/17)

13. oktoobril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”

ning vastavalt kodukorra artikli 19 lõikele 1 otsustas komitee 26.–27. oktoobril 2005 toimunud 421. täiskogu istungjärgul luua allkomitee, kes tegeleb ettevalmistustööga asjaomasel teemal.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav Järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava allkomitee võttis arvamuse eelnõu vastu 1. detsembril 2005. Raportöör oli pr Jillian van Turnhout.

Arvamus võeti vastu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil). Poolt hääletas 83, vastu hääletas 7 ja erapooletuks jäi 13.

1.   Kommenteeritud kokkuvõte

Komitee on sihilikult valinud Euroopa Komisjoni teatisele vastamiseks lühida ja tegusa vormi, visandades mõned konkreetsed meetmed, mille osas saaks komitee üksi ja ka koostöös teiste institutsioonidega anda järelemõtlemisperioodil ja kauemgi märkimisväärse panuse laiaulatuslikku arutellu. Kaks peamist sõnumit on: kasutada ära põhiseaduse lepingu Euroopa Liidu demokraatliku eluga seotud sätted, muutes kahel sambal — kodanikega peetaval dialoogil ja laiendatud Euroopa sotisaaldialoogil — tugineva osalusdemokraatia tegelikkuseks juba täna ning tagada organiseeritud kodanikuühiskonna ja tema esindajate ärakuulamine laiaulatuslike arutelude käigus.

2.   Sissejuhatus

Arvestades

| — | arvamuse koostamiseks antud lühikest aega, |
| --- | --- |

—

arvamuse koostamiseks antud lühikest aega,

| — | komitee 26. oktoobri 2005. aasta arvamuses Euroopa Parlamendile järelemõtlemisaja kohta esitatud üksikasjalikumat käsitlust (1), |
| --- | --- |

—

komitee 26. oktoobri 2005. aasta arvamuses Euroopa Parlamendile järelemõtlemisaja kohta esitatud üksikasjalikumat käsitlust (1),

| — | Euroopa Komisjoni peatselt vastuvõetavat valget raamatut kommunikatsioonistrateegia kohta, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni peatselt vastuvõetavat valget raamatut kommunikatsioonistrateegia kohta,

| — | Euroopa Ülemkogu 2005 aasta 16.–17. juuni avalduses (2) väljendatud kavatsust anda olukorrale hinnang 2006. aasta esimesel poolel ning sellest tulenevat vajadust kiireloomulise ja võimalikult laiaulatusliku aruelu järele ELis ja liikmesriikides, sh organiseeritud kodanikuühiskonna kõigil tasandeil, |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 2005 aasta 16.–17. juuni avalduses (2) väljendatud kavatsust anda olukorrale hinnang 2006. aasta esimesel poolel ning sellest tulenevat vajadust kiireloomulise ja võimalikult laiaulatusliku aruelu järele ELis ja liikmesriikides, sh organiseeritud kodanikuühiskonna kõigil tasandeil,

otsustas Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee, eesmärgiga toetada osalusdemokraatiat kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil, algatada võimalikult ulatusliku arutelu ja piirduda käesolevas arvamuses mõne tegusa soovitusega, mis aitaks komiteel arutelu õhutada ning parandada enda kui Euroopa ja organiseeritud kodanikuühiskonna vahelise silla rolli.

Komitee tervitab Euroopa Komisjoni teatises “Plaan D” kohta esitatud algatust. Komitee on siiski arvamusel, et kuigi kõnealune kava on loomulikult eesrindlik, võib esitatud ettepanekute tõelist mõju pidada küsitavaks, eelkõige seoses sellega, et puuduvad konkreetsed viited, kuidas ettepanekus esitatud meetmeid rakendada. Seetõttu võtab EMSK endale piisavalt aega, et tutvuda täpsemalt komisjoni peatsete konkreetsete ettepanekutega. Omalt poolt lubab komitee aidata komisjonil kujundada oma ettepanekuid tegusamaks, eelkõige valdkondades, mis on seotud organiseeritud kodanikuühiskonna osalusega.

3.   Soovitused

| 3.1 | Tuginedes katsekava edule, võtab komisjon endale kohustuse edendada “e-visiitkaardi” süsteemi kasutamist liikmete hulgas. See tähendab, et üksikjuhtumite kaupa kohandatud teabekirjad saadetakse isiklikesse postiloenditesse, toetades nii komitee liikmete ühendavat funktsiooni. |
| --- | --- |

3.1

Tuginedes katsekava edule, võtab komisjon endale kohustuse edendada “e-visiitkaardi” süsteemi kasutamist liikmete hulgas. See tähendab, et üksikjuhtumite kaupa kohandatud teabekirjad saadetakse isiklikesse postiloenditesse, toetades nii komitee liikmete ühendavat funktsiooni.

| 3.2 | Tuginedes sidusrühmade Brüsseli foorumite edule 2005. aasta aprillis ja novembris, vastavalt jätkusuutliku arengu ja lõhe ületamise teemal, eelkõige aga avatud ruumi meetodi kohandatud versiooni edule, võtab komitee endale kohustuse abistada oma liikmeid ja liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogusid sarnaste sidusrühmade foorumite korraldamisel riiklikul tasandil. Komitee saab pakkuda järgmist abi:






  — | kaasab oma liikmete erinevaid võrgustikke ja organisatsioone, saades kasu nende võimalikust mitmekordistavast mõjust, |
| --- | --- | --- |

3.2

Tuginedes sidusrühmade Brüsseli foorumite edule 2005. aasta aprillis ja novembris, vastavalt jätkusuutliku arengu ja lõhe ületamise teemal, eelkõige aga avatud ruumi meetodi kohandatud versiooni edule, võtab komitee endale kohustuse abistada oma liikmeid ja liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogusid sarnaste sidusrühmade foorumite korraldamisel riiklikul tasandil. Komitee saab pakkuda järgmist abi:

—

kaasab oma liikmete erinevaid võrgustikke ja organisatsioone, saades kasu nende võimalikust mitmekordistavast mõjust,

| — | jagab kogemusi avatud ruumis suhtlemise kohta, |
| --- | --- |

—

jagab kogemusi avatud ruumis suhtlemise kohta,

| — | olemasolevatele kogemustele tuginedes koostab käsiraamatu selle kohta, kuidas kõnealuseid foorumeid edukalt korraldada, |
| --- | --- |

—

olemasolevatele kogemustele tuginedes koostab käsiraamatu selle kohta, kuidas kõnealuseid foorumeid edukalt korraldada,

| — | kaasab institutsioone, eelkõige Euroopa Komisjoni, nii korraldaja kui ka osalejana. |
| --- | --- |

—

kaasab institutsioone, eelkõige Euroopa Komisjoni, nii korraldaja kui ka osalejana.

Kõnealused foorumid ei suuda iseenesest lahendada Euroopa Liidu suhtlusprobleeme, kuid paralleelselt paranenud konsultatsioonimehhanismidega, saavad nad aidata kaasa kodanike suuremale kaasamisele Euroopa arutellu.

| 3.3 | Tuginedes soovitustele, mis on esitatud komitee arvamuses Euroopa Parlamendile järelemõtlemisperioodi kohta, jätkab komitee institutsioonide innustamist, et nad kasutaksid ära põhiseaduse lepingu osalusdemokraatia sätted. Eelkõige:






  — | kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles esitama ühe või mitu ettepanekut, milles visandatakse uued võimalused ja protsessid, edendamaks organiseeritud kodanikuühiskonna osalemist Euroopa Liidu poliitika- ja seadusloomes kooskõlas põhiseaduse lepingu artikli I-47 lõike 4 vaimuga, |
| --- | --- | --- |

3.3

Tuginedes soovitustele, mis on esitatud komitee arvamuses Euroopa Parlamendile järelemõtlemisperioodi kohta, jätkab komitee institutsioonide innustamist, et nad kasutaksid ära põhiseaduse lepingu osalusdemokraatia sätted. Eelkõige:

—

kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles esitama ühe või mitu ettepanekut, milles visandatakse uued võimalused ja protsessid, edendamaks organiseeritud kodanikuühiskonna osalemist Euroopa Liidu poliitika- ja seadusloomes kooskõlas põhiseaduse lepingu artikli I-47 lõike 4 vaimuga,

| — | kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles astuma konkreetseid samme kodanike otsese osaluse suurendamiseks ELi tasandi poliitilises protsessis, kaaludes sellise ettepaneku esitamist, mis on suunatud Euroopa kodanike algatustele juriidilise jõu andmisele kooskõlas põhiseaduse lepingu artikli I-47 lõike 4 sätetega, |
| --- | --- |

—

kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles astuma konkreetseid samme kodanike otsese osaluse suurendamiseks ELi tasandi poliitilises protsessis, kaaludes sellise ettepaneku esitamist, mis on suunatud Euroopa kodanike algatustele juriidilise jõu andmisele kooskõlas põhiseaduse lepingu artikli I-47 lõike 4 sätetega,

| — | kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles kaaluma ettepaneku esitamist tõelise kommunikatsioonipoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

kutsub EMSK Euroopa Komisjoni üles kaaluma ettepaneku esitamist tõelise kommunikatsioonipoliitika kohta,

| — | loodab EMSK, et Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee vahel sõlmitud koostööprotokoll (3), mis sätestab “intensiivsema dialoogi pidamise ja konsulteerimise organiseeritud kodanikuühiskonna ja seda esindavate asutustega liidu poliitikate ja otsuste ettevalmistamise protsessis” viiakse täielikult ellu ja seda austatakse: |
| --- | --- |

—

loodab EMSK, et Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee vahel sõlmitud koostööprotokoll (3), mis sätestab “intensiivsema dialoogi pidamise ja konsulteerimise organiseeritud kodanikuühiskonna ja seda esindavate asutustega liidu poliitikate ja otsuste ettevalmistamise protsessis” viiakse täielikult ellu ja seda austatakse:

| 3.4 | Kooskõlas Euroopa Komisjoni D-kava vaimuga kutsub komitee Euroopa Komisjoni, aga eelkõige tema esindusi liikmesriikides, kaasama täielikult komitee liikmeid kõigisse algatustesse, mille eesmärgiks on arutelu elavdamine liikmesriikides. Sel viisil tagatakse organiseeritud kodanikuühiskonna korrapärane ja kohane ärakuulamine. |
| --- | --- |

3.4

Kooskõlas Euroopa Komisjoni D-kava vaimuga kutsub komitee Euroopa Komisjoni, aga eelkõige tema esindusi liikmesriikides, kaasama täielikult komitee liikmeid kõigisse algatustesse, mille eesmärgiks on arutelu elavdamine liikmesriikides. Sel viisil tagatakse organiseeritud kodanikuühiskonna korrapärane ja kohane ärakuulamine.

| 3.5 | Tõstab kõnealuses kontekstis esile mitmed konkreetsed tegevused, mida Euroopa Komisjon on soovitanud laiema avaliku arutelu edendamiseks ja kodanike innustamiseks osalema demokraatlikes protsessides ning kutsub komisjoni üles kaasama komiteed ja tema liikmeid täielikult, eelkõige küsimustes, milles tuleks kuulda võtta organiseeritud kodanikuühiskonna häält. |
| --- | --- |

3.5

Tõstab kõnealuses kontekstis esile mitmed konkreetsed tegevused, mida Euroopa Komisjon on soovitanud laiema avaliku arutelu edendamiseks ja kodanike innustamiseks osalema demokraatlikes protsessides ning kutsub komisjoni üles kaasama komiteed ja tema liikmeid täielikult, eelkõige küsimustes, milles tuleks kuulda võtta organiseeritud kodanikuühiskonna häält.

| 3.6 | Asjaomases kontekstis märgib komitee ära teatise 5. osa, mis käsitleb rahastamist ning eriti komisjoni arvamust, et “ülejäänud vahendeid tuleb kasutada liikmesriikide ja kodanikuühiskonna algatuste toetamiseks”. Ülaltoodule viidates on komitee valmis detsentraliseerima oma edukate sidusrühmade foorumite formaati ja on nõus looma sarnaseid koostöötegevusi Euroopa Komisjoniga, muuhulgas ühise rahastamise kaudu liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

3.6

Asjaomases kontekstis märgib komitee ära teatise 5. osa, mis käsitleb rahastamist ning eriti komisjoni arvamust, et “ülejäänud vahendeid tuleb kasutada liikmesriikide ja kodanikuühiskonna algatuste toetamiseks”. Ülaltoodule viidates on komitee valmis detsentraliseerima oma edukate sidusrühmade foorumite formaati ja on nõus looma sarnaseid koostöötegevusi Euroopa Komisjoniga, muuhulgas ühise rahastamise kaudu liikmesriikide tasandil.

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGISMUND

---

(1)  “Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle”

1

(2)  Vt dokumenti 10255/1/05 rev. 1

2

(3)  Allakirjutatud Brüsselis 7. novembril 2005. Tekstiga saab tutvuda EMSK kodulehel.

3

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/94

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse”

(2006/C 65/18)

22. aprillil 2005 otsustas tulevane ELi eesistuja Austria vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse”

ning vastavalt kodukorra artikli 19 lõikele 1 otsustas komitee luua selleteemaliseks tööks allkomitee.

Allkomitee võttis arvamuse eelnõu vastu 9. novembril. Raportöör oli hr Jan Olsson, kaasraportöörid olid pr Eva Belabed ja hr Joost van Iersel.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri 2005 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 127, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8 liiget.

Soovitused ja järeldused

| 1. | EMSK soovitab liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta endale kohustusi kauemaks kui aastani 2010, et luua Euroopa ühine teadmisteruum, mis tugineks süvendatud koostööl õppe, teadusuuringute ja innovatsiooni poliitika alal. Sellega astutakse suur samm Lissaboni strateegia taaskäivitamise ja Euroopa ühiskonnamudeli toetamise suunas, mis aitaks vähendada lõhet Euroopa ja tema kodanike vahel. |
| --- | --- |

1.

EMSK soovitab liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta endale kohustusi kauemaks kui aastani 2010, et luua Euroopa ühine teadmisteruum, mis tugineks süvendatud koostööl õppe, teadusuuringute ja innovatsiooni poliitika alal. Sellega astutakse suur samm Lissaboni strateegia taaskäivitamise ja Euroopa ühiskonnamudeli toetamise suunas, mis aitaks vähendada lõhet Euroopa ja tema kodanike vahel.

| 2. | Taaskäivitamine nõuab ametivõimude ja iga riigi organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist kõnealuse eesmärgi saavutamisse. Selleks tuleb määrata olulised prioriteedid ning soovitada ja rakendada tegevusi nii üksi kui ka koostöös teistega, mis peaks samuti kajastuma riiklikus reformikavas. |
| --- | --- |

2.

Taaskäivitamine nõuab ametivõimude ja iga riigi organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist kõnealuse eesmärgi saavutamisse. Selleks tuleb määrata olulised prioriteedid ning soovitada ja rakendada tegevusi nii üksi kui ka koostöös teistega, mis peaks samuti kajastuma riiklikus reformikavas.

| 3. | Liikmesriigid, Euroopa Komisjon, Euroopa ja riikide parlamendid, ettevõtted, rahandusasutused ning kodanikuühiskond peavad ennast siduma Euroopa ühise teadmisteruumiga, mis on mõeldud kõigile kodanikele, organisatsioonidele ja äriühingutele ning millel on selgelt määratletud eesmärgid, kriteeriumid, ajakavad ning vastutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid, Euroopa Komisjon, Euroopa ja riikide parlamendid, ettevõtted, rahandusasutused ning kodanikuühiskond peavad ennast siduma Euroopa ühise teadmisteruumiga, mis on mõeldud kõigile kodanikele, organisatsioonidele ja äriühingutele ning millel on selgelt määratletud eesmärgid, kriteeriumid, ajakavad ning vastutusvaldkonnad.

| 4. | Siseturg on jätkuvalt integratsiooniprotsessi peamine nurgakivi, aidates kaasa majandusliku tulemuslikkuse parandamisele, rohkemate ja paremate töökohtade loomisele, sotsiaalsele arengule ning jätkusuutlikkusele. Euroopa ühise teadmisteruumi ja siseturu koostoime vallandab uue majanduskasvu potentsiaali. Seepärast tuleb teadmistepõhisele majandusele üleminekut takistavad siseturu tõkked esimesel võimalusel kõrvaldada. |
| --- | --- |

4.

Siseturg on jätkuvalt integratsiooniprotsessi peamine nurgakivi, aidates kaasa majandusliku tulemuslikkuse parandamisele, rohkemate ja paremate töökohtade loomisele, sotsiaalsele arengule ning jätkusuutlikkusele. Euroopa ühise teadmisteruumi ja siseturu koostoime vallandab uue majanduskasvu potentsiaali. Seepärast tuleb teadmistepõhisele majandusele üleminekut takistavad siseturu tõkked esimesel võimalusel kõrvaldada.

| 5. | Kõiki kodanikke, sektoreid ja piirkondi tuleb innustada teadmistepõhises ühiskonnas osalema ja seda oma hüvanguks kasutama, pakkudes sel viisil ainulaadset võimalust ületada praegune lõhe. |
| --- | --- |

5.

Kõiki kodanikke, sektoreid ja piirkondi tuleb innustada teadmistepõhises ühiskonnas osalema ja seda oma hüvanguks kasutama, pakkudes sel viisil ainulaadset võimalust ületada praegune lõhe.

| 6. | Liikuvus annab võimaluse oskusi omandada ja edasi anda. Tööjõu, teadlaste ja üliõpilaste vaba liikumist tuleb edendada ning sellega peavad kaasnema korralikud töötingimused ja palk. |
| --- | --- |

6.

Liikuvus annab võimaluse oskusi omandada ja edasi anda. Tööjõu, teadlaste ja üliõpilaste vaba liikumist tuleb edendada ning sellega peavad kaasnema korralikud töötingimused ja palk.

| 7. | EL, liikmesriigid ja piirkonnad peavad oma avaliku sektori kulud suunama majanduskasvu suurendavatesse investeeringutesse. Liikmesriigid koostöös erasektori sidusrühmadega peaksid võtma endale kohustuse viia ELi fondide toetusel ellu riiklik teadmiste edendamise kava. |
| --- | --- |

7.

EL, liikmesriigid ja piirkonnad peavad oma avaliku sektori kulud suunama majanduskasvu suurendavatesse investeeringutesse. Liikmesriigid koostöös erasektori sidusrühmadega peaksid võtma endale kohustuse viia ELi fondide toetusel ellu riiklik teadmiste edendamise kava.

| 8. | EMSK nõuab,et Euroopa Komisjon avaldaks toetust teadusuuringute, uuendustegevuse ja õppe rahastamist puudutavale ettepanekule “Finantsperspektiivid 2007–2013”. Pakutud teadusuuringute seitsmes raamprogramm tuleb täielikult ellu viia ning see peab aitama tõsta Euroopa uuendussuutlikkust. |
| --- | --- |

8.

EMSK nõuab,et Euroopa Komisjon avaldaks toetust teadusuuringute, uuendustegevuse ja õppe rahastamist puudutavale ettepanekule “Finantsperspektiivid 2007–2013”. Pakutud teadusuuringute seitsmes raamprogramm tuleb täielikult ellu viia ning see peab aitama tõsta Euroopa uuendussuutlikkust.

| 9. | EMSK kutsub ettevõtteid, rahandusasutusi ja erafonde üles suurendama investeeringuid teadmistepõhisesse majandusse ja nõuab nende sellealase tegevuse toetamist maksusoodustustega. |
| --- | --- |

9.

EMSK kutsub ettevõtteid, rahandusasutusi ja erafonde üles suurendama investeeringuid teadmistepõhisesse majandusse ja nõuab nende sellealase tegevuse toetamist maksusoodustustega.

| 10. | Euroopa Komisjonil peaksid olema suuremad volitused poliitiliste suuniste andmisel ja edusammude jälgimisel. Komisjon peaks igal aastal avaldama arenguaruande ning arutama seda nõukogu, Euroopa ja riiklike parlamentide, aga ka asjaomaste sidusrühmade ja avalikkusega. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Komisjonil peaksid olema suuremad volitused poliitiliste suuniste andmisel ja edusammude jälgimisel. Komisjon peaks igal aastal avaldama arenguaruande ning arutama seda nõukogu, Euroopa ja riiklike parlamentide, aga ka asjaomaste sidusrühmade ja avalikkusega.

| 11. | EMSK soovitab alalise struktureeritud diskussiooni alustamist, et motiveerida otsustajaid kõigil tasandeil ja soodustada dialoogi kodanikega. |
| --- | --- |

11.

EMSK soovitab alalise struktureeritud diskussiooni alustamist, et motiveerida otsustajaid kõigil tasandeil ja soodustada dialoogi kodanikega.

| 12. | Riiklikel parlamentidel ning majandus- ja sotsiaalkomiteedel on määrav roll ja nad peavad diskussioonis osalema. Kaasama peaks ka kohalikke ja piirkondlikke tegutsejaid. |
| --- | --- |

12.

Riiklikel parlamentidel ning majandus- ja sotsiaalkomiteedel on määrav roll ja nad peavad diskussioonis osalema. Kaasama peaks ka kohalikke ja piirkondlikke tegutsejaid.

| 13. | Erasektori sidusrühmade tegevus ja vastutus peaks toimuma konkreetsete toetuste ja tegevuste kaudu. Sotsiaalne ja kodanikega peetav dialoog on olulised vahendid elukestva õppe, uuendustegevuse ja tehnoloogiapoliitika edendamiseks. |
| --- | --- |

13.

Erasektori sidusrühmade tegevus ja vastutus peaks toimuma konkreetsete toetuste ja tegevuste kaudu. Sotsiaalne ja kodanikega peetav dialoog on olulised vahendid elukestva õppe, uuendustegevuse ja tehnoloogiapoliitika edendamiseks.

| 14. | Tugev, majanduskasvu ja tööhõivet soodustav makromajanduspoliitika peaks looma tingimused, millega pannakse alus teadmispõhisele ühiskonnale, seades esiplaanile eelkõige nõudlusest tingitud uued tehnoloogiad. |
| --- | --- |

14.

Tugev, majanduskasvu ja tööhõivet soodustav makromajanduspoliitika peaks looma tingimused, millega pannakse alus teadmispõhisele ühiskonnale, seades esiplaanile eelkõige nõudlusest tingitud uued tehnoloogiad.

| 15. | Elukestev õpe on teadmistepõhise ühiskonna võti. EMSK kordab üleskutset rakendada elukestva õppe hartat kõigil tasandeil. Seda peaksid toetama riiklikud ja erainvesteeringud ning struktuurifondid. Tööhõivepoliitika ja sotsiaalse kaitse uued vormid peaksid looma soodsad tingimused, võimaldamaks töölistel täiel määral elukestvast õppest osa saada. Taanlaste paindlikkuse ja turvalisuse tasakaalu rõhutav lähenemine on innustavaks näiteks. |
| --- | --- |

15.

Elukestev õpe on teadmistepõhise ühiskonna võti. EMSK kordab üleskutset rakendada elukestva õppe hartat kõigil tasandeil. Seda peaksid toetama riiklikud ja erainvesteeringud ning struktuurifondid. Tööhõivepoliitika ja sotsiaalse kaitse uued vormid peaksid looma soodsad tingimused, võimaldamaks töölistel täiel määral elukestvast õppest osa saada. Taanlaste paindlikkuse ja turvalisuse tasakaalu rõhutav lähenemine on innustavaks näiteks.

| 16. | Tõsine soov edendada tervist, jätkusuutlikku keskkonda, linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri kvaliteeti, nutikaid transpordilahendusi, turvalisi ja korrastatud töökohti ning kultuuripärandit genereerib uusi tehnoloogiaid, uudseid tooteid ja teenuseid. Nende toetamiseks tuleb tagada positiivsed tingimused ja luua ettevõtetes töökohti. |
| --- | --- |

16.

Tõsine soov edendada tervist, jätkusuutlikku keskkonda, linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri kvaliteeti, nutikaid transpordilahendusi, turvalisi ja korrastatud töökohti ning kultuuripärandit genereerib uusi tehnoloogiaid, uudseid tooteid ja teenuseid. Nende toetamiseks tuleb tagada positiivsed tingimused ja luua ettevõtetes töökohti.

| 17. | Teadmiste levitamine on uuendustegevust ja konkurentsi soodustava poliitika olulisim mõjur. Tööstuspiirkondi, tehnoloogiaparke ja muid uuenduslikke keskkondi tuleb edendada. |
| --- | --- |

17.

Teadmiste levitamine on uuendustegevust ja konkurentsi soodustava poliitika olulisim mõjur. Tööstuspiirkondi, tehnoloogiaparke ja muid uuenduslikke keskkondi tuleb edendada.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1 | EMSK arvamus käsitleb organiseeritud kodanikuühiskonna võimalusi teadmistepõhise ühiskonna edendamisel. Tähelepanu all on roll, mida sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad mängida Euroopa ühise teadmisteruumi loomisel, mis on üheks olulisemaks Lissaboni strateegia punktiks. Rõhutatakse liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vastutust eesmärgile pühendumisel. Arvamust toetavad EMSK teised arvamused lähedastel teemadel, samuti koostöös riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega koostatud kokkuvõttev aruanne. |
| --- | --- |

1.1

EMSK arvamus käsitleb organiseeritud kodanikuühiskonna võimalusi teadmistepõhise ühiskonna edendamisel. Tähelepanu all on roll, mida sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad mängida Euroopa ühise teadmisteruumi loomisel, mis on üheks olulisemaks Lissaboni strateegia punktiks. Rõhutatakse liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vastutust eesmärgile pühendumisel. Arvamust toetavad EMSK teised arvamused lähedastel teemadel, samuti koostöös riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega koostatud kokkuvõttev aruanne.

2.   Taust ja analüüs

| 2.1 | Euroopa on projekt inimeselt inimesele. Samas ohustab meie ainulaadse, demokraatial, sotsiaalsel ja kodanikega peetaval dialoogil, sotsiaalsel turumajandusel ja ühtekuuluvusel põhineva ühiskonnamudeli jätkusuutlikkust kasvav ülemaailmne konkurents, rahvastiku vananemine ja keskkonna surve. Praeguse ELi kriisi põhjuseks on erinevad arvamused selle kohta, millist poliitilist suundmust valida. Usalduse taastamiseks Euroopa projektide vastu tuleb poliitikad kõigepealt läbi vaadata esialgsete majandus- ja sotsiaalarengu eesmärkide valguses ning parandada töö- ja elutingimusi. Kriis pakub ümbersuunitluseks suurepärase võimaluse. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa on projekt inimeselt inimesele. Samas ohustab meie ainulaadse, demokraatial, sotsiaalsel ja kodanikega peetaval dialoogil, sotsiaalsel turumajandusel ja ühtekuuluvusel põhineva ühiskonnamudeli jätkusuutlikkust kasvav ülemaailmne konkurents, rahvastiku vananemine ja keskkonna surve. Praeguse ELi kriisi põhjuseks on erinevad arvamused selle kohta, millist poliitilist suundmust valida. Usalduse taastamiseks Euroopa projektide vastu tuleb poliitikad kõigepealt läbi vaadata esialgsete majandus- ja sotsiaalarengu eesmärkide valguses ning parandada töö- ja elutingimusi. Kriis pakub ümbersuunitluseks suurepärase võimaluse.

| 2.2 | Kõnealuse muutuse puhul on keskseks jätkusuutlikku majanduskasvu võimaldava, rohkem ja paremaid töökohti loova ja reaaltulusid tõstva poliitika abil teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamine, tuginedes inimressurssidele, õppimisele, teadusuuringutele ja uuendustegevusele.
  Siinkohal on võtmepositsioon ettevõtetel. Nad peaksid oma investeeringuid vastavalt suunama, kuid selleks on vaja raamtingimusi, mis toetavad nende uuendustegevuse, majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali. |
| --- | --- |

2.2

Kõnealuse muutuse puhul on keskseks jätkusuutlikku majanduskasvu võimaldava, rohkem ja paremaid töökohti loova ja reaaltulusid tõstva poliitika abil teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamine, tuginedes inimressurssidele, õppimisele, teadusuuringutele ja uuendustegevusele.

Siinkohal on võtmepositsioon ettevõtetel. Nad peaksid oma investeeringuid vastavalt suunama, kuid selleks on vaja raamtingimusi, mis toetavad nende uuendustegevuse, majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali.

| 2.3 | Teadmistepõhine, era- ja avaliku sektori sidusrühmade vastutusele tuginev ühiskond peab kujundama ühtsema ühiskonna, mis võitleb igat liiki ebavõrdsuse vastu. Teisalt on sotsiaalne ühtekuuluvus teadmistepõhisele ühiskonnale sujuvama ülemineku eeltingimus. |
| --- | --- |

2.3

Teadmistepõhine, era- ja avaliku sektori sidusrühmade vastutusele tuginev ühiskond peab kujundama ühtsema ühiskonna, mis võitleb igat liiki ebavõrdsuse vastu. Teisalt on sotsiaalne ühtekuuluvus teadmistepõhisele ühiskonnale sujuvama ülemineku eeltingimus.

| 2.4 | Väljavaated on küllaltki murettekitavad (1). Ettevõtete rahastatavate teadusuuringute arv on alates aastast 2000 vähenenud. ELi uurimis- ja arendustegevuse kogukulud püsivad muutumatutena ega ulatu eesmärgiks seatud 3 %-ni. Kulud moodustavad 2 % võrrelduna 2,7 %-ga USAs ja 3 %-ga Jaapanis. Ajude äravool on väga tõsine probleem. Lisaks jõuavad suured tärkavad majandused, näiteks Hiina, teadusele tehtavate kulutuste osas ELile järele.
  Euroopa uuendustegevuse tulemustabelist nähtub, et Euroopa jääb USAst maha 10 näitaja osas 11st. See tuleneb USA aktiivsest poliitikast, mis toetab teadus- ja uuendustegevust muuhulgas avalike hangete, maksude vähendamise, riskikapitalifondide garanteerimise ja VKEdele laenude andmise teel. |
| --- | --- |

2.4

Väljavaated on küllaltki murettekitavad (1). Ettevõtete rahastatavate teadusuuringute arv on alates aastast 2000 vähenenud. ELi uurimis- ja arendustegevuse kogukulud püsivad muutumatutena ega ulatu eesmärgiks seatud 3 %-ni. Kulud moodustavad 2 % võrrelduna 2,7 %-ga USAs ja 3 %-ga Jaapanis. Ajude äravool on väga tõsine probleem. Lisaks jõuavad suured tärkavad majandused, näiteks Hiina, teadusele tehtavate kulutuste osas ELile järele.

Euroopa uuendustegevuse tulemustabelist nähtub, et Euroopa jääb USAst maha 10 näitaja osas 11st. See tuleneb USA aktiivsest poliitikast, mis toetab teadus- ja uuendustegevust muuhulgas avalike hangete, maksude vähendamise, riskikapitalifondide garanteerimise ja VKEdele laenude andmise teel.

| 2.5 | Siiski vajab võrdleva hinnangu andmine ELi ja USA uurimiskulude ja uuendustegevuse teostamise kohta sügavamat analüüsi. Euroopal on tugevaid külgi nii liikmesriigi kui ka sektori tasandil. Näitena võib tuua Euroopa lennundusalase koostöö ja Galileo projekti, kuid ka asjaolu, et üliõpilaste arv inseneriteaduskondades on suurem kui USAs. Uuendussuutlikkuse edendamiseks peab Euroopa suurendama investeeringuid elukestvasse õppesse, lisaks on vaja juurde 700 000 teadlast ning rohkem tehnoloogiakeskusi ja -gruppe, tuleks toetada VKEsid ja paremaid teadmiste levitamise viise. |
| --- | --- |

2.5

Siiski vajab võrdleva hinnangu andmine ELi ja USA uurimiskulude ja uuendustegevuse teostamise kohta sügavamat analüüsi. Euroopal on tugevaid külgi nii liikmesriigi kui ka sektori tasandil. Näitena võib tuua Euroopa lennundusalase koostöö ja Galileo projekti, kuid ka asjaolu, et üliõpilaste arv inseneriteaduskondades on suurem kui USAs. Uuendussuutlikkuse edendamiseks peab Euroopa suurendama investeeringuid elukestvasse õppesse, lisaks on vaja juurde 700 000 teadlast ning rohkem tehnoloogiakeskusi ja -gruppe, tuleks toetada VKEsid ja paremaid teadmiste levitamise viise.

| 2.6 | Riiklikud investeeringud haridusse ei kasva nii kiiresti kui peaksid. PISA uuring toob esile mõned haridussüsteemi ebaõnnestumised. Täiskasvanud elanikkonna osalus koolitustel küünib vaid 65 %-ni 2010. aasta eesmärgist. Koolist väljalangemine püsib samal tasemel. Ülikooli lõpetamisel seisavad noored silmitsi töötusega. Lisaks peab aastaks 2015 võtma tööle üle miljoni alg- ja keskkooliõpetaja (2) Komisjon võiks viia läbi uurimuse põhihariduse kohta, et määratleda, mis oli rahvusvahelises PISA uuringus osalenud edukaimate riikide edu pant.
  Era- ja avaliku sektori sidusrühmad peavad aru saama kogu haridussüsteemi ümberkorraldamise vajadusest selleks, et parandada saavutusi ja tagada kõigile — varasest lapsepõlvest kuni kõrge vanuseni — võimalus osaleda aktiivselt teadmistepõhises ühiskonnas. Nad peavad ümberkorraldusi täielikult toetama, kuid selleks on vaja ka uusi pedagoogilisi kontseptsioone ja kvalifitseeritud õpetajaid. |
| --- | --- |

2.6

Riiklikud investeeringud haridusse ei kasva nii kiiresti kui peaksid. PISA uuring toob esile mõned haridussüsteemi ebaõnnestumised. Täiskasvanud elanikkonna osalus koolitustel küünib vaid 65 %-ni 2010. aasta eesmärgist. Koolist väljalangemine püsib samal tasemel. Ülikooli lõpetamisel seisavad noored silmitsi töötusega. Lisaks peab aastaks 2015 võtma tööle üle miljoni alg- ja keskkooliõpetaja (2) Komisjon võiks viia läbi uurimuse põhihariduse kohta, et määratleda, mis oli rahvusvahelises PISA uuringus osalenud edukaimate riikide edu pant.

Era- ja avaliku sektori sidusrühmad peavad aru saama kogu haridussüsteemi ümberkorraldamise vajadusest selleks, et parandada saavutusi ja tagada kõigile — varasest lapsepõlvest kuni kõrge vanuseni — võimalus osaleda aktiivselt teadmistepõhises ühiskonnas. Nad peavad ümberkorraldusi täielikult toetama, kuid selleks on vaja ka uusi pedagoogilisi kontseptsioone ja kvalifitseeritud õpetajaid.

| 2.7 | Teadmistepõhisele ühiskonnale üleminek muudab töö olemust ja korraldust ning ettevõtete struktuuri. Teadmistest lähtuv ühiskond ning uued tehnoloogiad pakuvad suuri võimalusi, kuid loovad ka uusi ohte ja jätavad paljud tähelepanuta. Töökohad restruktureeritakse, tööülesanded määratletakse ümber.
  Valitseb ka peakorterite, teadusuuringute ja tootmise Euroopast ümberpaigutamise oht.
  Tuleb luua uusi ja paremaid töökohti, suurendades selleks investeeringuid õppesse, uuendustegevusse ja tehnoloogiasse. Ajude äravoolu tuleb takistada, leides ülikooli lõpetanutele uusi atraktiivseid töövõimalusi kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.7

Teadmistepõhisele ühiskonnale üleminek muudab töö olemust ja korraldust ning ettevõtete struktuuri. Teadmistest lähtuv ühiskond ning uued tehnoloogiad pakuvad suuri võimalusi, kuid loovad ka uusi ohte ja jätavad paljud tähelepanuta. Töökohad restruktureeritakse, tööülesanded määratletakse ümber.

Valitseb ka peakorterite, teadusuuringute ja tootmise Euroopast ümberpaigutamise oht.

Tuleb luua uusi ja paremaid töökohti, suurendades selleks investeeringuid õppesse, uuendustegevusse ja tehnoloogiasse. Ajude äravoolu tuleb takistada, leides ülikooli lõpetanutele uusi atraktiivseid töövõimalusi kõigis liikmesriikides.

| 2.8 | Teadmistepõhine ühiskond on väljakutsete käsitlemiseks õige valik ja see mõjutab mitmeid poliitikaloomevaldkondi. Selle realiseerimine eeldab üldist ja kõikehõlmavat lähenemist. Liikumist teadmistepõhise ühiskonna suunas tuleb vaadelda pikemas perspektiivis kui vaid aastani 2010. Poliitikaid peab edendama sihikindlalt. |
| --- | --- |

2.8

Teadmistepõhine ühiskond on väljakutsete käsitlemiseks õige valik ja see mõjutab mitmeid poliitikaloomevaldkondi. Selle realiseerimine eeldab üldist ja kõikehõlmavat lähenemist. Liikumist teadmistepõhise ühiskonna suunas tuleb vaadelda pikemas perspektiivis kui vaid aastani 2010. Poliitikaid peab edendama sihikindlalt.

| 2.9 | Konkurentsieeliste tugevdamine maailmas, tuginedes oma oskusteabe kasutamise suutlikkusele ning inimeste loovusele kõrge lisaväärtusega toodete ja teenuste loomisel, on Euroopale nii väljakutseks kui ka võimaluseks. Ressursid tuleb ümber suunata majanduskasvu soodustavatesse tehnoloogiatesse ja uuenduslikesse süsteemidesse, kaitstes Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli põhielemente ja vajadusel kohandades neid laiema jätkusuutliku arengu käigus. |
| --- | --- |

2.9

Konkurentsieeliste tugevdamine maailmas, tuginedes oma oskusteabe kasutamise suutlikkusele ning inimeste loovusele kõrge lisaväärtusega toodete ja teenuste loomisel, on Euroopale nii väljakutseks kui ka võimaluseks. Ressursid tuleb ümber suunata majanduskasvu soodustavatesse tehnoloogiatesse ja uuenduslikesse süsteemidesse, kaitstes Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli põhielemente ja vajadusel kohandades neid laiema jätkusuutliku arengu käigus.

| 2.10 | Teadmiste loomine, kasutamine ja levitamine peavad vastama ühiskonna vajadustele. Igaühel on õigus kasutada teadmistepõhise ühiskonna hüvesid, igaühel on piisava toetuse saamisel kohustus osaleda teadmistepõhise ühiskonna saavutamises ja sellesse anda oma panus. |
| --- | --- |

2.10

Teadmiste loomine, kasutamine ja levitamine peavad vastama ühiskonna vajadustele. Igaühel on õigus kasutada teadmistepõhise ühiskonna hüvesid, igaühel on piisava toetuse saamisel kohustus osaleda teadmistepõhise ühiskonna saavutamises ja sellesse anda oma panus.

| 2.11 | Inimsete esikohale seadmine tähendab keskendumist tsivilisatsiooni ja kultuurimudelite õppimisele ja mõistmisele, et edendada keskkonda, mis arendaks teadmisi kõige laiemas tähenduses. Jutt on inimeste teadmisteihast, mis valdavalt ei põhine otsesel kasusaamisel ning mis moodustab kombineeritud, tulevikus vajalike teoreetiliste, sotsiaalsete ja praktiliste oskuste aluse. |
| --- | --- |

2.11

Inimsete esikohale seadmine tähendab keskendumist tsivilisatsiooni ja kultuurimudelite õppimisele ja mõistmisele, et edendada keskkonda, mis arendaks teadmisi kõige laiemas tähenduses. Jutt on inimeste teadmisteihast, mis valdavalt ei põhine otsesel kasusaamisel ning mis moodustab kombineeritud, tulevikus vajalike teoreetiliste, sotsiaalsete ja praktiliste oskuste aluse.

| 2.12 | Elukestev õpe on teadmistepõhise ühiskonna võti. Kvaliteetne elukestev õpe, mille aluseks on hariduse ja koolituse kättesaadavaks tegemine kõigile, annab inimestele võimaluse teadmisi värskendada, pidevalt oma oskusi täiendada ja olla täieõiguslik kogukonna, perekonna, naabruskonna ja töömiljöö liige. See on uuendustegevuse, tööjõu liikuvuse ning tootlikkuse kasvu aluseks. Elukestva õppe motiveerimiseks tuleb huvi õppimise vastu äratada juba varases lapsepõlves. |
| --- | --- |

2.12

Elukestev õpe on teadmistepõhise ühiskonna võti. Kvaliteetne elukestev õpe, mille aluseks on hariduse ja koolituse kättesaadavaks tegemine kõigile, annab inimestele võimaluse teadmisi värskendada, pidevalt oma oskusi täiendada ja olla täieõiguslik kogukonna, perekonna, naabruskonna ja töömiljöö liige. See on uuendustegevuse, tööjõu liikuvuse ning tootlikkuse kasvu aluseks. Elukestva õppe motiveerimiseks tuleb huvi õppimise vastu äratada juba varases lapsepõlves.

| 2.13 | Teadmisteahela osade tugevdamine ja kooskõlastamine on üliolulised. Era- ja riiklikke teadusasutusi, ülikoole ja ettevõtteid (eriti VKEsid) ühendavat kolmnurka tuleks tugevdada. Nii riigisisene kui ka piiriülene kvalifitseeritud tööjõu vahetamine tööstuse ja ülikoolide vahel võib olla väga positiivne. Baasharidus — lasteaedadest keskkoolini — ja elukestev õpe peavad olema seotud ülikoolidega, et tõsta õpetajate ja haridustöötajate professionaalsust ning värskendada nende teadmisi. |
| --- | --- |

2.13

Teadmisteahela osade tugevdamine ja kooskõlastamine on üliolulised. Era- ja riiklikke teadusasutusi, ülikoole ja ettevõtteid (eriti VKEsid) ühendavat kolmnurka tuleks tugevdada. Nii riigisisene kui ka piiriülene kvalifitseeritud tööjõu vahetamine tööstuse ja ülikoolide vahel võib olla väga positiivne. Baasharidus — lasteaedadest keskkoolini — ja elukestev õpe peavad olema seotud ülikoolidega, et tõsta õpetajate ja haridustöötajate professionaalsust ning värskendada nende teadmisi.

3.   Lissaboni strateegia puudused

| 3.1 | Lissaboni strateegia rakendamisel on “vaieldamatute edusammude kõrval ka puudujääke ja ilmseid viivitusi,” konstateeris Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis (3). |
| --- | --- |

3.1

Lissaboni strateegia rakendamisel on “vaieldamatute edusammude kõrval ka puudujääke ja ilmseid viivitusi,” konstateeris Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis (3).

| 3.2 | Nimetatud puudujääkide ja viivituste põhjuseid on palju. |
| --- | --- |

3.2

Nimetatud puudujääkide ja viivituste põhjuseid on palju.

| 3.2.1 | Strateegiale pühendumine on ebapiisav. Tuleb meeles pidada, et Euroopa Ülemkogu käivitas Lissaboni strateegia ilma Euroopa Komisjoni rolli täpsemalt määratlemata. Põhiprobleemiks on järjekindluse puudumine kõnealuses Euroopa strateegias, mida tuleb rakendada peamiselt riiklikul tasandil. Liikmesriigid ei ole näidanud üles tõelist soovi täita kokkulepitud eesmärke ja viia ellu tegevusi. Avatud kooskõlastusmeetod ei ole andnud oodatud tulemusi. Tööhõive, sotsiaalse hõlvamise ja muude valdkondade riiklikud tegevuskavad on muutnud bürokraatlikeks tegevusaruanneteks ja strateegia eesmärgid on vaid osaliselt täide viidud. Jätkub poliitikavaldkondade vaheline killustumine. Toetus ELi eelarvest on liiga väike. Arvesse ei võeta teiste liikmesriikide häid kogemusi. Liikmesriigid ei arvesta ka oma poliitikate sotsiaalset ja majanduslikku mõju teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3.2.1

Strateegiale pühendumine on ebapiisav. Tuleb meeles pidada, et Euroopa Ülemkogu käivitas Lissaboni strateegia ilma Euroopa Komisjoni rolli täpsemalt määratlemata. Põhiprobleemiks on järjekindluse puudumine kõnealuses Euroopa strateegias, mida tuleb rakendada peamiselt riiklikul tasandil. Liikmesriigid ei ole näidanud üles tõelist soovi täita kokkulepitud eesmärke ja viia ellu tegevusi. Avatud kooskõlastusmeetod ei ole andnud oodatud tulemusi. Tööhõive, sotsiaalse hõlvamise ja muude valdkondade riiklikud tegevuskavad on muutnud bürokraatlikeks tegevusaruanneteks ja strateegia eesmärgid on vaid osaliselt täide viidud. Jätkub poliitikavaldkondade vaheline killustumine. Toetus ELi eelarvest on liiga väike. Arvesse ei võeta teiste liikmesriikide häid kogemusi. Liikmesriigid ei arvesta ka oma poliitikate sotsiaalset ja majanduslikku mõju teistele liikmesriikidele.

| 3.2.2 | Euroopa Komisjoni osa strateegias on minimaalne. Tal ei ole piisavaid ja tegelikke volitusi anda poliitikasuuniseid ja jälgida edusamme. Näiteks puudub avatud kooskõlastusmeetodil operatiivne süsteem, mis lubaks väljastada hoiatusi. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroopa Komisjoni osa strateegias on minimaalne. Tal ei ole piisavaid ja tegelikke volitusi anda poliitikasuuniseid ja jälgida edusamme. Näiteks puudub avatud kooskõlastusmeetodil operatiivne süsteem, mis lubaks väljastada hoiatusi.

| 3.2.3 | Strateegia on liiga abstraktne. Olles suures osas muutunud bürokraatide ja ekspertide pärusmaaks, ei kujuta Lissaboni strateegia endast reaalsust ei inimeste mõtetes ega meedias või poliitilistes aruteludes. Strateegia mõju ei ole silmaga nähtav. Avalik arvamus ei erista globaliseerumise, ELi poliitika ning riikliku poliitika mõjusid elu- ja töötingimustele. Erinevate poliitikatasandite erinevusi ja omavahelisi seoseid tuleb rõhutada, et inimestel oleks terviklik ja parem pilt sellest, mida EL endast kujutab. |
| --- | --- |

3.2.3

Strateegia on liiga abstraktne. Olles suures osas muutunud bürokraatide ja ekspertide pärusmaaks, ei kujuta Lissaboni strateegia endast reaalsust ei inimeste mõtetes ega meedias või poliitilistes aruteludes. Strateegia mõju ei ole silmaga nähtav. Avalik arvamus ei erista globaliseerumise, ELi poliitika ning riikliku poliitika mõjusid elu- ja töötingimustele. Erinevate poliitikatasandite erinevusi ja omavahelisi seoseid tuleb rõhutada, et inimestel oleks terviklik ja parem pilt sellest, mida EL endast kujutab.

| 3.2.4 | Strateegia on ülevalt-alla protsess. Kuigi mõnikord on toimunud arukaid konsultatsioone, eelkõige tugeva sotsiaalse ja kodanikega peetava dialoogi traditsioonidega riikides, on liikmesriikide organiseeritud kodanikuühiskonna kaasatus siiski liiga väike. Kindlasti puudutab see teadusuuringute ja hariduse avatud kooskõlastusmeetodeid. Konsultatsioon toimub sageli vormi täiteks, piirdudes riikliku tasandiga, ega anna asjaomastele kodanikuühiskonna organisatsioonidele piisavat osalemisvõimalust kõigil tasandeil. Tööandjad, ametiühingud ja sidusrühmad peavad oma vastutust ja rolli paremini mõistma. Vähene kaasatus tähendab ka seda, et käimasolevad ümberkorraldused ei pruugi saavutada oma eesmärki ning neil võivad olla asjaosaliste jaoks negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed. EL keskendub liigselt struktuurireformidele, samas puudub poliitika, mis annaks kodanikele ja nende organisatsioonidele õiguse muutuva maailma väljakutsetele vastu astuda. |
| --- | --- |

3.2.4

Strateegia on ülevalt-alla protsess. Kuigi mõnikord on toimunud arukaid konsultatsioone, eelkõige tugeva sotsiaalse ja kodanikega peetava dialoogi traditsioonidega riikides, on liikmesriikide organiseeritud kodanikuühiskonna kaasatus siiski liiga väike. Kindlasti puudutab see teadusuuringute ja hariduse avatud kooskõlastusmeetodeid. Konsultatsioon toimub sageli vormi täiteks, piirdudes riikliku tasandiga, ega anna asjaomastele kodanikuühiskonna organisatsioonidele piisavat osalemisvõimalust kõigil tasandeil. Tööandjad, ametiühingud ja sidusrühmad peavad oma vastutust ja rolli paremini mõistma. Vähene kaasatus tähendab ka seda, et käimasolevad ümberkorraldused ei pruugi saavutada oma eesmärki ning neil võivad olla asjaosaliste jaoks negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed. EL keskendub liigselt struktuurireformidele, samas puudub poliitika, mis annaks kodanikele ja nende organisatsioonidele õiguse muutuva maailma väljakutsetele vastu astuda.

4.   Lissaboni strateegia taaskäivitamine — Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsi kohtumine

| 4.1. | Kõnealuste puuduste ja viivituste tõttu käivitas Euroopa Ülemkogu taas Lissaboni strateegia, seades esikohale majanduskasvu ja tööhõive. “Euroopa peab uuendama oma konkurentsivõime aluseid, suurendama oma majanduskasvu potentsiaali ja tööviljakust ning tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, asetades põhirõhu teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitali väärtustamisele”
   (4). Ülemkogul lisati:
  “Avalikus ja erasektoris otseselt teadmistepõhisesse ühiskonda kaasatute hulgas tuleb julgustada tõelist dialoogi” (5).
  Euroopa Ülemkogu kinnitas selgelt määratletud eesmärgid ning soovitas mitmeid teadmisi ja innovatsiooni edendavaid tegevusi (6);
  aastateks 2005–2008 kavandati kakskümmend neli kompleksset suunist, milles on välja toodud kolm ümberkorralduste valdkonda: makromajandus, mikromajandus ja tööhõive (7). |
| --- | --- |

4.1.

Kõnealuste puuduste ja viivituste tõttu käivitas Euroopa Ülemkogu taas Lissaboni strateegia, seades esikohale majanduskasvu ja tööhõive. “Euroopa peab uuendama oma konkurentsivõime aluseid, suurendama oma majanduskasvu potentsiaali ja tööviljakust ning tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, asetades põhirõhu teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitali väärtustamisele”
   (4). Ülemkogul lisati:

“Avalikus ja erasektoris otseselt teadmistepõhisesse ühiskonda kaasatute hulgas tuleb julgustada tõelist dialoogi” (5).

Euroopa Ülemkogu kinnitas selgelt määratletud eesmärgid ning soovitas mitmeid teadmisi ja innovatsiooni edendavaid tegevusi (6);

aastateks 2005–2008 kavandati kakskümmend neli kompleksset suunist, milles on välja toodud kolm ümberkorralduste valdkonda: makromajandus, mikromajandus ja tööhõive (7).

| 4.2. | Et Lissaboni strateegiale taaskeskendumine oleks tulemuslik, nõudis Euroopa Ülemkogu liikmesriikide suuremal kaasatusel põhinevat paremat valitsemist (8).
  Liikmesriikidele tehti ülesandeks koostada 15. oktoobriks riiklikud reformikavad, võttes aluseks sidusrühmadega peetud konsultatsioone, mille kõigus määratleti prioriteetsed tegevused. Rõhutada tuleks peamiste sidusrühmade panuseid ja kohustusi. Siiski on teatud riikide muutuv poliitiline olukord põhjustanud viivitusi. Osades valdkondades on kavas kasutada avatud kooskõlastusmeetodit. |
| --- | --- |

4.2.

Et Lissaboni strateegiale taaskeskendumine oleks tulemuslik, nõudis Euroopa Ülemkogu liikmesriikide suuremal kaasatusel põhinevat paremat valitsemist (8).

Liikmesriikidele tehti ülesandeks koostada 15. oktoobriks riiklikud reformikavad, võttes aluseks sidusrühmadega peetud konsultatsioone, mille kõigus määratleti prioriteetsed tegevused. Rõhutada tuleks peamiste sidusrühmade panuseid ja kohustusi. Siiski on teatud riikide muutuv poliitiline olukord põhjustanud viivitusi. Osades valdkondades on kavas kasutada avatud kooskõlastusmeetodit.

5.   Euroopa ühine teadmisteruum

| 5.1 | EMSK soovitab liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta endale kohustusi kauemaks kui 2010. aastani, et luua Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks Euroopa ühine teadmisteruum, mis tugineks süvendatud koostööl õppe, teadusuuringute ja uuendustegevuse poliitika alal. Kõnealuse ettepaneku suhtes jõuti riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega kokkuleppele Luksemburgi deklaratsioonis (9). |
| --- | --- |

5.1

EMSK soovitab liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta endale kohustusi kauemaks kui 2010. aastani, et luua Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks Euroopa ühine teadmisteruum, mis tugineks süvendatud koostööl õppe, teadusuuringute ja uuendustegevuse poliitika alal. Kõnealuse ettepaneku suhtes jõuti riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega kokkuleppele Luksemburgi deklaratsioonis (9).

| 5.2 | Kõnealune koostöö peab põhinema selgelt määratletud eesmärkidel, mida täiendavad seadusandlikud ja muud meetmed. Olulise tähtsusega faktoriks on selliste tõhusate süsteemide arendamine, mille abil antakse edasi teadmisi ja väärtustatakse heade tavade kasutamist. |
| --- | --- |

5.2

Kõnealune koostöö peab põhinema selgelt määratletud eesmärkidel, mida täiendavad seadusandlikud ja muud meetmed. Olulise tähtsusega faktoriks on selliste tõhusate süsteemide arendamine, mille abil antakse edasi teadmisi ja väärtustatakse heade tavade kasutamist.

| 5.3 | EMSK on teadlik, et Euroopa ühise teadmisteruumi põhiseaduslik alus pole sama, mis ühise põllumajanduspoliitika, majandus- ja rahaliidu või siseturu puhul. Siiski on edu saavutamiseks vaja rakendada kõiki asutamislepingu vastavaid sätteid. Liikmesriigid peavad oma põhiseaduse alase pädevuse puudumise kompenseerima, näidates üles poliitilist otsusekindlust ja rakendades ühist Euroopa poliitikat parema ja tõhusama koostöö teel Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks. Komisjoni rolli tuleb tõhustada, võimaldamaks tal protsessi juhtida. |
| --- | --- |

5.3

EMSK on teadlik, et Euroopa ühise teadmisteruumi põhiseaduslik alus pole sama, mis ühise põllumajanduspoliitika, majandus- ja rahaliidu või siseturu puhul. Siiski on edu saavutamiseks vaja rakendada kõiki asutamislepingu vastavaid sätteid. Liikmesriigid peavad oma põhiseaduse alase pädevuse puudumise kompenseerima, näidates üles poliitilist otsusekindlust ja rakendades ühist Euroopa poliitikat parema ja tõhusama koostöö teel Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks. Komisjoni rolli tuleb tõhustada, võimaldamaks tal protsessi juhtida.

| 5.4 | Liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidel lasub samuti vastutus edusammude saavutamises teel Euroopa ühise teadmisteruumi poole. Mobiliseerida tuleb iga riigi suurimad erasektori sidusrühmad. Nii on neil võimalik etendada peamist rolli tõelises dialoogis vastavalt Euroopa Ülemkogu üleskutsele ja osaliselt kompenseerida poliitilise tahte puudmist. Nad peavad määratlema kõige olulisemad prioriteedid ja võtma meetmeid nii iseseisvalt kui ka riiklike ametivõimudega kooskõlastades. Lisaks tuleb tegeleda rahaliste vahendite küsimusega. Sotsiaalpartnerid peavad püüdma jõuda kokkuleppele teadmistepõhise ühiskonna edendamise osas. Muud kodanikuühiskonna sektorid, kaasa arvatud kõrgharidus ja teadus, peavad andma vastava panuse ja töötama välja isiklikud reformi tegevusprogrammid. |
| --- | --- |

5.4

Liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidel lasub samuti vastutus edusammude saavutamises teel Euroopa ühise teadmisteruumi poole. Mobiliseerida tuleb iga riigi suurimad erasektori sidusrühmad. Nii on neil võimalik etendada peamist rolli tõelises dialoogis vastavalt Euroopa Ülemkogu üleskutsele ja osaliselt kompenseerida poliitilise tahte puudmist. Nad peavad määratlema kõige olulisemad prioriteedid ja võtma meetmeid nii iseseisvalt kui ka riiklike ametivõimudega kooskõlastades. Lisaks tuleb tegeleda rahaliste vahendite küsimusega. Sotsiaalpartnerid peavad püüdma jõuda kokkuleppele teadmistepõhise ühiskonna edendamise osas. Muud kodanikuühiskonna sektorid, kaasa arvatud kõrgharidus ja teadus, peavad andma vastava panuse ja töötama välja isiklikud reformi tegevusprogrammid.

| 5.5 | Siseturg on jätkuvalt integratsiooniprotsessi peamine nurgakivi, aidates kaasa majandusliku tulemuslikkuse parandamisele, sotsiaalsele arengule ning jätkusuutlikkusele. Euroopa ühise teadmisteruumi ja siseturu koostoime vallandab uuse majanduskasvu potentsiaali. Õppimise, innovatsiooni ja teadustegevuse tõhustamise mehhanismid aitavad suurendada konkurentsivõimet. Hästitomiv siseturg ei võimalda mitte üksnes kaupade, tööjõu, teenuste ja kapitali, vaid ka teadmiste ja ideede vaba ringlust. |
| --- | --- |

5.5

Siseturg on jätkuvalt integratsiooniprotsessi peamine nurgakivi, aidates kaasa majandusliku tulemuslikkuse parandamisele, sotsiaalsele arengule ning jätkusuutlikkusele. Euroopa ühise teadmisteruumi ja siseturu koostoime vallandab uuse majanduskasvu potentsiaali. Õppimise, innovatsiooni ja teadustegevuse tõhustamise mehhanismid aitavad suurendada konkurentsivõimet. Hästitomiv siseturg ei võimalda mitte üksnes kaupade, tööjõu, teenuste ja kapitali, vaid ka teadmiste ja ideede vaba ringlust.

| 5.5.1 | Seepärast tuleb teadmistepõhisele majandusele üleminekut takistavad siseturu tõkked esimesel võimalusel eemaldada. Kõnealuste sünergiate ja potentsiaali ellurakendamiseks on oluline ühenduse patendi ja intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine. |
| --- | --- |

5.5.1

Seepärast tuleb teadmistepõhisele majandusele üleminekut takistavad siseturu tõkked esimesel võimalusel eemaldada. Kõnealuste sünergiate ja potentsiaali ellurakendamiseks on oluline ühenduse patendi ja intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine.

| 5.5.2 | “Tuleb hõlbustada ettevõtete ja muude sidusrühmade investeeringuid õppimisse, uuendus- ja teadustegevusesse, eriti riigiabi süsteemide ja riigihangete abil ning konkurentsireegleid järgides.” |
| --- | --- |

5.5.2

“Tuleb hõlbustada ettevõtete ja muude sidusrühmade investeeringuid õppimisse, uuendus- ja teadustegevusesse, eriti riigiabi süsteemide ja riigihangete abil ning konkurentsireegleid järgides.”

| 5.5.3 | Ajakohastatud ELi tööstuspoliitika, mida iseloomustab sektoripõhine lähenemisviis, on põhiline koostisosa sellise teadmistepõhise ühiskonna ehitamisel, mis soodustab tipptasemel oskusteavet ja pakub tööstuse arenguks stabiilseid ja prognoositavaid raamtingimusi. |
| --- | --- |

5.5.3

Ajakohastatud ELi tööstuspoliitika, mida iseloomustab sektoripõhine lähenemisviis, on põhiline koostisosa sellise teadmistepõhise ühiskonna ehitamisel, mis soodustab tipptasemel oskusteavet ja pakub tööstuse arenguks stabiilseid ja prognoositavaid raamtingimusi.

| 5.5.4 | Samuti on oluline võimaldada üldjoontes suuremat tööjõu liikuvust liikmesriikide vahel ja õhutada teadustöö tegijate ja üliõpilaste vaba ringlust. Liikuvus on loomulik viis oskuste edasiandmiseks ja omandamiseks, ent sellega peab kaasnema korralik töötasu ja rahuldavad töötingimused. |
| --- | --- |

5.5.4

Samuti on oluline võimaldada üldjoontes suuremat tööjõu liikuvust liikmesriikide vahel ja õhutada teadustöö tegijate ja üliõpilaste vaba ringlust. Liikuvus on loomulik viis oskuste edasiandmiseks ja omandamiseks, ent sellega peab kaasnema korralik töötasu ja rahuldavad töötingimused.

| 5.5.5 | Ülikoolid ja kutseõppeasutused peavad toetama Euroopa ühist teadmisteruumi, kohandades Euroopa lähenemisviisi oma tegevusega. Tuleb edendada kvalifikatsiooni tunnustamise olemasolevaid vahendeid (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Ülikoolid ja kutseõppeasutused peavad toetama Euroopa ühist teadmisteruumi, kohandades Euroopa lähenemisviisi oma tegevusega. Tuleb edendada kvalifikatsiooni tunnustamise olemasolevaid vahendeid (10).

| 5.6 | Euroopa ühine teadmisteruum rajaneb iga kodaniku põhiõigusel saada osa teadustegevuse, uute tehnoloogiate, uuendustegevuse ja õppimise pakutavatest hüvedest. Kõikidel inimestel, sektoritel ja piirkondadel peab olema võimalik eelmainitutes osaleda. Tuleb tagada piisavad tingimused elukestvaks õppeks, mis annavad igaühele võimaluse osaleda. Haridus ja kutseõpe on teadmistepõhise ühiskonna eeltingmused ja riiklikud ametivõimud peavad mainitud valkondi kui üldkasutatavaid hüvesid haldama eesmärgiga tagada kõikidele võrdne ligipääs kõnealustele hüvedele koos ühesuguste õiguste ja võimalustega. |
| --- | --- |

5.6

Euroopa ühine teadmisteruum rajaneb iga kodaniku põhiõigusel saada osa teadustegevuse, uute tehnoloogiate, uuendustegevuse ja õppimise pakutavatest hüvedest. Kõikidel inimestel, sektoritel ja piirkondadel peab olema võimalik eelmainitutes osaleda. Tuleb tagada piisavad tingimused elukestvaks õppeks, mis annavad igaühele võimaluse osaleda. Haridus ja kutseõpe on teadmistepõhise ühiskonna eeltingmused ja riiklikud ametivõimud peavad mainitud valkondi kui üldkasutatavaid hüvesid haldama eesmärgiga tagada kõikidele võrdne ligipääs kõnealustele hüvedele koos ühesuguste õiguste ja võimalustega.

| 5.6.1 | Teadmistepõhine ühiskond ei tohi olla ainult uute tehnoloogiate hüvedes veendunud eliidi projekt. Selle asemel peab kõnealust ühiskonda käsitlema osana suuremat projektist ja siduma seda teiste, kodanikele suunatud poliitikavaldkondadega. Siia alla kuuluvad 21. sajandi väljakutsetele vastavad isiklik areng, kodanike koolitamine ja elukestev õpe. Tegu on ainulaadse võimalusega olemasolevate lõhede ja takistuste ületamiseks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on oluline, et uued tehnoloogiad muudetaks kättesaadavateks ka ebasoodamas olukorras olevatele elanikkonna rühmadele, näiteks sisserändajatele ja puuetega inimestele. Seega peavad uued tehnoloogiad ja uuendustegevus suuremal määral põhinema kasutajate algatustel ja nõudmistel. |
| --- | --- |

5.6.1

Teadmistepõhine ühiskond ei tohi olla ainult uute tehnoloogiate hüvedes veendunud eliidi projekt. Selle asemel peab kõnealust ühiskonda käsitlema osana suuremat projektist ja siduma seda teiste, kodanikele suunatud poliitikavaldkondadega. Siia alla kuuluvad 21. sajandi väljakutsetele vastavad isiklik areng, kodanike koolitamine ja elukestev õpe. Tegu on ainulaadse võimalusega olemasolevate lõhede ja takistuste ületamiseks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on oluline, et uued tehnoloogiad muudetaks kättesaadavateks ka ebasoodamas olukorras olevatele elanikkonna rühmadele, näiteks sisserändajatele ja puuetega inimestele. Seega peavad uued tehnoloogiad ja uuendustegevus suuremal määral põhinema kasutajate algatustel ja nõudmistel.

| 5.6.2 | Kõrgetasemeline põhiharidus on määrava tähtsusega. Samuti on üldhariduse saavutamiseks oluline, et igaüks arendaks oma põhioskusi. Kvaliteetsete lapsehoidmisteenuste edendamine annab kõikidele lastele varaseimas eas võrdsed õppimisvõimalused, olenemata laste sotsiaalsest taustast. |
| --- | --- |

5.6.2

Kõrgetasemeline põhiharidus on määrava tähtsusega. Samuti on üldhariduse saavutamiseks oluline, et igaüks arendaks oma põhioskusi. Kvaliteetsete lapsehoidmisteenuste edendamine annab kõikidele lastele varaseimas eas võrdsed õppimisvõimalused, olenemata laste sotsiaalsest taustast.

6.   Teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks on vaja rohkem rahalisi vahendeid

| 6.1 | Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks peavad EL, liikmesriigid ja piirkonnad suunama oma avaliku sektori kulud ümber majanduskasvu suurendavatesse investeeringutesse õppimise ning uuendus- ja teadustegevuse alal. EMSK teeb ettepaneku, et liikmesriigid pühenduksid koostöös erasektori sidusrühmadega teadmiste edendamise riikliku programmi rakendamisele, eesmärgiga suurendada investeeringuid teadmistepõhisesse infrastrukuuri ja kõikidele õppimisvõimaluste tagamisse. |
| --- | --- |

6.1

Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks peavad EL, liikmesriigid ja piirkonnad suunama oma avaliku sektori kulud ümber majanduskasvu suurendavatesse investeeringutesse õppimise ning uuendus- ja teadustegevuse alal. EMSK teeb ettepaneku, et liikmesriigid pühenduksid koostöös erasektori sidusrühmadega teadmiste edendamise riikliku programmi rakendamisele, eesmärgiga suurendada investeeringuid teadmistepõhisesse infrastrukuuri ja kõikidele õppimisvõimaluste tagamisse.

| 6.2 | Sel moel toimides on võimalik eraldada liikmesriikidele ja piirkondadele ELi rahalisi vahendeid stuktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest. Siinkohal mängib olulist rolli samuti seitsmes teadus- ja arendustegevuse raamprogramm. Olulisteks tugivahenditeks on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning elukestva õppe ja progressi programmid. |
| --- | --- |

6.2

Sel moel toimides on võimalik eraldada liikmesriikidele ja piirkondadele ELi rahalisi vahendeid stuktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest. Siinkohal mängib olulist rolli samuti seitsmes teadus- ja arendustegevuse raamprogramm. Olulisteks tugivahenditeks on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning elukestva õppe ja progressi programmid.

| 6.3 | EMSK nõuab,et Euroopa Komisjon avaldaks toetust teadusuuringute, uuendustegevuse ja õppe rahastamist puudutavale ettepanekule “Finantsperspektiivid 2007–2013”. |
| --- | --- |

6.3

EMSK nõuab,et Euroopa Komisjon avaldaks toetust teadusuuringute, uuendustegevuse ja õppe rahastamist puudutavale ettepanekule “Finantsperspektiivid 2007–2013”.

| 6.4 | Seitsmes teadus- ja arendustegevuse raamprogramm on test. Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku rahaliste ressursside kahekordistamiseks 72 miljardi euroni. Komitee nõuab tungivalt kõnealuse taseme säilitamist. Vastasel korral satuks ohtu teadustegevuse kulude 3 %-lise rahastamise eesmärgi saavutamine. Kui liikmesriigid otsustavad vähendada ELi kulutuse algselt väljapakutud taset, peavad nad selle kompenseerima täiendavate ressursside eraldamisega riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

6.4

Seitsmes teadus- ja arendustegevuse raamprogramm on test. Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku rahaliste ressursside kahekordistamiseks 72 miljardi euroni. Komitee nõuab tungivalt kõnealuse taseme säilitamist. Vastasel korral satuks ohtu teadustegevuse kulude 3 %-lise rahastamise eesmärgi saavutamine. Kui liikmesriigid otsustavad vähendada ELi kulutuse algselt väljapakutud taset, peavad nad selle kompenseerima täiendavate ressursside eraldamisega riiklikul tasandil.

| 6.5 | EMSK nõuab, et ettevõtted, finantseerimisasutused ja erafondid kohustuksid suurendama teadmistepõhisesse majandusse tehtavaid investeeringuid. See aitab rahalise investeeringu meetodina kaasa avaliku ja erasektori koostöö korraldamisele Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. EMSK teeb ettepaneku luua fiskaalstiimulid teadus- ja arendustegevuse õhutamiseks stipendiumite, maksusoodustuste ja laenutagatiste teel terves Elis tingimusel, et saadud teadmistele kindlustatakse juurdepääs. VKEdele, sealhulgas sotsiaal-majanduslikele organisatsioonidele, tuleb osutada erilist rahalist ja muud abi, võimaldamaks neil täiel määral osaleda Euroopa ühises teadmisteruumis. Samuti tuleb tagada piisav rahaline toetus ja ajendid kodanike ja nende organistasioonide aktiivseks osaluseks. |
| --- | --- |

6.5

EMSK nõuab, et ettevõtted, finantseerimisasutused ja erafondid kohustuksid suurendama teadmistepõhisesse majandusse tehtavaid investeeringuid. See aitab rahalise investeeringu meetodina kaasa avaliku ja erasektori koostöö korraldamisele Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. EMSK teeb ettepaneku luua fiskaalstiimulid teadus- ja arendustegevuse õhutamiseks stipendiumite, maksusoodustuste ja laenutagatiste teel terves Elis tingimusel, et saadud teadmistele kindlustatakse juurdepääs. VKEdele, sealhulgas sotsiaal-majanduslikele organisatsioonidele, tuleb osutada erilist rahalist ja muud abi, võimaldamaks neil täiel määral osaleda Euroopa ühises teadmisteruumis. Samuti tuleb tagada piisav rahaline toetus ja ajendid kodanike ja nende organistasioonide aktiivseks osaluseks.

7.   Juhtimise tõhustamine

| 7.1 | EMSK kiidab heaks tippkohtumise juhtimist käsitlevad järeldused, kuna need vastavad komitee järjekindlatele palvetele kaasata liikmesriikide valitsusi ja kõiki sidusrühmi piirkondlikul ja riiklikul tasandil, kaasaarvatud parlamentaarsed organid. Komitee loodab, et riiklikud reformikavad koostatakse organiseeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerides, kaasates samuti majandus- ja sotsiaalkomiteed nendes riikides, kus kõnealused organid tegutsevad. Komitee jälgib konsulteerimisprotseduuri hoolikalt. |
| --- | --- |

7.1

EMSK kiidab heaks tippkohtumise juhtimist käsitlevad järeldused, kuna need vastavad komitee järjekindlatele palvetele kaasata liikmesriikide valitsusi ja kõiki sidusrühmi piirkondlikul ja riiklikul tasandil, kaasaarvatud parlamentaarsed organid. Komitee loodab, et riiklikud reformikavad koostatakse organiseeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerides, kaasates samuti majandus- ja sotsiaalkomiteed nendes riikides, kus kõnealused organid tegutsevad. Komitee jälgib konsulteerimisprotseduuri hoolikalt.

| 7.2 | Nõukogu poolt vastu võetud komplekssed suunised ei kajasta tegelikult vajadust suurema ühtekuuluvuse järele reformitavates valdkondades, jäädes selles osas laialivalguvateks. Selle tõestuseks on asjaolu, et kümmekond suunist on seotud teadmistepõhise ühiskonnaga. Nõukogu peab siinkohal kaaluma sõnastuse muutmist, et integreerida erinevad poliitilised algatused, mille abil on võimalik luua Euroopa ühine teadmisteruum. |
| --- | --- |

7.2

Nõukogu poolt vastu võetud komplekssed suunised ei kajasta tegelikult vajadust suurema ühtekuuluvuse järele reformitavates valdkondades, jäädes selles osas laialivalguvateks. Selle tõestuseks on asjaolu, et kümmekond suunist on seotud teadmistepõhise ühiskonnaga. Nõukogu peab siinkohal kaaluma sõnastuse muutmist, et integreerida erinevad poliitilised algatused, mille abil on võimalik luua Euroopa ühine teadmisteruum.

| 7.3 | Komitee tõstab esile juhtimist ja tõhusat rakendamist kui protsessi olulisi elemente. See nõuab ühelt poolt eesmärkide, kriteeriumite ja ajakavade kehtestamist ning teiselt poolt selgeid kohustusi meetmete arendamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. |
| --- | --- |

7.3

Komitee tõstab esile juhtimist ja tõhusat rakendamist kui protsessi olulisi elemente. See nõuab ühelt poolt eesmärkide, kriteeriumite ja ajakavade kehtestamist ning teiselt poolt selgeid kohustusi meetmete arendamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks.

| 7.4 | Isegi kui Lissaboni strateegia elluviimise kohustus lasub liikmesriikidel, tuleb suurendada komisjoni pädevust poliitliste juhiste andmiseks, edusammude järelevalveks ja tungivate meeldetuletuste saatmiseks nendele riikidele, kellel ei õnnestu täita riiklikes reformikavades kehtestautd kohustusi. Komisjon peaks näiteks:






  — | kooskõlastama vastavad ühenduse rahalised ressursid ning programmide ja ametiasutuste tegevuse, et koostada ELi integreeritud programm Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks; |
| --- | --- | --- |

7.4

Isegi kui Lissaboni strateegia elluviimise kohustus lasub liikmesriikidel, tuleb suurendada komisjoni pädevust poliitliste juhiste andmiseks, edusammude järelevalveks ja tungivate meeldetuletuste saatmiseks nendele riikidele, kellel ei õnnestu täita riiklikes reformikavades kehtestautd kohustusi. Komisjon peaks näiteks:

—

kooskõlastama vastavad ühenduse rahalised ressursid ning programmide ja ametiasutuste tegevuse, et koostada ELi integreeritud programm Euroopa ühise teadmisteruumi loomiseks;

| — | vaatama üle ja vajadusel kohandama olemasolevad tulemustabelid edusammude hindamiseks Euroopa ühise teadmisteruumi poole liikumisel, keskendudes iseäranis liikmeriikide tehtud jõupingutuste eesmärkidele, tähtaegadele ja hindamisele; |
| --- | --- |

—

vaatama üle ja vajadusel kohandama olemasolevad tulemustabelid edusammude hindamiseks Euroopa ühise teadmisteruumi poole liikumisel, keskendudes iseäranis liikmeriikide tehtud jõupingutuste eesmärkidele, tähtaegadele ja hindamisele;

| — | hindama sidusrühmade tegelikku kaasatust riiklike reformikavade väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

hindama sidusrühmade tegelikku kaasatust riiklike reformikavade väljatöötamisel;

| — | looma raamistiku vastastikuseks lähenemiseks, koostades täpse ajakava ja tagades sidusrühmade tegeliku osaluse avatud kooskõlastusmeetodis, seda iseäranis teadustegevuse, hariduse/väljaõppe ja tööhõive osas; |
| --- | --- |

—

looma raamistiku vastastikuseks lähenemiseks, koostades täpse ajakava ja tagades sidusrühmade tegeliku osaluse avatud kooskõlastusmeetodis, seda iseäranis teadustegevuse, hariduse/väljaõppe ja tööhõive osas;

| — | töötama välja näitajad, kriteeriumid ja andmed, mis kajastaksid kodanike muresid ja soove; |
| --- | --- |

—

töötama välja näitajad, kriteeriumid ja andmed, mis kajastaksid kodanike muresid ja soove;

| — | tegema iga-aastases aruandes kokkuvõtte arengutest teel teadmistepõhise ühiskonna poole. |
| --- | --- |

—

tegema iga-aastases aruandes kokkuvõtte arengutest teel teadmistepõhise ühiskonna poole.

| 7.5 | Konkurentsivõime- ja tööhõivenõukogud ning samuti Euroopa Parlament ja riiklikud parlamendid peavad võtma iga-aastase aruande arutusele ning ühtlasi kaasama sellesse vastavaid sidusrühmi ja avalikkust. |
| --- | --- |

7.5

Konkurentsivõime- ja tööhõivenõukogud ning samuti Euroopa Parlament ja riiklikud parlamendid peavad võtma iga-aastase aruande arutusele ning ühtlasi kaasama sellesse vastavaid sidusrühmi ja avalikkust.

| 7.6 | EMSK teeb ettepaneku alalise ja struktureeritud arutelu algatamiseks kõikide tasandite otsuselangetajate motiveerimiseks ja avaliku dialoogi edasiseks arendamiseks, et võtta arvesse kodanike soovid ja mured ning seeläbi vältida kasvavat skeptitsismi ja pühendumise puudumist. Arutelusse peab samuti kaasama kohaliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi ning kasutama uuenduslikke meetodeid. Lisaks peab kõnealuses arutleus käsitlema tulevasi väljakutseid ja strateegilisi valikuid. |
| --- | --- |

7.6

EMSK teeb ettepaneku alalise ja struktureeritud arutelu algatamiseks kõikide tasandite otsuselangetajate motiveerimiseks ja avaliku dialoogi edasiseks arendamiseks, et võtta arvesse kodanike soovid ja mured ning seeläbi vältida kasvavat skeptitsismi ja pühendumise puudumist. Arutelusse peab samuti kaasama kohaliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi ning kasutama uuenduslikke meetodeid. Lisaks peab kõnealuses arutleus käsitlema tulevasi väljakutseid ja strateegilisi valikuid.

| 7.7 | Riiklikel parlamentidel on siin olulise tähtsusega roll ja nad peavad kindlasti osalema. EMSK soovitab samuti korraldada iga riigi parlamendis arutelud riiklike reformikavade üle enne kõnealuse arutelu algust nõukogus. See peaks toimuma samal kuul ning võimalusel samal nädalal kui nõukogu arutelu. Riiklikel ja majandusnõukogudel ning samalaadsetel organitel lasub ühtlasi kohustus osaleda kõnealuses arutelus. Nendes riikides, kus mainitud nõukogusid pole, peavad arutelule õhutajateks olema tööturu osapooled ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

7.7

Riiklikel parlamentidel on siin olulise tähtsusega roll ja nad peavad kindlasti osalema. EMSK soovitab samuti korraldada iga riigi parlamendis arutelud riiklike reformikavade üle enne kõnealuse arutelu algust nõukogus. See peaks toimuma samal kuul ning võimalusel samal nädalal kui nõukogu arutelu. Riiklikel ja majandusnõukogudel ning samalaadsetel organitel lasub ühtlasi kohustus osaleda kõnealuses arutelus. Nendes riikides, kus mainitud nõukogusid pole, peavad arutelule õhutajateks olema tööturu osapooled ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid.

| 7.8 | Uuendustegevus ja õppimine lähtuvad kohalikult tasandilt. EMSK tõstab esile piirkondlike ja kohalike huvirühmade kaasamist Euroopa ühise teadmisteruumi loomisse ning nende kaasvastutuse kohustust Lissaboni strateegia elluviimisel. Selles osas on tähtis roll iseäranis linna- ja suurlinnapiirkondadel, ent edendada tuleks ka kõikide muude piirkondade osalust. EMSK toetab täielikult asjaolu, et üks tulevase ühtekuuluvuspoliitika kolmest prioriteedist on uuendustegevuse, ettevõtluse ja teadmistepõhise majanduse innustamine. |
| --- | --- |

7.8

Uuendustegevus ja õppimine lähtuvad kohalikult tasandilt. EMSK tõstab esile piirkondlike ja kohalike huvirühmade kaasamist Euroopa ühise teadmisteruumi loomisse ning nende kaasvastutuse kohustust Lissaboni strateegia elluviimisel. Selles osas on tähtis roll iseäranis linna- ja suurlinnapiirkondadel, ent edendada tuleks ka kõikide muude piirkondade osalust. EMSK toetab täielikult asjaolu, et üks tulevase ühtekuuluvuspoliitika kolmest prioriteedist on uuendustegevuse, ettevõtluse ja teadmistepõhise majanduse innustamine.

8.   Organiseeritud kodanikuühiskonna osalus — peamiste sidusrühmade panus

| 8.1 | Euroopa Nõukogu palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel luua kodanikuühiskonna algatuste interaktiivne võrgustik ühiselt liikmesriikide majandus- ja sotsiaalkomiteede ning muude partnerorganisatsioonidega, kelle eesmärgiks on kõnealuse strateegia rakendamise edendamine (11). Mainitud protsess on parajasti käimas. Koostöö kõnealuse arvamuse ja kokkuvõtva aruande koostamise osas on oluliseks sammuks selles suunas. Eesmärgiks on tõsta esile häid tavasid ja organiseeritud kodanikuühiskonna osaluse kogemusi teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks vajalike tegevuste ja poliitikavaldkondade alal (12). |
| --- | --- |

8.1

Euroopa Nõukogu palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel luua kodanikuühiskonna algatuste interaktiivne võrgustik ühiselt liikmesriikide majandus- ja sotsiaalkomiteede ning muude partnerorganisatsioonidega, kelle eesmärgiks on kõnealuse strateegia rakendamise edendamine (11). Mainitud protsess on parajasti käimas. Koostöö kõnealuse arvamuse ja kokkuvõtva aruande koostamise osas on oluliseks sammuks selles suunas. Eesmärgiks on tõsta esile häid tavasid ja organiseeritud kodanikuühiskonna osaluse kogemusi teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks vajalike tegevuste ja poliitikavaldkondade alal (12).

| 8.2 | On vaja kiiresti kõrvaldada kodanike ja Euroopa vahelise teabevahetuse puudumine. Keskenduda tuleks kodanike soovidele ja muredele. Kommunikatsiooni ja teadlikkuse tõstmise osas tuleb rakendada ajakohast lähenemisviisi, et avalikkust kaasata, motiveerida ja võib-olla veenda ning mõjutada kodanikke vastutust võtma. Ajakirjandus ja meedia peavad samuti rohkem tähelepanu pöörama Euroopa tulevikku käsitlevale arutelule. Komitee viitab selles osas pr Wallströmi pakutud komisjoni tegevuskavale, mis toetub kolmele põhimõttele: kuulamine, teavitamine ja kohalikul tasandil tegutsemine. Samuti tuleb jälgida 7.–8. novembril komitee ja komisjoni koostöös korraldatud sidusrühmade foorumil tehtud järelduste elluviimist. |
| --- | --- |

8.2

On vaja kiiresti kõrvaldada kodanike ja Euroopa vahelise teabevahetuse puudumine. Keskenduda tuleks kodanike soovidele ja muredele. Kommunikatsiooni ja teadlikkuse tõstmise osas tuleb rakendada ajakohast lähenemisviisi, et avalikkust kaasata, motiveerida ja võib-olla veenda ning mõjutada kodanikke vastutust võtma. Ajakirjandus ja meedia peavad samuti rohkem tähelepanu pöörama Euroopa tulevikku käsitlevale arutelule. Komitee viitab selles osas pr Wallströmi pakutud komisjoni tegevuskavale, mis toetub kolmele põhimõttele: kuulamine, teavitamine ja kohalikul tasandil tegutsemine. Samuti tuleb jälgida 7.–8. novembril komitee ja komisjoni koostöös korraldatud sidusrühmade foorumil tehtud järelduste elluviimist.

| 8.3 | Osalus tähendab samuti seda, et erasektori sidusrühmad peaksid tegutsema, võtma endale kohustusi ja andma oma panuse konkreetsetemeetmete ja tegevustega. Ametivõimud peavad erasektori Euroopa ühise teadmisteruumi loomist edendavaid algatusi tervitama ja toetama. |
| --- | --- |

8.3

Osalus tähendab samuti seda, et erasektori sidusrühmad peaksid tegutsema, võtma endale kohustusi ja andma oma panuse konkreetsetemeetmete ja tegevustega. Ametivõimud peavad erasektori Euroopa ühise teadmisteruumi loomist edendavaid algatusi tervitama ja toetama.

| 8.4 | EMSK soovib rõhutada mõnede peamiste sidusrühmade võimalikku panust:






  — | Sotsiaalne dialoog on oluline vahend teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamiseks. Oluline on dialoogi kaasata VKEd. Elukestev õpe, uuendustegevus ja täiendav sotsiaalkaitse on mõned tähtsamatest küsimustest, mida tuleb sotsiaaldialoogis käsitleda. |
| --- | --- | --- |

8.4

EMSK soovib rõhutada mõnede peamiste sidusrühmade võimalikku panust:

—

Sotsiaalne dialoog on oluline vahend teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamiseks. Oluline on dialoogi kaasata VKEd. Elukestev õpe, uuendustegevus ja täiendav sotsiaalkaitse on mõned tähtsamatest küsimustest, mida tuleb sotsiaaldialoogis käsitleda.

| — | Sotsiaalpartnerid on paljudes liikmesriikides andnud olulise panuse, seda iseäranis elukestavt õpet käsitlevate ühisdeklaratsioonide ja kollektiivlepingute koostamisega. Siiski ei laiene sellised ühislepingud kaugeltki mitte kõikidele töötajatele. Ehkki kõnealused meetmed erinevad oma olemuselt, on neil ühiseid jooni, näiteks kõikide töötjate õigus osaleda jätkuvas koolituses ja karjääri kujundamise süsteemide ning kvalifikatsiooni hindamise raamistiku loomine. On vaja hinnata Euroopa sotsiaalpartnerite vahel 2002. aastal sõlmitud raamlepingu täitmist riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalpartnerid on paljudes liikmesriikides andnud olulise panuse, seda iseäranis elukestavt õpet käsitlevate ühisdeklaratsioonide ja kollektiivlepingute koostamisega. Siiski ei laiene sellised ühislepingud kaugeltki mitte kõikidele töötajatele. Ehkki kõnealused meetmed erinevad oma olemuselt, on neil ühiseid jooni, näiteks kõikide töötjate õigus osaleda jätkuvas koolituses ja karjääri kujundamise süsteemide ning kvalifikatsiooni hindamise raamistiku loomine. On vaja hinnata Euroopa sotsiaalpartnerite vahel 2002. aastal sõlmitud raamlepingu täitmist riiklikul tasandil.

| — | Kollektiivläbirääkimiste abil on võimalik parandada nende firmade turutõrkeid, kes ei investeeri piisavalt koolitusse (13). Valdkondlike ja riiklike kollektiivlepingute sõlmimisega luuakse kõikidele ühesugused tegutsemisvõimalused, võimaldades ettevõtetel suurendada investeeringuid madalama kvalifikatsiooniga tööliste väljaõppesse. Juurdepääs elukestvale õppele on suurenenud seoses sellega, et inimressurssidesse tehtavate investeeringute rahastamise kohustus lasub mõlemal tööturu osapoolel. |
| --- | --- |

—

Kollektiivläbirääkimiste abil on võimalik parandada nende firmade turutõrkeid, kes ei investeeri piisavalt koolitusse (13). Valdkondlike ja riiklike kollektiivlepingute sõlmimisega luuakse kõikidele ühesugused tegutsemisvõimalused, võimaldades ettevõtetel suurendada investeeringuid madalama kvalifikatsiooniga tööliste väljaõppesse. Juurdepääs elukestvale õppele on suurenenud seoses sellega, et inimressurssidesse tehtavate investeeringute rahastamise kohustus lasub mõlemal tööturu osapoolel.

| — | Ettevõtetel on oluline roll rohkemate ja paremate töökohtade loomisel Euroopa ühises teadmisteruumis. Ettevõtted peavad muutusi ennetama ja nendega toime tulema, tehes strateegilisi investeeringuid teadmiste loomisesse ja rakendamisse, ning teatama avalikult oma elukestva õppe, innovatsiooni ja restruktureerimise meetmetest kui nende ettevõtte sotsiaalse vastutuse osast. |
| --- | --- |

—

Ettevõtetel on oluline roll rohkemate ja paremate töökohtade loomisel Euroopa ühises teadmisteruumis. Ettevõtted peavad muutusi ennetama ja nendega toime tulema, tehes strateegilisi investeeringuid teadmiste loomisesse ja rakendamisse, ning teatama avalikult oma elukestva õppe, innovatsiooni ja restruktureerimise meetmetest kui nende ettevõtte sotsiaalse vastutuse osast.

| — | Finants- ja riskikapitali institutsioonidel on võimalik pakkuda era- ja riskikapitali ning rahalisi vahendeid uuendustegevusega seotud ettevõtetele, iseäranis VKEdele ja töötada koostöös riiklike ametivõimudega välja integreeritud toetuspaketid. Kõnealused institutsioonid peaksid ära kasutama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) (14) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) pakutavad võimalused ning leidma uusi rahastamisvõimalusi. |
| --- | --- |

—

Finants- ja riskikapitali institutsioonidel on võimalik pakkuda era- ja riskikapitali ning rahalisi vahendeid uuendustegevusega seotud ettevõtetele, iseäranis VKEdele ja töötada koostöös riiklike ametivõimudega välja integreeritud toetuspaketid. Kõnealused institutsioonid peaksid ära kasutama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) (14) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) pakutavad võimalused ning leidma uusi rahastamisvõimalusi.

| — | Solidaarsusel põhinevad sotsiaal-majanduslikud organisatsioonid saavad tööhõive toetamiseks edendada nii majanduslikku kui sotsiaalset uuendustegevust ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega, intgreerides vähemsoodsas olukorras olevaid elanikkonna rühmi. |
| --- | --- |

—

Solidaarsusel põhinevad sotsiaal-majanduslikud organisatsioonid saavad tööhõive toetamiseks edendada nii majanduslikku kui sotsiaalset uuendustegevust ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega, intgreerides vähemsoodsas olukorras olevaid elanikkonna rühmi.

| — | Mitteformaalsed õppeorganisatsioonid, mis tegutsevad riiklikust haridussüsteemist väljaspool, näiteks sotsiaalpartnerite või ühenduste juhitud organisatsioonid, on osutunud edukateks elukestva õppe struktuuride ja meetodite pakkumisel ja kohandamisel, võimaldamaks kõikide inimeste osalemist teadmistepõhises ühiskonnas. |
| --- | --- |

—

Mitteformaalsed õppeorganisatsioonid, mis tegutsevad riiklikust haridussüsteemist väljaspool, näiteks sotsiaalpartnerite või ühenduste juhitud organisatsioonid, on osutunud edukateks elukestva õppe struktuuride ja meetodite pakkumisel ja kohandamisel, võimaldamaks kõikide inimeste osalemist teadmistepõhises ühiskonnas.

| — | Tarbijad saavad soodustada ja stimuleerida elukvaliteedi parandamisele suunatud uuendustegevust ja tehnoloogiaid, võttes nõuetekohaselt arvesse sotsiaalseid ja eetilisi tagajärgi. |
| --- | --- |

—

Tarbijad saavad soodustada ja stimuleerida elukvaliteedi parandamisele suunatud uuendustegevust ja tehnoloogiaid, võttes nõuetekohaselt arvesse sotsiaalseid ja eetilisi tagajärgi.

| — | Mainitud areng võib olla iseäranis kasulik noorte inimeste jaoks, kuna nad on avatud uutele teadmistele ja tehnoloogiatele. Lissaboni strateegia raames saavad noored anda oma panuse vastavalt noortepaketile (15). Olulisteks tegevusvaldkondadeks on siin kõrgkoolide üliõpilastele töövõimaluste loomine ja meetmete rakendamine haridustee poolelijätjate arvu vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

Mainitud areng võib olla iseäranis kasulik noorte inimeste jaoks, kuna nad on avatud uutele teadmistele ja tehnoloogiatele. Lissaboni strateegia raames saavad noored anda oma panuse vastavalt noortepaketile (15). Olulisteks tegevusvaldkondadeks on siin kõrgkoolide üliõpilastele töövõimaluste loomine ja meetmete rakendamine haridustee poolelijätjate arvu vähendamiseks.

| — | Vabakutselistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on samuti oluline roll teadmistepõhises ühiskonnas, kuna nad otsustavad kvalifikatsiooninõuete ja elukestva õppe võimaluste üle oma töövaldkonnas. |
| --- | --- |

—

Vabakutselistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on samuti oluline roll teadmistepõhises ühiskonnas, kuna nad otsustavad kvalifikatsiooninõuete ja elukestva õppe võimaluste üle oma töövaldkonnas.

| — | Ülikoolid ja kõrgharidusasutused peavad aktiivselt osalema, kuna neil olulise tähtsusega roll edu saavutamisel teel teadmistepõhise ühiskonna poole. Oluline on koostöö õhutamine äriringkondade ja teadusmaailma vahel teostatud uurimistöö tulemuste edasiandmiseks ning samuti üliõpilaste riikidevahelise liikuvuse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Ülikoolid ja kõrgharidusasutused peavad aktiivselt osalema, kuna neil olulise tähtsusega roll edu saavutamisel teel teadmistepõhise ühiskonna poole. Oluline on koostöö õhutamine äriringkondade ja teadusmaailma vahel teostatud uurimistöö tulemuste edasiandmiseks ning samuti üliõpilaste riikidevahelise liikuvuse edendamiseks.

| — | Teadussektor saab koos liikmesriikidega suurendada teadustegevuse kui elukutse väärtust ning kaasata teadustöö tegijaid piiriülesesse koostöösse vastavalt Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile, tõstes seega teaduskarjääri mainet. |
| --- | --- |

—

Teadussektor saab koos liikmesriikidega suurendada teadustegevuse kui elukutse väärtust ning kaasata teadustöö tegijaid piiriülesesse koostöösse vastavalt Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile, tõstes seega teaduskarjääri mainet.

9.   Neli prioriteetset ettepanekut

9.1   Positiivse makromajandusliku poliitikaraamistiku loomine teadmisteühiskonna jaoks

| 9.1.1 | Euroopa Ülemkogu väljendas tippkohtumisel toetust stabiilsuse ja kasvu pakti reformile, mille kohaselt seatakse kesksele kohale makroökonoomiline stabiilsus ja ettekirjutuste järgimine (16). Avaliku sektori kulutuste ümbersuunamine teadus- ja uurimistegevusele on tähtis asjaolu, mida EL peaks arvesse võtma avaliku sektori üle 3 % suuruse ajutise eelarvepuudujäägi hindamisel või reguleerimisvõimaluste määratlemisel. |
| --- | --- |

9.1.1

Euroopa Ülemkogu väljendas tippkohtumisel toetust stabiilsuse ja kasvu pakti reformile, mille kohaselt seatakse kesksele kohale makroökonoomiline stabiilsus ja ettekirjutuste järgimine (16). Avaliku sektori kulutuste ümbersuunamine teadus- ja uurimistegevusele on tähtis asjaolu, mida EL peaks arvesse võtma avaliku sektori üle 3 % suuruse ajutise eelarvepuudujäägi hindamisel või reguleerimisvõimaluste määratlemisel.

| 9.1.2 | Majanduskasv ja tööhõive suurenemine on vajalikud, kuna need aitavad kaasa enamiku poliitiliste eesmärkide saavutamisele ning leevendavad reformide mõjusid. ELi praegune poliitika ei ole piisavalt kasvule ja tööhõivele suunatud. Majanduspoliitika üldsuunistes sätestatud poliitikakombinatsioon on tasakaalustamata, sest põhineb stabiilsuse saavutamisel kasvu arvelt ning keskendub peamiselt pakkumisega seonduvatele meetmetele. Unustatakse asjaolu, et kasvupotentsiaali suurendamise reforme tuleb täiendada tegelikku nõudlust stimuleerivate meetmetega. |
| --- | --- |

9.1.2

Majanduskasv ja tööhõive suurenemine on vajalikud, kuna need aitavad kaasa enamiku poliitiliste eesmärkide saavutamisele ning leevendavad reformide mõjusid. ELi praegune poliitika ei ole piisavalt kasvule ja tööhõivele suunatud. Majanduspoliitika üldsuunistes sätestatud poliitikakombinatsioon on tasakaalustamata, sest põhineb stabiilsuse saavutamisel kasvu arvelt ning keskendub peamiselt pakkumisega seonduvatele meetmetele. Unustatakse asjaolu, et kasvupotentsiaali suurendamise reforme tuleb täiendada tegelikku nõudlust stimuleerivate meetmetega.

| 9.1.3 | Selles kontekstis on oluline ka majanduspoliitikate tihedam koordineerimine liikmesriikide vahel, makroökonoomilise dialoogi ühendamine sotsiaalpartnerite kolmepoolse tippkohtumisega ning põhjalike arutelude algatamine Euroopa Keskpangaga. |
| --- | --- |

9.1.3

Selles kontekstis on oluline ka majanduspoliitikate tihedam koordineerimine liikmesriikide vahel, makroökonoomilise dialoogi ühendamine sotsiaalpartnerite kolmepoolse tippkohtumisega ning põhjalike arutelude algatamine Euroopa Keskpangaga.

| 9.1.4 | Selle taustal peavad makromajanduspoliitikad, nimelt eelarve- ja maksupoliitika, edendama teadmistepõhist ühiskonda, seades eelkõige prioriteetseks nõudlusest tingitud uued tehnoloogiad. |
| --- | --- |

9.1.4

Selle taustal peavad makromajanduspoliitikad, nimelt eelarve- ja maksupoliitika, edendama teadmistepõhist ühiskonda, seades eelkõige prioriteetseks nõudlusest tingitud uued tehnoloogiad.

9.2   Raamistiku ja ressursside tagamine elukestvaks õppeks

| 9.2.1 | Kevadisel tippkohtumisel märgiti, et “Elukestev õpe on Lissaboni eesmärkide saavutamise vältimatuks tingimuseks” (17). |
| --- | --- |

9.2.1

Kevadisel tippkohtumisel märgiti, et “Elukestev õpe on Lissaboni eesmärkide saavutamise vältimatuks tingimuseks” (17).

| 9.2.2 | Väärib märkimist, et kõige edukamate majandus- ja sotsiaalnäitajatega riikidele on iseloomulik täiskasvanud elanikkonna suurim osakaal hariduses ja koolituses, samas kui kõige viletsamate näitajatega riikide kohta kehtib vastupidine. Tuleb tunnustada “teise võimaluse” põhimõtet ja pakkuda lepingut kõigile, kes ei saanud kasutada võimalust esmaseks väljaõppeks esimesel ringil. Eeltoodu võib avalduda erineval kujul, s.t. pakkudes väljaõppe kursuseid või nn. “ajatuid tuusikuid”, mis kehtiksid kõikidel eluetappidel põhiteadmiste värskendamiseks. |
| --- | --- |

9.2.2

Väärib märkimist, et kõige edukamate majandus- ja sotsiaalnäitajatega riikidele on iseloomulik täiskasvanud elanikkonna suurim osakaal hariduses ja koolituses, samas kui kõige viletsamate näitajatega riikide kohta kehtib vastupidine. Tuleb tunnustada “teise võimaluse” põhimõtet ja pakkuda lepingut kõigile, kes ei saanud kasutada võimalust esmaseks väljaõppeks esimesel ringil. Eeltoodu võib avalduda erineval kujul, s.t. pakkudes väljaõppe kursuseid või nn. “ajatuid tuusikuid”, mis kehtiksid kõikidel eluetappidel põhiteadmiste värskendamiseks.

| 9.2.3 | Oluline on viia ellu tippkohtumise järeldused. EMSK kordab oma üleskutset üleeuroopalise elukestva õppe harta koostamiseks (18). Euroopa Liit, liikmesriigid ja peamised sidusrühmad peavad määratlema olulisemad prioriteedid ja tegevused, andma neile õigusliku aluse ja leidma piisavad rahalised ressursid. Liikmesriigid peaksid võtma kohustuseks harta elluviimise kõigil tasanditel “elukestva õppe paktide” või muude samalaadsete ettevõtmiste kaudu. Nii avaliku kui erasektori ülesannete ja vastutuse määratlemisel tuleks lähtuda elukestva õppe kui üldhuviteenuse kontekstist. |
| --- | --- |

9.2.3

Oluline on viia ellu tippkohtumise järeldused. EMSK kordab oma üleskutset üleeuroopalise elukestva õppe harta koostamiseks (18). Euroopa Liit, liikmesriigid ja peamised sidusrühmad peavad määratlema olulisemad prioriteedid ja tegevused, andma neile õigusliku aluse ja leidma piisavad rahalised ressursid. Liikmesriigid peaksid võtma kohustuseks harta elluviimise kõigil tasanditel “elukestva õppe paktide” või muude samalaadsete ettevõtmiste kaudu. Nii avaliku kui erasektori ülesannete ja vastutuse määratlemisel tuleks lähtuda elukestva õppe kui üldhuviteenuse kontekstist.

| 9.2.4 | Vajalikud on suured investeeringud elukestvasse õppesse, hõlmates seejuures ka varase lapsepõlve. Liikmesriigid peaksid kokku leppima saavutada soovitavas näitajas — protsendis, mis kasutatakse haridusele, sh elukestvale õppele. Üksnes avaliku sektori eelarvest siiski ei piisa hariduse ja koolituse täielikuks rahastamiseks, mistõttu seda tuleb täiendada tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivlepingute või muud laadi kokkulepete abil ning inimese enda rahalise panusega vastavalt tema võimalustele. Era- ja avaliku sektori sidusrühmadel on oma osa inimeste motiveerimisel ja selles, et neile antakse võimalus kohanduda muutuvate oludega ning näidatakse, et nad on selle eest ise vastutavad. |
| --- | --- |

9.2.4

Vajalikud on suured investeeringud elukestvasse õppesse, hõlmates seejuures ka varase lapsepõlve. Liikmesriigid peaksid kokku leppima saavutada soovitavas näitajas — protsendis, mis kasutatakse haridusele, sh elukestvale õppele. Üksnes avaliku sektori eelarvest siiski ei piisa hariduse ja koolituse täielikuks rahastamiseks, mistõttu seda tuleb täiendada tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivlepingute või muud laadi kokkulepete abil ning inimese enda rahalise panusega vastavalt tema võimalustele. Era- ja avaliku sektori sidusrühmadel on oma osa inimeste motiveerimisel ja selles, et neile antakse võimalus kohanduda muutuvate oludega ning näidatakse, et nad on selle eest ise vastutavad.

| 9.2.5 | Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid samuti leppima kokku struktuurifondidest elukestvale õppele eraldatava minimaalse summa, näiteks üks kolmandik kogusummast (19). Rahastamisel tuleks toetus suunata “elukestva õppe paktidele”, mis parandavad kõigi töötajate juurdepääsu koolitusele, ning algatustele, mis on välja töötatud spetsiaalselt kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonna rühmade jaoks. Iga liikmesriik peab näitama, et ta kasutab Euroopa Sotsiaalfondi riiklike reformikavade elluviimiseks. |
| --- | --- |

9.2.5

Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid samuti leppima kokku struktuurifondidest elukestvale õppele eraldatava minimaalse summa, näiteks üks kolmandik kogusummast (19). Rahastamisel tuleks toetus suunata “elukestva õppe paktidele”, mis parandavad kõigi töötajate juurdepääsu koolitusele, ning algatustele, mis on välja töötatud spetsiaalselt kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonna rühmade jaoks. Iga liikmesriik peab näitama, et ta kasutab Euroopa Sotsiaalfondi riiklike reformikavade elluviimiseks.

| 9.2.6 | Kohalikul tasandil saab ulatuslikus partnerluses luua avatud õppekeskusi, sõlmida elukestva õppe kokkuleppeid või koostada muid sarnaseid koolituskavasid. Ka ülikoolidel peab elukestvas õppes suurem roll olema. |
| --- | --- |

9.2.6

Kohalikul tasandil saab ulatuslikus partnerluses luua avatud õppekeskusi, sõlmida elukestva õppe kokkuleppeid või koostada muid sarnaseid koolituskavasid. Ka ülikoolidel peab elukestvas õppes suurem roll olema.

9.3   Kasutajasõbraliku uuendustegevuse ja tehnoloogia poliitikad

| 9.3.1 | EMSK toetab kindlalt kevadise ülemkogu järeldusi, milles rõhutatakse seitsmenda teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi rolli tehnoloogilise lünga täitmisel ning pööratakse tähelepanu liikmesriikide vajadusele töötada välja üldised uuendustegevuse poliitikad, mida tuleks toetada ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames eesmärgiga edendada eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet. Komitee toetab ka seisukohta, et Euroopa vajab aktiivset tööstuspoliitikat, mis saavutataks mitmesuguste tehnoloogiliste algatuste kaudu (20). |
| --- | --- |

9.3.1

EMSK toetab kindlalt kevadise ülemkogu järeldusi, milles rõhutatakse seitsmenda teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi rolli tehnoloogilise lünga täitmisel ning pööratakse tähelepanu liikmesriikide vajadusele töötada välja üldised uuendustegevuse poliitikad, mida tuleks toetada ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames eesmärgiga edendada eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet. Komitee toetab ka seisukohta, et Euroopa vajab aktiivset tööstuspoliitikat, mis saavutataks mitmesuguste tehnoloogiliste algatuste kaudu (20).

| 9.3.2 | Uurimisprogramme tuleb põhjalikult jälgida ja hinnata, tagamaks et ressursid on suunatud Euroopa uuendussuutlikkuse suurendamisele. Uuendustegevust tuleb vaadelda kõikehõlmava mõistena, kui sellega soovitakse toetada Euroopa ühiskonnamudelit, ja keskenduma peaks lisaks protsessidele, toodetele ja tehnoloogiale ka avalikule haldusele, säästvale arengule ja sotsiaalküsimustele majanduslike lahenduste leidmisel. Uuendustegevus peaks ulatuma kõigisse ühiskondlikesse protsessidesse. Sotsiaaldialoog ja kodanikega peetav dialoog on tähtsad täiendava uuendustegevuse toetavad meetmed. Töötajate ja teiste sidusrühmade kaasamine uute toodete ja tehnoloogiate väljatöötamisse leevendab ümberstruktureerimiste mõju. |
| --- | --- |

9.3.2

Uurimisprogramme tuleb põhjalikult jälgida ja hinnata, tagamaks et ressursid on suunatud Euroopa uuendussuutlikkuse suurendamisele. Uuendustegevust tuleb vaadelda kõikehõlmava mõistena, kui sellega soovitakse toetada Euroopa ühiskonnamudelit, ja keskenduma peaks lisaks protsessidele, toodetele ja tehnoloogiale ka avalikule haldusele, säästvale arengule ja sotsiaalküsimustele majanduslike lahenduste leidmisel. Uuendustegevus peaks ulatuma kõigisse ühiskondlikesse protsessidesse. Sotsiaaldialoog ja kodanikega peetav dialoog on tähtsad täiendava uuendustegevuse toetavad meetmed. Töötajate ja teiste sidusrühmade kaasamine uute toodete ja tehnoloogiate väljatöötamisse leevendab ümberstruktureerimiste mõju.

| 9.3.3 | Tõsine soov edendada tervist, jätkusuutlikku keskkonda, linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri kvaliteeti, nutikaid transpordilahendusi, turvalisi ja korrastatud töökohti ning kultuuripärandit aitab luua uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tooteid ja teenuseid. Uued tehnoloogiad ja uuendustegevus soodustavad seega elu- ja töökvaliteeti, vastates nii ühiskondlikele vajadustele kui ka turunõudmistele ning võttes samas arvesse sotsiaalseid ja eetilisi tagajärgi. |
| --- | --- |

9.3.3

Tõsine soov edendada tervist, jätkusuutlikku keskkonda, linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri kvaliteeti, nutikaid transpordilahendusi, turvalisi ja korrastatud töökohti ning kultuuripärandit aitab luua uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tooteid ja teenuseid. Uued tehnoloogiad ja uuendustegevus soodustavad seega elu- ja töökvaliteeti, vastates nii ühiskondlikele vajadustele kui ka turunõudmistele ning võttes samas arvesse sotsiaalseid ja eetilisi tagajärgi.

| 9.3.4 | Euroopa peab pöörama palju suuremat tähelepanu tehnosiirdele, kasutades ära seitsmenda raamprogrammi tulemusi ja toetades konkurentsivõime suurendamise eesmärgil uuendussõbralikku turgu. Prioriteediks tuleb seada teadmiste — uuringutulemuste, uute tehnoloogiate, uuenduslike süsteemide või õppimisviiside — levitamine ning selle jaoks tuleb leida rohkem ressursse. Avaliku ja erasektori uue põlvkonna koostööd võib edasi arendada kui teadmiste levitamise edendamise mudelit. Tuleks teha suuremaid jõupingutusi tehnoloogilise arengu saavutuste kiirel muutmisel kaupadeks ja teenusteks. |
| --- | --- |

9.3.4

Euroopa peab pöörama palju suuremat tähelepanu tehnosiirdele, kasutades ära seitsmenda raamprogrammi tulemusi ja toetades konkurentsivõime suurendamise eesmärgil uuendussõbralikku turgu. Prioriteediks tuleb seada teadmiste — uuringutulemuste, uute tehnoloogiate, uuenduslike süsteemide või õppimisviiside — levitamine ning selle jaoks tuleb leida rohkem ressursse. Avaliku ja erasektori uue põlvkonna koostööd võib edasi arendada kui teadmiste levitamise edendamise mudelit. Tuleks teha suuremaid jõupingutusi tehnoloogilise arengu saavutuste kiirel muutmisel kaupadeks ja teenusteks.

| 9.3.5 | EMSK kutsub üles pidama kõigil tasanditel regulaarseid ja süstemaatilisi dialooge peamiste sidusrühmadega kasutajasõbraliku uuendustegevuse ja tehnoloogia poliitikate elluviimiseks ja järelevalveks nende üle. Euroopa Komisjon peaks kirjeldatud lähenemist toetama ning koostama selleks juhised ja soovitused ning kehtestama head tavad. Selles kontekstis on oluline edendada tööstuspiirkondi, tehnoloogiaparke ja muid uuenduslikke keskkondi. |
| --- | --- |

9.3.5

EMSK kutsub üles pidama kõigil tasanditel regulaarseid ja süstemaatilisi dialooge peamiste sidusrühmadega kasutajasõbraliku uuendustegevuse ja tehnoloogia poliitikate elluviimiseks ja järelevalveks nende üle. Euroopa Komisjon peaks kirjeldatud lähenemist toetama ning koostama selleks juhised ja soovitused ning kehtestama head tavad. Selles kontekstis on oluline edendada tööstuspiirkondi, tehnoloogiaparke ja muid uuenduslikke keskkondi.

| 9.3.6 | Erilist tähelepanu tuleb pöörata nii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kui ka sotsiaalmajanduslike ettevõtete kaasamisele ning nende vajaduste arvestamisele, võimaldades näiteks juurdepääsu teadus- ja arendustegevusele ja uurimistegevuse teenustele ning kaasates nad teadus- ja arendustegevusse. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on oluline roll piirkondlike tippteadmiste ja -oskuste koondamisel. Kaaluda tuleks ka meetmeid, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osa avalikes hangetes ning võtta eeskuju USAst, kus uute kõrgtehnoloogiliste väikeettevõtete toetamine osutus edukaks. |
| --- | --- |

9.3.6

Erilist tähelepanu tuleb pöörata nii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kui ka sotsiaalmajanduslike ettevõtete kaasamisele ning nende vajaduste arvestamisele, võimaldades näiteks juurdepääsu teadus- ja arendustegevusele ja uurimistegevuse teenustele ning kaasates nad teadus- ja arendustegevusse. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on oluline roll piirkondlike tippteadmiste ja -oskuste koondamisel. Kaaluda tuleks ka meetmeid, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osa avalikes hangetes ning võtta eeskuju USAst, kus uute kõrgtehnoloogiliste väikeettevõtete toetamine osutus edukaks.

| 9.3.7 | 2003. aastal sidusrühmade toetusel loodud tööstuslikud tehnoloogiaplatvormid peaksid hakkama täitma mõjuvõimsat rolli ELi teadusuuringute poliitikas ning neist peaks saama liidu tööstuspoliitika alus. EMSK on seisukohal, et tööstus peaks reageerima positiivselt Euroopa Komisjoni soovile, et tööstusel oleks tehnoloogilistes platvormides veelgi aktiivsem roll. EMSK soovitab, et platvormid võiksid olla avatud sotsiaalpartneritele ja teistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et ka nemad saaksid osaleda teadusuuringute kava määratlemises. |
| --- | --- |

9.3.7

2003. aastal sidusrühmade toetusel loodud tööstuslikud tehnoloogiaplatvormid peaksid hakkama täitma mõjuvõimsat rolli ELi teadusuuringute poliitikas ning neist peaks saama liidu tööstuspoliitika alus. EMSK on seisukohal, et tööstus peaks reageerima positiivselt Euroopa Komisjoni soovile, et tööstusel oleks tehnoloogilistes platvormides veelgi aktiivsem roll. EMSK soovitab, et platvormid võiksid olla avatud sotsiaalpartneritele ja teistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et ka nemad saaksid osaleda teadusuuringute kava määratlemises.

9.4   Sotsiaalkaitse peab aitama kaasa üleminekule teadmistepõhisesse ühiskonda

| 9.4.1 | Motiveerimaks töötaid aktiivselt osalema üleminemisel teadmistepõhisesse ühiskonda on vaja kindlustunnet töökohtade osas. Paindlikkus peab käima käsikäes aktiivse tööturupoliitikaga, mis julgustab töötajaid elukestvas õppes osalema. Taanlaste kogemus paindlikkuse ja turvalisuse tasakaalu otsimisel on innustavaks näiteks. |
| --- | --- |

9.4.1

Motiveerimaks töötaid aktiivselt osalema üleminemisel teadmistepõhisesse ühiskonda on vaja kindlustunnet töökohtade osas. Paindlikkus peab käima käsikäes aktiivse tööturupoliitikaga, mis julgustab töötajaid elukestvas õppes osalema. Taanlaste kogemus paindlikkuse ja turvalisuse tasakaalu otsimisel on innustavaks näiteks.

| 9.4.2 | Määratleda tuleb uued sotsiaalkaitse vormid, et soodustada töötajate kvalifikatsiooni tõstmist, tööalast liikuvust ning lihtsustada nende valikuid töö, koolituse ja pereelu, kuid ka uute töökorraldusviiside ja staatuse muutumise vahel. Selle kaudu saab hoiduda tööturulepingutest ja tingimustest, mis ohustavad töötajate õigusi ja millel on negatiivne mõju nende suutlikkusele osaleda teadmistepõhises ühiskonnas. |
| --- | --- |

9.4.2

Määratleda tuleb uued sotsiaalkaitse vormid, et soodustada töötajate kvalifikatsiooni tõstmist, tööalast liikuvust ning lihtsustada nende valikuid töö, koolituse ja pereelu, kuid ka uute töökorraldusviiside ja staatuse muutumise vahel. Selle kaudu saab hoiduda tööturulepingutest ja tingimustest, mis ohustavad töötajate õigusi ja millel on negatiivne mõju nende suutlikkusele osaleda teadmistepõhises ühiskonnas.

| 9.4.3 | Koki I (21) aruandes tehti ettepanek, et töökindlustuse ja sotsiaalkaitse süsteemid peavad toetama paindlikkust, hõlbustades kõnealuseid üleminekuid inimese eluaja jooksul. Näiteks saab luua uued tööeatsükli kindlustuse vormid, avades selleks isiklikud “õppimiskontod”, mida osaliselt rahastatakse sotsiaalkindlustusmaksetest. |
| --- | --- |

9.4.3

Koki I (21) aruandes tehti ettepanek, et töökindlustuse ja sotsiaalkaitse süsteemid peavad toetama paindlikkust, hõlbustades kõnealuseid üleminekuid inimese eluaja jooksul. Näiteks saab luua uued tööeatsükli kindlustuse vormid, avades selleks isiklikud “õppimiskontod”, mida osaliselt rahastatakse sotsiaalkindlustusmaksetest.

| 9.4.4 | EMSK soovitab sotsiaalkaitsekomiteel kõnealuse küsimusega tegeleda ning muuhulgas määratleda kõnealuste uute kaitsevormide hea tava ja soovitavad suunised. Komitee koostab omalt poolt arvamuse flexicurity (paindlikkuse ja turvalisuse) teemal (22). |
| --- | --- |

9.4.4

EMSK soovitab sotsiaalkaitsekomiteel kõnealuse küsimusega tegeleda ning muuhulgas määratleda kõnealuste uute kaitsevormide hea tava ja soovitavad suunised. Komitee koostab omalt poolt arvamuse flexicurity (paindlikkuse ja turvalisuse) teemal (22).

Brüssel, 14. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  European Innovation Scoreboard 2004 – Uuenduste teostamise võrdlev analüüs, komisjoni personali töödokument, SEC (2004) 1475, 19.11.2004.

1

(2)  Edusammud Lissaboni eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse vallas (2005. aasta aruanne), komisjonipersonali töödokument, SEC (2005) 419, 22.03.2005.

2

(3)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punkt 4.

3

(4)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punkt 5.

4

(5)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punkt 10.

5

(6)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punktid 20–28.

6

(7)  Vt lisa.

7

(8)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punktid 38–41.

8

(9)  Euroopa Liidu riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ning EMSK esimeeste ja presidentide Luksemburgi deklaratsioon, 26. november 2004.

9

(10)  Nt Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistik (EQF), Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem (ECTS) ja Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem (ECVET) kutseharidussfääris.

10

(11)  EÜ asutamislepingu artikkel 262.

11

(12)  On avatud veebileht aadressil http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Üksikasjalikumat teavet leiate EMSK arvamusest “Lissaboni strateegia rakendamise parandamine”, punktid 6.4.-6.9 (EL T C 120, 20.5.2005, lk 79).

12

(13)  Wim Koki juhitud kõrgetasemelise töörühma aruanne “Silmitsi väljakutsetega” (november 2004).

13

(14)  KOM(2005) 121 (lõplik) 6. aprill 2005: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013).

14

(15)  Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, 22.–23. märts 2005, punkt 37 ja Lisa I..

15

(16)  Komitee koostab praegu arvamust teemal “Majandusjuhtimise tõhustamine – stabiilsuse ja kasvu pakti reform” (ECO/160).

16

(17)  Eesistujariigi järeldused. 22.–23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu, punkt 34.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Lissaboni strateegia rakendmaise parandamist (ELT C 120, 20.5.2005, lk 79).

18

(19)  ELi struktuurifondide ressurssidest 37 % eraldati Iirimaale, kus see investeeriti inimressurssidesse.

19

(20)  Eesistujariigi järeldused, 22.–23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu, punktid 13, 14 ja 16.

20

(21)  Kõrgetasemelise töörühma aruanne sotsiaalpoliitika tulevikusuundade kohta laienenud Euroopa Liidus, mai 2004.

21

(22)  Flexicurity (paindlikkus versus turvalisus): (ECO/167), valmib 2006. aastal.

22

Flexicurity

versus

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/103

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused”

KOM(2005) 89 lõplik — 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

14. aprillil 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 8. novembril 2005. Raportöör oli hr Páleník.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 422. istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 69, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Märtsis 2005 esitas komisjon nõukogu direktiivi ettepaneku (1), millega muudetakse kuuendat käibemaksudirektiivi (77/388/EMÜ), et lihtsustada käibemaksu kogumist ning aidata kaasa maksudest kõrvalehoidmise ja maksude vältimise vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

1.1

Märtsis 2005 esitas komisjon nõukogu direktiivi ettepaneku (1), millega muudetakse kuuendat käibemaksudirektiivi (77/388/EMÜ), et lihtsustada käibemaksu kogumist ning aidata kaasa maksudest kõrvalehoidmise ja maksude vältimise vastu võitlemisele.

| 1.2 | Kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 27 alusel võib nõukogu komisjoni ettepanekul anda liikmesriikidele loa võtta erimeetmeid kuuenda käibemaksudirektiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või vältida maksudest kõrvalehoidmist. Sätet on kasutatud väga sageli — praegu on liikmesriikidel võimalik kasutada rohkem kui 140 erandit ning komisjon eeldab lubatud erandite arvu jätkuvat kasvu lähitulevikus uute liikmesriikide tõttu. |
| --- | --- |

1.2

Kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 27 alusel võib nõukogu komisjoni ettepanekul anda liikmesriikidele loa võtta erimeetmeid kuuenda käibemaksudirektiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või vältida maksudest kõrvalehoidmist. Sätet on kasutatud väga sageli — praegu on liikmesriikidel võimalik kasutada rohkem kui 140 erandit ning komisjon eeldab lubatud erandite arvu jätkuvat kasvu lähitulevikus uute liikmesriikide tõttu.

2.   Komisjoni ettepanek — KOM(2005) 89 (lõplik)

| 2.1 | Siseturu käibemaksusüsteemi tõhustamise strateegia osana (2) on komisjon võtnud endale kohustuse ratsionaliseerida arvukaid erandeid. Paljud neist on osutunud tõhusaks ja neid on kasutatud rohkem kui ühes liikmesriigis. Kuid nõukogu vaatleb iga erandi taotlust eraldi ja seetõttu on protsess väga pikk. Seepärast soovitatakse ettepanekus võimaldada sageli kasutatavaid erandeid kõigile liikmesriikidele kuuenda käibemaksudirektiivi muutmisega. |
| --- | --- |

2.1

Siseturu käibemaksusüsteemi tõhustamise strateegia osana (2) on komisjon võtnud endale kohustuse ratsionaliseerida arvukaid erandeid. Paljud neist on osutunud tõhusaks ja neid on kasutatud rohkem kui ühes liikmesriigis. Kuid nõukogu vaatleb iga erandi taotlust eraldi ja seetõttu on protsess väga pikk. Seepärast soovitatakse ettepanekus võimaldada sageli kasutatavaid erandeid kõigile liikmesriikidele kuuenda käibemaksudirektiivi muutmisega.

| 2.2 | Komisjoni dokumendis tehakse ettepanek lisada kuuendasse käibemaksudirektiivi järgmised meetmed:






  — | “käsitamise” ja “äriühingute üleandmise” korra muutmine, et vältida asjaomastele isikutele põhjendamatult kasu või kahju toomist, |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisjoni dokumendis tehakse ettepanek lisada kuuendasse käibemaksudirektiivi järgmised meetmed:

—

“käsitamise” ja “äriühingute üleandmise” korra muutmine, et vältida asjaomastele isikutele põhjendamatult kasu või kahju toomist,

| — | käibemaksu tasumise vältimise ärahoidmine seoses investeeringukullaga, mida kasutatakse toormaterjalina tarbekaupade valmistamisel; |
| --- | --- |

—

käibemaksu tasumise vältimise ärahoidmine seoses investeeringukullaga, mida kasutatakse toormaterjalina tarbekaupade valmistamisel;

| — | erijuhtudel kaupade või teenuste tarne maksustatava summa ümberhindamine vastavalt turuväärtusele, |
| --- | --- |

—

erijuhtudel kaupade või teenuste tarne maksustatava summa ümberhindamine vastavalt turuväärtusele,

| — | kapitaliteenuste staatuse selgitamine ja rõhutamine, |
| --- | --- |

—

kapitaliteenuste staatuse selgitamine ja rõhutamine,

| — | pöördmaksustamise mehhanismi muutmine teatud tööstusharudes. |
| --- | --- |

—

pöördmaksustamise mehhanismi muutmine teatud tööstusharudes.

| 2.3 | Ettevõtete käsitamise ja äriühingute üleandmise puhul tugevdab komisjon liikmesriikide volitusi valdkondades, mida saab ära kasutada maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks. Seepärast lubab komisjon ettepanekus võtta liikmesriikidel meetmeid tagamaks, et reeglite kohaldamisega kaasneks õiglus, mis ei tooks asjaomastele isikutele põhjendamatult kasu või kahju. |
| --- | --- |

2.3

Ettevõtete käsitamise ja äriühingute üleandmise puhul tugevdab komisjon liikmesriikide volitusi valdkondades, mida saab ära kasutada maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks. Seepärast lubab komisjon ettepanekus võtta liikmesriikidel meetmeid tagamaks, et reeglite kohaldamisega kaasneks õiglus, mis ei tooks asjaomastele isikutele põhjendamatult kasu või kahju.

| 2.4 | Investeeringukuld kangide või tahvlite kujul on käibemaksust vabastatud. Kui kulda müüakse kujul, mis ei vasta enam investeeringukulla kriteeriumidele, näiteks ehetena, tuleb tarne maksustada käibemaksuga. Kui töötlemisel kasutatakse kliendi enda kulda, koosneb tarne ainult teenusest. Maksu ei arvestata, kuigi kuld on kaotanud investeeringukulla staatuse ega vasta enam erandi kriteeriumidele. Kõnealusel juhul on tegemist kuritarvitamisega, millega püütakse võidelda mitme olemasoleva erandi abil, ning seetõttu esitab komisjon ettepaneku võtta vastu valikuliselt kohaldatav reegel, mis võimaldab kõigil liikmesriikidel määrata, et maksustatav summa sisaldab tootes sisalduva kulla väärtust vastavalt selle kehtivale turuhinnale. |
| --- | --- |

2.4

Investeeringukuld kangide või tahvlite kujul on käibemaksust vabastatud. Kui kulda müüakse kujul, mis ei vasta enam investeeringukulla kriteeriumidele, näiteks ehetena, tuleb tarne maksustada käibemaksuga. Kui töötlemisel kasutatakse kliendi enda kulda, koosneb tarne ainult teenusest. Maksu ei arvestata, kuigi kuld on kaotanud investeeringukulla staatuse ega vasta enam erandi kriteeriumidele. Kõnealusel juhul on tegemist kuritarvitamisega, millega püütakse võidelda mitme olemasoleva erandi abil, ning seetõttu esitab komisjon ettepaneku võtta vastu valikuliselt kohaldatav reegel, mis võimaldab kõigil liikmesriikidel määrata, et maksustatav summa sisaldab tootes sisalduva kulla väärtust vastavalt selle kehtivale turuhinnale.

| 2.5 | Maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise tõkestamiseks võimaldab komisjoni ettepanek liikmesriikidel tarneid ümber hinnata eeldusel, et täidetud on ka mitu muud tingimust. Ümberhindamist võib kasutada ainult kolmel täpselt määratletud juhul ja kui tehingu pooled on mingil viisil omavahel seotud. Liikmesriigid peavad reegli kohaldamiseks määratlema kõnealuse seose ja määratlemine peab toimuma direktiivis sätestatud liigituste piires. Ettepanek sätestab ümberhindamise sidumise turuväärtusega. Turuväärtus peaks tähendama summat, mis kliendil tuleks tasuda kaupade või teenuste omandamiseks turustamisetapil, milles tarnimine toimub, tarnimise ajal ja ausa konkurentsi tingimustes. Ettepanekus sätestatakse selgesõnaliselt, et kui turutingimused seda ei õigusta, ei tohi turuväärtus olla väiksem kui tarnija tarnekulu. |
| --- | --- |

2.5

Maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise tõkestamiseks võimaldab komisjoni ettepanek liikmesriikidel tarneid ümber hinnata eeldusel, et täidetud on ka mitu muud tingimust. Ümberhindamist võib kasutada ainult kolmel täpselt määratletud juhul ja kui tehingu pooled on mingil viisil omavahel seotud. Liikmesriigid peavad reegli kohaldamiseks määratlema kõnealuse seose ja määratlemine peab toimuma direktiivis sätestatud liigituste piires. Ettepanek sätestab ümberhindamise sidumise turuväärtusega. Turuväärtus peaks tähendama summat, mis kliendil tuleks tasuda kaupade või teenuste omandamiseks turustamisetapil, milles tarnimine toimub, tarnimise ajal ja ausa konkurentsi tingimustes. Ettepanekus sätestatakse selgesõnaliselt, et kui turutingimused seda ei õigusta, ei tohi turuväärtus olla väiksem kui tarnija tarnekulu.

| 2.6 | Komisjon täpsustab, et kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 20 alusel võidakse kapitalikaupu puudutavat mahaarvamise korrigeerimist samaväärselt kohaldada ka kapitaliteenuste suhtes, kui neil on kestev arvestuslik väärtus. |
| --- | --- |

2.6

Komisjon täpsustab, et kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 20 alusel võidakse kapitalikaupu puudutavat mahaarvamise korrigeerimist samaväärselt kohaldada ka kapitaliteenuste suhtes, kui neil on kestev arvestuslik väärtus.

| 2.7 | Samal ajal laiendab komisjon valikuliselt kohaldatavat pöördmaksustamise mehhanismi maksukohustuslastele tehtavatele teatavatele tarnetele majandussektorites, milles maksujärelevalve on osutunud raskeks. Kõnealuse mehhanismi rakendamisel läheb maksuvõlg üle teenuse saajale. Sellisteks valdkondadeks on hoonetega seotud teenused, ehitusteenustega seotud personaliteenused, artikli 13 lõike B punktides g ja h viidatud kinnisvaratarned, kui tarnija on valinud kõnealuse artikli lõike C punkti b kohase maksustamise, ning jäätmete, jääkide ja ringlussevõetava materjali tarned mõne käitlemisteenuse puhul. Sarnaselt võivad liikmesriigid kasutada pöördmaksustamise mehhanismi juhtudel, kui tarnijaks on finantsraskustes müüja, kes ei suuda tasuda oma võlgu, sealhulgas täita oma kohustusi maksuhaldurite ees. Pöördmaksustamise mehhanismi kasutamise üle liikmesriikides tuleb konsulteerida käibemaksukomiteega. |
| --- | --- |

2.7

Samal ajal laiendab komisjon valikuliselt kohaldatavat pöördmaksustamise mehhanismi maksukohustuslastele tehtavatele teatavatele tarnetele majandussektorites, milles maksujärelevalve on osutunud raskeks. Kõnealuse mehhanismi rakendamisel läheb maksuvõlg üle teenuse saajale. Sellisteks valdkondadeks on hoonetega seotud teenused, ehitusteenustega seotud personaliteenused, artikli 13 lõike B punktides g ja h viidatud kinnisvaratarned, kui tarnija on valinud kõnealuse artikli lõike C punkti b kohase maksustamise, ning jäätmete, jääkide ja ringlussevõetava materjali tarned mõne käitlemisteenuse puhul. Sarnaselt võivad liikmesriigid kasutada pöördmaksustamise mehhanismi juhtudel, kui tarnijaks on finantsraskustes müüja, kes ei suuda tasuda oma võlgu, sealhulgas täita oma kohustusi maksuhaldurite ees. Pöördmaksustamise mehhanismi kasutamise üle liikmesriikides tuleb konsulteerida käibemaksukomiteega.

| 2.8 | Komisjoni teatel on kümme kuuenda käibemaksudirektiivi alusel tehtud otsust, mille suhtes ettepanek rakenduks ja mis kõnealuse direktiivi alusel muutuksid kehtetuks. Komisjon on määranud, et seitsme otsuse suhtes ettepanek küll rakenduks, kuid neid pole vaja kehtetuks muuta. |
| --- | --- |

2.8

Komisjoni teatel on kümme kuuenda käibemaksudirektiivi alusel tehtud otsust, mille suhtes ettepanek rakenduks ja mis kõnealuse direktiivi alusel muutuksid kehtetuks. Komisjon on määranud, et seitsme otsuse suhtes ettepanek küll rakenduks, kuid neid pole vaja kehtetuks muuta.

3.   EMSK märkused

| 3.1 | EMSK toetab täielikult käibemaksusüsteemi lihtsustamist siseturul vastavalt komisjoni teatise KOM(2000) 348 (lõplik) sätetele. |
| --- | --- |

3.1

EMSK toetab täielikult käibemaksusüsteemi lihtsustamist siseturul vastavalt komisjoni teatise KOM(2000) 348 (lõplik) sätetele.

| 3.2 | EMSK nõustub komisjoniga, et kuuenda käibemaksudirektiivi erandite mitmeid erimeetmeid tuleks ratsionaliseerida, kuna nad muudavad piiriülese kaubandusega tegelejatel maksusüsteemi mõistmise keeruliseks. EMSK toetab sageli kasutatavate erandite võimaldamist kõigile liikmesriikidele kuuenda käibemaksudirektiivi muutmise ja laiendamise abil. |
| --- | --- |

3.2

EMSK nõustub komisjoniga, et kuuenda käibemaksudirektiivi erandite mitmeid erimeetmeid tuleks ratsionaliseerida, kuna nad muudavad piiriülese kaubandusega tegelejatel maksusüsteemi mõistmise keeruliseks. EMSK toetab sageli kasutatavate erandite võimaldamist kõigile liikmesriikidele kuuenda käibemaksudirektiivi muutmise ja laiendamise abil.

| 3.3 | EMSK on seisukohal, et kõnealused kuuenda käibemaksudirektiivi muudatused ja täiendused, eeldusel et neid liikmesriikides korrektselt rakendatakse, on tõhus vahend maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise probleemiga võitlemisel. |
| --- | --- |

3.3

EMSK on seisukohal, et kõnealused kuuenda käibemaksudirektiivi muudatused ja täiendused, eeldusel et neid liikmesriikides korrektselt rakendatakse, on tõhus vahend maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise probleemiga võitlemisel.

| 3.4 | EMSK-l ei ole vastuväiteid komisjoni ettepaneku suhtes, milles käsitletakse ettevõtete käsitamist, äriühingute üleandmist ja ehete valmistamiseks kasutatud investeeringukulla maksustamist, ning peab seda eelmiste puuduste loogiliseks lahenduseks. |
| --- | --- |

3.4

EMSK-l ei ole vastuväiteid komisjoni ettepaneku suhtes, milles käsitletakse ettevõtete käsitamist, äriühingute üleandmist ja ehete valmistamiseks kasutatud investeeringukulla maksustamist, ning peab seda eelmiste puuduste loogiliseks lahenduseks.

| 3.5 | EMSK tunnistab, et mõnel juhul, kui on olemas maksustamise vältimise kahtlus tarnete üle- või alahindamise teel, tuleks maksustatav summa siduda turuväärtusega. Praktikas võib aga olla keeruline määrata, milline on tarneväärtuse ja turuväärtuse “oluline erinevus”, kuna “väärtuste olulise erinevuse” ja turuväärtuse selge määratlus puudub ning sõltub asjaomaste poolte tõlgendusest. EMSK on mures, et selguse puudumine võib tekitada ärikeskkonnas ebakindlust. Seepärast peaks kõnealuse vahendi kasutamine liikmesriikide õigusaktides sõltuma turuväärtuse täpsest määratlusest ja “olulise erinevuse” mõõtmise kriteeriumidest. |
| --- | --- |

3.5

EMSK tunnistab, et mõnel juhul, kui on olemas maksustamise vältimise kahtlus tarnete üle- või alahindamise teel, tuleks maksustatav summa siduda turuväärtusega. Praktikas võib aga olla keeruline määrata, milline on tarneväärtuse ja turuväärtuse “oluline erinevus”, kuna “väärtuste olulise erinevuse” ja turuväärtuse selge määratlus puudub ning sõltub asjaomaste poolte tõlgendusest. EMSK on mures, et selguse puudumine võib tekitada ärikeskkonnas ebakindlust. Seepärast peaks kõnealuse vahendi kasutamine liikmesriikide õigusaktides sõltuma turuväärtuse täpsest määratlusest ja “olulise erinevuse” mõõtmise kriteeriumidest.

| 3.6 | Kapitaliteenuste osas jagab EMSK komisjoni seisukohta — tuleb selgeks teha, et kapitalikaupadega seotud osamaksete kohandamist kohaldatakse ka samasuguse olemusega teenuste suhtes. |
| --- | --- |

3.6

Kapitaliteenuste osas jagab EMSK komisjoni seisukohta — tuleb selgeks teha, et kapitalikaupadega seotud osamaksete kohandamist kohaldatakse ka samasuguse olemusega teenuste suhtes.

| 3.7 | EMSK leiab, et pöördmaksustamise mehhanism on vajalik vahend maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vältimisel. See on eriti sobiv juhtudel, kui tarnija on finantsraskustes ja tema maksukohustuste täitmise osas on tõsiseid kahtlusi. Pöördmaksustamise mehhanismi praktilisel kasutamisel võib ilmneda muidki valdkondi, kus võiks kaaluda kõnealuse mehhanismi valikulist kasutamist. |
| --- | --- |

3.7

EMSK leiab, et pöördmaksustamise mehhanism on vajalik vahend maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vältimisel. See on eriti sobiv juhtudel, kui tarnija on finantsraskustes ja tema maksukohustuste täitmise osas on tõsiseid kahtlusi. Pöördmaksustamise mehhanismi praktilisel kasutamisel võib ilmneda muidki valdkondi, kus võiks kaaluda kõnealuse mehhanismi valikulist kasutamist.

4.   Komitee üldised märkused

| 4.1 | Nõukogu direktiivi ettepanek on realistlik rakendamistingimuste osas ja vastab komisjoni eesmärgile — mille komisjon püstitas oma 7. juuni 2000. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile — ratsionaliseerida kuuenda käibemaksudirektiivi hetkel kehtivaid arvukaid erandeid. EMSK juhib siiski tähelepanu sellele, et käibemaksuõiguse ulatuslik ülevaatamine ja maksusätete edasine ühtlustamine aitaks palju enam kaasa ühise käibemaksusüsteemi lihtsustamisele ja tõhusamaks muutmisele. |
| --- | --- |

4.1

Nõukogu direktiivi ettepanek on realistlik rakendamistingimuste osas ja vastab komisjoni eesmärgile — mille komisjon püstitas oma 7. juuni 2000. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile — ratsionaliseerida kuuenda käibemaksudirektiivi hetkel kehtivaid arvukaid erandeid. EMSK juhib siiski tähelepanu sellele, et käibemaksuõiguse ulatuslik ülevaatamine ja maksusätete edasine ühtlustamine aitaks palju enam kaasa ühise käibemaksusüsteemi lihtsustamisele ja tõhusamaks muutmisele.

| 4.2 | Peab mainima, et ELi seaduste ja direktiivide tarbetu keerukus takistab üldiselt nende korrektset ja kohest rakendamist ning tõhusat jõustamist liikmesriikides. Selles mõttes on kõnealune ettepanek samm õiges suunas, eeldusel, et see rakendatakse liikmesriikides korrektselt ja küllalt kiiresti. EMSK on seisukohal, et kõnealusele ettepanekule peaksid järgnema edasised sammud ühise käibemaksusüsteemi lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

4.2

Peab mainima, et ELi seaduste ja direktiivide tarbetu keerukus takistab üldiselt nende korrektset ja kohest rakendamist ning tõhusat jõustamist liikmesriikides. Selles mõttes on kõnealune ettepanek samm õiges suunas, eeldusel, et see rakendatakse liikmesriikides korrektselt ja küllalt kiiresti. EMSK on seisukohal, et kõnealusele ettepanekule peaksid järgnema edasised sammud ühise käibemaksusüsteemi lihtsustamiseks.

Brüssel, 15.detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89 lõplik.

1

(2)  KOM(2000) 348 lõplik ja KOM(2003) 614 lõplik.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/105

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Taastuvad energiaallikad”

(2006/C 65/20)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal “Taastuvad energiaallikad”.

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon, millele tehti ülesandeks komitee asjaomase töö ettevalmistamine, võttis oma arvamuse vastu 24. novembril. 2005. Raportöör oli pr Sirkeinen ja kaasraportöör oli hr Wolf.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 2 liiget.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on hiljuti vastu võtnud olulised arvamused (1) tähtsamates energeetikat puudutavates küsimustes. Siiani on rõhk olnud erinevatel energialiikidel ja nende allikatel. Kõnealuse arvamusteseeria strateegiline eesmärk, mis võetakse kokku käesolevas arvamuses ja arvamuses traditsiooniliste fossiilkütuste — kivisöe, nafta ja maagaasi — kohta (TEN/212), on luua kindel alus tulevikus kasutatavate energialiikide toimivate ja realistlike võimaluste määratlemiseks. Järgmises arvamuses “Euroopa Liidu energiavarustus: optimaalsete energialiikide valiku strateegia” koondatakse kokku kõik asjaomased arvamused.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1 | Meie kaasaegse eluviisi ja kultuuri aluseks on energia, mida me kasutame (2) Energia alaline kättesaadavus on avanud ukse tänapäevasele elustandardile. Vajadus tagada kasutatava energia turvaline, odav, keskkonnasõbralik ja säästev tootmine on Lissaboni, Göteborgi ja Barcelona Euroopa Ülemkogu otsuste keskpunktis. |
| --- | --- |

1.1

Meie kaasaegse eluviisi ja kultuuri aluseks on energia, mida me kasutame (2) Energia alaline kättesaadavus on avanud ukse tänapäevasele elustandardile. Vajadus tagada kasutatava energia turvaline, odav, keskkonnasõbralik ja säästev tootmine on Lissaboni, Göteborgi ja Barcelona Euroopa Ülemkogu otsuste keskpunktis.

| 1.2 | Ülemaailmne nõudlus piiratud fossiilenergiaressursside järele kasvab kiiresti, eriti uutes tööstusriikides ja mõnedes arengumaades. Suur osa kõnealustest energiaressurssidest pärineb piirkondadest, kus ei kohaldu tavapärased turu- ega ka poliitilised reeglid, ning energia on üha enam muutumas poliitiliseks küsimuseks. Hinnad on ebastabiilsed ja antud tendents on tõusuteel. Mõned turul osalejad hoolivad energia keskkonnaaspektidest vähem kui teised, eelkõige energia võimaliku mõju osas maailma kliimale. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pühendab fossiilenergiale eraldi arvamuse, mis koostatakse paralleelselt käesoleva arvamusega. |
| --- | --- |

1.2

Ülemaailmne nõudlus piiratud fossiilenergiaressursside järele kasvab kiiresti, eriti uutes tööstusriikides ja mõnedes arengumaades. Suur osa kõnealustest energiaressurssidest pärineb piirkondadest, kus ei kohaldu tavapärased turu- ega ka poliitilised reeglid, ning energia on üha enam muutumas poliitiliseks küsimuseks. Hinnad on ebastabiilsed ja antud tendents on tõusuteel. Mõned turul osalejad hoolivad energia keskkonnaaspektidest vähem kui teised, eelkõige energia võimaliku mõju osas maailma kliimale. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pühendab fossiilenergiale eraldi arvamuse, mis koostatakse paralleelselt käesoleva arvamusega.

| 1.3 | Euroopa Liidu energiapoliitika peab käsitlema kolme peamist probleemi, milleks on energiavarustuse tagamise kindlustamine, majandusele avalduva negatiivse mõju vältimine ning keskkonnamõjude vähendamine. Energiavarustuse tagamine on Euroopa Liidus seotud laialdase ja kasvava liiduvälistest energiaressurssidest sõltumise probleemiga. Et tagada kodanike peamiste energiavajaduste rahuldamine sobivate hindadega ning kõnealuse majandusharu konkurentsivõime, ei tohiks energiahindu poliitiliste otsustega kunstlikult kergitada, vaid peaks motiveerima piisavate investeeringute tegemist energeetikasektorisse. Keskkonnaprobleeme tuleb käsitleda viisil, mis tagaks kulutasuvuse, lisades energiahinnale tootmisvälised kulud ning arvestades konkurentsivõime tagamise vajadust kogu maailmas. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Liidu energiapoliitika peab käsitlema kolme peamist probleemi, milleks on energiavarustuse tagamise kindlustamine, majandusele avalduva negatiivse mõju vältimine ning keskkonnamõjude vähendamine. Energiavarustuse tagamine on Euroopa Liidus seotud laialdase ja kasvava liiduvälistest energiaressurssidest sõltumise probleemiga. Et tagada kodanike peamiste energiavajaduste rahuldamine sobivate hindadega ning kõnealuse majandusharu konkurentsivõime, ei tohiks energiahindu poliitiliste otsustega kunstlikult kergitada, vaid peaks motiveerima piisavate investeeringute tegemist energeetikasektorisse. Keskkonnaprobleeme tuleb käsitleda viisil, mis tagaks kulutasuvuse, lisades energiahinnale tootmisvälised kulud ning arvestades konkurentsivõime tagamise vajadust kogu maailmas.

| 1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmetes arvamustes märkinud, et energiaga varustamine ja energia kasutamine koormab keskkonda, loob riske, kahandab ressursse ning sellega kaasnevad välissõltuvus ja raskesti hinnatavad tegurid. Tehniliselt ei ole ükski tulevikus potentsiaalselt kasutatavatest energiavarustuse alternatiividest ja tehnoloogiatest täiuslik. Ükski neist ei ole täielikult vaba kahjulikest keskkonnamõjudest ega piisav kõikide vajaduste katmiseks; ka on raske adekvaatselt hinnata nende pikaajalist potentsiaali. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmetes arvamustes märkinud, et energiaga varustamine ja energia kasutamine koormab keskkonda, loob riske, kahandab ressursse ning sellega kaasnevad välissõltuvus ja raskesti hinnatavad tegurid. Tehniliselt ei ole ükski tulevikus potentsiaalselt kasutatavatest energiavarustuse alternatiividest ja tehnoloogiatest täiuslik. Ükski neist ei ole täielikult vaba kahjulikest keskkonnamõjudest ega piisav kõikide vajaduste katmiseks; ka on raske adekvaatselt hinnata nende pikaajalist potentsiaali.

| 1.5 | Et tagada tulevikus jätkusuutlik energiaga varustatus, peab Euroopa esiteks ära kasutama parema energiatõhususe olemasoleva potentsiaali. EMSK koostab kõnealusel teemal ettevalmistava arvamuse (Euroopa Komisjoni taotlusel). Teiseks on taastuvad energiaallikad esmajärgulise tähtsusega, kuna nad on oma olemuselt jätkusuutlikud. Neid saab toota kohapeal ja nad ei paiska õhku kasvuhoonegaase. Seega on neil oluline roll nii energiavarustuse tagamisel kui võitluses kliimamuutuste vastu. Lähitulevikus ei suuda taastuvad energiaallikad üksi siiski katta kogu vajadust. EMSK töötab välja arvamuse tulevikus kasutatavate energialiikide valiku kohta Euroopas, lähtudes komitee erinevaid energiaallikaid käsitlevate arvamuste järeldustest. |
| --- | --- |

1.5

Et tagada tulevikus jätkusuutlik energiaga varustatus, peab Euroopa esiteks ära kasutama parema energiatõhususe olemasoleva potentsiaali. EMSK koostab kõnealusel teemal ettevalmistava arvamuse (Euroopa Komisjoni taotlusel). Teiseks on taastuvad energiaallikad esmajärgulise tähtsusega, kuna nad on oma olemuselt jätkusuutlikud. Neid saab toota kohapeal ja nad ei paiska õhku kasvuhoonegaase. Seega on neil oluline roll nii energiavarustuse tagamisel kui võitluses kliimamuutuste vastu. Lähitulevikus ei suuda taastuvad energiaallikad üksi siiski katta kogu vajadust. EMSK töötab välja arvamuse tulevikus kasutatavate energialiikide valiku kohta Euroopas, lähtudes komitee erinevaid energiaallikaid käsitlevate arvamuste järeldustest.

| 1.6 | Käesoleva arvamuse teema on järgmiste taastuvate energiaallikate praegune olukord ja arengupotentsiaal: väikehüdroenergia, tuuleenergia, biomass, päikeseenergia ja geotermiline energia. Kõnealune valik on kooskõlas taastuvate energiaallikate määratlusega vastavalt direktiivile, mis käsitleb elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest. Määratlusest on välja jäetud suurhüdroenergia, ehkki tehniliselt on ka see ilmselgelt taastuv energia ning on üldjuhul sellena lisatud ka energiastatistikasse. |
| --- | --- |

1.6

Käesoleva arvamuse teema on järgmiste taastuvate energiaallikate praegune olukord ja arengupotentsiaal: väikehüdroenergia, tuuleenergia, biomass, päikeseenergia ja geotermiline energia. Kõnealune valik on kooskõlas taastuvate energiaallikate määratlusega vastavalt direktiivile, mis käsitleb elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest. Määratlusest on välja jäetud suurhüdroenergia, ehkki tehniliselt on ka see ilmselgelt taastuv energia ning on üldjuhul sellena lisatud ka energiastatistikasse.

| 1.7 | Käesolevas arvamuses keskendutakse kõnealuste tehnoloogiate peamistele omadustele energiapoliitika aspektist (energiavarustuse tagamine, mitmekesistamine, pakkumise ja nõudluse tasakaal), majanduspoliitika aspektist (kulutasuvus, erinevate energiaallikate vaheline konkurents, toetusmeetmed) ja keskkonnapoliitika aspektist (heitmed, Kyoto protokoll) ning hinnatakse nende võimalikku reaalset panust tulevikus kasutatavate energialiikide valikusse. |
| --- | --- |

1.7

Käesolevas arvamuses keskendutakse kõnealuste tehnoloogiate peamistele omadustele energiapoliitika aspektist (energiavarustuse tagamine, mitmekesistamine, pakkumise ja nõudluse tasakaal), majanduspoliitika aspektist (kulutasuvus, erinevate energiaallikate vaheline konkurents, toetusmeetmed) ja keskkonnapoliitika aspektist (heitmed, Kyoto protokoll) ning hinnatakse nende võimalikku reaalset panust tulevikus kasutatavate energialiikide valikusse.

| 1.8 | Vesinikenergia kasutamine on uus energiatehnoloogia, mis äratab palju tähelepanu ja on seotud suurte lootustega. Energiakandjana suudab vesinik pakkuda lahenduse energia salvestamise probleemile (ebastabiilsetest energiaallikatest saadava energia puhul). Vesinikenergiat võib toota maagaasist, fossiilsest primaarenergiakandjast, mille järele on suur nõudlus muudel kasutuseesmärkidel, või veest, suures koguses elektrienergiat kasutades. Turvalise ja tulusa vesinikenergiamajanduse loomine nõuab jätkuvalt ulatuslikku teadus- ja arendustegevust. Kütuseelementide tehnoloogiat seostatakse sageli vesiniku tõhusa kasutamisega, põhimõtteliselt võib aga kütuseelemente kasutada ka teiste kütuseliikidega, kaasa arvatud töödeldud taastuvad energiaallikad. Nimetatud võimalusi kõnealuses arvamuses ei käsitleta, küll aga vajavad need tulevikus suuremat tähelepanu. |
| --- | --- |

1.8

Vesinikenergia kasutamine on uus energiatehnoloogia, mis äratab palju tähelepanu ja on seotud suurte lootustega. Energiakandjana suudab vesinik pakkuda lahenduse energia salvestamise probleemile (ebastabiilsetest energiaallikatest saadava energia puhul). Vesinikenergiat võib toota maagaasist, fossiilsest primaarenergiakandjast, mille järele on suur nõudlus muudel kasutuseesmärkidel, või veest, suures koguses elektrienergiat kasutades. Turvalise ja tulusa vesinikenergiamajanduse loomine nõuab jätkuvalt ulatuslikku teadus- ja arendustegevust. Kütuseelementide tehnoloogiat seostatakse sageli vesiniku tõhusa kasutamisega, põhimõtteliselt võib aga kütuseelemente kasutada ka teiste kütuseliikidega, kaasa arvatud töödeldud taastuvad energiaallikad. Nimetatud võimalusi kõnealuses arvamuses ei käsitleta, küll aga vajavad need tulevikus suuremat tähelepanu.

2.   Taastuvate energiaallikate arendamine

| 2.1 | Vastavalt Euroopa Komisjoni 2002. aasta statistikale kasutatakse 25-liikmelises Euroopa Liidus umbes 1100 TWh taastuvat energiat, samas kui primaarenergia tarbimise maht kokku on ligikaudu 20 000 TWh. Seega on taastuvate energiaallikate osakaal 5,7 %. Kogu elektritoodangust (3018 TWh) moodustavad taastuvad energiaallikad 387 TWh, seega on taastuvate energiaallikate osakaal ligikaudu 13 %. |
| --- | --- |

2.1

Vastavalt Euroopa Komisjoni 2002. aasta statistikale kasutatakse 25-liikmelises Euroopa Liidus umbes 1100 TWh taastuvat energiat, samas kui primaarenergia tarbimise maht kokku on ligikaudu 20 000 TWh. Seega on taastuvate energiaallikate osakaal 5,7 %. Kogu elektritoodangust (3018 TWh) moodustavad taastuvad energiaallikad 387 TWh, seega on taastuvate energiaallikate osakaal ligikaudu 13 %.

| 2.2 | EL on võtnud enesele taastuvate energiaallikate arendamisel aktiivse juhi rolli, kusjuures soovituslikeks eesmärkideks on seatud taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine 25-liikmelises Euroopa Liidus kõikide muude energialiikide seas 6 %-lt 12 %-le ja elektri puhul 13 %-lt 21 %-le. Vastavalt Euroopa Komisoni esialgsetele hinnangutele ei ole neid eesmärke tõenäoliselt võimalik täielikult täita, ent saavutatud edusammud on olnud sellegipoolest muljetavaldavad. Üksmeel on saavutatud selles, et taastuvate energiaallikate osakaal peab kõigi teiste energiaallikate seas jõudsalt kasvama ja et majanduslik toetus peab jätkuma. |
| --- | --- |

2.2

EL on võtnud enesele taastuvate energiaallikate arendamisel aktiivse juhi rolli, kusjuures soovituslikeks eesmärkideks on seatud taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine 25-liikmelises Euroopa Liidus kõikide muude energialiikide seas 6 %-lt 12 %-le ja elektri puhul 13 %-lt 21 %-le. Vastavalt Euroopa Komisoni esialgsetele hinnangutele ei ole neid eesmärke tõenäoliselt võimalik täielikult täita, ent saavutatud edusammud on olnud sellegipoolest muljetavaldavad. Üksmeel on saavutatud selles, et taastuvate energiaallikate osakaal peab kõigi teiste energiaallikate seas jõudsalt kasvama ja et majanduslik toetus peab jätkuma.

| 2.3 | Tuuleenergia kasutamine on paari viimase aasta jooksul tohutult kasvanud vaatamata sellele, et kõnealust energialiiki on nii keskkonna- kui ka majanduslikest aspektidest lähtuvalt üha enam kritiseeritud. Biomassi kasutamise kasv jäänud oodatust madalamale tasemele, ent kõnealuse energialiigi kasutamise ulatus on juba praegu märkimisväärne. |
| --- | --- |

2.3

Tuuleenergia kasutamine on paari viimase aasta jooksul tohutult kasvanud vaatamata sellele, et kõnealust energialiiki on nii keskkonna- kui ka majanduslikest aspektidest lähtuvalt üha enam kritiseeritud. Biomassi kasutamise kasv jäänud oodatust madalamale tasemele, ent kõnealuse energialiigi kasutamise ulatus on juba praegu märkimisväärne.

| 2.4 | Kui voolavate või tammistatud siseveekogude energia rakendamise osas on pikaajaline kultuuritraditsioon, siis merehoovuste, lainete ja loodete kasutamine on ikka veel arenemisjärgus. Kõnealustele aspektidele võiks hilisemas järgus pühendada eraldi arvamuse. |
| --- | --- |

2.4

Kui voolavate või tammistatud siseveekogude energia rakendamise osas on pikaajaline kultuuritraditsioon, siis merehoovuste, lainete ja loodete kasutamine on ikka veel arenemisjärgus. Kõnealustele aspektidele võiks hilisemas järgus pühendada eraldi arvamuse.

| 2.5 | Taastuvate energiaallikate kasutamise ulatus erineb liikmesriigiti oluliselt, sõltudes looduslikest tingimustest ja riiklikust energiapoliitikast. Samuti erineb märkimisväärselt energiaallikate kasutamise areng Euroopa Liidu poliitika raames. Samuti on erinevad liikmesriikide meetmed energiatootmise ja -kasutamise toetamiseks.. Direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul jätab taastuvate energiaallikate toetamise korralduse liikmesriikide ülesandeks, üritamatagi toetusmehhanisme kuidagi ühtlustada. See ei soodusta siseturu tõhusat toimimist (vt punkt 5.6). |
| --- | --- |

2.5

Taastuvate energiaallikate kasutamise ulatus erineb liikmesriigiti oluliselt, sõltudes looduslikest tingimustest ja riiklikust energiapoliitikast. Samuti erineb märkimisväärselt energiaallikate kasutamise areng Euroopa Liidu poliitika raames. Samuti on erinevad liikmesriikide meetmed energiatootmise ja -kasutamise toetamiseks.. Direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul jätab taastuvate energiaallikate toetamise korralduse liikmesriikide ülesandeks, üritamatagi toetusmehhanisme kuidagi ühtlustada. See ei soodusta siseturu tõhusat toimimist (vt punkt 5.6).

| 2.6 | Taastuvate energiaallikate toetamine on õigustatud varustuskindluse ja kliimapoliitika strateegilistel põhjustel. Samuti võib seda käsitleda tootmisväliste kulude internaliseerimise valguses kompensatsioonina puuduliku internaliseerimise eest või nüüd või varem antud toetuste eest mõnedele traditsioonilistele energiaallikatele (3). Toetus ei tohi moonutada turgu, kui see on määratud tegevustele, mis ei ole lähedalt seotud konkurentsifaasiga. |
| --- | --- |

2.6

Taastuvate energiaallikate toetamine on õigustatud varustuskindluse ja kliimapoliitika strateegilistel põhjustel. Samuti võib seda käsitleda tootmisväliste kulude internaliseerimise valguses kompensatsioonina puuduliku internaliseerimise eest või nüüd või varem antud toetuste eest mõnedele traditsioonilistele energiaallikatele (3). Toetus ei tohi moonutada turgu, kui see on määratud tegevustele, mis ei ole lähedalt seotud konkurentsifaasiga.

| 2.7 | Eriprivileegid võivad aeglustada muutusi ja takistada ausat konkurentsi energiaturgudel. See puudutab ka valitsuste stabiilse maksu- või muu tulu vajadust. Mõned energiaallikad, eriti naftasaadused, on Euroopa Liidus kõrgelt maksustatud. |
| --- | --- |

2.7

Eriprivileegid võivad aeglustada muutusi ja takistada ausat konkurentsi energiaturgudel. See puudutab ka valitsuste stabiilse maksu- või muu tulu vajadust. Mõned energiaallikad, eriti naftasaadused, on Euroopa Liidus kõrgelt maksustatud.

3.   Erinevate taastuvate energialiikide põhiomadused ja potentsiaal

3.1   Väikehüdroenergia

| 3.1.1 | Kasv ja areng viimastel aastatel. Hüdroenergia tootmine jaguneb suur- ja väikehüdroenergia tootmiseks. Väikehüdroenergia (vähem kui 10 MWe) tootmise ressursse on Euroopa Liidus hulgaliselt ja praegu on veel võimalik kasutada märkimisväärset potentsiaali (peaaegu 6000 MW ainuüksi 15-liikmelises ELis). 2003. aasta lõpu seisuga oli 15-liikmelises ELis kasutatava väikehüdroenergia arvestuslik võimsus ligikaudu 10 700 MW. |
| --- | --- |

3.1.1

Kasv ja areng viimastel aastatel. Hüdroenergia tootmine jaguneb suur- ja väikehüdroenergia tootmiseks. Väikehüdroenergia (vähem kui 10 MWe) tootmise ressursse on Euroopa Liidus hulgaliselt ja praegu on veel võimalik kasutada märkimisväärset potentsiaali (peaaegu 6000 MW ainuüksi 15-liikmelises ELis). 2003. aasta lõpu seisuga oli 15-liikmelises ELis kasutatava väikehüdroenergia arvestuslik võimsus ligikaudu 10 700 MW.

| 3.1.2 | Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Väikehüdroenergia sobib ideaalselt eraldiseisvate objektide puhul ning võib elektrivõrguga ühendamise korral anda oma panuse ka riiklikku elektrienergiatootmisse. Et võimaldada sõltumatutel tootjatel turul tõhusalt tegutseda, on esmajoones vajalik tagada neile juurdepääs elektrivõrgule. |
| --- | --- |

3.1.2

Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Väikehüdroenergia sobib ideaalselt eraldiseisvate objektide puhul ning võib elektrivõrguga ühendamise korral anda oma panuse ka riiklikku elektrienergiatootmisse. Et võimaldada sõltumatutel tootjatel turul tõhusalt tegutseda, on esmajoones vajalik tagada neile juurdepääs elektrivõrgule.

| 3.1.3 | Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Väikehüdroenergia tootmine on tehniliselt teostatav olnud mitu sajandit. Kui asukoht on soodne, võib see olla ka majanduslikult tulus. Investeeringukulud ulatuvad Euroopa Liidus (2001. aastal) 1 000 eurost kW kohta Kreekas ja Hispaanias 6 000 euroni kW kohta Saksamaal; keskmised tootmiskulud on vahemikus 0,018 eurot kWh kohta Belgias kuni 0,14 eurot kWh kohta Austrias. |
| --- | --- |

3.1.3

Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Väikehüdroenergia tootmine on tehniliselt teostatav olnud mitu sajandit. Kui asukoht on soodne, võib see olla ka majanduslikult tulus. Investeeringukulud ulatuvad Euroopa Liidus (2001. aastal) 1 000 eurost kW kohta Kreekas ja Hispaanias 6 000 euroni kW kohta Saksamaal; keskmised tootmiskulud on vahemikus 0,018 eurot kWh kohta Belgias kuni 0,14 eurot kWh kohta Austrias.

| 3.1.4 | Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Väikehüdroenergia on turvaline energiaallikas ja võib anda oma panuse elektrivarustuse tagamisse. Väikehüdroelektrijaamades on elektrit võimalik toota kohe, toota saab nii baas- kui ka tippkoormuse elektrit, energiaallikad on pikaajalised, jaamu on suhteliselt kerge hooldada ning need töötavad väga usaldusväärse ja väljakujunenud tehnoloogia baasil. |
| --- | --- |

3.1.4

Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Väikehüdroenergia on turvaline energiaallikas ja võib anda oma panuse elektrivarustuse tagamisse. Väikehüdroelektrijaamades on elektrit võimalik toota kohe, toota saab nii baas- kui ka tippkoormuse elektrit, energiaallikad on pikaajalised, jaamu on suhteliselt kerge hooldada ning need töötavad väga usaldusväärse ja väljakujunenud tehnoloogia baasil.

| 3.1.5 | Keskkonnaaspektid. Väikehüdroenergia on keskkonnasõbralik, tootmisega ei kaasne põletamist ja seega ei teki ka keskkonda saastavaid heitmeid. Siiski võib väikehüdroenergia tootmine avaldada mõju kohalikule keskkonnale, eelkõige seoses hüdroelektrijaamade ehitamisega, ning veestiku ökoloogia muutumisega (nt paisud, mis takistavad kalade liikumist), ent kõnealuse mõju vähendamise või kõrvaldamise meetmed on kättesaadavad ja kasutatavad. |
| --- | --- |

3.1.5

Keskkonnaaspektid. Väikehüdroenergia on keskkonnasõbralik, tootmisega ei kaasne põletamist ja seega ei teki ka keskkonda saastavaid heitmeid. Siiski võib väikehüdroenergia tootmine avaldada mõju kohalikule keskkonnale, eelkõige seoses hüdroelektrijaamade ehitamisega, ning veestiku ökoloogia muutumisega (nt paisud, mis takistavad kalade liikumist), ent kõnealuse mõju vähendamise või kõrvaldamise meetmed on kättesaadavad ja kasutatavad.

| 3.1.6 | Kasv ja tähtsus tulevikus. 2003. aastaks seatud esimest eesmärki (12 500 MW) ei saavutatud. Aastaks 2010 seatud eesmärkide kohaselt peaks Euroopa väikehüdroenergia tootmine saavutama ligikaudse taseme 12 000 MW, eeldusel, et viimase nelja aasta keskmine aastane kasvutempo jätkub. See number on väiksem Euroopa Komisjoni valges raamatus toodud sihtidest. |
| --- | --- |

3.1.6

Kasv ja tähtsus tulevikus. 2003. aastaks seatud esimest eesmärki (12 500 MW) ei saavutatud. Aastaks 2010 seatud eesmärkide kohaselt peaks Euroopa väikehüdroenergia tootmine saavutama ligikaudse taseme 12 000 MW, eeldusel, et viimase nelja aasta keskmine aastane kasvutempo jätkub. See number on väiksem Euroopa Komisjoni valges raamatus toodud sihtidest.

3.2   Tuuleenergia

| 3.2.1 | Kasv ja areng viimastel aastatel. Tuuleenergia tootmine on praegu kõige kiiremini kasvav elektritootmise tehnoloogia. Teatud soodsate tingimustega paikades võib kõnealune tootmisviis osutuda kulutasuvaks ka ilma kehtestatud toetusteta. Kõnealuses valdkonnas aastatel 1996–2004 saavutatud üle 35 %-lise aastase kasvutempoga on Euroopa saavutanud tuuleenergia tootmisel juhtpositsiooni. 2004. aasta lõpul oli toodetud tuuleenergia võimsus 25-liikmelises ELis peaaegu 35 GW ja maailmas üle 47 GW. |
| --- | --- |

3.2.1

Kasv ja areng viimastel aastatel. Tuuleenergia tootmine on praegu kõige kiiremini kasvav elektritootmise tehnoloogia. Teatud soodsate tingimustega paikades võib kõnealune tootmisviis osutuda kulutasuvaks ka ilma kehtestatud toetusteta. Kõnealuses valdkonnas aastatel 1996–2004 saavutatud üle 35 %-lise aastase kasvutempoga on Euroopa saavutanud tuuleenergia tootmisel juhtpositsiooni. 2004. aasta lõpul oli toodetud tuuleenergia võimsus 25-liikmelises ELis peaaegu 35 GW ja maailmas üle 47 GW.

| 3.2.2 | Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Tuuleenergia intensiivne kasutamine on seotud märkimisväärsete tegevusriskidega. Tuuleenergia kättesaadavust ei ole enamikes piirkondades alati võimalik tagada. Kõnealust puudust saab suurel määral vähendada nõudmise juhtimise teel, kasutades nimetatud energiakandjaid koos teiste taastuvate energiakandjatega, eelkõige biomassi, biogaasi, vee- ja päikeseelektrijaamadega, samuti aitavad kaasa uued salvestusvahendid.
  Tuuleenergia tagatud võimsus (võimsuskrediit) sõltub aastaajast. Näiteks Saksamaal 2015. aastaks ettenähtud tuuleenergia koguvõimsusest 36 000 MW võib lugeda garanteeritud võimsuseks ca 1 820 — 2 300 MW (99 % varustuskindluse juures) maksimaalse hooajalise vajaduse katmiseks. Tuuleenergiaga seotud reguleerimis- ja reservvõimsuse vajalik määr sõltub otseselt lühiajalise tuuleprognoosi kvaliteedist ning sellest tulenevast erinevusest prognoosi ja tegeliku tuuletugevuse väärtuste vahel. |
| --- | --- |

3.2.2

Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Tuuleenergia intensiivne kasutamine on seotud märkimisväärsete tegevusriskidega. Tuuleenergia kättesaadavust ei ole enamikes piirkondades alati võimalik tagada. Kõnealust puudust saab suurel määral vähendada nõudmise juhtimise teel, kasutades nimetatud energiakandjaid koos teiste taastuvate energiakandjatega, eelkõige biomassi, biogaasi, vee- ja päikeseelektrijaamadega, samuti aitavad kaasa uued salvestusvahendid.

Tuuleenergia tagatud võimsus (võimsuskrediit) sõltub aastaajast. Näiteks Saksamaal 2015. aastaks ettenähtud tuuleenergia koguvõimsusest 36 000 MW võib lugeda garanteeritud võimsuseks ca 1 820 — 2 300 MW (99 % varustuskindluse juures) maksimaalse hooajalise vajaduse katmiseks. Tuuleenergiaga seotud reguleerimis- ja reservvõimsuse vajalik määr sõltub otseselt lühiajalise tuuleprognoosi kvaliteedist ning sellest tulenevast erinevusest prognoosi ja tegeliku tuuletugevuse väärtuste vahel.

| 3.2.3 | Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Kuna elektritootmine on väga suurel määral sõltuv tuuletingimustest, on majandusliku elujõulisuse saavutamiseks äärmiselt oluline valida õige asukoht (vt ka punkti 3.2.2). Tehnoloogia arenedes on tuuleenergia baasil elektri tootmise kulud järk-järgult langenud. Tuuleenergia baasil elektri tootmise kulud on viimase 15 aasta jooksul vähenenud enam kui 50 % võrra. Praegu on tuuleenergia hind peaaegu konkurentsivõimeline teiste energialiikidega. Näiteks Ühendkuningriigis maksab tuuleenergia tootmine rannikul 3,2 p/kWh (elektri hulgihind on 3 p/kWh). Juhul kui võrku jõuab vaid 20 % või vähem tuuleenergiat, lisandub täiendav kulu kõikuvuse kompenseerimiseks (nt reservenergia) 0,17 p/kWh. |
| --- | --- |

3.2.3

Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Kuna elektritootmine on väga suurel määral sõltuv tuuletingimustest, on majandusliku elujõulisuse saavutamiseks äärmiselt oluline valida õige asukoht (vt ka punkti 3.2.2). Tehnoloogia arenedes on tuuleenergia baasil elektri tootmise kulud järk-järgult langenud. Tuuleenergia baasil elektri tootmise kulud on viimase 15 aasta jooksul vähenenud enam kui 50 % võrra. Praegu on tuuleenergia hind peaaegu konkurentsivõimeline teiste energialiikidega. Näiteks Ühendkuningriigis maksab tuuleenergia tootmine rannikul 3,2 p/kWh (elektri hulgihind on 3 p/kWh). Juhul kui võrku jõuab vaid 20 % või vähem tuuleenergiat, lisandub täiendav kulu kõikuvuse kompenseerimiseks (nt reservenergia) 0,17 p/kWh.

| 3.2.4 | Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Tuuleenergia suurenenud kasutamine Euroopas on kaasa toonud energiavarustuse kõikumise, mis tuuleenergia allika kõikuvuse tõttu ilmneb praegusel ajal ka tootmises, suurendades nii kontrollimisele esitatavaid nõudmisi ja põhjustades kasvavaid võrgukulusid. Et tagada võrgu stabiilne opereerimine tuuleenergia allika suurele muutlikkusele vaatamata, sõltuvad ülekandesüsteemide operaatorid väga täpsetest ennustustest tuuleenergia tootmise eeldatavate võimaluste kohta.
  Tuuleenergia kasutamise eeldatav laienemine Euroopas tähendab seda, et tulevikus tuleb uute tuuleenergiajaamade projekteerimisel pöörata varasemast enam tähelepanu energiaga varustamise usaldusväärsusele. Seoses tuuleenergia kasutamise suure ja pideva kasvuga on muutunud üha keerulisemaks elektrivarustuse stabiilsuse tagamine — seda eelkõige voolukatkestuste korral. Tulevikus võivad avamererajatised rannatuuli kasutavate maismaarajatistega võrreldes võimaldada senisest märkimisväärselt paremaid tulemusi. |
| --- | --- |

3.2.4

Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Tuuleenergia suurenenud kasutamine Euroopas on kaasa toonud energiavarustuse kõikumise, mis tuuleenergia allika kõikuvuse tõttu ilmneb praegusel ajal ka tootmises, suurendades nii kontrollimisele esitatavaid nõudmisi ja põhjustades kasvavaid võrgukulusid. Et tagada võrgu stabiilne opereerimine tuuleenergia allika suurele muutlikkusele vaatamata, sõltuvad ülekandesüsteemide operaatorid väga täpsetest ennustustest tuuleenergia tootmise eeldatavate võimaluste kohta.

Tuuleenergia kasutamise eeldatav laienemine Euroopas tähendab seda, et tulevikus tuleb uute tuuleenergiajaamade projekteerimisel pöörata varasemast enam tähelepanu energiaga varustamise usaldusväärsusele. Seoses tuuleenergia kasutamise suure ja pideva kasvuga on muutunud üha keerulisemaks elektrivarustuse stabiilsuse tagamine — seda eelkõige voolukatkestuste korral. Tulevikus võivad avamererajatised rannatuuli kasutavate maismaarajatistega võrreldes võimaldada senisest märkimisväärselt paremaid tulemusi.

| 3.2.5 | Keskkonnaaspektid. Tuuleturbiinide ekspluateerimine ei tekita praktiliselt mingisugust reostust ega mingeid heitmeid; ehitamine, paigaldamine, hooldamine ja kõrvaldamine tekitab väga vähesel määral reostust ja heitmeid. Ehkki tuuleenergia tootmine on keskkonnasõbralik tehnoloogia, on sel siiski mõningane mõju keskkonnale. Peamisteks küsimusteks kõnealuse tehnoloogia puhul on visuaalne mõju. |
| --- | --- |

3.2.5

Keskkonnaaspektid. Tuuleturbiinide ekspluateerimine ei tekita praktiliselt mingisugust reostust ega mingeid heitmeid; ehitamine, paigaldamine, hooldamine ja kõrvaldamine tekitab väga vähesel määral reostust ja heitmeid. Ehkki tuuleenergia tootmine on keskkonnasõbralik tehnoloogia, on sel siiski mõningane mõju keskkonnale. Peamisteks küsimusteks kõnealuse tehnoloogia puhul on visuaalne mõju.

| 3.2.6 | Kasv ja tähtsus tulevikus. Euroopa Komisjoni uusimate prognooside kohaselt võib tuuleenergia Euroopas aastaks 2010 saavutada ligikaudse mahu 70 GW. Euroopa Tuuleenergia Assotsiatsioon (European Wind Energy Association — EWEA) on vastu võtnud kaugemale ulatuva sihi, mille kohaselt peaks aastaks 2020 saavutatav maht olema 180 GW, sellest 70 GW avamererajatiste baasil. Eelduste kohaselt moodustab see 50 % netokasvust aastaks 2010 ja veidi üle 70 % aastaks 2020. |
| --- | --- |

3.2.6

Kasv ja tähtsus tulevikus. Euroopa Komisjoni uusimate prognooside kohaselt võib tuuleenergia Euroopas aastaks 2010 saavutada ligikaudse mahu 70 GW. Euroopa Tuuleenergia Assotsiatsioon (European Wind Energy Association — EWEA) on vastu võtnud kaugemale ulatuva sihi, mille kohaselt peaks aastaks 2020 saavutatav maht olema 180 GW, sellest 70 GW avamererajatiste baasil. Eelduste kohaselt moodustab see 50 % netokasvust aastaks 2010 ja veidi üle 70 % aastaks 2020.

3.3   Biomass

| 3.3.1 | Kasv ja areng viimastel aastatel. 2001. aastal kasutati biomassi energiana kokku 650 TWh. Et saavutada kehtestatud eesmärk, mille kohaselt taastuvate energiaallikate osakaal peab kasvama 12 %-le, tuleb aastaks 2010 saavutada biomassienergia tootmise kasv veel 860 TWh ulatuses. Oma panuse peavad andma kõik sektorid: elekter 370 TWh, soojus 280 TWh ja biokütused 210 TWh. Nii moodustaks toodetava biomassienergia kogus aastaks 2010 kokku ligi 1500 TWh. Lühiajaliselt on täiendava biomassienergia tootmine võimalik üksnes jõuliste ja sihipäraste meetmete rakendamisega kõigis kolmes sektoris. Vedelate bioautokütuste osakaal Euroopa tarbimises moodustab käesoleval ajal arvestuslikult 1 %. Kõnealune näitaja hakkab aga tõenäoliselt kiiresti kasvama, kuna EL on seadnud asjaomase direktiiviga aastate 2005 ja 2010 eesmärgiks saavutada vastavalt 2 % ja ligikaudu 6 % tase. Esmalt tuleks võtta biokütused kasutusele metsa- ja põllumajanduses ning lähtudes nende biolagundatavusest ka veesõidukites — nagu ka teistes valdkondades, milles positiivne mõju keskkonnale on eriti märkimisväärne, nt linnad, kus suur osa ühistranspordibussidest kasutavad bioenergiat.. |
| --- | --- |

3.3.1

Kasv ja areng viimastel aastatel. 2001. aastal kasutati biomassi energiana kokku 650 TWh. Et saavutada kehtestatud eesmärk, mille kohaselt taastuvate energiaallikate osakaal peab kasvama 12 %-le, tuleb aastaks 2010 saavutada biomassienergia tootmise kasv veel 860 TWh ulatuses. Oma panuse peavad andma kõik sektorid: elekter 370 TWh, soojus 280 TWh ja biokütused 210 TWh. Nii moodustaks toodetava biomassienergia kogus aastaks 2010 kokku ligi 1500 TWh. Lühiajaliselt on täiendava biomassienergia tootmine võimalik üksnes jõuliste ja sihipäraste meetmete rakendamisega kõigis kolmes sektoris. Vedelate bioautokütuste osakaal Euroopa tarbimises moodustab käesoleval ajal arvestuslikult 1 %. Kõnealune näitaja hakkab aga tõenäoliselt kiiresti kasvama, kuna EL on seadnud asjaomase direktiiviga aastate 2005 ja 2010 eesmärgiks saavutada vastavalt 2 % ja ligikaudu 6 % tase. Esmalt tuleks võtta biokütused kasutusele metsa- ja põllumajanduses ning lähtudes nende biolagundatavusest ka veesõidukites — nagu ka teistes valdkondades, milles positiivne mõju keskkonnale on eriti märkimisväärne, nt linnad, kus suur osa ühistranspordibussidest kasutavad bioenergiat..

| 3.3.2 | Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Biomassienergiat on võimalik toota energiakultuuride ning põllumajanduslike ja tööstuslike biomassijäätmete baasil või biomassi biogaasiks kääritamisel kombineeritud soojus- ja elektrijaamades. Biomassi baasil toodetud elekter suudab tagada baaskoormuse võimsuse. |
| --- | --- |

3.3.2

Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Biomassienergiat on võimalik toota energiakultuuride ning põllumajanduslike ja tööstuslike biomassijäätmete baasil või biomassi biogaasiks kääritamisel kombineeritud soojus- ja elektrijaamades. Biomassi baasil toodetud elekter suudab tagada baaskoormuse võimsuse.

| 3.3.3 | Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Biomassienergia tootmise kulud erinevad sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast, elektrijaama suurusest ja biomassikütuse hinnast. Euroopa riikides on kasutusel erinevad biomassienergia kasutamise toetussüsteemid (2003. aastal); ka toetamise tase on erinev. Fikseeritud hinna süsteemi puhul makstakse 3–10 eurosenti kWh eest ja kompensatsioon maksude või sertifikaatide hindade eest on vahemikus 0,6–8 eurosenti kWh kohta. |
| --- | --- |

3.3.3

Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Biomassienergia tootmise kulud erinevad sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast, elektrijaama suurusest ja biomassikütuse hinnast. Euroopa riikides on kasutusel erinevad biomassienergia kasutamise toetussüsteemid (2003. aastal); ka toetamise tase on erinev. Fikseeritud hinna süsteemi puhul makstakse 3–10 eurosenti kWh eest ja kompensatsioon maksude või sertifikaatide hindade eest on vahemikus 0,6–8 eurosenti kWh kohta.

| 3.3.4 | Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Biomassi potentsiaali peetakse Euroopas suureks, ent seni ebapiisavalt kasutust leidnuks. See kehtib kahtlemata mõnede liikmesriikide kohta. Biomass võib pärineda väga erinevatest paikadest ja allikatest — metsast, põllumajandusest või jäätmetest. Suurimaks allikaks on metsandusest ja puitu kasutavatest tööstusharudest pärinev puit; samas tegeletakse ka metsade ja bioenergiajaamade vahelise hankelogistika parendamisega. Eelkõige metsahõrendustöödel saadud puidu ja puidujäätmete detsentraliseeritud kasutamine sooja- ja elektrienergia tootmiseks mõeldud hakkepuitu kasutavates jaamades ning puidugraanulite tootmisel pakub suurepärase võimaluse piirkondliku majanduse tugevdamiseks, maapiirkondades töökohtade loomiseks ja Euroopa Liidu naftaimpordi vähendamiseks. Eeltoodule vaatamata tuntakse muret biomassienergia kasutamise liigse edendamise pärast, kuna seda tehakse teiste kasutusviiside arvelt, mida praegu ei toetata. |
| --- | --- |

3.3.4

Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Biomassi potentsiaali peetakse Euroopas suureks, ent seni ebapiisavalt kasutust leidnuks. See kehtib kahtlemata mõnede liikmesriikide kohta. Biomass võib pärineda väga erinevatest paikadest ja allikatest — metsast, põllumajandusest või jäätmetest. Suurimaks allikaks on metsandusest ja puitu kasutavatest tööstusharudest pärinev puit; samas tegeletakse ka metsade ja bioenergiajaamade vahelise hankelogistika parendamisega. Eelkõige metsahõrendustöödel saadud puidu ja puidujäätmete detsentraliseeritud kasutamine sooja- ja elektrienergia tootmiseks mõeldud hakkepuitu kasutavates jaamades ning puidugraanulite tootmisel pakub suurepärase võimaluse piirkondliku majanduse tugevdamiseks, maapiirkondades töökohtade loomiseks ja Euroopa Liidu naftaimpordi vähendamiseks. Eeltoodule vaatamata tuntakse muret biomassienergia kasutamise liigse edendamise pärast, kuna seda tehakse teiste kasutusviiside arvelt, mida praegu ei toetata.

| 3.3.5 | Keskkonnaaspektid. Puit on taastuv energiaallikas, mis võib kõige edukamalt asendada fossiilkütuseid. Samuti on puidu baasil toimuv energiatootmine taastuvate energiaallikate baasil primaarenergia tootmise juhtiv haru Euroopas. Puidu kasutamine energiana aitab kaasa globaalse soojenemise tõkestamisele, kuna kasvavad metsad neelavad põletamisel tekkiva süsihappegaasi taas endasse, samas kui fossiilkütuste puhul seda ei toimu. Kui ei kasutata korralikke filtreid, satuvad puidupõhise biomassi põletamisel keskkonda mõned täiendavad saasteained. Võib tekkida oht, et eelkõige kiiresti kasvavate ja/või ülitootlike biomassiliikide intensiivne kultiveerimine võib kaasa tuua märkimisväärseid piirkondlikke või — kui mõelda primaarmetsade langetamisele biomassi kultiveerimiseks– lausa ülemaailmseid keskkonna- ja looduskaitseprobleeme, mis võivad mõjutada tundlikku keskkonnatasakaalu. |
| --- | --- |

3.3.5

Keskkonnaaspektid. Puit on taastuv energiaallikas, mis võib kõige edukamalt asendada fossiilkütuseid. Samuti on puidu baasil toimuv energiatootmine taastuvate energiaallikate baasil primaarenergia tootmise juhtiv haru Euroopas. Puidu kasutamine energiana aitab kaasa globaalse soojenemise tõkestamisele, kuna kasvavad metsad neelavad põletamisel tekkiva süsihappegaasi taas endasse, samas kui fossiilkütuste puhul seda ei toimu. Kui ei kasutata korralikke filtreid, satuvad puidupõhise biomassi põletamisel keskkonda mõned täiendavad saasteained. Võib tekkida oht, et eelkõige kiiresti kasvavate ja/või ülitootlike biomassiliikide intensiivne kultiveerimine võib kaasa tuua märkimisväärseid piirkondlikke või — kui mõelda primaarmetsade langetamisele biomassi kultiveerimiseks– lausa ülemaailmseid keskkonna- ja looduskaitseprobleeme, mis võivad mõjutada tundlikku keskkonnatasakaalu.

| 3.3.6 | Kasv ja tähtsus tulevikus. Selleks, et biomassienergia abil ELi poliitiliste eesmärkide saavutamisele tõhusalt kaasa aidata, on vajalik tööstussektorite ulatuslikum kaasatus kõikidesse tegevustesse peale alusuuringute läbiviimise. |
| --- | --- |

3.3.6

Kasv ja tähtsus tulevikus. Selleks, et biomassienergia abil ELi poliitiliste eesmärkide saavutamisele tõhusalt kaasa aidata, on vajalik tööstussektorite ulatuslikum kaasatus kõikidesse tegevustesse peale alusuuringute läbiviimise.

| 3.3.7 | Biokütused. Puudub üksmeel selles osas (4), kas vedelate biokütuste tarbimise kasutegur on kõikidel juhtudel positiivne või vähemalt keskkonna seisukohalt kasulik võrreldes väetiste, põllumajandusmasinate ja töötlemisprotsessidena investeeritud energiat biokütustest toodetud energiaga. Komisjoni tellimusel läbiviidud uurimused näitavad siiski positiivset koondbilanssi, netotulemus sõltub ilmselgelt konkreetsest kultuurist. Komitee soovitab kõnealust punkti täpsustada täiendavate sellekohaste uurimuste abil, kuivõrd märkimisväärne ülemaailmne naftasõltuvus on oluline poliitiline küsimus. Teine asjaomane uurimist vajav küsimus on Euroopa Liidu varustuskindlus ja vedelate biokütuste suurenenud kasutuse majanduslikud ja kaubanduslikud aspektid. |
| --- | --- |

3.3.7

Biokütused. Puudub üksmeel selles osas (4), kas vedelate biokütuste tarbimise kasutegur on kõikidel juhtudel positiivne või vähemalt keskkonna seisukohalt kasulik võrreldes väetiste, põllumajandusmasinate ja töötlemisprotsessidena investeeritud energiat biokütustest toodetud energiaga. Komisjoni tellimusel läbiviidud uurimused näitavad siiski positiivset koondbilanssi, netotulemus sõltub ilmselgelt konkreetsest kultuurist. Komitee soovitab kõnealust punkti täpsustada täiendavate sellekohaste uurimuste abil, kuivõrd märkimisväärne ülemaailmne naftasõltuvus on oluline poliitiline küsimus. Teine asjaomane uurimist vajav küsimus on Euroopa Liidu varustuskindlus ja vedelate biokütuste suurenenud kasutuse majanduslikud ja kaubanduslikud aspektid.

3.4   Fotogalvaanika

| 3.4.1 | Kasv ja areng viimastel aastatel. 2003. aastal võeti ELis kasutusele täiendavaid fotogalvaanikaseadmeid koguvõimsusega 180 MWp, mille tulemusena moodustas Euroopa tootmisvõimsus kõnealuses valdkonnas kokku ligikaudu 570 MWp. Lisaks on seni suurim osa nimetatud tootmisvõimsusest praegu ühendatud elektrivõrku: võrku ühendatud seadmete tootmisvõimsuse osakaal moodustab praegu 86 % Euroopas toodetavast koguvõimsusest. |
| --- | --- |

3.4.1

Kasv ja areng viimastel aastatel. 2003. aastal võeti ELis kasutusele täiendavaid fotogalvaanikaseadmeid koguvõimsusega 180 MWp, mille tulemusena moodustas Euroopa tootmisvõimsus kõnealuses valdkonnas kokku ligikaudu 570 MWp. Lisaks on seni suurim osa nimetatud tootmisvõimsusest praegu ühendatud elektrivõrku: võrku ühendatud seadmete tootmisvõimsuse osakaal moodustab praegu 86 % Euroopas toodetavast koguvõimsusest.

| 3.4.2 | Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Arenenud riikides on elu- ja ärihoonete puhul enim kasutatavad päikeseenergial põhinevad fotogalvaanikasüsteemid ühendatud elektrivõrku. Ühendus kohaliku elektrivõrguga võimaldab müüa selliselt toodetud energia kommunaalteenuste tarbeks.
  Vastupidisel juhul peab elektrivõrgust täielikult sõltumatu süsteem olema ühendatud akumulaatoriga, mis võimaldab kasutada tavapäraseid seadmeid ilma võrgutoiteta. Tüüpilisteks võrguvälisteks rakendusteks on tööstuslikud rakendused, näiteks mobiiltelefonide ja maapiirkondade elektrisüsteemide repiiterid. |
| --- | --- |

3.4.2

Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Arenenud riikides on elu- ja ärihoonete puhul enim kasutatavad päikeseenergial põhinevad fotogalvaanikasüsteemid ühendatud elektrivõrku. Ühendus kohaliku elektrivõrguga võimaldab müüa selliselt toodetud energia kommunaalteenuste tarbeks.

Vastupidisel juhul peab elektrivõrgust täielikult sõltumatu süsteem olema ühendatud akumulaatoriga, mis võimaldab kasutada tavapäraseid seadmeid ilma võrgutoiteta. Tüüpilisteks võrguvälisteks rakendusteks on tööstuslikud rakendused, näiteks mobiiltelefonide ja maapiirkondade elektrisüsteemide repiiterid.

| 3.4.3 | Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Veel suhteliselt suured investeeringukulud on praegu üks peamine tegur, mis takistab fotogalvaanikaturgude arenemist lühiajalises ja keskpikas perspektiivis, ehkki aja jooksul kasva tootmismahu juures ja seoses pidevate uuenduslike edasiminekutega energia ammutamisel on hinnad pidevalt alanenud. Siiski on moodulite hind viimase 20 aasta jooksul langenud keskmiselt 5 % võrra aastas ja langeb prognooside kohaselt veelgi, moodustades endiselt ligikaudu 0,5 eurot kWh kohta. Tüüpilise fotogalvaanikasüsteemiga seonduvad investeeringukulud on praegusel ajal vahemikus 5–8 eurot W kohta, muutes fotogalvaanika kõige kulukamaks taastuvenergia liigiks. |
| --- | --- |

3.4.3

Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Veel suhteliselt suured investeeringukulud on praegu üks peamine tegur, mis takistab fotogalvaanikaturgude arenemist lühiajalises ja keskpikas perspektiivis, ehkki aja jooksul kasva tootmismahu juures ja seoses pidevate uuenduslike edasiminekutega energia ammutamisel on hinnad pidevalt alanenud. Siiski on moodulite hind viimase 20 aasta jooksul langenud keskmiselt 5 % võrra aastas ja langeb prognooside kohaselt veelgi, moodustades endiselt ligikaudu 0,5 eurot kWh kohta. Tüüpilise fotogalvaanikasüsteemiga seonduvad investeeringukulud on praegusel ajal vahemikus 5–8 eurot W kohta, muutes fotogalvaanika kõige kulukamaks taastuvenergia liigiks.

| 3.4.4 | Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Päikesekiirgus annab Maale tohutul hulgal energiat. Aasta jooksul päikeselt maapinnale jõudva energia kogus on kokku ligikaudu 10 000 korda suurem kogu maailmas aastas tarbitavast energiakogusest. Fotogalvaanika võib aidata kaasa varustuskindluse suurendamisele kõikidel juhtudel — võrku ühendatud süsteemides, eraldiseisvates süsteemides ja kombineeritud süsteemides. |
| --- | --- |

3.4.4

Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Päikesekiirgus annab Maale tohutul hulgal energiat. Aasta jooksul päikeselt maapinnale jõudva energia kogus on kokku ligikaudu 10 000 korda suurem kogu maailmas aastas tarbitavast energiakogusest. Fotogalvaanika võib aidata kaasa varustuskindluse suurendamisele kõikidel juhtudel — võrku ühendatud süsteemides, eraldiseisvates süsteemides ja kombineeritud süsteemides.

| 3.4.5 | Keskkonnaaspektid. Ehkki päikeseenergia tootmisega ei kaasne mingeid saastavaid heitmeid ega keskkonnaohutuse probleeme, mis seonduvad tavapäraste energiatootmise tehnoloogiatega, toimub fotogalvaaniliste elementide valmistamine tehnoloogiate baasil, mille puhul kasutatakse ka mürgiseid aineid. Avamaaterritooriumidel asuvates suurtes jaamades tekkivaid maastikuesteetika- ja keskkonnaprobleeme ei esine jaamades, mis on rajatud olemasolevate ehitiste juurde või peale. |
| --- | --- |

3.4.5

Keskkonnaaspektid. Ehkki päikeseenergia tootmisega ei kaasne mingeid saastavaid heitmeid ega keskkonnaohutuse probleeme, mis seonduvad tavapäraste energiatootmise tehnoloogiatega, toimub fotogalvaaniliste elementide valmistamine tehnoloogiate baasil, mille puhul kasutatakse ka mürgiseid aineid. Avamaaterritooriumidel asuvates suurtes jaamades tekkivaid maastikuesteetika- ja keskkonnaprobleeme ei esine jaamades, mis on rajatud olemasolevate ehitiste juurde või peale.

| 3.4.6 | Kasv ja tähtsus tulevikus. 2003. aastaks seatud eesmärgi kohaselt pidi Euroopa Liidus toodetava energia kogumaht olema 520 MWp. “Stardikampaanias” (Campaign for Take-Off) seatud 650 MWp eesmärki ei suudeta aga saavutada. Euroopa Liidu tulevane tootmisvõimsus on 2010. aastal eeldatavalt ligikaudu 1 400 MWp. Euroopa Fotogalvaanikatööstuse Assotsiatsiooni (European Photovoltaic Industry Association — EPIA) prognoosid on palju optimistlikumad. Euroopa Komisjoni seatud eesmärk saavutada 2010. aasta lõpuks tootmismaht 3 000 MWp on saavutatav, ent selle edu sõltub eelkõige kõikide liikmesriikide poliitilisest tahtest. |
| --- | --- |

3.4.6

Kasv ja tähtsus tulevikus. 2003. aastaks seatud eesmärgi kohaselt pidi Euroopa Liidus toodetava energia kogumaht olema 520 MWp. “Stardikampaanias” (Campaign for Take-Off) seatud 650 MWp eesmärki ei suudeta aga saavutada. Euroopa Liidu tulevane tootmisvõimsus on 2010. aastal eeldatavalt ligikaudu 1 400 MWp. Euroopa Fotogalvaanikatööstuse Assotsiatsiooni (European Photovoltaic Industry Association — EPIA) prognoosid on palju optimistlikumad. Euroopa Komisjoni seatud eesmärk saavutada 2010. aasta lõpuks tootmismaht 3 000 MWp on saavutatav, ent selle edu sõltub eelkõige kõikide liikmesriikide poliitilisest tahtest.

3.5   Päikeseenergia

3.5.1   Kasv ja areng viimastel aastatel.

Päikeseenergia tohutu potentsiaal on kütte- ja jahutussektori säästlikkuse suurendamise, keskkonnamõjude vähendamise ja energia importimise seisukohalt üks olulisemaid tegureid. Arvestuslik tehniline kogupotentsiaal on 1,4 miljardit kollektoripinna ruutmeetrit ja seega võib toodetava päikeseenergia kogus olla ligikaudu 700 TWh aastas. ELi turg on 1990ndate aastate keskpaigaga võrreldes üle kahe korra suurenenud ja 1980ndate aastate lõpuga võrreldes kolmekordistunud. Aastatel 1990–2001 kasvas turg keskmiselt 13,6 % võrra aastas. Alates 2000. aastast on turg selgelt ületanud piiri, milleks on 1 miljon ruutmeetrit uusi paigaldatud kollektoreid aastas. Pärast 2002. aastal ilmnenud märkimisväärset kahanemist (peamiselt Saksamaal) saavutati 2003. aastal uus haripunkt rohkem kui 1,4 miljoni ruutmeetri tasemel. Päikeseenergia kasutamine on ELis seni väga ebaühtlaselt levinud; samas kui Austrias on nimetatud energialiigi kasutamine ulatuslik, ei ole mõningates Vahemere maades toimunud peaaegu mingit arengut, kuigi kõnealustel riikidel oleks selles valdkonnas klimaatilisi eeliseid, samas on teistes antud piirkonna riikides (näiteks Kreekas) päikeseenergia kasutamine laialdaselt levinud. Selle põhjuseks ei saa olla majandusliku tasuvuse puudumine.

3.5.2   Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega.

Soojusenergiat on võimalik edastada ainult kaugküttesüsteemidega varustatud piirkondades. Päikeseenergiasüsteemid ei avalda elektrisüsteemile seni mingit otsest mõju. Päikesesoojuse muundamine elektrienergiaks kontsentreeritud päikeseenergia süsteemide abil (“päikesekollektorid” või “päikesetornid”; päikesevalguse laiaulatusliku peegeldamise ja kogumise tehnoloogia kõrgetemperatuurilise soojuse tootmiseks, mis muundatakse elektrienergiaks) on just väljumas teadus- ja arendustegevuse staatusest (5) ning mõnede Hispaania elektrijaamadega sisenemas esitlus- ja turustamisfaasi.

3.5.3   Majandus, sealhulgas toetussüsteemid.

Päikeseenergia konkureerib peamiselt tavapäraste küttesüsteemidega, mis põhinevad fossiilkütustel või elektril. Kõnealuste küttesüsteemidega võrreldes on päikeseenergiasüsteemiga kaasnevate investeeringukulude osakaal kõrgem (90–99 % kogukuludest), ent ekspluatatsioonikulud on üsna madalad. Tüüpilise päikeseenergial põhineva veesüsteemiga kaasnevad kogukulud moodustavad ühe eramu kohta 700–5000 eurot. Hästi konstrueeritud päikeseenergiasüsteemid toodavad/asendavad praegusel ajal soojust hinnaga 3–9 eurosenti kWh kohta. Lähtudes elektrienergia, nafta ja gaasi praegustest hindadest ja nende oodatavast tõusust, on võimalik tõhusa soojusisolatsiooniga varustatud moodsate salvestussüsteemide laiaulatuslik kasutamine nii sooja vee kui soojuse tootmisel.

3.5.4   Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel.

Päikeseenergia teoreetiline potentsiaal on mõõtmatu. Sellegipoolest piiravad päikeseenergia reaalset potentsiaali nii tehnilised kui sotsiaalmajanduslikud tegurid. Samuti on päikeseenergia pilvistel talvepäevadel, mil soojust enim vajatakse, kõige vähem kättesaadav.

3.5.5   Keskkonnaaspektid.

Päikeseenergia kasutamisega ei kaasne praktiliselt mingit saastumist ega mingeid heitmeid. Keskkonnamõju on suurem päikeseenergiasüsteemide tootmisel, paigaldamisel, hooldamisel ja eemaldamisel. Ehkki päikeseenergia tootmine on keskkonnasõbralik tehnoloogia, on sel siiski teatav mõju keskkonnale.

3.5.6   Kasv ja tähtsus tulevikus.

Kui päikeseenergia kasutamist toetav poliitika jääb praegusega võrreldes sama intensiivseks, kasvab kõnealune valdkond ELis arvestuslikult ligikaudu 12 % võrra aastas. Püsiva kasvutempo puhul leiab pool absoluutsest kasvust aset aastatel 2010–2015. Kui naftahind jääb praegusele tasemele (ca 60$/ barrel), kasvab päikeseenergia kasutamine Aasia ja Aafrika päikesevöötmes kiiresti.

3.6   Geotermiline energia

3.6.1   Kasv ja areng viimastel aastatel

3.6.1.1   Elekter

Üksnes viiel Euroopa riigil on vajalikud looduslikud ressursid, et toota mõistliku tõhususega elektrit geotermilisest energiast. 2003. aasta lõpu seisuga oli Euroopa Liidus geotermilise energia tootmisvõimsus elektritootmiseks 820 MWe. Enam kui 96 % (790 MWe) sellest asub Itaalias.

3.6.1.2   Soojus

Soojuse tootmine geotermilisest energiast on võimalik kahel väga erineval viisil. Esimene hõlmab temperatuuriga 30–150 o C põhjaveekihtide otsest kasutamist (niinimetatud madala ja keskmise temperatuuriga energiarakendused). Teine soojuse tootmise viis hõlmab maasoojuspumpade kasutamist. Madala temperatuuriga maasoojuse baasil energia tootmise võimsus oli Euroopa Liidus kokku arvestuslikult 1 130 MWth ehk võrreldes 2002. aastaga 7,5 % enam.

| 3.6.2 | Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Esialgu saab geotermilise energia baasil elektri tootmine elektritootmisele kaasa aidata üksnes maasoojuse potentsiaaliga piirkondades. |
| --- | --- |

3.6.2

Roll elektrisüsteemides ja seos võrkudega. Esialgu saab geotermilise energia baasil elektri tootmine elektritootmisele kaasa aidata üksnes maasoojuse potentsiaaliga piirkondades.

| 3.6.3 | Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Geotermilise energia rakendamist peetakse riskantseks investeeringuks. Elektrijaama investeerimise korral võivad asukohale omased tingimused tugevalt mõjutada investeeringu suurust elektritootmise erinevates etappides.
  Soojatootmisega seotud investeeringukulud ja tegevuskulud on riikide ja kasutusviiside lõikes väga erinevad ning sõltuvad ka ressursi omadustest (kohalikest geoloogilistest tingimustest), soojanõudlusest ja soojatarbimise mudelist (näiteks küttesüsteemid, individuaalsed või hoonete soojuspumpade süsteemid). Asjaomased kulud on Euroopa riikides alljärgnevates vahemikes:






  — | investeeringukulud vahemikus 0,2–1,2 miljonit eurot MW kohta |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Majandus, sealhulgas toetussüsteemid. Geotermilise energia rakendamist peetakse riskantseks investeeringuks. Elektrijaama investeerimise korral võivad asukohale omased tingimused tugevalt mõjutada investeeringu suurust elektritootmise erinevates etappides.

Soojatootmisega seotud investeeringukulud ja tegevuskulud on riikide ja kasutusviiside lõikes väga erinevad ning sõltuvad ka ressursi omadustest (kohalikest geoloogilistest tingimustest), soojanõudlusest ja soojatarbimise mudelist (näiteks küttesüsteemid, individuaalsed või hoonete soojuspumpade süsteemid). Asjaomased kulud on Euroopa riikides alljärgnevates vahemikes:

—

investeeringukulud vahemikus 0,2–1,2 miljonit eurot MW kohta

| — | tootmiskulud vahemikus 5–45 eurot MW kohta. |
| --- | --- |

—

tootmiskulud vahemikus 5–45 eurot MW kohta.

| 3.6.4 | Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Geotermiline energia on mõõtmatu, ent väga sügaval puurimata (tehnoloogia, kulud) on sellest võimalik kasutada üksnes väga väikest osa. Siiani on kõnealuse energia kasutamine peamiselt piirdunud geotermiliste anomaaliatega piirkondadega, kus geoloogilised tingimused võimaldavad soojuskandjal soojuse sügavatest kuumadest tsoonidest maapinnale kanda. Praegu uuritavad kuumade kuivade kivimite ressursid ja muud sügavpuurimise (3–5 km) tehnoloogiad (vt punkt 3.6.6) avavad eelduste kohaselt järgmisel kümnendil elektri tootmiseks uued võimalused. |
| --- | --- |

3.6.4

Kättesaadavus ja roll energiavarustuse tagamisel. Geotermiline energia on mõõtmatu, ent väga sügaval puurimata (tehnoloogia, kulud) on sellest võimalik kasutada üksnes väga väikest osa. Siiani on kõnealuse energia kasutamine peamiselt piirdunud geotermiliste anomaaliatega piirkondadega, kus geoloogilised tingimused võimaldavad soojuskandjal soojuse sügavatest kuumadest tsoonidest maapinnale kanda. Praegu uuritavad kuumade kuivade kivimite ressursid ja muud sügavpuurimise (3–5 km) tehnoloogiad (vt punkt 3.6.6) avavad eelduste kohaselt järgmisel kümnendil elektri tootmiseks uued võimalused.

| 3.6.5 | Keskkonnaaspektid. Geotermilise energia kasutamise suurenemisel võib olla keskkonnale fossiilkütuste kasutamisega võrreldes märkimisväärne ja positiivne mõju. Keskkonnaprobleemid tekivad geotermilise elektrijaama käitamisel. Geotermilised vedelikud (aur või kuum vesi) sisaldavad tavaliselt selliseid gaase, nagu süsihappegaas (CO2), vesiniksulfiid (H2S), ammoniaak (NH3), metaan (CH4) ja vähesel määral teisi gaase ning lahustunud aineid, mille kontsentratsioon temperatuuri tõustes tavaliselt suureneb. Näiteks naatriumkloriid (NaCl), boor (B), arseen (As) ja elavhõbe (Hg) on keskkonda sattumise korral saastumise allikad. Tihendatud koaksiaaltorude abil on võimalik vältida kõnealuste ainete sattumist maapinnale. |
| --- | --- |

3.6.5

Keskkonnaaspektid. Geotermilise energia kasutamise suurenemisel võib olla keskkonnale fossiilkütuste kasutamisega võrreldes märkimisväärne ja positiivne mõju. Keskkonnaprobleemid tekivad geotermilise elektrijaama käitamisel. Geotermilised vedelikud (aur või kuum vesi) sisaldavad tavaliselt selliseid gaase, nagu süsihappegaas (CO2), vesiniksulfiid (H2S), ammoniaak (NH3), metaan (CH4) ja vähesel määral teisi gaase ning lahustunud aineid, mille kontsentratsioon temperatuuri tõustes tavaliselt suureneb. Näiteks naatriumkloriid (NaCl), boor (B), arseen (As) ja elavhõbe (Hg) on keskkonda sattumise korral saastumise allikad. Tihendatud koaksiaaltorude abil on võimalik vältida kõnealuste ainete sattumist maapinnale.

| 3.6.6 | Kasv ja tähtsus tulevikus. Esiteks elekter: jõupingutuste abil (iseäranis Austrias) peaks kogu Euroopas toodetav energiakogus kokku olema ligikaudu 1 GWe. Eelkõige elektri tootmiseks tehniliselt kasutatava energia tekitamiseks peavad geotermilised reservuaarid paiknema piisavalt sügaval. Kuna sobiv sügavus on vähemalt 2,5 km, eelistatavalt isegi 4–5 km või enam, on vajalik kulukas sügavpuurimine.
  Euroopa teine eesmärk puudutab soojuse tootmist. Prognooside aluseks on keskmine kasv 50 MWth aastas. Kõigi jõupingutuste tulemusena peaks sektori tootlus kasvama tasemeni 8200 MWth, mis on oluliselt suurem kui sihiks seatud 5000 MWth. Maapinna lähedale paigaldatavatel soojuspumpadel, mida peetakse samuti geotermilise energia valdkonda kuuluvaks, on suur potentsiaal tõhusaks madalatemperatuuriliseks kasutuseks, näiteks hoonete kütmine jne.
  Strateegias tuleks piisavalt rõhutada geotermilise energia arendamiseks vajalikke teadus- ja arendustegevuse meetmeid kuni ajani, mil — arvestades muutusi energiaturul — on võimalik esitada täpsemaid prognoose ja hinnanguid kõnealuse tehnoloogia pikaajaliste kulude ja saavutatava potentsiaali kohta. |
| --- | --- |

3.6.6

Kasv ja tähtsus tulevikus. Esiteks elekter: jõupingutuste abil (iseäranis Austrias) peaks kogu Euroopas toodetav energiakogus kokku olema ligikaudu 1 GWe. Eelkõige elektri tootmiseks tehniliselt kasutatava energia tekitamiseks peavad geotermilised reservuaarid paiknema piisavalt sügaval. Kuna sobiv sügavus on vähemalt 2,5 km, eelistatavalt isegi 4–5 km või enam, on vajalik kulukas sügavpuurimine.

Euroopa teine eesmärk puudutab soojuse tootmist. Prognooside aluseks on keskmine kasv 50 MWth aastas. Kõigi jõupingutuste tulemusena peaks sektori tootlus kasvama tasemeni 8200 MWth, mis on oluliselt suurem kui sihiks seatud 5000 MWth. Maapinna lähedale paigaldatavatel soojuspumpadel, mida peetakse samuti geotermilise energia valdkonda kuuluvaks, on suur potentsiaal tõhusaks madalatemperatuuriliseks kasutuseks, näiteks hoonete kütmine jne.

Strateegias tuleks piisavalt rõhutada geotermilise energia arendamiseks vajalikke teadus- ja arendustegevuse meetmeid kuni ajani, mil — arvestades muutusi energiaturul — on võimalik esitada täpsemaid prognoose ja hinnanguid kõnealuse tehnoloogia pikaajaliste kulude ja saavutatava potentsiaali kohta.

4.   Arvamused taastuvate energiaallikate tulevase rolli kohta aastateni 2030–2040

| 4.1 | Euroopa Komisjon on visandanud energeetikat puudutavad stsenaariumid kuni 2030. aastani. Vastavalt Euroopa Komisjoni trükisele “Euroopa energeetika ja transport — tendentsid aastani 2030” (6) (“European Energy and Transport — Trends to 2030”) peaks taastuvate energiaallikate, sealhulgas tuule-, vee-, biomassi- ja muude taastuvate energiaallikate osakaal baseline stsenaariumi kohaselt 2030. aastaks moodustama ligikaudu 8,6 % primaarenergia kasutusest ja 17 % elektritootmisest. Kõnealune stsenaarium ei arvesta ELi taastuvate energiaallikate poliitika mõju, mida asuti rakendama käesoleva sajandi esimestel aastatel. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Komisjon on visandanud energeetikat puudutavad stsenaariumid kuni 2030. aastani. Vastavalt Euroopa Komisjoni trükisele “Euroopa energeetika ja transport — tendentsid aastani 2030” (6) (“European Energy and Transport — Trends to 2030”) peaks taastuvate energiaallikate, sealhulgas tuule-, vee-, biomassi- ja muude taastuvate energiaallikate osakaal baseline stsenaariumi kohaselt 2030. aastaks moodustama ligikaudu 8,6 % primaarenergia kasutusest ja 17 % elektritootmisest. Kõnealune stsenaarium ei arvesta ELi taastuvate energiaallikate poliitika mõju, mida asuti rakendama käesoleva sajandi esimestel aastatel.

| 4.2 | Rahvusvaheline Energiaagentuur prognoosib 2030. aastaks elektrinõudluse kahekordistumist kogu maailmas, valdavalt arengumaades. Taastuvate energiaallikate osakaal kasvab aastaks 2030 kogu maailmas 2 %-lt 6 %-le. OECD riikides kasvab taastuvate energiaallikate osakaal 6,4 %-lt 2000. aastal 8 %-le 2030. aastal. |
| --- | --- |

4.2

Rahvusvaheline Energiaagentuur prognoosib 2030. aastaks elektrinõudluse kahekordistumist kogu maailmas, valdavalt arengumaades. Taastuvate energiaallikate osakaal kasvab aastaks 2030 kogu maailmas 2 %-lt 6 %-le. OECD riikides kasvab taastuvate energiaallikate osakaal 6,4 %-lt 2000. aastal 8 %-le 2030. aastal.

| 4.3 | Ka Rahvusvaheline Energiaagentuur on välja töötanud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise stsenaariumid, ennustades, et Euroopale kuulub tööstuspiirkondades taastuvate energiaallikate arendamisel liidriroll. Rahvusvahelise Energiaagentuuri “etalonstsenaariumi” kohaselt peaks taastuvatest energiaallikatest saadud elektri osakaal OECD liikmesriikidest Euroopa riikides moodustama 2030. aastal ligikaudu 20 %. Kui Euroopas võetakse kasutusele kõik praegusel ajal kaalumisel olevad poliitilised vahendid, võib taastuvatest energiaallikatest saadava elektri osakaal läheneda 2030. aastal 33 % tasemele (alternatiivne stsenaarium). Kõnealuse eesmärgi saavutamine nõuab kahtlemata kõigi toetusmeetmete täieulatuslikku rakendamist. |
| --- | --- |

4.3

Ka Rahvusvaheline Energiaagentuur on välja töötanud taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise stsenaariumid, ennustades, et Euroopale kuulub tööstuspiirkondades taastuvate energiaallikate arendamisel liidriroll. Rahvusvahelise Energiaagentuuri “etalonstsenaariumi” kohaselt peaks taastuvatest energiaallikatest saadud elektri osakaal OECD liikmesriikidest Euroopa riikides moodustama 2030. aastal ligikaudu 20 %. Kui Euroopas võetakse kasutusele kõik praegusel ajal kaalumisel olevad poliitilised vahendid, võib taastuvatest energiaallikatest saadava elektri osakaal läheneda 2030. aastal 33 % tasemele (alternatiivne stsenaarium). Kõnealuse eesmärgi saavutamine nõuab kahtlemata kõigi toetusmeetmete täieulatuslikku rakendamist.

| 4.4 | Euroopa Elektriettevõtjate Liidu (EURELECTRIC) stsenaariumide kohaselt kasvab taastuvate energialiikide, sealhulgas hüdroelektrienergia osakaal 16 %-lt 2000. aastal (15-liikmelises Euroopa Liidus) 22,5 %-ni aastal 2020 (25-liikmelises Euroopa Liidus), sealhulgas Norras ja Šveitsis. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa Elektriettevõtjate Liidu (EURELECTRIC) stsenaariumide kohaselt kasvab taastuvate energialiikide, sealhulgas hüdroelektrienergia osakaal 16 %-lt 2000. aastal (15-liikmelises Euroopa Liidus) 22,5 %-ni aastal 2020 (25-liikmelises Euroopa Liidus), sealhulgas Norras ja Šveitsis.

| 4.5 | Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (European Renewable Energy Council — EREC) avaldas hiljuti oma eesmärgi, mille kohaselt peab 2040. aastaks taastuvate energiaallikate osakaal kogu maailma primaarenergia tarbimises moodustama 50 %. Samuti näeb EREC ette, et 2040. aastal põhineb 80 % kogu maailma elektri tootmisest taastuvatel energiaallikatel. |
| --- | --- |

4.5

Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (European Renewable Energy Council — EREC) avaldas hiljuti oma eesmärgi, mille kohaselt peab 2040. aastaks taastuvate energiaallikate osakaal kogu maailma primaarenergia tarbimises moodustama 50 %. Samuti näeb EREC ette, et 2040. aastal põhineb 80 % kogu maailma elektri tootmisest taastuvatel energiaallikatel.

| 4.6 | Maailma Energeetikanõukogu (World Energy Council) prognoosib taastuvatele energiaallikatele lühiajalises plaanis üsna tagasihoidlikku rolli, ent pikaajalises plaanis nende tähtsus kasvab. Maailma Energeetikanõukogu ei toeta taastuvate energiaallikate osas ühegi kohustusliku sihi seadmist. |
| --- | --- |

4.6

Maailma Energeetikanõukogu (World Energy Council) prognoosib taastuvatele energiaallikatele lühiajalises plaanis üsna tagasihoidlikku rolli, ent pikaajalises plaanis nende tähtsus kasvab. Maailma Energeetikanõukogu ei toeta taastuvate energiaallikate osas ühegi kohustusliku sihi seadmist.

| 4.7 | Ülaltoodud stsenaariumide kokkuvõtteks võib öelda, et erinevad organid ennustavad kütusetarbimise osas pigem järkjärgulist muutust. Erandiks on vaid EREC, mis prognoosib üsna murrangulist pööret. |
| --- | --- |

4.7

Ülaltoodud stsenaariumide kokkuvõtteks võib öelda, et erinevad organid ennustavad kütusetarbimise osas pigem järkjärgulist muutust. Erandiks on vaid EREC, mis prognoosib üsna murrangulist pööret.

| 4.8 | Euroopa Parlamendis oli hääletusel (septembri täiskogu istungjärgul) taastuva energia aruanne, mis sisaldab ettepanekut seada Euroopa Liidu eesmärgiks taastuvate energiaallikate osakaalu tõstmine 2020. aastaks 20 %-ni. |
| --- | --- |

4.8

Euroopa Parlamendis oli hääletusel (septembri täiskogu istungjärgul) taastuva energia aruanne, mis sisaldab ettepanekut seada Euroopa Liidu eesmärgiks taastuvate energiaallikate osakaalu tõstmine 2020. aastaks 20 %-ni.

| 4.9 | Komisjon annab enne 2005. aasta lõppu välja teatise taastuvaid energiaallikaid käsitleva ELi direktiivi rakendamise käigu kohta. Teatis sisaldab hinnangut 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele ja võimalikke ettepanekuid edasiseks tegevuseks, sh liikmesriikide toetussüsteemide ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

4.9

Komisjon annab enne 2005. aasta lõppu välja teatise taastuvaid energiaallikaid käsitleva ELi direktiivi rakendamise käigu kohta. Teatis sisaldab hinnangut 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele ja võimalikke ettepanekuid edasiseks tegevuseks, sh liikmesriikide toetussüsteemide ühtlustamiseks.

5.   Järeldused

| 5.1 | Eelnevatest peatükkidest ilmneb, et taastuv energia mängib Euroopas kasutatavate energialiikide seas olulist rolli ning potentsiaal taastuva energia osakaalu suurendamiseks nii energiatarbimises kui ka tootmises Euroopas on märkimisväärne. Mitmed taastuva energia liigid sobivad eriti hästi väikesemahulisteks kohalikeks lahendusteks. |
| --- | --- |

5.1

Eelnevatest peatükkidest ilmneb, et taastuv energia mängib Euroopas kasutatavate energialiikide seas olulist rolli ning potentsiaal taastuva energia osakaalu suurendamiseks nii energiatarbimises kui ka tootmises Euroopas on märkimisväärne. Mitmed taastuva energia liigid sobivad eriti hästi väikesemahulisteks kohalikeks lahendusteks.

| 5.2 | Ükski energialiik ega -sektor ei suuda üksi rahuldada laienenud Euroopa Liidu kogunõudlust ning kasvavat ülemaailmset nõudlust. EL vajab erinevate energialiikide tasakaalustatud valikut, mis on kooskõlas säästva arengu strateegia eesmärkidega. Taastuvad energiaallikad võivad tulevikus olla kõnealuses energialiikide valikus tähtsal kohal, kuid kõnealuse, ka komisjoni ja parlamendi poolt tunnustatud potentsiaali rakendamiseks tuleb lahendada veel mitmeid probleeme. EMSK koostab hetkel eraldi arvamust energialiikide valiku kohta. |
| --- | --- |

5.2

Ükski energialiik ega -sektor ei suuda üksi rahuldada laienenud Euroopa Liidu kogunõudlust ning kasvavat ülemaailmset nõudlust. EL vajab erinevate energialiikide tasakaalustatud valikut, mis on kooskõlas säästva arengu strateegia eesmärkidega. Taastuvad energiaallikad võivad tulevikus olla kõnealuses energialiikide valikus tähtsal kohal, kuid kõnealuse, ka komisjoni ja parlamendi poolt tunnustatud potentsiaali rakendamiseks tuleb lahendada veel mitmeid probleeme. EMSK koostab hetkel eraldi arvamust energialiikide valiku kohta.

| 5.3 | Suur osa Euroopa taastuvate energiaallikate arendamisest põhineb vahelduvatel energiaallikatel nagu tuuleenergia ja fotogalvaanilised elemendid, mis pigem lisab kui asendab tootmisvõimsust ja võrguvajadusi. See tõstatab ka reaalseid probleeme seoses energia edastamise kindlustamisega ning elektrivarustuse tagamise korralduslike aspektidega. Ehkki esialgu puudub üksmeel selles, milline võiks olla elektrisüsteemi kasutatavate vahelduvate energiaallikate potentsiaalne maht, viidatakse sageli 15–20 % piirmäärale kogu elektrienergiast. Piirmäärast suurema mahu vajadusel võivad aidata vaid täiendavad salvestustehnoloogiad (nt vesinik). |
| --- | --- |

5.3

Suur osa Euroopa taastuvate energiaallikate arendamisest põhineb vahelduvatel energiaallikatel nagu tuuleenergia ja fotogalvaanilised elemendid, mis pigem lisab kui asendab tootmisvõimsust ja võrguvajadusi. See tõstatab ka reaalseid probleeme seoses energia edastamise kindlustamisega ning elektrivarustuse tagamise korralduslike aspektidega. Ehkki esialgu puudub üksmeel selles, milline võiks olla elektrisüsteemi kasutatavate vahelduvate energiaallikate potentsiaalne maht, viidatakse sageli 15–20 % piirmäärale kogu elektrienergiast. Piirmäärast suurema mahu vajadusel võivad aidata vaid täiendavad salvestustehnoloogiad (nt vesinik).

| 5.4 | Ülemaailmse naftasõltuvuse probleemi lahendamine on oluline poliitiline probleem. Seega soovitab komitee täiendavalt uurida vedelate biokütuste positiivset kasutusväärtust ja keskkonnaalast kasulikkust, võttes seejuures aluseks erinevate kultuuride omadused. Ka ELi varustuskindlus ja sellega seotud vedelate biokütuste suurenenud kasutuse majanduslikud ja kaubanduslikud aspektid vajavad erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

5.4

Ülemaailmse naftasõltuvuse probleemi lahendamine on oluline poliitiline probleem. Seega soovitab komitee täiendavalt uurida vedelate biokütuste positiivset kasutusväärtust ja keskkonnaalast kasulikkust, võttes seejuures aluseks erinevate kultuuride omadused. Ka ELi varustuskindlus ja sellega seotud vedelate biokütuste suurenenud kasutuse majanduslikud ja kaubanduslikud aspektid vajavad erilist tähelepanu.

| 5.5 | Taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali rakendamine eeldab tehnoloogilist arengut. Soojuspumpade abil keskkonnast soojuse või külma ammutamisele, mis kujutab endast tohutu potentsiaaliga tehnoloogiat, ei pöörata ELi taastuvaid energiaallikaid käsitlevas poliitikas peaaegu mingit tähelepanu. Samuti on üllatav, kui vähe pööratakse taastuvate energiaallikate arendamisel tähelepanu kuuma vee tootmiseks kasutatavatele päikesepatareidele, kusjuures taas on tegemist tehnoloogiaga, mis sobib suures osas Euroopas turutingimustega palju paremini. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb juba praegu arvestatavaid kasutusvaldkondi, kus on võimalik fossiilsed energiaallikad ökonoomselt asendada taastuvate energiaallikatega soojatootmise eesmärgil. |
| --- | --- |

5.5

Taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali rakendamine eeldab tehnoloogilist arengut. Soojuspumpade abil keskkonnast soojuse või külma ammutamisele, mis kujutab endast tohutu potentsiaaliga tehnoloogiat, ei pöörata ELi taastuvaid energiaallikaid käsitlevas poliitikas peaaegu mingit tähelepanu. Samuti on üllatav, kui vähe pööratakse taastuvate energiaallikate arendamisel tähelepanu kuuma vee tootmiseks kasutatavatele päikesepatareidele, kusjuures taas on tegemist tehnoloogiaga, mis sobib suures osas Euroopas turutingimustega palju paremini. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb juba praegu arvestatavaid kasutusvaldkondi, kus on võimalik fossiilsed energiaallikad ökonoomselt asendada taastuvate energiaallikatega soojatootmise eesmärgil.

| 5.6 | Taastuvate energiaallikate kasutamine eeldab majanduslikku toetust, sest praegusel ajal ei suuda mitmed neist turul konkureerida. Muutused energia maailmaturul, eelkõige naftahindade tõus ja kõikumine ning varustuskindlusega seotud kahtlused, muudavad taastuvate energiaallikate olukorda. Taastuvate energiaallikate pakutav uuendustepotentsiaal ning eduka turule sisenemise järgselt loodavad uued ettevõtted ja töökohad on kasvava tähtsusega. Euroopa Liit on taastuvate energiaallikate tehnoloogia alal esirinnas ja võib suurendada ka asjaomase sektori ettevõtete ülemaailmset edu. |
| --- | --- |

5.6

Taastuvate energiaallikate kasutamine eeldab majanduslikku toetust, sest praegusel ajal ei suuda mitmed neist turul konkureerida. Muutused energia maailmaturul, eelkõige naftahindade tõus ja kõikumine ning varustuskindlusega seotud kahtlused, muudavad taastuvate energiaallikate olukorda. Taastuvate energiaallikate pakutav uuendustepotentsiaal ning eduka turule sisenemise järgselt loodavad uued ettevõtted ja töökohad on kasvava tähtsusega. Euroopa Liit on taastuvate energiaallikate tehnoloogia alal esirinnas ja võib suurendada ka asjaomase sektori ettevõtete ülemaailmset edu.

| 5.7 | Taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamine loob küll võimalusi uute ettevõtete ja teatud tööhõive tekkeks, kuid ebaõigel juhtimisel võib sellest saada koorem suurele osale majandusest, eelkõige tarbijatele ja energiamahukatele tööstustele. Poliitika, mis aitab kaasa energiahindade pidevale tõusule, võib olla ohtlik olukorras, kus kõik püüdlused peavad olema suunatud Lissaboni strateegia täitmisele, st konkurentsivõimele, majanduskasvule ja üldisele tööhõivele Euroopas, ning arvestama sealjuures jätkusuutlikkuse põhimõtet. Kui naftahindade tõus puudutab kõiki majandusi üle maailma, siis ülemäärane elektrihinna tõus kahjustab eelkõige 25-liikmelist Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

5.7

Taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamine loob küll võimalusi uute ettevõtete ja teatud tööhõive tekkeks, kuid ebaõigel juhtimisel võib sellest saada koorem suurele osale majandusest, eelkõige tarbijatele ja energiamahukatele tööstustele. Poliitika, mis aitab kaasa energiahindade pidevale tõusule, võib olla ohtlik olukorras, kus kõik püüdlused peavad olema suunatud Lissaboni strateegia täitmisele, st konkurentsivõimele, majanduskasvule ja üldisele tööhõivele Euroopas, ning arvestama sealjuures jätkusuutlikkuse põhimõtet. Kui naftahindade tõus puudutab kõiki majandusi üle maailma, siis ülemäärane elektrihinna tõus kahjustab eelkõige 25-liikmelist Euroopa Liitu.

| 5.8 | Mõned praegusel ajal riigisiseselt rakendatavad toetussüsteemid kipuvad olema äärmiselt kulukad, seades ohtu nii tarbijate huvid kui ka Euroopa tööstuste konkurentsivõime. Eeldades, et ELi taastuvate energiaallikatega seotud eesmärgid 2010. aastaks tõepoolest saavutatakse, kaasneb toetussüsteemide rakendamise ja võrgukuludega elektri hulgimüügihinna tõus 13 % või isegi 25 % võrra, kui kehtestatud eesmärgi saavutamiseks nõutakse Saksamaal juba kohaldatavate toetuste rakendamist kogu Euroopas. Kui arvestada ka eeldatavaid võrgu- ja reguleerimiskulusid, tõuseks hind 34 % võrra. Kulud, mis kaasneksid ühe tonni süsihappegaasi keskkonda sattumise vältimisega, on arvestuslikult vastavalt 88, 109 ja 150 eurot. |
| --- | --- |

5.8

Mõned praegusel ajal riigisiseselt rakendatavad toetussüsteemid kipuvad olema äärmiselt kulukad, seades ohtu nii tarbijate huvid kui ka Euroopa tööstuste konkurentsivõime. Eeldades, et ELi taastuvate energiaallikatega seotud eesmärgid 2010. aastaks tõepoolest saavutatakse, kaasneb toetussüsteemide rakendamise ja võrgukuludega elektri hulgimüügihinna tõus 13 % või isegi 25 % võrra, kui kehtestatud eesmärgi saavutamiseks nõutakse Saksamaal juba kohaldatavate toetuste rakendamist kogu Euroopas. Kui arvestada ka eeldatavaid võrgu- ja reguleerimiskulusid, tõuseks hind 34 % võrra. Kulud, mis kaasneksid ühe tonni süsihappegaasi keskkonda sattumise vältimisega, on arvestuslikult vastavalt 88, 109 ja 150 eurot.

| 5.9 | Seega tuleb toetusmehhanismid hoolikalt läbi mõelda ja koostada. Need peavad olema tõhusad ja tasuvad ning andma võimalikult madalate kuludega soovitud tulemusi. Mõned taastuvate energiaallikate liigid, mille hind on juba ligikaudu turuhindade tasemel, ei vaja peaaegu mingit toetust, samal ajal kui teised vajavad endiselt toetust vaid teadus- ja arendustegevuseks. Biomassi osas tuleb arvestada piiratud pinnalt pärit toodete mittetoetatavat kasutust. Traditsioonilise (peamiselt fossiilse) energia hinna tõus annab põhjuse uuesti hinnata toetuse vajadust ja ulatust. Eriti oluline on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi mõju, mis on juba põhjustanud elektrihinna tõusu. Et saavutada sama eesmärk, tuleb vältida dubleerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

5.9

Seega tuleb toetusmehhanismid hoolikalt läbi mõelda ja koostada. Need peavad olema tõhusad ja tasuvad ning andma võimalikult madalate kuludega soovitud tulemusi. Mõned taastuvate energiaallikate liigid, mille hind on juba ligikaudu turuhindade tasemel, ei vaja peaaegu mingit toetust, samal ajal kui teised vajavad endiselt toetust vaid teadus- ja arendustegevuseks. Biomassi osas tuleb arvestada piiratud pinnalt pärit toodete mittetoetatavat kasutust. Traditsioonilise (peamiselt fossiilse) energia hinna tõus annab põhjuse uuesti hinnata toetuse vajadust ja ulatust. Eriti oluline on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi mõju, mis on juba põhjustanud elektrihinna tõusu. Et saavutada sama eesmärk, tuleb vältida dubleerivaid meetmeid.

| 5.10 | Ehkki toetussüsteemid on uute tehnoloogiate väljaarendamiseks ja turule toomiseks vajalikud, ei saa neid lõputult säilitada. Hoolikalt tuleb kaaluda tööhõivele avaldatavat mõju, et mitte tekitada töökohti, mis toetuse lõppemisel kaovad. |
| --- | --- |

5.10

Ehkki toetussüsteemid on uute tehnoloogiate väljaarendamiseks ja turule toomiseks vajalikud, ei saa neid lõputult säilitada. Hoolikalt tuleb kaaluda tööhõivele avaldatavat mõju, et mitte tekitada töökohti, mis toetuse lõppemisel kaovad.

| 5.11 | Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate direktiiv jätab kõnealuse toetuse korraldamise liikmesriikide hooleks. See on viinud seostamatute ja mõnedel juhtudel turgu moonutavate toetusmehhanismide kogumi kasutuselevõtuni. Tulemuseks on sünergia kadu ning turustiimulite ja motivatsiooni puudumine Euroopa Liidu teatud osades, mujal tekivad aga ebamõistlikult suured kulud. Kõnealust olukorda oleks valdavalt võimalik vältida Euroopa ühtse lähenemise kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on probleemi käsitlenud juba oma arvamuses taastuvaid energiaallikaid käsitleva ELi direktiivi kohta (vt joonealune märkus 1). Kuigi Euroopa tasandil näib endiselt puuduvat ideaalne ühine lahendus, on riiklike toetusskeemide valiku puhul täheldatav tendents roheliste sertifikaatide kasutamise suunas. Kogemuste lisandudes tuleb teemat lähemalt uurida ning edasi arendada. |
| --- | --- |

5.11

Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate direktiiv jätab kõnealuse toetuse korraldamise liikmesriikide hooleks. See on viinud seostamatute ja mõnedel juhtudel turgu moonutavate toetusmehhanismide kogumi kasutuselevõtuni. Tulemuseks on sünergia kadu ning turustiimulite ja motivatsiooni puudumine Euroopa Liidu teatud osades, mujal tekivad aga ebamõistlikult suured kulud. Kõnealust olukorda oleks valdavalt võimalik vältida Euroopa ühtse lähenemise kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on probleemi käsitlenud juba oma arvamuses taastuvaid energiaallikaid käsitleva ELi direktiivi kohta (vt joonealune märkus 1). Kuigi Euroopa tasandil näib endiselt puuduvat ideaalne ühine lahendus, on riiklike toetusskeemide valiku puhul täheldatav tendents roheliste sertifikaatide kasutamise suunas. Kogemuste lisandudes tuleb teemat lähemalt uurida ning edasi arendada.

| 5.12 | Pärast esialgset rajaleidmisetappi on tekkinud vajadus hinnata ümber ELi taastuvate energiaallikate poliitika. Arvesse tuleb võtta arenguid maailma energiaturgudel, mida iseloomustavad kõrged ja kõikuvad hinnad, Euroopa Liidu asjaomaste poliitikavaldkondade ja meetmete mõjusid, eelkõige heitkogustega kauplemise mõjusid, ning Lissaboni strateegia eesmärke. Tähelepanu keskpunktis peab olema pikaajalise stabiilse arengu kindlustamine, mis keskendub teadus- ja arendustegevusele ning tehnoloogia arengule. |
| --- | --- |

5.12

Pärast esialgset rajaleidmisetappi on tekkinud vajadus hinnata ümber ELi taastuvate energiaallikate poliitika. Arvesse tuleb võtta arenguid maailma energiaturgudel, mida iseloomustavad kõrged ja kõikuvad hinnad, Euroopa Liidu asjaomaste poliitikavaldkondade ja meetmete mõjusid, eelkõige heitkogustega kauplemise mõjusid, ning Lissaboni strateegia eesmärke. Tähelepanu keskpunktis peab olema pikaajalise stabiilse arengu kindlustamine, mis keskendub teadus- ja arendustegevusele ning tehnoloogia arengule.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  “Taastuva energia propageerimine: Tegevusvahendid ja rahastamisinstrumendid” (ELT C 108, 30.4.2004), “Fusioonienergia”(ELT C 302, 7.12.2004), “Maapõuesoojus – geotermilise energia kasutamine” (ELT C 108, 30.4.2004).

1

(2)  Energiat tegelikult mitte ei tarbita, vaid üksnes muundatakse ja kasutatakse selle protsessi käigus. See toimub selliste muundamisprotsesside kaudu nagu kivisöe põletamine, tuuleenergia muundamine elektriks ja aatomituuma lõhustamine (energia säilimine; E = mc2). Samas kasutatakse ka mõisteid “energiavarustus”, “energiatootmine” ja “energiatarbimine”.

2

2

(3)  Mõnedes liikmesriikides (Saksamaal) maksustatakse kogu energiakasutust, v.a üksikud erandid (Öko-Steuer)

3

(Öko-Steuer)

(4)  David Pimentel ja Ted. W. Patzek, Natural Resources Research, köide 14, nr 1, 2005

4

Natural Resources Research,

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

5

(6)  Euroopa Komisjon, energia ja transpordi peadirektoraat, jaanuar 2003.

6

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/113

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELis”

KOM(2005) 327 lõplik

(2006/C 65/21)

Euroopa Komisjon otsustas 19. juulil 2005 EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal “Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELis”

Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon, kelle ülesandeks tehti komitee sellekohase töö ettevalmistamine, võttis arvamuse vastu 11. novembril 2005. Raportöör oli hr Burani.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 97 liiget, erapooletuks jäi 1 liige.

1.   Komitee seisukoha kokkuvõte

| 1.1 | Roheline raamat hüpoteeklaenu kohta ELi eluasemeturul moodustab osa finantsteenuste integreerimise poliitikast Euroopa tasandil ning asjaomased sektorid on alustanud selle analüüsimist. |
| --- | --- |

1.1

Roheline raamat hüpoteeklaenu kohta ELi eluasemeturul moodustab osa finantsteenuste integreerimise poliitikast Euroopa tasandil ning asjaomased sektorid on alustanud selle analüüsimist.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab komisjoni lõppeesmärgi heaks, kuid kardab, et täielikku integreeritust on lühikese ajaga raske saavutada. Ei tohi unustada, et Euroopa hüpoteeklaenuturg on äärmiselt mitmekesine, igal üksikul turul on oma eripärad. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab komisjoni lõppeesmärgi heaks, kuid kardab, et täielikku integreeritust on lühikese ajaga raske saavutada. Ei tohi unustada, et Euroopa hüpoteeklaenuturg on äärmiselt mitmekesine, igal üksikul turul on oma eripärad.

| 1.3 | Komisjon tõstatab rohelises raamatus mitmed küsimused, millele komitee püüab vastust anda. Küsimuste esimene rühm puudutab tarbijakaitset, mille osas EMSK soovib, et Euroopa rahandusasutusi esindavad ühingud koostaksid tarbijaühingutega konsulteerides riiklike ombudsmanide järelevalve all tegevusjuhendi, mis tuleb registreerida kohtus või kaubanduskojas. Samuti teeb komitee ettepaneku tagada selge ja läbipaistev teabe, sh lepingueelse teabe andmine. Kõnealust nõuet peaks ehk veelgi rangemalt kohaldama laenuvahendajatele. Varasema tagasimaksmise puhul tuleks EMSK arvates kasutada matemaatilisi valemeid, mis arvestavad ka laenuandja tegelikke kulusid. Nii arvutusmeetodi kui kuluelementide jaoks ühtse ELi standardi loomise osas on EMSK seisukohal, et selline standard peaks hõlmama vähemalt toimiku koostamise ja hüpoteegi seadmise kulu, selgelt tuvastatavat halduskulu ja kindlustuse kulu. Komitee märgib siiski, et hüpoteegilaenude standardimisreeglid ei tohi takistada uute teenuste pakkumist ega pidurdada uuendusi. EMSK pooldab vahendus-, kuid mitte arbitraažistruktuuri sisseseadmist, kuna viimatimainitu ei jää tarbijakaitse valdkonda. |
| --- | --- |

1.3

Komisjon tõstatab rohelises raamatus mitmed küsimused, millele komitee püüab vastust anda. Küsimuste esimene rühm puudutab tarbijakaitset, mille osas EMSK soovib, et Euroopa rahandusasutusi esindavad ühingud koostaksid tarbijaühingutega konsulteerides riiklike ombudsmanide järelevalve all tegevusjuhendi, mis tuleb registreerida kohtus või kaubanduskojas. Samuti teeb komitee ettepaneku tagada selge ja läbipaistev teabe, sh lepingueelse teabe andmine. Kõnealust nõuet peaks ehk veelgi rangemalt kohaldama laenuvahendajatele. Varasema tagasimaksmise puhul tuleks EMSK arvates kasutada matemaatilisi valemeid, mis arvestavad ka laenuandja tegelikke kulusid. Nii arvutusmeetodi kui kuluelementide jaoks ühtse ELi standardi loomise osas on EMSK seisukohal, et selline standard peaks hõlmama vähemalt toimiku koostamise ja hüpoteegi seadmise kulu, selgelt tuvastatavat halduskulu ja kindlustuse kulu. Komitee märgib siiski, et hüpoteegilaenude standardimisreeglid ei tohi takistada uute teenuste pakkumist ega pidurdada uuendusi. EMSK pooldab vahendus-, kuid mitte arbitraažistruktuuri sisseseadmist, kuna viimatimainitu ei jää tarbijakaitse valdkonda.

| 1.4 | Küsimuste teine rühm puudutab õiguslikke aspekte. EMSK teeb nende kohta mõned üldised märkused. Kõigepealt toob komitee välja, et tarbija elukohariigi õigus piirab pakkumist märkimisväärselt. Lisaks märgib ta, et selgelt tuleb kehtestada lepingus suhtlemiseks ja kirjavahetuseks kasutatav keel. |
| --- | --- |

1.4

Küsimuste teine rühm puudutab õiguslikke aspekte. EMSK teeb nende kohta mõned üldised märkused. Kõigepealt toob komitee välja, et tarbija elukohariigi õigus piirab pakkumist märkimisväärselt. Lisaks märgib ta, et selgelt tuleb kehtestada lepingus suhtlemiseks ja kirjavahetuseks kasutatav keel.

| 1.5 | Küsimuste kolmas rühm puudutab hüpoteeklaenu tagatist. EMSK arvates peaks komisjon jätkama oma olulist rolli kinnisvaraomanike ja kinnistusraamatute haldajate vahelise koostöö edendamisel ning koostama lisaks ka saavutatud tulemuste kohta iga-aastase aruande. Üldiselt leiab EMSK, et eurohüpoteegi projekt väärib toetamist. |
| --- | --- |

1.5

Küsimuste kolmas rühm puudutab hüpoteeklaenu tagatist. EMSK arvates peaks komisjon jätkama oma olulist rolli kinnisvaraomanike ja kinnistusraamatute haldajate vahelise koostöö edendamisel ning koostama lisaks ka saavutatud tulemuste kohta iga-aastase aruande. Üldiselt leiab EMSK, et eurohüpoteegi projekt väärib toetamist.

| 1.6 | Küsimuste viimane rühm puudutab hüpoteeklaenude rahastamist. Selles osas kiidab EMSK heaks üleeuroopalise refinantseerimise süsteemi komisjoni soovitatud kujul, kuid kuna tegemist tundub olevat pikaajalise projektiga, kavatseb komitee täpsema seisukoha esitada hiljem. |
| --- | --- |

1.6

Küsimuste viimane rühm puudutab hüpoteeklaenude rahastamist. Selles osas kiidab EMSK heaks üleeuroopalise refinantseerimise süsteemi komisjoni soovitatud kujul, kuid kuna tegemist tundub olevat pikaajalise projektiga, kavatseb komitee täpsema seisukoha esitada hiljem.

2.   Taust

| 2.1 | Finantsteenuste integreerimise poliitika ühe osana tegeleb Euroopa Komisjon hüpoteeklaenude küsimusega ELis, tehes ettepaneku liikuda edasi praktiliste reguleerivate meetmete juurde, juhul kui käimasolevad uuringud ja kontaktid näitavad, et need meetmed viiks “kõnealuste turgude /---/ tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmiseni kõikide huvides”. Roheline raamat põhineb komisjoni jaoks “Hüpoteeklaenude foorumrühma” (FGMC) poolt koostatud uurimusel (“ELi hüpoteeklaenuturu integratsioon”), ehkki ei pruugi sellega täpselt kooskõlas olla. |
| --- | --- |

2.1

Finantsteenuste integreerimise poliitika ühe osana tegeleb Euroopa Komisjon hüpoteeklaenude küsimusega ELis, tehes ettepaneku liikuda edasi praktiliste reguleerivate meetmete juurde, juhul kui käimasolevad uuringud ja kontaktid näitavad, et need meetmed viiks “kõnealuste turgude /---/ tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmiseni kõikide huvides”. Roheline raamat põhineb komisjoni jaoks “Hüpoteeklaenude foorumrühma” (FGMC) poolt koostatud uurimusel (“ELi hüpoteeklaenuturu integratsioon”), ehkki ei pruugi sellega täpselt kooskõlas olla.

| 2.2 | Kõikidelt asjaomastelt valdkondadelt oodatakse rohelises raamatus tõstatatud küsimustele vastuseid 2005. aasta novembri lõpuks; arutelu toimub detsembris. Siis hindab komisjon, kas ja milliseid meetmeid ta peab rakendama. |
| --- | --- |

2.2

Kõikidelt asjaomastelt valdkondadelt oodatakse rohelises raamatus tõstatatud küsimustele vastuseid 2005. aasta novembri lõpuks; arutelu toimub detsembris. Siis hindab komisjon, kas ja milliseid meetmeid ta peab rakendama.

3.   Roheline raamat (RR): komitee tähelepanekud

3.1   Komisjoni meetmete vajalikkuse hindamine (RR, I punkt)

| 3.1.1 | Komisjon juhib tähelepanu, et hüpoteeklaenuturg on üks kõige keerukamaid finantsturge, seda nii osalejate suure arvu kui ka laenude tehniliste vormide mitmekesisuse poolest. Hüpoteeklaenuturu ja makromajanduse vahel on otsene seos, sest majandustsüklite ja intressimäärade kõikumine mõjutab hüpoteeklaenude mahtu ja suunda. Täpsemalt öeldes on laenude mahu kasvu ELis soodustanud makromajanduslikud tegurid (intressimäärade langus ja kinnisvarahindade kiire kasv paljudes riikides) ning struktuursed tegurid (finantsturgude kasvav liberaliseerumine ja integratsioon). |
| --- | --- |

3.1.1

Komisjon juhib tähelepanu, et hüpoteeklaenuturg on üks kõige keerukamaid finantsturge, seda nii osalejate suure arvu kui ka laenude tehniliste vormide mitmekesisuse poolest. Hüpoteeklaenuturu ja makromajanduse vahel on otsene seos, sest majandustsüklite ja intressimäärade kõikumine mõjutab hüpoteeklaenude mahtu ja suunda. Täpsemalt öeldes on laenude mahu kasvu ELis soodustanud makromajanduslikud tegurid (intressimäärade langus ja kinnisvarahindade kiire kasv paljudes riikides) ning struktuursed tegurid (finantsturgude kasvav liberaliseerumine ja integratsioon).

| 3.1.2 | Nendest ühistest suundumustest hoolimata on hüpoteeklaenuturud ELis endiselt väga erinevad: igaühel neist on oma eripärad toodete, laenuvõtjate profiili, jaotusstruktuuride, laenude kestuse, kinnisvara maksustamise ja finantseerimismehhanismide osas. Need erinevused on tingitud liikmesriikide erinevast suhtumisest reguleerimisse, aga ka ajaloolistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest teguritest, mida ei saa väga lihtsalt ühise nimetaja alla koondada. Pildi muudavad veelgi keerukamaks riigi sekkumine sotsiaalkorterite ehitusse, maksustamine, usaldatavusnormatiivid, konkurentsi tase ja maksejõuetuse riskid, mis on eri riikides erinevad. |
| --- | --- |

3.1.2

Nendest ühistest suundumustest hoolimata on hüpoteeklaenuturud ELis endiselt väga erinevad: igaühel neist on oma eripärad toodete, laenuvõtjate profiili, jaotusstruktuuride, laenude kestuse, kinnisvara maksustamise ja finantseerimismehhanismide osas. Need erinevused on tingitud liikmesriikide erinevast suhtumisest reguleerimisse, aga ka ajaloolistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest teguritest, mida ei saa väga lihtsalt ühise nimetaja alla koondada. Pildi muudavad veelgi keerukamaks riigi sekkumine sotsiaalkorterite ehitusse, maksustamine, usaldatavusnormatiivid, konkurentsi tase ja maksejõuetuse riskid, mis on eri riikides erinevad.

| 3.1.3 | Seda olukorda arvestades ei ole turgude vähene integreeritus üllatav. Siiski tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et kinnisvara piiriülene müük moodustab vaid 1 % kogu eluasemeturust. Komisjon on seisukohal, et hüpoteetiliselt seisneb integratsioonist saadav kasu hüpoteeklaenude kulude vähenemises, seadustega tagatud tarbijakaitse kõrgemas tasemes ning selliste laenude potentsiaalsete kasutajate suuremas arvus, sest kaasatakse ka need, kelle laenuprofiil on madal või mittetäielik. |
| --- | --- |

3.1.3

Seda olukorda arvestades ei ole turgude vähene integreeritus üllatav. Siiski tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et kinnisvara piiriülene müük moodustab vaid 1 % kogu eluasemeturust. Komisjon on seisukohal, et hüpoteetiliselt seisneb integratsioonist saadav kasu hüpoteeklaenude kulude vähenemises, seadustega tagatud tarbijakaitse kõrgemas tasemes ning selliste laenude potentsiaalsete kasutajate suuremas arvus, sest kaasatakse ka need, kelle laenuprofiil on madal või mittetäielik.

| 3.1.4 | Komitee nõustub komisjoni kavandatud eesmärkidega, kuid leiab, et komisjoni loetletud eri turgude vaheliste erinevuste (ja muude erinevuste, mida käesolevas dokumendis mainitakse) hulk ja iseloom lubavad oletada, et täielikku integreeritust on lähitulevikus väga raske saavutada. Praegu on vaja rakendada meetmeid valdkondades, kus ühtlustamine ei ole ülemäära raske, küsides igal konkreetsel juhul, kas see tasub vaeva, ning mitte püüda dikteerida — ega muuta — eeskirju üksnes programmiliste või ideoloogiliste käskude täitmise pärast. |
| --- | --- |

3.1.4

Komitee nõustub komisjoni kavandatud eesmärkidega, kuid leiab, et komisjoni loetletud eri turgude vaheliste erinevuste (ja muude erinevuste, mida käesolevas dokumendis mainitakse) hulk ja iseloom lubavad oletada, et täielikku integreeritust on lähitulevikus väga raske saavutada. Praegu on vaja rakendada meetmeid valdkondades, kus ühtlustamine ei ole ülemäära raske, küsides igal konkreetsel juhul, kas see tasub vaeva, ning mitte püüda dikteerida — ega muuta — eeskirju üksnes programmiliste või ideoloogiliste käskude täitmise pärast.

| 3.1.5 | Eriti tuleb silmas pidada üht asjaolu. Nagu eespool mainitud, moodustavad piiriülesed kinnisvaraostud vaid 1 % turust ning on seotud peamiselt suvekodudega või soetustega piirialadel; seetõttu ei näi tõenäoline, et komisjoni põhisihiks on see väike turuosa, vaid pigem punktis 3.1.3 mainitud strateegiline eesmärk. Teisisõnu kaalub komisjon sellist integratsiooni, millega liidu igal kodanikul võimaldatakse omandada kas kodumaal või teises riigis kinnisvara, kasutades oma riigi, kinnisvara asukohariigi või kolmanda riigi finantsvahendaja teenuseid. |
| --- | --- |

3.1.5

Eriti tuleb silmas pidada üht asjaolu. Nagu eespool mainitud, moodustavad piiriülesed kinnisvaraostud vaid 1 % turust ning on seotud peamiselt suvekodudega või soetustega piirialadel; seetõttu ei näi tõenäoline, et komisjoni põhisihiks on see väike turuosa, vaid pigem punktis 3.1.3 mainitud strateegiline eesmärk. Teisisõnu kaalub komisjon sellist integratsiooni, millega liidu igal kodanikul võimaldatakse omandada kas kodumaal või teises riigis kinnisvara, kasutades oma riigi, kinnisvara asukohariigi või kolmanda riigi finantsvahendaja teenuseid.

3.2   Tarbijakaitse (RR, II punkt)

| 3.2.1 | Komisjon tõstatab teabe andmise kohta neli küsimust. Neist esimeses osas, mis puudutab tegevusjuhendeid
   (1), juhib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tähelepanu asjaolule, et need on määratluse kohaselt vabatahtlikud. Probleem tekib aga sisuga, EMSK arvates peaksid tegevusjuhendid tarbijaühingutega konsulteerides koostama Euroopa rahandusasutusi esindavad organisatsioonid ja need peaksid selgelt sisaldama sanktsioonimehhanisme või neid peavad kontrollima riiklikud ombudsmanid ning need tuleb registreerida kohtus või kaubanduskojas. Sellistele tegevusjuhenditele peavad alla kirjutama kõnealuse valdkonna kõik asjassepuutuvad tegutsejad ning lepingutes ja teabedokumentides tuleb selgesõnaliselt mainida, et laenuandja kohustub tegutsema vastavalt tegevusjuhendile. |
| --- | --- |

3.2.1

Komisjon tõstatab teabe andmise kohta neli küsimust. Neist esimeses osas, mis puudutab tegevusjuhendeid
   (1), juhib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tähelepanu asjaolule, et need on määratluse kohaselt vabatahtlikud. Probleem tekib aga sisuga, EMSK arvates peaksid tegevusjuhendid tarbijaühingutega konsulteerides koostama Euroopa rahandusasutusi esindavad organisatsioonid ja need peaksid selgelt sisaldama sanktsioonimehhanisme või neid peavad kontrollima riiklikud ombudsmanid ning need tuleb registreerida kohtus või kaubanduskojas. Sellistele tegevusjuhenditele peavad alla kirjutama kõnealuse valdkonna kõik asjassepuutuvad tegutsejad ning lepingutes ja teabedokumentides tuleb selgesõnaliselt mainida, et laenuandja kohustub tegutsema vastavalt tegevusjuhendile.

| 3.2.2 | Teine küsimus puudutab teabe sisu, mis on oluline element: kõik lepingu aspektid — õiguslik, tehniline ja raamatupidamislik — peavad tarbijale selged olema, kuid samas ei ole lihtne leida rahuldavat kompromissi läbipaistvuse, täpsuse ja kerge arusaadavuse vahel. Tehniliste terminite selgitamise vajadus muudab tekstid pikemaks ega suurenda alati nende selgust. Teabe hulka peaks kuuluma ka lepinguliste kohustuste täitmatajätmise ja nende täitmatajätmise tagajärgede uuring. Selles osas soovitab EMSK lisada kõige sagedasemate aspektide alane teabe standardteksti kujul tegevusjuhenditesse. |
| --- | --- |

3.2.2

Teine küsimus puudutab teabe sisu, mis on oluline element: kõik lepingu aspektid — õiguslik, tehniline ja raamatupidamislik — peavad tarbijale selged olema, kuid samas ei ole lihtne leida rahuldavat kompromissi läbipaistvuse, täpsuse ja kerge arusaadavuse vahel. Tehniliste terminite selgitamise vajadus muudab tekstid pikemaks ega suurenda alati nende selgust. Teabe hulka peaks kuuluma ka lepinguliste kohustuste täitmatajätmise ja nende täitmatajätmise tagajärgede uuring. Selles osas soovitab EMSK lisada kõige sagedasemate aspektide alane teabe standardteksti kujul tegevusjuhenditesse.

| 3.2.3 | Kolmas küsimus puudutab asjaolu, et eespool osutatu kehtib vähemalt osaliselt ka lepingu sõlmimise eelse teabe kohta. Selline teave võimaldab teha võrdlusi teiste pakkumistega ja aidata nii kaasa teadliku valiku tegemisele ühe riigi piires, kuid praeguses olukorras ei aita see tõenäoliselt teha võrdlust teistes riikides pakutavate laenudega. Siiski on loodud Euroopa selleteemaline algatus: Euroopa standarditud teabeleht, milles leppisid kokku asjaomase sektori esindusliidud koostöös tarbijaühingutega. Kuigi enamik rahandusasutustest toetab kõnealust algatust, on nii mõnigi seisukohal, et mitmes riigis ei rakendataks seda just erilise edulootusega. Komisjon analüüsib seda võimalust ning võib võtta vajadusel tarvitusele sundmeetmed ning muuta lepingu tekst määruseks. |
| --- | --- |

3.2.3

Kolmas küsimus puudutab asjaolu, et eespool osutatu kehtib vähemalt osaliselt ka lepingu sõlmimise eelse teabe kohta. Selline teave võimaldab teha võrdlusi teiste pakkumistega ja aidata nii kaasa teadliku valiku tegemisele ühe riigi piires, kuid praeguses olukorras ei aita see tõenäoliselt teha võrdlust teistes riikides pakutavate laenudega. Siiski on loodud Euroopa selleteemaline algatus: Euroopa standarditud teabeleht, milles leppisid kokku asjaomase sektori esindusliidud koostöös tarbijaühingutega. Kuigi enamik rahandusasutustest toetab kõnealust algatust, on nii mõnigi seisukohal, et mitmes riigis ei rakendataks seda just erilise edulootusega. Komisjon analüüsib seda võimalust ning võib võtta vajadusel tarvitusele sundmeetmed ning muuta lepingu tekst määruseks.

| 3.2.4 | Neljanda küsimuse puhul võib välja tuua selle, et kahtlemata tuleb teabe andmist puudutava sätte kohaldamist laiendada laenuvahendajatele (hüpoteegimaaklerid jt) ja kohaldada kõnealuseid sätteid ehk isegi rangemalt kui teiste puhul. |
| --- | --- |

3.2.4

Neljanda küsimuse puhul võib välja tuua selle, et kahtlemata tuleb teabe andmist puudutava sätte kohaldamist laiendada laenuvahendajatele (hüpoteegimaaklerid jt) ja kohaldada kõnealuseid sätteid ehk isegi rangemalt kui teiste puhul.

| 3.2.5 | Laenuandjate nõustamise osas tõstatab komisjon kaks küsimust. Esimest neist on pikka aega arutatud: kas laenuandja on kohustatud soovitama parimat laenuvormi, kestust, hinda jms? Komisjon juhib tähelepanu, et kirjalik nõuanne — mida tarbijad soovivad — toob laenuandjale kaasa õiguslikud riskid ja hüvitisenõuded. Ei ole tõenäoline, et laenuandja on valmis seda koormust vastu võtma, eelkõige arvestades, et tagantjärele on tal raske tõestada, et talle ei olnud teada kõik hindamiseks vajalikud tegurid või et tal polnud võimalik näha ette võimalikke asjaolude muutusi. Nõustamise kohustuslikuks muutmine vähendaks oluliselt pakutavaid laene ja ei ole seetõttu soovitav. Ei saa aga välistada, et konkurentsi surve all võivad teatavad laenuandjad või vahendajad seda teenust kas tasuta või tasu eest pakkuda. |
| --- | --- |

3.2.5

Laenuandjate nõustamise osas tõstatab komisjon kaks küsimust. Esimest neist on pikka aega arutatud: kas laenuandja on kohustatud soovitama parimat laenuvormi, kestust, hinda jms? Komisjon juhib tähelepanu, et kirjalik nõuanne — mida tarbijad soovivad — toob laenuandjale kaasa õiguslikud riskid ja hüvitisenõuded. Ei ole tõenäoline, et laenuandja on valmis seda koormust vastu võtma, eelkõige arvestades, et tagantjärele on tal raske tõestada, et talle ei olnud teada kõik hindamiseks vajalikud tegurid või et tal polnud võimalik näha ette võimalikke asjaolude muutusi. Nõustamise kohustuslikuks muutmine vähendaks oluliselt pakutavaid laene ja ei ole seetõttu soovitav. Ei saa aga välistada, et konkurentsi surve all võivad teatavad laenuandjad või vahendajad seda teenust kas tasuta või tasu eest pakkuda.

| 3.2.6 | Teise küsimuse puhul, mis puudutab vastutust kas vabatahtlikult või kohustuslikult esitatud kirjaliku nõuande või teabe eest, on vaja eristada nõuannet ja teavet. Nõuande osas on vastus esitatud eelmise punkti teises osas. Teisest küljest hõlmab igasugune — kas tahtlikult või hooletuse tõttu — esitatud vale või varjatud teave laenuandja vastutust. Tuleks kindlasti jõuda kokkuleppele, mida täpselt selline teave hõlmab. See ei tohiks aga piirduda üksnes tehniliste aspektide esitamisega, kuid peab või peaks olema koostatud nii, et pakkuda lugejale iseseisvalt põhjalikult läbimõeldud lõppotsust langetada aitav teave. Vaidluste lahendamise juhis peaks sisalduma tegevusjuhendis või — äärmisel juhul — tsiviilseadustikus. |
| --- | --- |

3.2.6

Teise küsimuse puhul, mis puudutab vastutust kas vabatahtlikult või kohustuslikult esitatud kirjaliku nõuande või teabe eest, on vaja eristada nõuannet ja teavet. Nõuande osas on vastus esitatud eelmise punkti teises osas. Teisest küljest hõlmab igasugune — kas tahtlikult või hooletuse tõttu — esitatud vale või varjatud teave laenuandja vastutust. Tuleks kindlasti jõuda kokkuleppele, mida täpselt selline teave hõlmab. See ei tohiks aga piirduda üksnes tehniliste aspektide esitamisega, kuid peab või peaks olema koostatud nii, et pakkuda lugejale iseseisvalt põhjalikult läbimõeldud lõppotsust langetada aitav teave. Vaidluste lahendamise juhis peaks sisalduma tegevusjuhendis või — äärmisel juhul — tsiviilseadustikus.

| 3.2.7 | Varasema tagasimaksmise osas tõstatab komisjon kolm küsimust. Esimese üle on kaua arutletud: kas varasem tagasimaksmine peaks olema tarbija seadusega sätestatud õigus või mõlema poole vaba valiku küsimus? Üldjuhul soovib tarbija laenu varem tagasi maksta talle ebasoodsate intressimäära muutuste korral, seda nii fikseeritud kui kõikuva intressi korral, näiteks mõnes riigis varem kõrge inflatsiooni järel tehtud intressimäära muutuste korral. Igal juhul on varasema tagasimaksmise taotlejaks alati tarbija ning laenuandja keeldub sellest väga harva, olenemata lepingu sellekohastest sätetest. Probleem ei ole mitte niivõrd varasema tagasimaksmise võimalikkuses, kuivõrd järgmises küsimuses tõstatatud probleemis. |
| --- | --- |

3.2.7

Varasema tagasimaksmise osas tõstatab komisjon kolm küsimust. Esimese üle on kaua arutletud: kas varasem tagasimaksmine peaks olema tarbija seadusega sätestatud õigus või mõlema poole vaba valiku küsimus? Üldjuhul soovib tarbija laenu varem tagasi maksta talle ebasoodsate intressimäära muutuste korral, seda nii fikseeritud kui kõikuva intressi korral, näiteks mõnes riigis varem kõrge inflatsiooni järel tehtud intressimäära muutuste korral. Igal juhul on varasema tagasimaksmise taotlejaks alati tarbija ning laenuandja keeldub sellest väga harva, olenemata lepingu sellekohastest sätetest. Probleem ei ole mitte niivõrd varasema tagasimaksmise võimalikkuses, kuivõrd järgmises küsimuses tõstatatud probleemis.

| 3.2.8 | Kuidas tuleb välja arvutada varasema tagasimaksmise puhul tasutav hüvitus? Hüpoteeklaenu rahastamise meetodid on eri riikides erinevad, kuid üldjuhul hangib laenuandja raha tema poolt esmasturul või järelturul müüdavale kinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud võlakirjade emiteerimise teel. Tehnikad ja teenused, mille hulka kuulub ka täiesti uus tarbimislaen kinnisvara tagatisel, on väga erinevad, olenedes laenu kestusest, fikseeritud või muutuvast intressimäärast, maksetest, tehnikatest ja turumenetlustest. Varasema tagasimaksmisega kaasneb eelis tarbijale, kuid koormus laenuandjale, kes peab — ligikaudselt ja lihtsustatult öeldes — ennatlikult saadud summat taas kasutama, et osta tagasi tagatiseta võlakirjad. Rahandusmatemaatikas on olemas valemid laenuandjale tekkivate kulude arvutamiseks ning see oleneb järelejäänud laenuperioodist, intressitrendidest ja turuolukorrast. EMSK on seisukohal, et üks vastus sellele küsimusele oleks kohaldada võrdsuse põhimõtet: tarbija saadava kasu kõrval on vaja arvutada ka laenuandjale varasemast tagasimaksest tekkiv tegelik kulu. |
| --- | --- |

3.2.8

Kuidas tuleb välja arvutada varasema tagasimaksmise puhul tasutav hüvitus? Hüpoteeklaenu rahastamise meetodid on eri riikides erinevad, kuid üldjuhul hangib laenuandja raha tema poolt esmasturul või järelturul müüdavale kinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud võlakirjade emiteerimise teel. Tehnikad ja teenused, mille hulka kuulub ka täiesti uus tarbimislaen kinnisvara tagatisel, on väga erinevad, olenedes laenu kestusest, fikseeritud või muutuvast intressimäärast, maksetest, tehnikatest ja turumenetlustest. Varasema tagasimaksmisega kaasneb eelis tarbijale, kuid koormus laenuandjale, kes peab — ligikaudselt ja lihtsustatult öeldes — ennatlikult saadud summat taas kasutama, et osta tagasi tagatiseta võlakirjad. Rahandusmatemaatikas on olemas valemid laenuandjale tekkivate kulude arvutamiseks ning see oleneb järelejäänud laenuperioodist, intressitrendidest ja turuolukorrast. EMSK on seisukohal, et üks vastus sellele küsimusele oleks kohaldada võrdsuse põhimõtet: tarbija saadava kasu kõrval on vaja arvutada ka laenuandjale varasemast tagasimaksest tekkiv tegelik kulu.

| 3.2.9 | Arvutusreeglid tuleb lisada tegevusjuhendisse või igasse lepingusse — mis oleks veelgi parem. Kõnealuses valdkonnas on ainsate reeglitena võimalik kasutada rahandusmatemaatika reegleid: ei valmista erilist raskust arvutada laenu saamise algusest möödunud aja ja maksegraafiku lõpuni jäänud aja ning laenulepingus kokkulepitud intressimäärade ja turu kehtivate intressimäärade põhjal välja eelised ja puudused. Sellise puhtalt majandusmatemaatilise näitaja täiendamiseks tuleks arvutada kasu või kahju, mida rahandusasutus vaadeldava perioodi jooksul sai varem omandatud likviidsete vahendite reinvesteerimisest. Igal juhul tuleks jätta välja trahvide maksmine. |
| --- | --- |

3.2.9

Arvutusreeglid tuleb lisada tegevusjuhendisse või igasse lepingusse — mis oleks veelgi parem. Kõnealuses valdkonnas on ainsate reeglitena võimalik kasutada rahandusmatemaatika reegleid: ei valmista erilist raskust arvutada laenu saamise algusest möödunud aja ja maksegraafiku lõpuni jäänud aja ning laenulepingus kokkulepitud intressimäärade ja turu kehtivate intressimäärade põhjal välja eelised ja puudused. Sellise puhtalt majandusmatemaatilise näitaja täiendamiseks tuleks arvutada kasu või kahju, mida rahandusasutus vaadeldava perioodi jooksul sai varem omandatud likviidsete vahendite reinvesteerimisest. Igal juhul tuleks jätta välja trahvide maksmine.

| 3.2.10 | Kolmandale küsimusele — kuidas tuleks tarbijat teavitada varasema tagasimaksmise võimalusest? — on eelmises punktis juba vastatud: ei ole põhjust, miks varasema tagasimaksmise võimalus ei peaks sisalduma kas eelnevas teabes või jooksvas teabes või isegi lepingus, mis oleks veelgi parem. |
| --- | --- |

3.2.10

Kolmandale küsimusele — kuidas tuleks tarbijat teavitada varasema tagasimaksmise võimalusest? — on eelmises punktis juba vastatud: ei ole põhjust, miks varasema tagasimaksmise võimalus ei peaks sisalduma kas eelnevas teabes või jooksvas teabes või isegi lepingus, mis oleks veelgi parem.

| 3.2.11 | Neli küsimust krediidi kulukuse aastamäära (
  annual percentage rate
  —
  APR)
  kohta. Esimene puudutab asjaomase direktiivi vastuvõtmisele eelnevates etappides juba täielikult läbiarutatud küsimust, nimelt seda, kas krediidi kulukuse aastamäära eesmärgiks on teavitamine või võrdluse võimaldamine või mõlemad. Asjaolu, et komisjon küsimuse taas mitme aasta järel tõstatab, näib viitavat, et vastustes siiski kaheldakse. Krediidi kulukuse aastamäära arvutamiseks kasutuselevõetud valem vastab täpsele matemaatilisele loogikale ja majandusloogikale ning seadusandja kavandas sellega täita ka teabe andmise, läbipaistvuse ja võrdluse võimaldamise nõuded. Praktikas ei saa aga tarbija, kes ei ole rahandusmatemaatika asjatundja, teha enamat kui talle edastatud arvu teadmiseks võtta: seega täidetakse teabe andmise ja läbipaistvuse nõuded ainult formaalselt. Mis puudutab võrdlusi teiste pakkumistega, siis need on võimalikud ainult tingimusel, et eri pakkujad pakuvad täpselt sama toodet ja on kasutanud samu arvutusmeetodeid ning nende poolt arvutustes kasutatud näitajaid on üksikasjalikult selgitatud. |
| --- | --- |

3.2.11

Neli küsimust krediidi kulukuse aastamäära (
  annual percentage rate
  —
  APR)
  kohta. Esimene puudutab asjaomase direktiivi vastuvõtmisele eelnevates etappides juba täielikult läbiarutatud küsimust, nimelt seda, kas krediidi kulukuse aastamäära eesmärgiks on teavitamine või võrdluse võimaldamine või mõlemad. Asjaolu, et komisjon küsimuse taas mitme aasta järel tõstatab, näib viitavat, et vastustes siiski kaheldakse. Krediidi kulukuse aastamäära arvutamiseks kasutuselevõetud valem vastab täpsele matemaatilisele loogikale ja majandusloogikale ning seadusandja kavandas sellega täita ka teabe andmise, läbipaistvuse ja võrdluse võimaldamise nõuded. Praktikas ei saa aga tarbija, kes ei ole rahandusmatemaatika asjatundja, teha enamat kui talle edastatud arvu teadmiseks võtta: seega täidetakse teabe andmise ja läbipaistvuse nõuded ainult formaalselt. Mis puudutab võrdlusi teiste pakkumistega, siis need on võimalikud ainult tingimusel, et eri pakkujad pakuvad täpselt sama toodet ja on kasutanud samu arvutusmeetodeid ning nende poolt arvutustes kasutatud näitajaid on üksikasjalikult selgitatud.

| 3.2.12 | Teine küsimus — kas nii arvutusmeetodi kui kuluelementide jaoks oleks vaja ühtset ELi standardit? — peab põhimõtteliselt saama kindlasti positiivse vastuse. Reaalselt ei ole sellist standardit aga võimalik määratleda enne, kui süsteemid on ühtlustatud, tooted on täpselt võrreldavad ja haldusmenetlused on standardsed. Seda eesmärki ei ole lühikese ajaga kerge saavutada. |
| --- | --- |

3.2.12

Teine küsimus — kas nii arvutusmeetodi kui kuluelementide jaoks oleks vaja ühtset ELi standardit? — peab põhimõtteliselt saama kindlasti positiivse vastuse. Reaalselt ei ole sellist standardit aga võimalik määratleda enne, kui süsteemid on ühtlustatud, tooted on täpselt võrreldavad ja haldusmenetlused on standardsed. Seda eesmärki ei ole lühikese ajaga kerge saavutada.

| 3.2.13 | Kolmandas küsimuses — milliseid kuluelemente peaks Euroopa standard hõlmama? — on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et kaasama peaks vähemalt toimiku koostamise kulu, hüpoteegi seadmise kulu, selgelt identifitseeritavat halduskulu ja kindlustuse kulu. Esialgsel hinnangul peaks sellest piisama, et tarbija saaks erinevaid pakkumisi võrrelda. Iga laenuandja peab aga tarbijaid selgelt hoiatama, et nad ei teeks liiga lihtsat valikut ainult sel viisil arvutatud krediidi kulukuse aastamäära alusel. |
| --- | --- |

3.2.13

Kolmandas küsimuses — milliseid kuluelemente peaks Euroopa standard hõlmama? — on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et kaasama peaks vähemalt toimiku koostamise kulu, hüpoteegi seadmise kulu, selgelt identifitseeritavat halduskulu ja kindlustuse kulu. Esialgsel hinnangul peaks sellest piisama, et tarbija saaks erinevaid pakkumisi võrrelda. Iga laenuandja peab aga tarbijaid selgelt hoiatama, et nad ei teeks liiga lihtsat valikut ainult sel viisil arvutatud krediidi kulukuse aastamäära alusel.

| 3.2.14 | Viimane küsimus selle kohta, kas laenuandja peaks andma eraldi teavet kõikide krediidi kulukuse aastamäära arvutamisel arvestamata kulude kohta ning krediidi kulukuse aastamäära esitamise kohta konkreetsete näitajatena, nt igakuise kuluna või laenu kogumaksumusena, väärib kaht eraldiseisvat vastust. Küsimuse esimesele osale vastab EMSK jaatavalt, osaliselt seetõttu, et krediidi kulukuse aastamääras mittesisalduvate kulude esitamine võimaldaks muuhulgas kaotada piirava tingimuse eelmises punktis mainitud tingimuste võrdlemiselt. Mis puudutab krediidi kulukuse aastamäära mõjude esitamist “konkreetsete” näitajatena komisjoni osutatud tähenduses, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et see on kahtlemata võimalik ja selle nõude täitmiseks on olemas arvutiprogrammid — kui tegemist on tõesti nõudega. Kahtlus tekib aga punktis 3.2.11 toodud põhjustel: tarbijal on oht sattuda veelgi suuremasse segadusse, kui talle esitatakse korraga tagasimaksmise rahaline graafik — mis on talle tõeliselt vajalik — ja teine kava, mis on küll rahandusmatemaatiliselt korrektne, kuid erineb esimesest. |
| --- | --- |

3.2.14

Viimane küsimus selle kohta, kas laenuandja peaks andma eraldi teavet kõikide krediidi kulukuse aastamäära arvutamisel arvestamata kulude kohta ning krediidi kulukuse aastamäära esitamise kohta konkreetsete näitajatena, nt igakuise kuluna või laenu kogumaksumusena, väärib kaht eraldiseisvat vastust. Küsimuse esimesele osale vastab EMSK jaatavalt, osaliselt seetõttu, et krediidi kulukuse aastamääras mittesisalduvate kulude esitamine võimaldaks muuhulgas kaotada piirava tingimuse eelmises punktis mainitud tingimuste võrdlemiselt. Mis puudutab krediidi kulukuse aastamäära mõjude esitamist “konkreetsete” näitajatena komisjoni osutatud tähenduses, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et see on kahtlemata võimalik ja selle nõude täitmiseks on olemas arvutiprogrammid — kui tegemist on tõesti nõudega. Kahtlus tekib aga punktis 3.2.11 toodud põhjustel: tarbijal on oht sattuda veelgi suuremasse segadusse, kui talle esitatakse korraga tagasimaksmise rahaline graafik — mis on talle tõeliselt vajalik — ja teine kava, mis on küll rahandusmatemaatiliselt korrektne, kuid erineb esimesest.

| 3.2.15 | Komisjon tõstatab neli küsimust liigkasuvõtmist reguleerivate eeskirjade ja intressimäärade kõikumise kohta. Nendest esimese kohta, mis puudutab (mõnedes liikmesriikides olemasolevate) liigkasuvõtmise vastaste reeglite mõju turuintegratsioonile, tuleb täpsustamiseks märkida järgmist: liikmesriigis, kus intressimäärade siduvad piirmäärad on seadusega kehtestatud, näivad need olevat kehtestatud tarbija-, arveldus- ja väikelaene, aga mitte hüpoteeklaene silmas pidades, arvab EMSK. Igal juhul on tegemist delikaatse probleemiga: piirmäärad sätestanud liikmesriik võib soovida võtta meetmeid teise riigi laenuandja vastu, kes on rikkunud reeglit, mis laenuandjale ei kehti, kuid mis puudutab tema liikmesriigi territooriumil kehtivat lepingut. Riiklikud liigkasuvõtmise vastased eeskirjad takistavad igal juhul turu integratsiooni. |
| --- | --- |

3.2.15

Komisjon tõstatab neli küsimust liigkasuvõtmist reguleerivate eeskirjade ja intressimäärade kõikumise kohta. Nendest esimese kohta, mis puudutab (mõnedes liikmesriikides olemasolevate) liigkasuvõtmise vastaste reeglite mõju turuintegratsioonile, tuleb täpsustamiseks märkida järgmist: liikmesriigis, kus intressimäärade siduvad piirmäärad on seadusega kehtestatud, näivad need olevat kehtestatud tarbija-, arveldus- ja väikelaene, aga mitte hüpoteeklaene silmas pidades, arvab EMSK. Igal juhul on tegemist delikaatse probleemiga: piirmäärad sätestanud liikmesriik võib soovida võtta meetmeid teise riigi laenuandja vastu, kes on rikkunud reeglit, mis laenuandjale ei kehti, kuid mis puudutab tema liikmesriigi territooriumil kehtivat lepingut. Riiklikud liigkasuvõtmise vastased eeskirjad takistavad igal juhul turu integratsiooni.

| 3.2.16 | Teine küsimus puudutab võimalust vaadata liigkasuvõtmise määrad läbi laiemas kontekstis, mis ei ole konkreetselt seotud hüpoteeklaenuga. EMSK seisukoht kõnealuses küsimuses on pooldav: kui täiendav uurimine näitab sellist vajadust, võib praegu kehtivad sellekohased riiklikud õigusaktid asendada ühenduse õigusaktidega. Komitee hoiatab aga lihtsustatud lahenduste eest: ühtse liigkasuvõtmise määraga kaasneb risk, et ei võeta arvesse turgude eripärasid. Eriti mõttetu oleks ühe üldise määra kehtestamine; see tuleks jätta iga liikmesriigi enda otsustada, kui õnnestub lahendada punkti 3.2.15 viimases osas tõstatatud probleem. |
| --- | --- |

3.2.16

Teine küsimus puudutab võimalust vaadata liigkasuvõtmise määrad läbi laiemas kontekstis, mis ei ole konkreetselt seotud hüpoteeklaenuga. EMSK seisukoht kõnealuses küsimuses on pooldav: kui täiendav uurimine näitab sellist vajadust, võib praegu kehtivad sellekohased riiklikud õigusaktid asendada ühenduse õigusaktidega. Komitee hoiatab aga lihtsustatud lahenduste eest: ühtse liigkasuvõtmise määraga kaasneb risk, et ei võeta arvesse turgude eripärasid. Eriti mõttetu oleks ühe üldise määra kehtestamine; see tuleks jätta iga liikmesriigi enda otsustada, kui õnnestub lahendada punkti 3.2.15 viimases osas tõstatatud probleem.

| 3.2.17 | Kolmas küsimus on, kas teatavate liikmesriikide poolt liitintressimääradele kehtestatud piirangud takistavad turuintegratsiooni. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastus saab olla ainult sama, mis anti eelmises punktis liigkasuvõtmise määrade kohta. Lisaks sellele peab komisjon kontrollima lihtintressimäärade taset riikides, kus liitintressi ei kohaldata: kui need on võrreldavate tehingute puhul teiste riikide intressimääradest keskmiselt kõrgemad, võib tekkida kahtlus, et liitintressimäära kaotamist kompenseeriti kõrgema lihtintressiga turuloogika kohaselt, mis ei ole läbipaistev ega anna tarbijaile eeliseid. |
| --- | --- |

3.2.17

Kolmas küsimus on, kas teatavate liikmesriikide poolt liitintressimääradele kehtestatud piirangud takistavad turuintegratsiooni. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastus saab olla ainult sama, mis anti eelmises punktis liigkasuvõtmise määrade kohta. Lisaks sellele peab komisjon kontrollima lihtintressimäärade taset riikides, kus liitintressi ei kohaldata: kui need on võrreldavate tehingute puhul teiste riikide intressimääradest keskmiselt kõrgemad, võib tekkida kahtlus, et liitintressimäära kaotamist kompenseeriti kõrgema lihtintressiga turuloogika kohaselt, mis ei ole läbipaistev ega anna tarbijaile eeliseid.

| 3.2.18 | Neljas küsimus puudutab tarbimislaenu kinnisvara tagatisel ja uurib, milline on liitintressi kehtestamise piirangute mõju selle laenuteenuse arengule. Kuna tegemist on uue teenusega, mille puhul kogemus on veel ebapiisav, ei asu komitee selles küsimuses seisukohale ning jätab vastamise turukogemusega ekspertide hooleks. |
| --- | --- |

3.2.18

Neljas küsimus puudutab tarbimislaenu kinnisvara tagatisel ja uurib, milline on liitintressi kehtestamise piirangute mõju selle laenuteenuse arengule. Kuna tegemist on uue teenusega, mille puhul kogemus on veel ebapiisav, ei asu komitee selles küsimuses seisukohale ning jätab vastamise turukogemusega ekspertide hooleks.

| 3.2.19 | Laenulepingute tingimuste standardimise osas juhib komisjon tähelepanu sellele, et kõnealune teema on osa Euroopa lepinguõiguse algatuse laiemast raamistikust. Standardimine võidakse saavutada kas klassikalise ühtlustamise teel või kasutades nn “26. reeglit” — riiklike õigusaktidega paralleelset õigusvahendit, mida kasutatakse poolte kokkuleppel nende õigusaktide alternatiivina. EMSK on seisukohal, et esimene alternatiiv on veel ebaküps ning teine saab olla lahenduseks alles pärast seda, kui kõigi 25 liikmesriigi seaduste ja lepingute põhjaliku uurimise kaudu on kindlaks tehtud, et paralleelne õigusakt ei riku nende riikide seadusi. Igal juhul on vajalik, et standardimisreeglid ei takistaks uute teenuste pakkumist ega pidurdaks sel moel uuendusi. Oodates mitmetele probleemidele lahenduse leidmist ei tohiks rahandusasutustel, tarbijatel ja komisjonil olla raske jõuda kokkuleppele sellise aluslepingu projekti koostamises, kus on vähemalt kirjas kõige sagedamini vajatavad ja lepingutele omased sätted. |
| --- | --- |

3.2.19

Laenulepingute tingimuste standardimise osas juhib komisjon tähelepanu sellele, et kõnealune teema on osa Euroopa lepinguõiguse algatuse laiemast raamistikust. Standardimine võidakse saavutada kas klassikalise ühtlustamise teel või kasutades nn “26. reeglit” — riiklike õigusaktidega paralleelset õigusvahendit, mida kasutatakse poolte kokkuleppel nende õigusaktide alternatiivina. EMSK on seisukohal, et esimene alternatiiv on veel ebaküps ning teine saab olla lahenduseks alles pärast seda, kui kõigi 25 liikmesriigi seaduste ja lepingute põhjaliku uurimise kaudu on kindlaks tehtud, et paralleelne õigusakt ei riku nende riikide seadusi. Igal juhul on vajalik, et standardimisreeglid ei takistaks uute teenuste pakkumist ega pidurdaks sel moel uuendusi. Oodates mitmetele probleemidele lahenduse leidmist ei tohiks rahandusasutustel, tarbijatel ja komisjonil olla raske jõuda kokkuleppele sellise aluslepingu projekti koostamises, kus on vähemalt kirjas kõige sagedamini vajatavad ja lepingutele omased sätted.

| 3.2.20 | Kaks viimast küsimust puudutavad tarbijate õiguste kaitse õigusstruktuure. Igas riigis on peale kohtute, mis on tarbijaile sageli liiga aeglased ja kulukad, teisigi apellatsioonivahendeid nagu vahendus või arbitraaž. Komisjon soovibki kõigepealt kuulda arvamusi võimaluse kohta kehtestada liikmesriikidele kohustus luua hüpoteeklaenude jaoks eraldi vahendus- või arbitraažistruktuurid. Üldiselt EMSK pooldab selliseid vahendusstruktuure, kuid mitte arbitraažistruktuure, kuna need ei mahu tarbijakaitse valdkonna alla. Komitee juhib tähelepanu sellele, et hüpoteeklaenuõigus on oma olemuselt seotud terve rea teiste õiguslike reeglite või halduseeskirjadega, mis puudutavad tsiviilkohtumenetlust, pärimis-, pankroti-, omandiõigusi, kinnistusraamatuid ja maksustamiseeskirju. Ühe kohtutele alternatiivse struktuuri, mis suudab teha juhuslikule vaidlustamisele vastupidavaid otsuseid, võib leida vajaduses arendada kohtute endiga sarnaseid struktuure ja ressursse. Kuid arvestades, et teatavad liikmesriigid näivad olevat sellele võimalusele avatud, võiksid nad sellest pärast sobivat katseperioodi oma tähelepanekuid jagada, et pakkuda kasulikke õppetunde võimalikuks üldiseks kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

3.2.20

Kaks viimast küsimust puudutavad tarbijate õiguste kaitse õigusstruktuure. Igas riigis on peale kohtute, mis on tarbijaile sageli liiga aeglased ja kulukad, teisigi apellatsioonivahendeid nagu vahendus või arbitraaž. Komisjon soovibki kõigepealt kuulda arvamusi võimaluse kohta kehtestada liikmesriikidele kohustus luua hüpoteeklaenude jaoks eraldi vahendus- või arbitraažistruktuurid. Üldiselt EMSK pooldab selliseid vahendusstruktuure, kuid mitte arbitraažistruktuure, kuna need ei mahu tarbijakaitse valdkonna alla. Komitee juhib tähelepanu sellele, et hüpoteeklaenuõigus on oma olemuselt seotud terve rea teiste õiguslike reeglite või halduseeskirjadega, mis puudutavad tsiviilkohtumenetlust, pärimis-, pankroti-, omandiõigusi, kinnistusraamatuid ja maksustamiseeskirju. Ühe kohtutele alternatiivse struktuuri, mis suudab teha juhuslikule vaidlustamisele vastupidavaid otsuseid, võib leida vajaduses arendada kohtute endiga sarnaseid struktuure ja ressursse. Kuid arvestades, et teatavad liikmesriigid näivad olevat sellele võimalusele avatud, võiksid nad sellest pärast sobivat katseperioodi oma tähelepanekuid jagada, et pakkuda kasulikke õppetunde võimalikuks üldiseks kasutuselevõtuks.

| 3.2.21 | Komisjon küsib ettepanekuid olemasolevate alternatiivsete apellatsioonivahendite usaldusväärsuse tugevdamise võimaluse kohta, seda eelkõige hüpoteeklaenude valdkonnas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et olemasolevad süsteemid annavad mõistlikult häid tulemusi, mida saab paljudel juhtudel otsustamismenetluste kiirendamisega parandada. Konkreetselt hüpoteeklaenude ning eelmise punktiga seoses tuleb rõhutada, et vahendus- või arbitraažistruktuurid peavad olema usaldusväärsed mõlemale poolele, mitte ainult tarbijale: kuna iga vaidluse keskmine maksumus on kõrge, peavad otsused olema õiglased ja ka juriidiliselt laitmatud, et vältida hilisemat edasikaebamist kohtutes. |
| --- | --- |

3.2.21

Komisjon küsib ettepanekuid olemasolevate alternatiivsete apellatsioonivahendite usaldusväärsuse tugevdamise võimaluse kohta, seda eelkõige hüpoteeklaenude valdkonnas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et olemasolevad süsteemid annavad mõistlikult häid tulemusi, mida saab paljudel juhtudel otsustamismenetluste kiirendamisega parandada. Konkreetselt hüpoteeklaenude ning eelmise punktiga seoses tuleb rõhutada, et vahendus- või arbitraažistruktuurid peavad olema usaldusväärsed mõlemale poolele, mitte ainult tarbijale: kuna iga vaidluse keskmine maksumus on kõrge, peavad otsused olema õiglased ja ka juriidiliselt laitmatud, et vältida hilisemat edasikaebamist kohtutes.

3.3   Õiguslikud küsimused (RR, III punkt)

| 3.3.1 | Komisjon peab sobivaks kaaluda hüpoteeklaenude õiguslikke aspekte 1980. aasta Rooma konventsiooni läbivaatamise kontekstis, mida parajasti muudetakse ELi määruseks. Praegu on läbivaatamisel järgmised kolm lähenemist kohaldatavale õigusele:






  — | kehtestada hüpoteeklaenulepingutele kohaldatava õiguse kindlaksmääramise spetsiaalne kord: sellistele laenudele kohaldatava õiguse saaks siduda kinnisvara asukohariigi õigusega; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komisjon peab sobivaks kaaluda hüpoteeklaenude õiguslikke aspekte 1980. aasta Rooma konventsiooni läbivaatamise kontekstis, mida parajasti muudetakse ELi määruseks. Praegu on läbivaatamisel järgmised kolm lähenemist kohaldatavale õigusele:

—

kehtestada hüpoteeklaenulepingutele kohaldatava õiguse kindlaksmääramise spetsiaalne kord: sellistele laenudele kohaldatava õiguse saaks siduda kinnisvara asukohariigi õigusega;

| — | jätkata Rooma konventsiooni üldpõhimõtete kohaldamist, andes seega osapooltele vabadus kohaldatavat õigust valida, tingimusel et kohaldatakse tarbija elukohariigi kohustuslikke eeskirju; |
| --- | --- |

—

jätkata Rooma konventsiooni üldpõhimõtete kohaldamist, andes seega osapooltele vabadus kohaldatavat õigust valida, tingimusel et kohaldatakse tarbija elukohariigi kohustuslikke eeskirju;

| — | mitte kohaldada hüpoteeklaenulepingu suhtes tarbija elukohariigis täidetavaid kohustuslikke kaitse-eeskirju, eeldusel et kogu Euroopa Liidus on tagatud kõrgetasemeline tarbijakaitse; |
| --- | --- |

—

mitte kohaldada hüpoteeklaenulepingu suhtes tarbija elukohariigis täidetavaid kohustuslikke kaitse-eeskirju, eeldusel et kogu Euroopa Liidus on tagatud kõrgetasemeline tarbijakaitse;

| — | mis puudutab tagatist (hüpoteegiga koormatud kinnisvara), ei näe komisjon põhjust eemalduda hästitoimivast põhimõttest, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult toetab ja mille kohaselt kohaldatakse selle riigi õigust, kus kinnisvara asub. |
| --- | --- |

—

mis puudutab tagatist (hüpoteegiga koormatud kinnisvara), ei näe komisjon põhjust eemalduda hästitoimivast põhimõttest, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult toetab ja mille kohaselt kohaldatakse selle riigi õigust, kus kinnisvara asub.

| 3.3.1.1 | Eespool osutatud kolm lähenemist vajavad edasist arutelu eraldiseisvas arvamuses: teema on keerukas ning igal lähenemisel on omad eelised ja puudused. Komitee piirdub siinkohal mõningate üldiste märkustega:






  a) | mitte ühtki neist kolmest lähenemisest ei saa kohaldada, ilma et asetataks ebasoodsasse olukorda riigis A elav hüpoteetiline tarbija, riigis B asuv laenuandja ning riigis C asuv kinnisvara (mis võib asuda ka väljaspool ELi); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

Eespool osutatud kolm lähenemist vajavad edasist arutelu eraldiseisvas arvamuses: teema on keerukas ning igal lähenemisel on omad eelised ja puudused. Komitee piirdub siinkohal mõningate üldiste märkustega:

a)

mitte ühtki neist kolmest lähenemisest ei saa kohaldada, ilma et asetataks ebasoodsasse olukorda riigis A elav hüpoteetiline tarbija, riigis B asuv laenuandja ning riigis C asuv kinnisvara (mis võib asuda ka väljaspool ELi);

| b) | pakkumist — või täpsemalt öeldes tarbija võimalusi kasutada teises riigis asuva laenuandja teenuseid — piirab rangelt tarbija elukohariigi õigus; laenuandjad ei soovi tavaliselt koostada lepingut, millele kohaldatakse neile võõraid seadusi, sest nad teavad, et vastuolude tekkimisel peavad nad õigusabi otsima välismaal ja kasutama võõrkeelt; |
| --- | --- |

b)

pakkumist — või täpsemalt öeldes tarbija võimalusi kasutada teises riigis asuva laenuandja teenuseid — piirab rangelt tarbija elukohariigi õigus; laenuandjad ei soovi tavaliselt koostada lepingut, millele kohaldatakse neile võõraid seadusi, sest nad teavad, et vastuolude tekkimisel peavad nad õigusabi otsima välismaal ja kasutama võõrkeelt;

| c) | selgelt tuleb kehtestada lepingus suhtlemiseks ja kirjavahetuseks kasutatav keel; kui valik langeb tarbija keelele, on see laenuandjale lisaks punktis b osutatule täiendavaks halvemuseks. |
| --- | --- |

c)

selgelt tuleb kehtestada lepingus suhtlemiseks ja kirjavahetuseks kasutatav keel; kui valik langeb tarbija keelele, on see laenuandjale lisaks punktis b osutatule täiendavaks halvemuseks.

| 3.3.2 | Komisjon on arutanud mitmeid kliendi laenukõlblikkuse hindamise küsimusi, mida on varem sarnases valdkonnas (tarbijakrediit) käsitletud, ning leiab, et kõige pakilisem küsimus on andmebaasidele mittediskrimineeriva piiriülese juurdepääsu tagamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on juurdepääsuõigus äärmiselt vajalik, kuid tarvis on võtta vastu sobivad reeglid, mis sätestavad, kellel see õigus on, asjakohased tingimused ja tagatised tarbijale. Lisaks sellele soovib komitee tõstatada küsimuse, mida ei ole varem arutatud: olenemata sellest, kas kinnisvara ostetakse põhielukohaks või suvekoduks, ei sisaldu kinnisvara ostja sageli mitte üheski andmebaasis, sest ta ei ole varem laenu võtnud. Täpsete andmete leidmine võib sel juhul olla problemaatiline, aeganõudev ja kulukas. |
| --- | --- |

3.3.2

Komisjon on arutanud mitmeid kliendi laenukõlblikkuse hindamise küsimusi, mida on varem sarnases valdkonnas (tarbijakrediit) käsitletud, ning leiab, et kõige pakilisem küsimus on andmebaasidele mittediskrimineeriva piiriülese juurdepääsu tagamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on juurdepääsuõigus äärmiselt vajalik, kuid tarvis on võtta vastu sobivad reeglid, mis sätestavad, kellel see õigus on, asjakohased tingimused ja tagatised tarbijale. Lisaks sellele soovib komitee tõstatada küsimuse, mida ei ole varem arutatud: olenemata sellest, kas kinnisvara ostetakse põhielukohaks või suvekoduks, ei sisaldu kinnisvara ostja sageli mitte üheski andmebaasis, sest ta ei ole varem laenu võtnud. Täpsete andmete leidmine võib sel juhul olla problemaatiline, aeganõudev ja kulukas.

| 3.3.3 | Seetõttu arutab komisjon kinnisvara väärtuse hindamise küsimust, kaaludes ühtse ELi standardi eeliseid või vajadust meetmete järele, et tagada riiklike hindamisstandardite vastastikune tunnustamine. EMSK leiab, et esimesest alternatiivist tuleb a priori loobuda sel teemal pikemalt arutlemata. Teise võimaluse kohta arvavad eksperdid aga, et riiklikud, või ka piirkondlikud, normid on utoopia, mille suhtes tuleks ettevaatlik olla: kinnisvaraturu puhul on liiga palju määravaid asjaolusid ja nende toel kujunenud turg on eelkõige kohalik. Ühtlustamiskatsed võivad tekitada segadust. EMSK toetab kirjeldatud seisukohta. |
| --- | --- |

3.3.3

Seetõttu arutab komisjon kinnisvara väärtuse hindamise küsimust, kaaludes ühtse ELi standardi eeliseid või vajadust meetmete järele, et tagada riiklike hindamisstandardite vastastikune tunnustamine. EMSK leiab, et esimesest alternatiivist tuleb a priori loobuda sel teemal pikemalt arutlemata. Teise võimaluse kohta arvavad eksperdid aga, et riiklikud, või ka piirkondlikud, normid on utoopia, mille suhtes tuleks ettevaatlik olla: kinnisvaraturu puhul on liiga palju määravaid asjaolusid ja nende toel kujunenud turg on eelkõige kohalik. Ühtlustamiskatsed võivad tekitada segadust. EMSK toetab kirjeldatud seisukohta.

| 3.3.4 | Teine uuritav küsimus puudutab hüpoteekvara sundmüüki. Rohelises raamatus märgitakse, et seda valdkonda iseloomustab menetluste, tähtaegade ja kulude paljusus ning see takistab piiriülest laenutegevust. Seetõttu soovitatakse järkjärgulist lähenemist, et ärgitada sundmüügimenetluste parandamist: esmalt koguda teavet menetluste kulude ja kestuse kohta, et koostada regulaarselt ajakohastatav tulemustabel. Kui see ennast ei õigusta, soovitatakse kaaluda “karmimate” meetmete kasutamist. EMSK leiab, et andmete kogumine ja tulemustabeli koostamine osutaks teatavat moraalset survet neile liikmesriikidele, kus kasutatavad menetlused on suhteliselt vähetõhusad või odavad. See annaks laenuandjaile ja tarbijaühingutele hea põhjuse avaldada survet oma riigi asutustele, kuni võetakse tarvitusele piisavad parandusmeetmed. Sellest punktist edasiliikumine karmimate meetmetega ähvardades näib ebarealistlik: tõenäosus, et liikmesriigid seda liiki meetme osas konsensusele jõuaks, on väga väike. Lisaks sellele ei näi olevat proportsionaalne lahendus tunnistada terved kohtusüsteemid kehtetuks üksnes piiriüleste hüpoteeklaenude edendamiseks (mis praegu moodustab ELi koguturust vaid 1 % ja mis kõige julgemate prognooside kohaselt ei kasva rohkem kui 5 %-ni). |
| --- | --- |

3.3.4

Teine uuritav küsimus puudutab hüpoteekvara sundmüüki. Rohelises raamatus märgitakse, et seda valdkonda iseloomustab menetluste, tähtaegade ja kulude paljusus ning see takistab piiriülest laenutegevust. Seetõttu soovitatakse järkjärgulist lähenemist, et ärgitada sundmüügimenetluste parandamist: esmalt koguda teavet menetluste kulude ja kestuse kohta, et koostada regulaarselt ajakohastatav tulemustabel. Kui see ennast ei õigusta, soovitatakse kaaluda “karmimate” meetmete kasutamist. EMSK leiab, et andmete kogumine ja tulemustabeli koostamine osutaks teatavat moraalset survet neile liikmesriikidele, kus kasutatavad menetlused on suhteliselt vähetõhusad või odavad. See annaks laenuandjaile ja tarbijaühingutele hea põhjuse avaldada survet oma riigi asutustele, kuni võetakse tarvitusele piisavad parandusmeetmed. Sellest punktist edasiliikumine karmimate meetmetega ähvardades näib ebarealistlik: tõenäosus, et liikmesriigid seda liiki meetme osas konsensusele jõuaks, on väga väike. Lisaks sellele ei näi olevat proportsionaalne lahendus tunnistada terved kohtusüsteemid kehtetuks üksnes piiriüleste hüpoteeklaenude edendamiseks (mis praegu moodustab ELi koguturust vaid 1 % ja mis kõige julgemate prognooside kohaselt ei kasva rohkem kui 5 %-ni).

| 3.3.5 | Teine ja siiani juhitamatu tõke turu täielikule integratsioonile on maksustamisküsimus. Komisjon on näidanud üles realistlikku suhtumist ega ole selle valdkonna ühtlustamiseks veel mingeid plaane koostanud. On aga mõned takistused, mida on võimalik kõrvaldada. Mitmed liikmesriigid on keeldunud maksude mahaarvamisest välismaistele laenuandjatele tasutud hüpoteeklaenu intressidelt; teistel juhtudel maksustatakse kodumaiste laenuandjate saadud intressid, lahutades eelnevalt maha laenude refinantseerimisel makstud intressid, samas kui välismaiseid laenuandjaid maksustatakse riigi laenuvõtjate makstud intressi kogusumma alusel. Mõlemad juhud on vastuolus asutamislepingutega või ühenduse õigusega: esimesel juhul rikutakse EÜ asutamislepingu artikleid 49 ja 56, nagu leiti Euroopa Kohtu kahe otsusega; ning teise osas kavatseb komisjon, keda EMSK selles täielikult toetab, võtta tarvitusele otsesed meetmed. |
| --- | --- |

3.3.5

Teine ja siiani juhitamatu tõke turu täielikule integratsioonile on maksustamisküsimus. Komisjon on näidanud üles realistlikku suhtumist ega ole selle valdkonna ühtlustamiseks veel mingeid plaane koostanud. On aga mõned takistused, mida on võimalik kõrvaldada. Mitmed liikmesriigid on keeldunud maksude mahaarvamisest välismaistele laenuandjatele tasutud hüpoteeklaenu intressidelt; teistel juhtudel maksustatakse kodumaiste laenuandjate saadud intressid, lahutades eelnevalt maha laenude refinantseerimisel makstud intressid, samas kui välismaiseid laenuandjaid maksustatakse riigi laenuvõtjate makstud intressi kogusumma alusel. Mõlemad juhud on vastuolus asutamislepingutega või ühenduse õigusega: esimesel juhul rikutakse EÜ asutamislepingu artikleid 49 ja 56, nagu leiti Euroopa Kohtu kahe otsusega; ning teise osas kavatseb komisjon, keda EMSK selles täielikult toetab, võtta tarvitusele otsesed meetmed.

3.4   Hüpoteeklaenu tagatis (RR, IV punkt)

| 3.4.1 | Kinnisvara omandiõiguse kindlaksmääramisel on võtmeelemendiks kinnistusraamat. Siiski on probleemiks, et registrid ei näita alati kolmandate isikute asjaõigusi. Et piiriülene hüpoteeklaenude andmine (ja selle refinantseerimine) korralikult toimiks, tuleb selgelt mõista kinnistusraamatu sisu ja toimimist. Komisjon on rahastanud katseprojekti (EULIS), et tugevdada kinnisvaraomanike ja kinnistusraamatute haldajate vahelist koostööd. Projekt võib osutuda väga kasulikuks paljude liikmesriikide jaoks. Komisjon küsib, kas ta peaks selles algatuses jätkuvalt aktiivset rolli mängima ja kas — arvestades laenuandjate ja investorite huvi registri vastu — tuleks viimastelt nõuda panustamist ja investeeringuid sellistesse algatustesse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks komisjon jätkama oma olulist rolli seda liiki koostöö edendamisel ning koostama lisaks ka saavutatud tulemuste kohta iga-aastase aruande. Komitee ei arva aga, et ühisprojekte peaks rahastama vaid üks kasutajate kategooria (kes ei ole isegi põhikasutaja), sest kinnistusraamatute pidamine on riigi ja kogukonna huvides ning praegu on tasuline nii registreerimine kui ka juurdepääs kinnistusraamatule. |
| --- | --- |

3.4.1

Kinnisvara omandiõiguse kindlaksmääramisel on võtmeelemendiks kinnistusraamat. Siiski on probleemiks, et registrid ei näita alati kolmandate isikute asjaõigusi. Et piiriülene hüpoteeklaenude andmine (ja selle refinantseerimine) korralikult toimiks, tuleb selgelt mõista kinnistusraamatu sisu ja toimimist. Komisjon on rahastanud katseprojekti (EULIS), et tugevdada kinnisvaraomanike ja kinnistusraamatute haldajate vahelist koostööd. Projekt võib osutuda väga kasulikuks paljude liikmesriikide jaoks. Komisjon küsib, kas ta peaks selles algatuses jätkuvalt aktiivset rolli mängima ja kas — arvestades laenuandjate ja investorite huvi registri vastu — tuleks viimastelt nõuda panustamist ja investeeringuid sellistesse algatustesse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks komisjon jätkama oma olulist rolli seda liiki koostöö edendamisel ning koostama lisaks ka saavutatud tulemuste kohta iga-aastase aruande. Komitee ei arva aga, et ühisprojekte peaks rahastama vaid üks kasutajate kategooria (kes ei ole isegi põhikasutaja), sest kinnistusraamatute pidamine on riigi ja kogukonna huvides ning praegu on tasuline nii registreerimine kui ka juurdepääs kinnistusraamatule.

| 3.4.2 | Eurohüpoteegi idee ei ole uus, kuid seda ei ole veel turul katsetatud, isegi mitte katseprojektina. Põhimõtteliselt on eurohüpoteegi eesmärk nõrgendada hüpoteeklaenu ja hüpoteegi tagatise vahelist seost: viimane moodustaks ühe osa kogu ELi hõlmava turul emiteeritud väärtpaberite tagatiste kogumist. See kontseptsioon näib olevat huvipakkuv ning kajastaks ELi integreerunud kinnisvaraturu ideed. EMSK usub, et kõnealust projekti tasub toetada. Selle elluviimine oleks üheks esimeseks sammuks turgude sellisel integreerimisel, mida põhjustab turg ise, mitte aga reguleerimisvahendid. |
| --- | --- |

3.4.2

Eurohüpoteegi idee ei ole uus, kuid seda ei ole veel turul katsetatud, isegi mitte katseprojektina. Põhimõtteliselt on eurohüpoteegi eesmärk nõrgendada hüpoteeklaenu ja hüpoteegi tagatise vahelist seost: viimane moodustaks ühe osa kogu ELi hõlmava turul emiteeritud väärtpaberite tagatiste kogumist. See kontseptsioon näib olevat huvipakkuv ning kajastaks ELi integreerunud kinnisvaraturu ideed. EMSK usub, et kõnealust projekti tasub toetada. Selle elluviimine oleks üheks esimeseks sammuks turgude sellisel integreerimisel, mida põhjustab turg ise, mitte aga reguleerimisvahendid.

3.5   Hüpoteeklaenu rahastamine (RR, V punkt)

| 3.5.1 | Eri riikide refinantseerimissüsteemid on erinevad, kuid põhimõtteliselt tuginevad need võlakirjadele, kusjuures investori tagatiseks on hüpoteegiga koormatud kinnisvara. Idee, et sellise kogu Euroopat hõlmava tagatiste turu loomine soodustaks turgude edasist integratsiooni, kogub asjaomastes valdkondades populaarsust. Komisjon jagab seda seisukohta, kuid märgib, et küsimus vajab täiendavat uurimist. Komisjoni arvates seisneks üleeuroopalise refinantseerimise süsteemi eelis finantseerimisallikate arvu ja turu likviidsuse suurendamises ning üldisemas riskide hajutamise võimaluses. Lisaks sellele edendaks see järelturgude integratsiooni, mis igal juhul sõltub esmasturgude integratsioonist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seda seisukohta, kuid jagab nende arvamust, kes peavad seda pikaajaliseks eesmärgiks. |
| --- | --- |

3.5.1

Eri riikide refinantseerimissüsteemid on erinevad, kuid põhimõtteliselt tuginevad need võlakirjadele, kusjuures investori tagatiseks on hüpoteegiga koormatud kinnisvara. Idee, et sellise kogu Euroopat hõlmava tagatiste turu loomine soodustaks turgude edasist integratsiooni, kogub asjaomastes valdkondades populaarsust. Komisjon jagab seda seisukohta, kuid märgib, et küsimus vajab täiendavat uurimist. Komisjoni arvates seisneks üleeuroopalise refinantseerimise süsteemi eelis finantseerimisallikate arvu ja turu likviidsuse suurendamises ning üldisemas riskide hajutamise võimaluses. Lisaks sellele edendaks see järelturgude integratsiooni, mis igal juhul sõltub esmasturgude integratsioonist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seda seisukohta, kuid jagab nende arvamust, kes peavad seda pikaajaliseks eesmärgiks.

| 3.5.2 | Põhiküsimuseks on hüpoteeklaenude ülekantavus. Komisjon kavatseb luua ajutise sidusrühmade töörühma, kelle ülesandeks saab refinantseerimise aspekte puudutavate meetmete analüüsimine. Samuti tunneb komisjon huvi võimaluse vastu luua hüpoteeklaenude rahastamise üleeuroopaline turg turupõhiste algatuste kaudu (näiteks piiriüleses rahastamistegevuses kasutatavate dokumenteerimis- ja määratlusnormide kehtestamisega). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et reageerima peaksid turuosalised, sest neil on asjatundliku hinnangu andmiseks olemas vajalikud teadmised ja kogemused. |
| --- | --- |

3.5.2

Põhiküsimuseks on hüpoteeklaenude ülekantavus. Komisjon kavatseb luua ajutise sidusrühmade töörühma, kelle ülesandeks saab refinantseerimise aspekte puudutavate meetmete analüüsimine. Samuti tunneb komisjon huvi võimaluse vastu luua hüpoteeklaenude rahastamise üleeuroopaline turg turupõhiste algatuste kaudu (näiteks piiriüleses rahastamistegevuses kasutatavate dokumenteerimis- ja määratlusnormide kehtestamisega). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et reageerima peaksid turuosalised, sest neil on asjatundliku hinnangu andmiseks olemas vajalikud teadmised ja kogemused.

| 3.6 | Komisjoni viimane märkus tõstatab turgude tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega küsimuse. Komisjon küsib, kas hüpoteeklaenude andmine peaks kindlasti piirduma krediidiasutustega või kas ja mis tingimustel võiksid neid laene anda asutused, mis ei tegele hoiuste ega laenudega ja mis seetõttu jäävad ELi krediidiasutuste määratlusest ja seega ka usaldatavusnormatiividest välja. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib kõigepealt, et stabiilsete ja tugevate turgude tagamiseks ei piisa kinnisvaraturge kontrollivast asutusest, kontrollida tuleb kõike asjaomaseid finantsasutusi, olenemata nende liigist. Tarbijakaitsest ajendatuna on kasutusele võetud usaldatavusnormatiivid ning igat uut ettepanekut tuleb arutada selles kontekstis. |
| --- | --- |

3.6

Komisjoni viimane märkus tõstatab turgude tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega küsimuse. Komisjon küsib, kas hüpoteeklaenude andmine peaks kindlasti piirduma krediidiasutustega või kas ja mis tingimustel võiksid neid laene anda asutused, mis ei tegele hoiuste ega laenudega ja mis seetõttu jäävad ELi krediidiasutuste määratlusest ja seega ka usaldatavusnormatiividest välja. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib kõigepealt, et stabiilsete ja tugevate turgude tagamiseks ei piisa kinnisvaraturge kontrollivast asutusest, kontrollida tuleb kõike asjaomaseid finantsasutusi, olenemata nende liigist. Tarbijakaitsest ajendatuna on kasutusele võetud usaldatavusnormatiivid ning igat uut ettepanekut tuleb arutada selles kontekstis.

| 3.6.1 | Eespool mainitud liiki asutused peavad olema täielikult iserahastatavad. Seda on aga raske saavutada ning lisaks eeldaks see pidevat järelevalvet, tagamaks algsete tingimuste täitmist kehtima jäämise aja jooksul. Muudel juhtudel on ühel või teisel viisil korraldatud väline finantseerimine vältimatu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järeldab, et komisjoni kirjeldatud liiki asutustele tuleb kehtestada usaldatavusnormatiivid olenemata sellest, kas tegu on pankade või muude asutustega. Lisaks tuleb säilitada võrdsed konkurentsitingimused ning laiendada krediidiasutustele kohaldatavad reeglid, eelkõige maksevõime ja likviidsuse reegleid, ka kõikidele teistele nimetatud asutustele. EMSK on seisukohal, et kui usaldatavusnormatiivid täitmise järelevalve juhtpõhimõtted ennast õigustavad, ei tohi erandeid teha. |
| --- | --- |

3.6.1

Eespool mainitud liiki asutused peavad olema täielikult iserahastatavad. Seda on aga raske saavutada ning lisaks eeldaks see pidevat järelevalvet, tagamaks algsete tingimuste täitmist kehtima jäämise aja jooksul. Muudel juhtudel on ühel või teisel viisil korraldatud väline finantseerimine vältimatu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järeldab, et komisjoni kirjeldatud liiki asutustele tuleb kehtestada usaldatavusnormatiivid olenemata sellest, kas tegu on pankade või muude asutustega. Lisaks tuleb säilitada võrdsed konkurentsitingimused ning laiendada krediidiasutustele kohaldatavad reeglid, eelkõige maksevõime ja likviidsuse reegleid, ka kõikidele teistele nimetatud asutustele. EMSK on seisukohal, et kui usaldatavusnormatiivid täitmise järelevalve juhtpõhimõtted ennast õigustavad, ei tohi erandeid teha.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

President

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EMSK arvamus 141/2005, ELT C 221, 8.9.2005.

1

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/120

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile:Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”

KOM(2005) 184 lõplik

(2006/C 65/22)

10. mail 2005 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 14. novembril 2005. Raportöör oli hr Pariza.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 422. istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 98, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 7.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | 4.–5. novembril 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks teise mitmeaastase programmi Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks — Haagi programm (1). Programmis esitatakse järgmise viie aasta üld- ja üksikeesmärgid (2005–2009) lähtuvalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poliitikavaldkondadest. |
| --- | --- |

1.1

4.–5. novembril 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks teise mitmeaastase programmi Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks — Haagi programm (1). Programmis esitatakse järgmise viie aasta üld- ja üksikeesmärgid (2005–2009) lähtuvalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poliitikavaldkondadest.

| 1.2 | Euroopa Ülemkogu kutsus Euroopa Komisjoni üles koostama tegevuskava, milles Haagi programmi eesmärgid oleksid esitatud konkreetsete meetmetena. 10. mail 2005 avaldas Euroopa Komisjon teatise pealkirjaga “Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (2), kus on esitatud järgmise viie aasta strateegilised eesmärgid ning millele on lisatud kõnealuste valdkondade poliitika ja seadusandlike algatuste vastuvõtmise ajakava. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Ülemkogu kutsus Euroopa Komisjoni üles koostama tegevuskava, milles Haagi programmi eesmärgid oleksid esitatud konkreetsete meetmetena. 10. mail 2005 avaldas Euroopa Komisjon teatise pealkirjaga “Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (2), kus on esitatud järgmise viie aasta strateegilised eesmärgid ning millele on lisatud kõnealuste valdkondade poliitika ja seadusandlike algatuste vastuvõtmise ajakava.

2.   Järeldused

| 2.1 | Viis aastat pärast Tampere Ülemkogu toimumist on seal seatud eesmärgid saavutamata. Euroopa Liit ei ole ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Vaatamata vähestele ambitsioonidele on Haagi programmis seatud eesmärgid suure tähtsusega. |
| --- | --- |

2.1

Viis aastat pärast Tampere Ülemkogu toimumist on seal seatud eesmärgid saavutamata. Euroopa Liit ei ole ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Vaatamata vähestele ambitsioonidele on Haagi programmis seatud eesmärgid suure tähtsusega.

| 2.2 | Ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine peab tagama kõnealuste kolme mõõtme õige tasakaalu. Haagi programm seda õiget tasakaalu ei taga. Julgeolekupoliitika peaks kaitsma vabaduse ja õiguse väärtusi. EMSK arvab, et kõnealune poliitika peaks põhinema inimõiguste kaitse Euroopa konventsiooniga tagatud põhivabaduste ja põhiõiguste kaitsel ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartal. |
| --- | --- |

2.2

Ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine peab tagama kõnealuste kolme mõõtme õige tasakaalu. Haagi programm seda õiget tasakaalu ei taga. Julgeolekupoliitika peaks kaitsma vabaduse ja õiguse väärtusi. EMSK arvab, et kõnealune poliitika peaks põhinema inimõiguste kaitse Euroopa konventsiooniga tagatud põhivabaduste ja põhiõiguste kaitsel ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartal.

| 2.3 | EMSK on seisukohal, et julgeolekupoliitika peaks olema tõhus, kaitsma kodanikke vabas ja avatud ühiskonnas, austades seadusi ja õiglust ning õigusriigi norme. See päev, mil terrorismivastase võitluse nimel võetakse vastu kohatult karmid õigusaktid, kus inimõigused tuuakse ohvriks turvalisusele, on päev, mil me ise ulatame terroristidele nende esimese võidu. Selle suhtes peaks Euroopa kodanikuühiskond olema aktiivne ja samas kriitiline tegutseja. |
| --- | --- |

2.3

EMSK on seisukohal, et julgeolekupoliitika peaks olema tõhus, kaitsma kodanikke vabas ja avatud ühiskonnas, austades seadusi ja õiglust ning õigusriigi norme. See päev, mil terrorismivastase võitluse nimel võetakse vastu kohatult karmid õigusaktid, kus inimõigused tuuakse ohvriks turvalisusele, on päev, mil me ise ulatame terroristidele nende esimese võidu. Selle suhtes peaks Euroopa kodanikuühiskond olema aktiivne ja samas kriitiline tegutseja.

| 2.4 | EMSK soovib Euroopa Liidu kodakondsust edasi arendada, muutes selle senisest aktiivsemaks. Komitee teeb ettepaneku kujundada paremat, avatumat, õiguspärasemat ja suuremat sotsiaalset võrdsust tagavat kodakondsust kedagi diskrimineerimata. |
| --- | --- |

2.4

EMSK soovib Euroopa Liidu kodakondsust edasi arendada, muutes selle senisest aktiivsemaks. Komitee teeb ettepaneku kujundada paremat, avatumat, õiguspärasemat ja suuremat sotsiaalset võrdsust tagavat kodakondsust kedagi diskrimineerimata.

| 2.5 | On oluline, et Euroopa Liit kehtestaks ühise varjapaiga menetlemise korra ja Genfi konventsioonil põhineva ühtse pagulasseisundi. |
| --- | --- |

2.5

On oluline, et Euroopa Liit kehtestaks ühise varjapaiga menetlemise korra ja Genfi konventsioonil põhineva ühtse pagulasseisundi.

| 2.6 | Euroopa Liidul on vaja ühist sisserändepoliitikat ja ühtlustatud seadusi, mitte ainult ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja inimkaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu võitlemiseks, vaid ka seaduslike sisserändajate riiki lubamiseks läbipaistva ja paindliku menetluse kaudu. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa Liidul on vaja ühist sisserändepoliitikat ja ühtlustatud seadusi, mitte ainult ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja inimkaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu võitlemiseks, vaid ka seaduslike sisserändajate riiki lubamiseks läbipaistva ja paindliku menetluse kaudu.

| 2.7 | Sisserändajatele ja varjupaiga taotlejatele tuleb tagada õiglane kohtlemine inimõiguste, põhiõiguste harta ja diskrimineerimisvastaste seaduste austamisel. Tuleb välja töötada vastuvõtu- ja integreerimispoliitikad. |
| --- | --- |

2.7

Sisserändajatele ja varjupaiga taotlejatele tuleb tagada õiglane kohtlemine inimõiguste, põhiõiguste harta ja diskrimineerimisvastaste seaduste austamisel. Tuleb välja töötada vastuvõtu- ja integreerimispoliitikad.

| 2.8 | Haagi programm peaks tugevdama vabadust, turvalisust ja õiglust ning suurendama tulemuslikkust, õiguspärasust, vastastikust usaldust, võrdõiguslikkust ja proportsionaalsust. Sel eesmärgil tuleks ära kasutada ELi õigusaktid ja kõik käsutuses olevad institutsionaalsed vahendid. |
| --- | --- |

2.8

Haagi programm peaks tugevdama vabadust, turvalisust ja õiglust ning suurendama tulemuslikkust, õiguspärasust, vastastikust usaldust, võrdõiguslikkust ja proportsionaalsust. Sel eesmärgil tuleks ära kasutada ELi õigusaktid ja kõik käsutuses olevad institutsionaalsed vahendid.

| 2.9 | Tuleb leida lahendus kõnealuste poliitikate praegusele õiguslikule ja institutsionaalsele keerukusele ja paljususele. Valitsustevahelisel tasandil (kolmas sammas) jätkuvalt valitsev keerukus on ühenduse meetodi piiratud tulemuslikkuse ja meetodi rakendamise piiratud ulatuse põhjus. Põhiseaduse lepingu eelnõu pakub tõhusa ja sidusa vastuse paljudele koostööprobleemidele vabaduse, turvalisuse ja õiguse osas. |
| --- | --- |

2.9

Tuleb leida lahendus kõnealuste poliitikate praegusele õiguslikule ja institutsionaalsele keerukusele ja paljususele. Valitsustevahelisel tasandil (kolmas sammas) jätkuvalt valitsev keerukus on ühenduse meetodi piiratud tulemuslikkuse ja meetodi rakendamise piiratud ulatuse põhjus. Põhiseaduse lepingu eelnõu pakub tõhusa ja sidusa vastuse paljudele koostööprobleemidele vabaduse, turvalisuse ja õiguse osas.

| 2.10 | Vaatamata sellele, et põhiseaduse lepingu eelnõu looks uue õigusliku aluse kõnealuste poliitikate edasiarendamisele, pakub ka praegu kehtiv asutamisleping kasulikke vahendeid, mida tuleks ära kasutada. |
| --- | --- |

2.10

Vaatamata sellele, et põhiseaduse lepingu eelnõu looks uue õigusliku aluse kõnealuste poliitikate edasiarendamisele, pakub ka praegu kehtiv asutamisleping kasulikke vahendeid, mida tuleks ära kasutada.

| 2.11 | Euroopa õigusruumi lähtekohaks peaksid olema usaldus ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Lisaks on vaja luua ka uusi õigusinstrumente. |
| --- | --- |

2.11

Euroopa õigusruumi lähtekohaks peaksid olema usaldus ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Lisaks on vaja luua ka uusi õigusinstrumente.

| 2.12 | Tuleks tagada, et kõik julgeolekuga seotud seadusandlikud meetmed kuuluksid põhjalikule ja korrapärasele hindamisele ning alluksid demokraatlikule järelevalvele Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu poolt. Vaid sel viisil on võimalik luua tõeline ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. |
| --- | --- |

2.12

Tuleks tagada, et kõik julgeolekuga seotud seadusandlikud meetmed kuuluksid põhjalikule ja korrapärasele hindamisele ning alluksid demokraatlikule järelevalvele Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu poolt. Vaid sel viisil on võimalik luua tõeline ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.

| 2.13 | Ühtegi Haagi programmis ja tegevuskavas toodud eesmärki ei ole võimalik saavutada ilma piisava rahastamiseta. Euroopa Komisjon on esitanud kolme raamprogrammi eelnõu (aprillis 2005); EMSK arvamused (3) nende kohta on koostamisel. |
| --- | --- |

2.13

Ühtegi Haagi programmis ja tegevuskavas toodud eesmärki ei ole võimalik saavutada ilma piisava rahastamiseta. Euroopa Komisjon on esitanud kolme raamprogrammi eelnõu (aprillis 2005); EMSK arvamused (3) nende kohta on koostamisel.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Pärast seda kui Amsterdami lepingu jõustumisel lisandusid ühenduse tegevusvaldkondadesse õigus- ja siseküsimused, võeti 15.–16. oktoobril 1999 toimunud Tampere Euroopa Ülemkogul vastu esimene kõnealuseid poliitikavaldkondi hõlmav mitmeaastane programm, Tampere programm. |
| --- | --- |

3.1

Pärast seda kui Amsterdami lepingu jõustumisel lisandusid ühenduse tegevusvaldkondadesse õigus- ja siseküsimused, võeti 15.–16. oktoobril 1999 toimunud Tampere Euroopa Ülemkogul vastu esimene kõnealuseid poliitikavaldkondi hõlmav mitmeaastane programm, Tampere programm.

| 3.2 | Täna, viis aastat hiljem võib täheldada olulisi edusamme vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel. Nõukogu hinnangul “on pandud alus ühisele varjupaiga- ja sisserändepoliitikale, piirikontrolli ühtlustamisele, paranenud on politseikoostöö ning hästi on edenenud ka õigusalase koostöö ettevalmistamine kohtulahendite ja -otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel” (4). |
| --- | --- |

3.2

Täna, viis aastat hiljem võib täheldada olulisi edusamme vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel. Nõukogu hinnangul “on pandud alus ühisele varjupaiga- ja sisserändepoliitikale, piirikontrolli ühtlustamisele, paranenud on politseikoostöö ning hästi on edenenud ka õigusalase koostöö ettevalmistamine kohtulahendite ja -otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel” (4).

| 3.3 | Kuid Euroopa Komisjoni viimane poolaasta aruanne ehk “tulemustabel”, millega hinnatakse 2004. aasta esimesel poolel tehtud edusamme (5), annab alust arvata, et saavutatud erinevate poliitikavaldkondade vaheline lähenemine on oodatust väiksem. |
| --- | --- |

3.3

Kuid Euroopa Komisjoni viimane poolaasta aruanne ehk “tulemustabel”, millega hinnatakse 2004. aasta esimesel poolel tehtud edusamme (5), annab alust arvata, et saavutatud erinevate poliitikavaldkondade vaheline lähenemine on oodatust väiksem.

| 3.4 | Tuleb endale aru anda, et ühise poliitika rakendamise ja ühtlustatud normide vastuvõtmise oluline takistus vabaduse, julgeoleku ja õigusküsimuste vallas on erinevused liikmesriikide õigussüsteemide, poliitiliste suundumuste ja mõnikord ka rahvuslike huvide vahel. Teistes poliitikavaldkondades saadud Euroopa integreerimisprotsessiga seotud kogemused näitavad, et liikmesriikide suure poliitilise tahtejõu ja komisjoni selge juhtimisrolli abil on võimalik kõnealused takistused teelt kõrvaldada. |
| --- | --- |

3.4

Tuleb endale aru anda, et ühise poliitika rakendamise ja ühtlustatud normide vastuvõtmise oluline takistus vabaduse, julgeoleku ja õigusküsimuste vallas on erinevused liikmesriikide õigussüsteemide, poliitiliste suundumuste ja mõnikord ka rahvuslike huvide vahel. Teistes poliitikavaldkondades saadud Euroopa integreerimisprotsessiga seotud kogemused näitavad, et liikmesriikide suure poliitilise tahtejõu ja komisjoni selge juhtimisrolli abil on võimalik kõnealused takistused teelt kõrvaldada.

| 3.5 | Üldiselt on EMSK seisukohal, et tänaseks saavutatud edu on olnud liiga vähene. Paljud Tamperes kokku lepitud erieesmärgid on jäänud saavutamata ning paljud heakskiidetud poliitikad ei vasta nõuetele. |
| --- | --- |

3.5

Üldiselt on EMSK seisukohal, et tänaseks saavutatud edu on olnud liiga vähene. Paljud Tamperes kokku lepitud erieesmärgid on jäänud saavutamata ning paljud heakskiidetud poliitikad ei vasta nõuetele.

| 3.6 | Haagi programm seisab nüüd vastamisi raske ülesandega tugevdada ja edendada ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomist. See toob kaasa laiaulatuslikke ja keerulisi väljakutseid (6). |
| --- | --- |

3.6

Haagi programm seisab nüüd vastamisi raske ülesandega tugevdada ja edendada ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomist. See toob kaasa laiaulatuslikke ja keerulisi väljakutseid (6).

| 3.7 | Erinevalt Tampere programmist ei esita Haagi programm mingeid uuenduslikke poliitikaid. Programmi ambitsioonitu ulatus tuleneb vajadusest tõhusamalt ellu viia ja hinnata juba olemasolevat vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud poliitikat. |
| --- | --- |

3.7

Erinevalt Tampere programmist ei esita Haagi programm mingeid uuenduslikke poliitikaid. Programmi ambitsioonitu ulatus tuleneb vajadusest tõhusamalt ellu viia ja hinnata juba olemasolevat vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud poliitikat.

| 3.8 | Lisaks puuduvad sätted vahendite kohta, mis on vajalikud, et edukalt ületada seni poliitikate lähenemist välistanud takistusi. EMSK on seisukohal, et Haagi programmi väheste ambitsioonide tõttu on võimatu kehtestada järjepidevat, kvaliteetset, laiapõhjalist ja tulemuslikku õigusraamistikku, mis looks õige tasakaalu vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel. |
| --- | --- |

3.8

Lisaks puuduvad sätted vahendite kohta, mis on vajalikud, et edukalt ületada seni poliitikate lähenemist välistanud takistusi. EMSK on seisukohal, et Haagi programmi väheste ambitsioonide tõttu on võimatu kehtestada järjepidevat, kvaliteetset, laiapõhjalist ja tulemuslikku õigusraamistikku, mis looks õige tasakaalu vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel.

| 3.9 | Kõnealused takistused tulenevad jätkuvalt liikmesriikide poliitikatest, kus puudub tulemuslikkus, solidaarsus, läbipaistvus, vastastikune usaldus, proportsionaalsus ning tasakaal vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel. |
| --- | --- |

3.9

Kõnealused takistused tulenevad jätkuvalt liikmesriikide poliitikatest, kus puudub tulemuslikkus, solidaarsus, läbipaistvus, vastastikune usaldus, proportsionaalsus ning tasakaal vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel.

| 3.10 | EMSK tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on oma vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise tegevuskavas seadnud põhiõiguste ja kodakondsuse kaitsmise ja austamise esimeseks viie järgneva aasta kümnest prioriteedist. |
| --- | --- |

3.10

EMSK tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on oma vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise tegevuskavas seadnud põhiõiguste ja kodakondsuse kaitsmise ja austamise esimeseks viie järgneva aasta kümnest prioriteedist.

| 3.11 | Kindlasti tuleks rõhutada seda, et kõrvuti Haagi programmi heakskiitmisega võeti vastu ka otsus kohaldada kaasotsustamismenetlust ja kvalifitseeritud häälteenamust kõigile IV jaotise meetmetele, mis võimaldab kõrvaldada vähemalt ühe praeguseni tähtsa takistuse. Kuid kahjuks on meetmest välja jäetud ebaseaduslik ränne. |
| --- | --- |

3.11

Kindlasti tuleks rõhutada seda, et kõrvuti Haagi programmi heakskiitmisega võeti vastu ka otsus kohaldada kaasotsustamismenetlust ja kvalifitseeritud häälteenamust kõigile IV jaotise meetmetele, mis võimaldab kõrvaldada vähemalt ühe praeguseni tähtsa takistuse. Kuid kahjuks on meetmest välja jäetud ebaseaduslik ränne.

| 3.12 | Üksikeesmärkide osas esineb Haagi programmis segadust “turvalisusega” seotud aspektide ja “vabadusega” seotud aspektide vahel. Vahetult turvalisusega seotud poliitika on seatud selgelt esikohale ning need segavad vabadust ja õigust puudutavaid aspekte. See on nii näiteks algatuste puhul, mille aluseks on biomeetriliste süsteemide ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtt, andmebaaside koostalitlusvõime, tõhusam kontroll sise- ja välispiiridel ning tõhusam võitlus ebaseadusliku rändega, kusjuures kõik eelnimetatud meetmed on paradoksaalselt ära toodud pealkirja all “Vabaduse tugevdamine”. |
| --- | --- |

3.12

Üksikeesmärkide osas esineb Haagi programmis segadust “turvalisusega” seotud aspektide ja “vabadusega” seotud aspektide vahel. Vahetult turvalisusega seotud poliitika on seatud selgelt esikohale ning need segavad vabadust ja õigust puudutavaid aspekte. See on nii näiteks algatuste puhul, mille aluseks on biomeetriliste süsteemide ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtt, andmebaaside koostalitlusvõime, tõhusam kontroll sise- ja välispiiridel ning tõhusam võitlus ebaseadusliku rändega, kusjuures kõik eelnimetatud meetmed on paradoksaalselt ära toodud pealkirja all “Vabaduse tugevdamine”.

| 3.13 | Vabaduse, turvalisuse ja õiguse terviklikul tugevdamisel tuleb rangelt silmas pidada vajadust tagada õiglane tasakaal kõnealuse kolme mõõtme vahel, et mitte rikkuda kõigi Euroopa Liidu liikmete ühiseid põhiväärtusi (inimõigused ja kodanikuvabadused) ning demokraatlikke põhimõtteid (õigusriigi põhimõtted). Vabadus ei tohiks olla turvalisuse järel teisejärguline. Mõned poliitilised ettepanekud üksnes kordavad varasemaid vigu, ohverdades vabaduse turvalisuse tõstmise huvides. Ajalugu on näidanud, et turvalisust kaitsevad kõige tõhusamalt avatud ja vabad ühiskonnad. Tänapäeva eurooplaste ühiste väärtuste keskmes on põhiliste inimõiguste kaitse. See päev, mil terrorismivastase võitluse nimel võetakse vastu kohatult karmid õigusaktid, kus inimõigused tuuakse ohvriks turvalisusele, on päev, mil me ise ulatame terroristidele nende esimese võidu. Just vabadusest tulenevad väärtused on need, mis annavad meile jõudu terroristidele vastu astuda. Euroopa Liidu poliitika peab tagama tõhusa turvalisuse ning põhiõiguste ja vabaduse kaitse. |
| --- | --- |

3.13

Vabaduse, turvalisuse ja õiguse terviklikul tugevdamisel tuleb rangelt silmas pidada vajadust tagada õiglane tasakaal kõnealuse kolme mõõtme vahel, et mitte rikkuda kõigi Euroopa Liidu liikmete ühiseid põhiväärtusi (inimõigused ja kodanikuvabadused) ning demokraatlikke põhimõtteid (õigusriigi põhimõtted). Vabadus ei tohiks olla turvalisuse järel teisejärguline. Mõned poliitilised ettepanekud üksnes kordavad varasemaid vigu, ohverdades vabaduse turvalisuse tõstmise huvides. Ajalugu on näidanud, et turvalisust kaitsevad kõige tõhusamalt avatud ja vabad ühiskonnad. Tänapäeva eurooplaste ühiste väärtuste keskmes on põhiliste inimõiguste kaitse. See päev, mil terrorismivastase võitluse nimel võetakse vastu kohatult karmid õigusaktid, kus inimõigused tuuakse ohvriks turvalisusele, on päev, mil me ise ulatame terroristidele nende esimese võidu. Just vabadusest tulenevad väärtused on need, mis annavad meile jõudu terroristidele vastu astuda. Euroopa Liidu poliitika peab tagama tõhusa turvalisuse ning põhiõiguste ja vabaduse kaitse.

| 3.14 | Ühenduse poliitikate vaheline tasakaalustamatus ilmneb ka finantsperspektiivis; turvalisus hõlmab lõviosa eelarvest (7). |
| --- | --- |

3.14

Ühenduse poliitikate vaheline tasakaalustamatus ilmneb ka finantsperspektiivis; turvalisus hõlmab lõviosa eelarvest (7).

| 3.15 | Haagi programm peaks edendama, tugevdama ja konsolideerima tulemuslikkust, õiguspärasust, vastastikust usaldust, võrdõiguslikkust ja proportsionaalsust ning looma õige tasakaalu vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel. Praegust õigussüsteemide ja institutsioonide keerukust tuleb vähendada ja kindlalt tuleb tagada, et julgeolekupoliitika alluks Euroopa Parlamendi nõuetekohasele demokraatlikule kontrollile ja Luksemburgis asuva Euroopa Kohtu õiguslikule järelevalvele. |
| --- | --- |

3.15

Haagi programm peaks edendama, tugevdama ja konsolideerima tulemuslikkust, õiguspärasust, vastastikust usaldust, võrdõiguslikkust ja proportsionaalsust ning looma õige tasakaalu vabaduse, turvalisuse ja õiguse vahel. Praegust õigussüsteemide ja institutsioonide keerukust tuleb vähendada ja kindlalt tuleb tagada, et julgeolekupoliitika alluks Euroopa Parlamendi nõuetekohasele demokraatlikule kontrollile ja Luksemburgis asuva Euroopa Kohtu õiguslikule järelevalvele.

| 3.16 | Vabaduse edendamine ja range kaitse on kõige mõjusam viis seista vastu 21. sajandil Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele, sealhulgas terrorismiohule. |
| --- | --- |

3.16

Vabaduse edendamine ja range kaitse on kõige mõjusam viis seista vastu 21. sajandil Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele, sealhulgas terrorismiohule.

| 3.17 | Inimõiguste organisatsioonidel ja kõigil kodanikuühiskonna organisatsioonidel on väga tähtis roll Haagi programmist tulenevate poliitikate arendamisel. |
| --- | --- |

3.17

Inimõiguste organisatsioonidel ja kõigil kodanikuühiskonna organisatsioonidel on väga tähtis roll Haagi programmist tulenevate poliitikate arendamisel.

| 3.18 | EMSK edendab edaspidigi koostööd sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tagamaks, et Haagi programmi arendamine looks õige tasakaalu Euroopa Liidus, kuna vabadus, turvalisus ja õigus teenivad kogu ühiskonna ja seega ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide huve. |
| --- | --- |

3.18

EMSK edendab edaspidigi koostööd sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tagamaks, et Haagi programmi arendamine looks õige tasakaalu Euroopa Liidus, kuna vabadus, turvalisus ja õigus teenivad kogu ühiskonna ja seega ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide huve.

| 3.19 | Prantsusmaal ja Hollandis korraldatud rahvahääletustele järgnenud teadmatusperiood kujutab endast uut väljakutset rände- ja varjupaigapoliitika arendamisele ja kõigile teistele Haagi programmi tegevuskavas käsitletud küsimustele. Vaatamata sellele, et põhiseaduse lepingu eelnõu looks uued õigusliku aluse kõnealuste poliitikate edasiarendamisele, pakub ka praegu kehtiv asutamisleping kasulikke vahendeid, mida tuleks ära kasutada. |
| --- | --- |

3.19

Prantsusmaal ja Hollandis korraldatud rahvahääletustele järgnenud teadmatusperiood kujutab endast uut väljakutset rände- ja varjupaigapoliitika arendamisele ja kõigile teistele Haagi programmi tegevuskavas käsitletud küsimustele. Vaatamata sellele, et põhiseaduse lepingu eelnõu looks uued õigusliku aluse kõnealuste poliitikate edasiarendamisele, pakub ka praegu kehtiv asutamisleping kasulikke vahendeid, mida tuleks ära kasutada.

4.   Erimärkused vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta

4.1   Turvalisuse tugevdamine

| 4.1.1 | Põhiõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on üks Euroopa integratsiooni alustalasid ja Euroopa Liidu põhieesmärke. Ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine nõuab täielikku austust vabaduse mõõtme suhtes, mis hõlmab muude põhidokumentide hulgas ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja Genfi pagulasseisundi konventsiooni. |
| --- | --- |

4.1.1

Põhiõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on üks Euroopa integratsiooni alustalasid ja Euroopa Liidu põhieesmärke. Ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine nõuab täielikku austust vabaduse mõõtme suhtes, mis hõlmab muude põhidokumentide hulgas ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja Genfi pagulasseisundi konventsiooni.

| 4.1.2 | Haagi programmist nähtub, et Euroopa Ülemkogu tervitab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse ülesannete laiendamist, et luua seeläbi põhiõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks Põhiõiguste Amet. 2005. aasta juuni lõpus esitas Euroopa Komisjon määruse ettepaneku, millega asutatakse Põhiõiguste Amet (8). Ametil on tähtis roll vabadusega seotud küsimustes, pakkudes ühenduse institutsioonidele ja liikmesriikidele vahendeid põhiõiguste tagamiseks ühenduse poliitika kujundamise ja ellurakendamise käigus. Lisaks on amet suurepärane kontaktpunkt suhtlemisel kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

4.1.2

Haagi programmist nähtub, et Euroopa Ülemkogu tervitab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse ülesannete laiendamist, et luua seeläbi põhiõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks Põhiõiguste Amet. 2005. aasta juuni lõpus esitas Euroopa Komisjon määruse ettepaneku, millega asutatakse Põhiõiguste Amet (8). Ametil on tähtis roll vabadusega seotud küsimustes, pakkudes ühenduse institutsioonidele ja liikmesriikidele vahendeid põhiõiguste tagamiseks ühenduse poliitika kujundamise ja ellurakendamise käigus. Lisaks on amet suurepärane kontaktpunkt suhtlemisel kodanikuühiskonnaga.

4.1.3   Euroopa Liidu kodakondsus

| 4.1.3.1 | Parema, aktiivsema, avatuma, õiguspärasema ja suuremat sotsiaalset võrdsust tagava Euroopa Liidu kodakondsuse kujundamiseks tuleb kõrvaldada kehtivate õiguste rakendamisel esinevad takistused ning õigusi tuleb teatud mõttes avardada. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Parema, aktiivsema, avatuma, õiguspärasema ja suuremat sotsiaalset võrdsust tagava Euroopa Liidu kodakondsuse kujundamiseks tuleb kõrvaldada kehtivate õiguste rakendamisel esinevad takistused ning õigusi tuleb teatud mõttes avardada.

| 4.1.3.2 | Ikka veel esineb raskusi mõne Euroopa Liidu kodakondsusega kaasneva õiguse teostamisel, näiteks õigus ELi piires vabalt liikuda või õigus hääletada ja kandideerida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel. Tuleb välja töötada meetmed kõnealuste raskuste ületamiseks. Lisaks sellele ei ole mõne liikmesriigi riiklikus õiguses veel nõuetekohaselt üle võetud diskrimineerimisvastaseid direktiive. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Ikka veel esineb raskusi mõne Euroopa Liidu kodakondsusega kaasneva õiguse teostamisel, näiteks õigus ELi piires vabalt liikuda või õigus hääletada ja kandideerida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel. Tuleb välja töötada meetmed kõnealuste raskuste ületamiseks. Lisaks sellele ei ole mõne liikmesriigi riiklikus õiguses veel nõuetekohaselt üle võetud diskrimineerimisvastaseid direktiive.

| 4.1.3.3 | Uute liikmesriikide kodanikele tuleks viivitamatult võimaldada kõik Euroopa Liidu kodakondsusega kaasnevad õigused. Ajutised piirangud nende õigustele kujutavad endast anomaaliat, mis tuleks esimesel võimalusel kõrvaldada. Kõnealuste piirangute tõttu tekib uute liikmesriikide kodanikel palju tööhõive alaseid ja sotsiaalseid probleeme, neid koheldakse “teise klassi kodanikena”, nii et piirangud kujutavad endast vastuvõetamatut diskrimineerimist. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Uute liikmesriikide kodanikele tuleks viivitamatult võimaldada kõik Euroopa Liidu kodakondsusega kaasnevad õigused. Ajutised piirangud nende õigustele kujutavad endast anomaaliat, mis tuleks esimesel võimalusel kõrvaldada. Kõnealuste piirangute tõttu tekib uute liikmesriikide kodanikel palju tööhõive alaseid ja sotsiaalseid probleeme, neid koheldakse “teise klassi kodanikena”, nii et piirangud kujutavad endast vastuvõetamatut diskrimineerimist.

| 4.1.3.4 | EMSK on teinud ettepaneku (9) Euroopa Liidu kodakondsuse andmiseks uue kriteeriumi alusel: anda kodakondsus kolmandate riikide kodanikele, kes on Euroopa Liidu pikaajalised alalised elanikud. Kodanikuõigused, eriti poliitilised õigused kohalikel valimistel, on sisserändajate integreerimise põhialus. |
| --- | --- |

4.1.3.4

EMSK on teinud ettepaneku (9) Euroopa Liidu kodakondsuse andmiseks uue kriteeriumi alusel: anda kodakondsus kolmandate riikide kodanikele, kes on Euroopa Liidu pikaajalised alalised elanikud. Kodanikuõigused, eriti poliitilised õigused kohalikel valimistel, on sisserändajate integreerimise põhialus.

| 4.1.3.5 | Sisserändajate integratsioon on liikmesriikide sisese sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt väga oluline. Vastasel juhul tekib kõnealuste sisserändajate ning nende ELis sündinud ning kasvanud laste ja lastelaste sotsiaalse tõrjutuse ja võõrandumise oht. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Sisserändajate integratsioon on liikmesriikide sisese sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt väga oluline. Vastasel juhul tekib kõnealuste sisserändajate ning nende ELis sündinud ning kasvanud laste ja lastelaste sotsiaalse tõrjutuse ja võõrandumise oht.

4.1.4   Ühine varjupaigaala
   (10)

| 4.1.4.1 | Euroopa Liit andis endale lisaks veel viis aastat selleks, et saavutada juba viis aastat tagasi seatud eesmärk: ühise varjupaiga menetlemise korra kehtestamine ja ühtse seisundi andmine neile, kellele antakse varjupaika või kes saavad täiendavat kaitset. Viis aastat tundub olevat kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavalt pikk aeg, kuid on selge, et vajalike sammude astumiseks tuleb ületada veel teatud takistused. Lisaks on viivitamatu arengu kõrval samavõrd tähtis, et areng põhineks sätetel, mis on kooskõlas varjupaigaga seotud põhiõigustega. Kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamine nõukogus ja kaasotsustamismenetlus Euroopa Parlamendiga parandavad vastuvõetavate õigusaktide kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Euroopa Liit andis endale lisaks veel viis aastat selleks, et saavutada juba viis aastat tagasi seatud eesmärk: ühise varjupaiga menetlemise korra kehtestamine ja ühtse seisundi andmine neile, kellele antakse varjupaika või kes saavad täiendavat kaitset. Viis aastat tundub olevat kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavalt pikk aeg, kuid on selge, et vajalike sammude astumiseks tuleb ületada veel teatud takistused. Lisaks on viivitamatu arengu kõrval samavõrd tähtis, et areng põhineks sätetel, mis on kooskõlas varjupaigaga seotud põhiõigustega. Kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamine nõukogus ja kaasotsustamismenetlus Euroopa Parlamendiga parandavad vastuvõetavate õigusaktide kvaliteeti.

| 4.1.4.2 | Tegevuskava näeb ette olemasolevate varjupaigaga seotud vahendite ülevõtmist ja ellurakendamist käsitleva hinnangu koostamist aastal 2007. Nimetatud hinnang saab kahtlemata otsustavaks kehtivate direktiivide (ajutine kaitse; vastuvõtutingimuste miinimumnõuded; Dublin II jms) ülevõtmise ja ellurakendamise käigus praegu ilmnevate erinevuste valguses. Hinnangu põhitähelepanu peaks koonduma eesmärgile tagada, et praeguste vahendite ellurakendamine oleks kooskõlas rahvusvahelistest inimõigusi puudutavatest konventsioonidest ning 1951. aasta Genfi konventsioonist tulenevate kohustustega. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Tegevuskava näeb ette olemasolevate varjupaigaga seotud vahendite ülevõtmist ja ellurakendamist käsitleva hinnangu koostamist aastal 2007. Nimetatud hinnang saab kahtlemata otsustavaks kehtivate direktiivide (ajutine kaitse; vastuvõtutingimuste miinimumnõuded; Dublin II jms) ülevõtmise ja ellurakendamise käigus praegu ilmnevate erinevuste valguses. Hinnangu põhitähelepanu peaks koonduma eesmärgile tagada, et praeguste vahendite ellurakendamine oleks kooskõlas rahvusvahelistest inimõigusi puudutavatest konventsioonidest ning 1951. aasta Genfi konventsioonist tulenevate kohustustega.

| 4.1.4.3 | EMSK on seisukohal, et uued kavandatavad vahendid on positiivne samm liikmesriikidevahelise varjupaigaga seotud tegevuse kooskõlastamise, pagulaste pikaajalise elaniku staatuse väljatöötamise, Euroopa pagulaste fondi ellurakendamise hindamise jms suunas. |
| --- | --- |

4.1.4.3

EMSK on seisukohal, et uued kavandatavad vahendid on positiivne samm liikmesriikidevahelise varjupaigaga seotud tegevuse kooskõlastamise, pagulaste pikaajalise elaniku staatuse väljatöötamise, Euroopa pagulaste fondi ellurakendamise hindamise jms suunas.

| 4.1.4.4 | Kuid me ei saa eeldada, et varjupaigataotluste menetlemisega tegeletakse väljaspool ELi. EMSK nõustub, et EL peaks soodustama kolmandate riikide humanitaarkaitse normide täiustamist, kuid samas ei tohiks piirata ega takistada kaitset vajavate inimeste rahvusvaheliselt tunnustatud õigust varjupaigataotluse esitamiseks ELi siseneda. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Kuid me ei saa eeldada, et varjupaigataotluste menetlemisega tegeletakse väljaspool ELi. EMSK nõustub, et EL peaks soodustama kolmandate riikide humanitaarkaitse normide täiustamist, kuid samas ei tohiks piirata ega takistada kaitset vajavate inimeste rahvusvaheliselt tunnustatud õigust varjupaigataotluse esitamiseks ELi siseneda.

4.1.5   Seaduslik ränne ja riiki lubamise menetlus

| 4.1.5.1 | Tampere Ülemkogust on möödunud viis aastat, kuid senini pole saavutatud eesmärki töötada välja Euroopa Liidu ühine sisserändepoliitika. Teatud edusamme on siiski tehtud — komisjon on koostanud arvukalt poliitilisi ja õigusaktide ettepanekuid, samas kui parlament on heaks kiitnud mitmeid resolutsioone ja algatusi –, kuid neid ei ole nõukogus piisavalt käsitletud. EMSK on teinud aktiivset koostööd komisjoni ja parlamendiga ning koostanud mitmeid arvamusi, mille eesmärk on aidata kaasa tõelise ühise poliitika ja ühtlustatud õigusaktide kehtestamisele. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Tampere Ülemkogust on möödunud viis aastat, kuid senini pole saavutatud eesmärki töötada välja Euroopa Liidu ühine sisserändepoliitika. Teatud edusamme on siiski tehtud — komisjon on koostanud arvukalt poliitilisi ja õigusaktide ettepanekuid, samas kui parlament on heaks kiitnud mitmeid resolutsioone ja algatusi –, kuid neid ei ole nõukogus piisavalt käsitletud. EMSK on teinud aktiivset koostööd komisjoni ja parlamendiga ning koostanud mitmeid arvamusi, mille eesmärk on aidata kaasa tõelise ühise poliitika ja ühtlustatud õigusaktide kehtestamisele.

| 4.1.5.2 | Euroopa Liidu ühine sisserändepoliitika peab tooma kasu kõigile asjaosalistele:






  — | ELi saabuvatele isikutele, kellele tuleks pakkuda võimalusi ning tagada nende õiglane kohtlemine; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

Euroopa Liidu ühine sisserändepoliitika peab tooma kasu kõigile asjaosalistele:

—

ELi saabuvatele isikutele, kellele tuleks pakkuda võimalusi ning tagada nende õiglane kohtlemine;

| — | Euroopa vastuvõtvatele ühiskondadele; |
| --- | --- |

—

Euroopa vastuvõtvatele ühiskondadele;

| — | ning päritoluriikide arengule. |
| --- | --- |

—

ning päritoluriikide arengule.

| 4.1.5.3 | Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (11). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Me vajame aktiivset poliitikat nii oskus- kui ka lihttööliste vastuvõtmiseks. Vaatamata iga liikmesriigi vajadustele ja iseloomulikele tunnustele, puuduvad neis kõigis poliitilised ja õiguslikud vahendid, mis lubaksid uute sisserändajate seaduslikku sisenemist riiki, säilitades samas tööturgude tasakaalu. |
| --- | --- |

4.1.5.3

Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (11). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Me vajame aktiivset poliitikat nii oskus- kui ka lihttööliste vastuvõtmiseks. Vaatamata iga liikmesriigi vajadustele ja iseloomulikele tunnustele, puuduvad neis kõigis poliitilised ja õiguslikud vahendid, mis lubaksid uute sisserändajate seaduslikku sisenemist riiki, säilitades samas tööturgude tasakaalu.

| 4.1.5.4 | On arusaamatu, miks Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute suhtes vetoõigust ning põlistavad endisi piiravaid poliitikaid. Samal ajal kasvab varimajandus ja ebaseaduslik tööhõive, mis kujutab reaalset “tõmbefaktorit” ebaseaduslike sisserändajate jaoks. Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust. |
| --- | --- |

4.1.5.4

On arusaamatu, miks Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute suhtes vetoõigust ning põlistavad endisi piiravaid poliitikaid. Samal ajal kasvab varimajandus ja ebaseaduslik tööhõive, mis kujutab reaalset “tõmbefaktorit” ebaseaduslike sisserändajate jaoks. Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust.

| 4.1.5.5 | Euroopa Liidu Nõukogu peaks loobuma ühehäälsuse nõudest ning võtma oma otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamuse ning kaasotsustamismenetluse abil koos parlamendiga. See on ainus viis heade õigusaktide eelnõude koostamiseks. Selline muudatus tuleb teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist. Vastuvõetud õigusaktid peaksid olema kõrge ühtlustamistasemega. Euroopa õigusaktid, mis võtavad minimalistliku lähenemise ning delegeerivad võtmeaspektid riiklikule õigusele, aitavad kaasa praeguste probleemide põlistamisele. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Euroopa Liidu Nõukogu peaks loobuma ühehäälsuse nõudest ning võtma oma otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamuse ning kaasotsustamismenetluse abil koos parlamendiga. See on ainus viis heade õigusaktide eelnõude koostamiseks. Selline muudatus tuleb teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist. Vastuvõetud õigusaktid peaksid olema kõrge ühtlustamistasemega. Euroopa õigusaktid, mis võtavad minimalistliku lähenemise ning delegeerivad võtmeaspektid riiklikule õigusele, aitavad kaasa praeguste probleemide põlistamisele.

| 4.1.5.6 | Uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul tuleb valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku (12). Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist (13) jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul tuleb valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku (12). Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist (13) jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega.

| 4.1.5.7 | Põhiseaduse lepingu eelnõu seab piirid ühistele õigusaktidele: liikmesriikidele antakse õigus määrata riiki saabuvate sisserändajate “vastuvõtu mahtu”. Kõnealune piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist. Pigem on see stiimul majandusmigratsiooni riiklikuks juhtimiseks läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös tööturu osapooltega otsustada, millist laadi sisserändajaid ta vajab: kas oskus- või lihttöölisi, kas tööstus-, põllumajandus-, ehitus- või teenindussektoris või neis kõigis. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Põhiseaduse lepingu eelnõu seab piirid ühistele õigusaktidele: liikmesriikidele antakse õigus määrata riiki saabuvate sisserändajate “vastuvõtu mahtu”. Kõnealune piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist. Pigem on see stiimul majandusmigratsiooni riiklikuks juhtimiseks läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös tööturu osapooltega otsustada, millist laadi sisserändajaid ta vajab: kas oskus- või lihttöölisi, kas tööstus-, põllumajandus-, ehitus- või teenindussektoris või neis kõigis.

| 4.1.5.8 | Majandusmigratsioon on tihedalt seotud tööturuga; seetõttu on vaja tagada tööturu osapoolte piisav kaasamine kõnealuse valdkonna poliitika kujundamisse ja juhtimisse. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Majandusmigratsioon on tihedalt seotud tööturuga; seetõttu on vaja tagada tööturu osapoolte piisav kaasamine kõnealuse valdkonna poliitika kujundamisse ja juhtimisse.

| 4.1.5.9 | Üksnes siis, kui Euroopa Liidul on ühised õigusaktid kolmandate riikide kodanike tööjõuna riiki lubamiseks, saame rääkida kõigi liikmesriikide vahelisest paremast koostööst rändevoogude juhtimisel ja läbipaistvamatest menetlustest. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Üksnes siis, kui Euroopa Liidul on ühised õigusaktid kolmandate riikide kodanike tööjõuna riiki lubamiseks, saame rääkida kõigi liikmesriikide vahelisest paremast koostööst rändevoogude juhtimisel ja läbipaistvamatest menetlustest.

| 4.1.5.10 | Riiki lubamise kord peaks välja tooma kahepoolse lähenemise: majanduslike vajaduste hindamise ja kuueks kuuks kuni üheks aastaks antava ajutise tööotsija loa, mille väljastamise eest kannab hoolt iga liikmesriik koostöös tööturu osapooltega. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Riiki lubamise kord peaks välja tooma kahepoolse lähenemise: majanduslike vajaduste hindamise ja kuueks kuuks kuni üheks aastaks antava ajutise tööotsija loa, mille väljastamise eest kannab hoolt iga liikmesriik koostöös tööturu osapooltega.

| 4.1.5.11 | Euroopasse saabuvad isikud väärivad õiglast kohtlemist. Ühendusse lubamise õigusaktid peaksid hõlmama sisserändajate õigusi. Sisserändealased õigusaktid peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni normide ja ELi põhiõiguste hartaga. Vastavalt diskrimineerimisvastastele direktiividele tuleks võõrtöötajatele tagada ühenduse töötajatega samaväärsed majanduslikud, tööalased ja sotsiaalsed õigused (sealhulgas sotsiaalkindlustus). |
| --- | --- |

4.1.5.11

Euroopasse saabuvad isikud väärivad õiglast kohtlemist. Ühendusse lubamise õigusaktid peaksid hõlmama sisserändajate õigusi. Sisserändealased õigusaktid peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni normide ja ELi põhiõiguste hartaga. Vastavalt diskrimineerimisvastastele direktiividele tuleks võõrtöötajatele tagada ühenduse töötajatega samaväärsed majanduslikud, tööalased ja sotsiaalsed õigused (sealhulgas sotsiaalkindlustus).

| 4.1.5.12 | Pikaajalise elaniku staatust käsitlev direktiiv reguleerib paljusid õigusi, mis on seotud staatuse turvalisuse ja ELi piires liikumisega. EMSK on teinud ettepaneku anda ka neile inimestele kodanikuõigused. Komitee koostas Euroopa tulevikukonvendiks omaalgatusliku arvamuse, milles tegi ettepaneku anda ELi kodakondsus alalise või pikaajalise elaniku staatusega kolmanda riigi kodanikele. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Pikaajalise elaniku staatust käsitlev direktiiv reguleerib paljusid õigusi, mis on seotud staatuse turvalisuse ja ELi piires liikumisega. EMSK on teinud ettepaneku anda ka neile inimestele kodanikuõigused. Komitee koostas Euroopa tulevikukonvendiks omaalgatusliku arvamuse, milles tegi ettepaneku anda ELi kodakondsus alalise või pikaajalise elaniku staatusega kolmanda riigi kodanikele.

| 4.1.5.13 | Oluline on tugevdada päritoluriikide vahelist koostööd, mitte üksnes ebaseadusliku rände ärahoidmiseks, vaid ka selleks, et muuta ränne kõnealuste riikide majandusliku ja sotsiaalse arengu teguriks. EMSK on nõus möödunud aastal ÜRO peasekretär Kofi Annani poolt Euroopa Parlamendis lausutud ettepanekuga, et rahvusvaheline üldsus käsitleks rände küsimust mitmepoolse lähenemise kaudu. |
| --- | --- |

4.1.5.13

Oluline on tugevdada päritoluriikide vahelist koostööd, mitte üksnes ebaseadusliku rände ärahoidmiseks, vaid ka selleks, et muuta ränne kõnealuste riikide majandusliku ja sotsiaalse arengu teguriks. EMSK on nõus möödunud aastal ÜRO peasekretär Kofi Annani poolt Euroopa Parlamendis lausutud ettepanekuga, et rahvusvaheline üldsus käsitleks rände küsimust mitmepoolse lähenemise kaudu.

| 4.1.5.14 | EMSK koostas omaalgatusliku arvamuse (14), kus tegi ettepaneku, et liikmesriigid kirjutaksid alla võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelisele konventsioonile. ÜRO peaassamblee võttis konventsiooni vastu 1990. aastal ning see jõustus 2003. aastal, kuid ELi liikmesriigid pole seda veel ratifitseerinud. |
| --- | --- |

4.1.5.14

EMSK koostas omaalgatusliku arvamuse (14), kus tegi ettepaneku, et liikmesriigid kirjutaksid alla võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelisele konventsioonile. ÜRO peaassamblee võttis konventsiooni vastu 1990. aastal ning see jõustus 2003. aastal, kuid ELi liikmesriigid pole seda veel ratifitseerinud.

| 4.1.5.15 | EMSK soovitav ühtne sisserändepoliitika hõlmab enamat kui riiki lubamisega seotud õigusakte. Tuleb rakendada ühenduse kooskõlastusmeetodit, et parandada:






  — | võitlust varimajanduse ja ebaseadusliku tööhõive vastu; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

EMSK soovitav ühtne sisserändepoliitika hõlmab enamat kui riiki lubamisega seotud õigusakte. Tuleb rakendada ühenduse kooskõlastusmeetodit, et parandada:

—

võitlust varimajanduse ja ebaseadusliku tööhõive vastu;

| — | piirikontrolli ja võitlust inimkaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu; |
| --- | --- |

—

piirikontrolli ja võitlust inimkaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu;

| — | integratsioonipoliitikat, mille kohta EMSK on koostanud mitu ettepanekut. |
| --- | --- |

—

integratsioonipoliitikat, mille kohta EMSK on koostanud mitu ettepanekut.

| 4.1.5.16 | On ekslik arvata, et võõrtöötajad jäävad Euroopasse vaid ajutiste külalistena. Mõned naasevad vabatahtlikult oma kodudesse, kuid teised asuvad siia elama alaliselt või pikaks ajaks. 2002. aastal korraldas EMSK konverentsi, mille eesmärk oli muuta integratsioon Euroopa uue sisserändepoliitika põhiaspektiks. Konverentsil osalesid paljud eksperdid, sotsiaalpartnerid ning 25 liikmesriigi olulisemad valitsusvälised organisatsioonid. Konverentsi järeldustes tehti Euroopa Komisjonile ettepanek koostada integreerimisprogramm. |
| --- | --- |

4.1.5.16

On ekslik arvata, et võõrtöötajad jäävad Euroopasse vaid ajutiste külalistena. Mõned naasevad vabatahtlikult oma kodudesse, kuid teised asuvad siia elama alaliselt või pikaks ajaks. 2002. aastal korraldas EMSK konverentsi, mille eesmärk oli muuta integratsioon Euroopa uue sisserändepoliitika põhiaspektiks. Konverentsil osalesid paljud eksperdid, sotsiaalpartnerid ning 25 liikmesriigi olulisemad valitsusvälised organisatsioonid. Konverentsi järeldustes tehti Euroopa Komisjonile ettepanek koostada integreerimisprogramm.

| 4.1.5.17 | EMSK tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku võtta vastu Euroopa integratsioonialane raamdokument ning et integreerimise eesmärgid on ära toodud Haagi programmis. Komitee toetab samuti 2007. — 2013. aastate finantsperspektiivis ettenähtud suurte eelarvevahendite eraldamist integratsioonipoliitikale. |
| --- | --- |

4.1.5.17

EMSK tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku võtta vastu Euroopa integratsioonialane raamdokument ning et integreerimise eesmärgid on ära toodud Haagi programmis. Komitee toetab samuti 2007. — 2013. aastate finantsperspektiivis ettenähtud suurte eelarvevahendite eraldamist integratsioonipoliitikale.

| 4.1.5.18 | Integreerimine (15) on kahesuunaline protsess vastuvõtva ühiskonna ja sisserändajate vahel. Kuid selleks vajalikud poliitilised ja eelarvevahendid on nii riikide valitsuste kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa Liidu kasutada. |
| --- | --- |

4.1.5.18

Integreerimine (15) on kahesuunaline protsess vastuvõtva ühiskonna ja sisserändajate vahel. Kuid selleks vajalikud poliitilised ja eelarvevahendid on nii riikide valitsuste kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa Liidu kasutada.

| 4.1.5.19 | Integratsiooniprogramm peaks muuhulgas sisaldama järgmist:






  — | riiki saabuvate sisserändajate vastuvõtt: teabe ja nõuannete jagamine, keele ja tavade õpetamine; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.19

Integratsiooniprogramm peaks muuhulgas sisaldama järgmist:

—

riiki saabuvate sisserändajate vastuvõtt: teabe ja nõuannete jagamine, keele ja tavade õpetamine;

| — | integreerimine tööturule võrdse kohtlemise alusel. Siinkohal on äärmiselt oluline roll tööturu osapooltel ning seetõttu kutsutakse Euroopa tööturu osapooli üles kõnealust küsimust sotsiaaldialoogi kaasama; |
| --- | --- |

—

integreerimine tööturule võrdse kohtlemise alusel. Siinkohal on äärmiselt oluline roll tööturu osapooltel ning seetõttu kutsutakse Euroopa tööturu osapooli üles kõnealust küsimust sotsiaaldialoogi kaasama;

| — | juurdepääs haridusele ilma diskrimineerimata; |
| --- | --- |

—

juurdepääs haridusele ilma diskrimineerimata;

| — | integreerimine linnades, vältides vaesunud ja eraldatud getode tekkimist. Sellega kaasnevad uued poliitilised kohustused kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

—

integreerimine linnades, vältides vaesunud ja eraldatud getode tekkimist. Sellega kaasnevad uued poliitilised kohustused kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| — | juurdepääs tervishoiule ja teistele avalikele teenustele võrdse kohtlemise alusel; |
| --- | --- |

—

juurdepääs tervishoiule ja teistele avalikele teenustele võrdse kohtlemise alusel;

| — | uus Euroopa ühiskond on mitmekultuuriline; kultuurilist identiteeti ei tohiks kasutada segregatsiooni ega ksenofoobia soodustamiseks. |
| --- | --- |

—

uus Euroopa ühiskond on mitmekultuuriline; kultuurilist identiteeti ei tohiks kasutada segregatsiooni ega ksenofoobia soodustamiseks.

| 4.1.5.20 | Seni vastuvõetud diskrimineerimisvastased direktiivid on suurepärased õigusvahendid, kuid ei paku siiski lahendust kõigile probleemidele. Kodanikuühiskond peab looma aktiivse poliitika ja uued kohustused, et soodustada integreerimist toetavaid sotsiaalseid hoiakuid. EMSK julgustab jätkuvalt kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist dialoogi; käesoleval ning eelolevatel kuudel koostab komitee uue omaalgatusliku arvamuse, mis edendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uute integreerimist puudutavate ülesannete määratlemist. |
| --- | --- |

4.1.5.20

Seni vastuvõetud diskrimineerimisvastased direktiivid on suurepärased õigusvahendid, kuid ei paku siiski lahendust kõigile probleemidele. Kodanikuühiskond peab looma aktiivse poliitika ja uued kohustused, et soodustada integreerimist toetavaid sotsiaalseid hoiakuid. EMSK julgustab jätkuvalt kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist dialoogi; käesoleval ning eelolevatel kuudel koostab komitee uue omaalgatusliku arvamuse, mis edendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uute integreerimist puudutavate ülesannete määratlemist.

4.1.6   Võitlus ebaseadusliku sisserändega

| 4.1.6.1 | Haagi programm käsitleb võitlust ebaseadusliku sisserändega piirikontrolli peatükis. EMSK on väljendanud oma toetust piirihaldusagentuuri asutamisele (16), keskmise tähtajaga Euroopa piirivalvesüsteemi loomisele ning piirivalveasutuste koostöö parandamisele. Eesmärk peab olema kaheosaline: tulemuslikum võitlus inimeste üle piiri toimetamise ning nendega kauplemisega tegelevate kuritegelike võrgustikega ning humanitaarabi osutamine ja inimeste õiglane kohtlemine. |
| --- | --- |

4.1.6.1

Haagi programm käsitleb võitlust ebaseadusliku sisserändega piirikontrolli peatükis. EMSK on väljendanud oma toetust piirihaldusagentuuri asutamisele (16), keskmise tähtajaga Euroopa piirivalvesüsteemi loomisele ning piirivalveasutuste koostöö parandamisele. Eesmärk peab olema kaheosaline: tulemuslikum võitlus inimeste üle piiri toimetamise ning nendega kauplemisega tegelevate kuritegelike võrgustikega ning humanitaarabi osutamine ja inimeste õiglane kohtlemine.

| 4.1.6.2 | EMSK toetab täielikult Euroopa Liidu loodud vahendeid võitluseks inimeste üle piiri toimetamise ning nendega kauplemise vastu, sealhulgas nõukogu direktiivi, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule sisserändele (17), raamotsust inimkaubanduse vastase võitluse kohta (18) ning direktiivi elamisloa väljaandmise kohta inimkaubanduse ohvritele, kes teevad koostööd õigusasutustega (19). Vaatamata oma kriitilisele suhtumisele kõnealuste vahendite teatud aspektidesse toetab EMSK nende terviklikku lähenemist. |
| --- | --- |

4.1.6.2

EMSK toetab täielikult Euroopa Liidu loodud vahendeid võitluseks inimeste üle piiri toimetamise ning nendega kauplemise vastu, sealhulgas nõukogu direktiivi, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule sisserändele (17), raamotsust inimkaubanduse vastase võitluse kohta (18) ning direktiivi elamisloa väljaandmise kohta inimkaubanduse ohvritele, kes teevad koostööd õigusasutustega (19). Vaatamata oma kriitilisele suhtumisele kõnealuste vahendite teatud aspektidesse toetab EMSK nende terviklikku lähenemist.

| 4.1.6.3 | Ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks on aga vajalik tegevus ka teistes valdkondades. On enesestmõistetav, et migrantidele tuleb pakkuda seaduslikku, läbipaistvat ja paindlikku riiki lubamise menetlust. Samuti tuleb võidelda varimajanduse ja ebaseadusliku tööhõivega ning teha lõpp ekspluateerivatele töötingimustele, mille all paljud ebaseaduslikud sisserändajad sageli kannatavad. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks on aga vajalik tegevus ka teistes valdkondades. On enesestmõistetav, et migrantidele tuleb pakkuda seaduslikku, läbipaistvat ja paindlikku riiki lubamise menetlust. Samuti tuleb võidelda varimajanduse ja ebaseadusliku tööhõivega ning teha lõpp ekspluateerivatele töötingimustele, mille all paljud ebaseaduslikud sisserändajad sageli kannatavad.

| 4.1.6.4 | Samuti tuleb ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja inimkaubanduse vastaseks võitluseks parandada koostööd naaberriikide ja transiidiriikidega. |
| --- | --- |

4.1.6.4

Samuti tuleb ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja inimkaubanduse vastaseks võitluseks parandada koostööd naaberriikide ja transiidiriikidega.

4.2   Turvalisuse tugevdamine

| 4.2.1 | Haagi programm sätestab, et “Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide julgeolek on omandanud edasilükkamatu tähtsuse” USAs (11. septembril 2001) ja Hispaanias (11. märtsil 2004) toimunud rünnakute valguses. Programmis pakutakse välja kooskõlastatud tegevus, mis on piiriüleste, eriti turvalisust puudutavate probleemide lahendamisel tõhusam. |
| --- | --- |

4.2.1

Haagi programm sätestab, et “Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide julgeolek on omandanud edasilükkamatu tähtsuse” USAs (11. septembril 2001) ja Hispaanias (11. märtsil 2004) toimunud rünnakute valguses. Programmis pakutakse välja kooskõlastatud tegevus, mis on piiriüleste, eriti turvalisust puudutavate probleemide lahendamisel tõhusam.

| 4.2.2 | 12. detsembril 2003. aastal heakskiidetud Euroopa julgeolekustrateegia (20), mis sätestab ELi rolli ja vastutuse lähtuvalt uuest ülemaailmse julgeoleku olukorrast, nimetas terrorismi käesoleva sajandi üheks peamiseks ohuks. Strateegia rõhutas ka püsivat seost julgeoleku sise- ja välisaspektide vahel ühise välispiiriga Euroopas ning isikute vaba liikumist ilma sisepiirideta. |
| --- | --- |

4.2.2

12. detsembril 2003. aastal heakskiidetud Euroopa julgeolekustrateegia (20), mis sätestab ELi rolli ja vastutuse lähtuvalt uuest ülemaailmse julgeoleku olukorrast, nimetas terrorismi käesoleva sajandi üheks peamiseks ohuks. Strateegia rõhutas ka püsivat seost julgeoleku sise- ja välisaspektide vahel ühise välispiiriga Euroopas ning isikute vaba liikumist ilma sisepiirideta.

| 4.2.3 | Terrorirünnakud on suunatud demokraatia alustalade ja õigusriigi vastu: rünnatakse kodanike inimõigusi ja kodanikuvabadusi, sealhulgas õigust elule. Tegelikkuses on ELi kooskõlastatud tegevus elutähtis. Kõigi õiguste ja vabaduste teostamise tagamiseks tuleb Euroopa Liidul tagada kõrge turvalisuse tase. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 29 on liidu eesmärk “tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal”. Ükski liikmesriik ei saa võidelda terrorismi ilmingutega üksi. Euroopa koostööd ning kooskõlastatud võitlust kuritegevuse ja piiriülese organiseeritud kuritegevusega tuleb tugevdada ühise strateegia kehtestamise kaudu. |
| --- | --- |

4.2.3

Terrorirünnakud on suunatud demokraatia alustalade ja õigusriigi vastu: rünnatakse kodanike inimõigusi ja kodanikuvabadusi, sealhulgas õigust elule. Tegelikkuses on ELi kooskõlastatud tegevus elutähtis. Kõigi õiguste ja vabaduste teostamise tagamiseks tuleb Euroopa Liidul tagada kõrge turvalisuse tase. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 29 on liidu eesmärk “tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal”. Ükski liikmesriik ei saa võidelda terrorismi ilmingutega üksi. Euroopa koostööd ning kooskõlastatud võitlust kuritegevuse ja piiriülese organiseeritud kuritegevusega tuleb tugevdada ühise strateegia kehtestamise kaudu.

| 4.2.4 | Juulis 2005 Londonis toime pandud terrorirünnakud olid ühe meie ajastu suurimate väljakutsete järjekordseks väljundiks ja näitasid, et terrorismi ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleb võtta tõhusaid meetmeid, austades seejuures täiel määral põhiõigusi ja kodanikuvabadusi ning tugevdades demokraatiat ja õigusriiki. |
| --- | --- |

4.2.4

Juulis 2005 Londonis toime pandud terrorirünnakud olid ühe meie ajastu suurimate väljakutsete järjekordseks väljundiks ja näitasid, et terrorismi ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleb võtta tõhusaid meetmeid, austades seejuures täiel määral põhiõigusi ja kodanikuvabadusi ning tugevdades demokraatiat ja õigusriiki.

| 4.2.5 | 13. juulil 2005. aastal toimunud erakorralisel istungjärgul võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu deklaratsiooni Euroopa Liidu vastuse kohta Londoni pommirünnakutele, kus rõhutas vajadust kiirendada 21. septembril 2001. aastal heakskiidetud ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava elluviimist. Paljud kõnealuses deklaratsioonis esitatud õigusaktide algatused on saanud Euroopa Parlamendi, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna kriitika osaliseks. Selline kriitika tuleneb kahtlustest deklaratsiooni vastavuse suhtes õiguspärasuse, proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtetele (21). |
| --- | --- |

4.2.5

13. juulil 2005. aastal toimunud erakorralisel istungjärgul võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu deklaratsiooni Euroopa Liidu vastuse kohta Londoni pommirünnakutele, kus rõhutas vajadust kiirendada 21. septembril 2001. aastal heakskiidetud ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava elluviimist. Paljud kõnealuses deklaratsioonis esitatud õigusaktide algatused on saanud Euroopa Parlamendi, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna kriitika osaliseks. Selline kriitika tuleneb kahtlustest deklaratsiooni vastavuse suhtes õiguspärasuse, proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtetele (21).

| 4.2.6 | Ühise Euroopa julgeolekustrateegia tõhusust vähendavad mitmed tegurid: kõnealuse poliitika väljatöötamise aluseks olev ebatõhus kohturaamistik; Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu kõrvalejätmine; rahvusvahelise terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse juurte, põhjuste ja toimimisviiside keerukus; mõne liikmesriigi vähene valmidus üksikasjade äratundmisel ja uurimisel; ühtse Euroopa/rahvusvahelise terrorismi definitsiooni puudumine; vastastikuse usalduse puudumine liikmesriikide õiguskaitseorganite ja kohtuorganite vahel. |
| --- | --- |

4.2.6

Ühise Euroopa julgeolekustrateegia tõhusust vähendavad mitmed tegurid: kõnealuse poliitika väljatöötamise aluseks olev ebatõhus kohturaamistik; Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu kõrvalejätmine; rahvusvahelise terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse juurte, põhjuste ja toimimisviiside keerukus; mõne liikmesriigi vähene valmidus üksikasjade äratundmisel ja uurimisel; ühtse Euroopa/rahvusvahelise terrorismi definitsiooni puudumine; vastastikuse usalduse puudumine liikmesriikide õiguskaitseorganite ja kohtuorganite vahel.

| 4.2.7 | Sellise julgeolekupoliitika elluviimine, mis ei taga õiget tasakaalu inimõiguste suhtes, on viga, mis nõrgendab terrorismivastase võitluse tõhusust. |
| --- | --- |

4.2.7

Sellise julgeolekupoliitika elluviimine, mis ei taga õiget tasakaalu inimõiguste suhtes, on viga, mis nõrgendab terrorismivastase võitluse tõhusust.

| 4.2.8 | Euroopa julgeolekualase koostöö üks suurimaid nõrkusi on asjaolu, et kõnealune poliitika jääb väljapoole ühenduse raamistikku ning selle koostamiseks kasutatakse peamiselt valitsustevahelist meetodit (ELi kolmas sammas). Seetõttu on Euroopa Liidu roll väga piiratud. Sellel on olnud mitmed kahjulikud tagajärjed, nagu näiteks tõhususe (seda peamiselt absoluutse häälteenamuse nõude tõttu) ning läbipaistvuse puudumine otsustamismenetluses, samuti Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu kõrvalejätmine. Seoses kohtu pädevusega kolmanda samba raames tuleb liikmesriikidel seda vastavasisulises deklaratsioonis (22) aktsepteerida. |
| --- | --- |

4.2.8

Euroopa julgeolekualase koostöö üks suurimaid nõrkusi on asjaolu, et kõnealune poliitika jääb väljapoole ühenduse raamistikku ning selle koostamiseks kasutatakse peamiselt valitsustevahelist meetodit (ELi kolmas sammas). Seetõttu on Euroopa Liidu roll väga piiratud. Sellel on olnud mitmed kahjulikud tagajärjed, nagu näiteks tõhususe (seda peamiselt absoluutse häälteenamuse nõude tõttu) ning läbipaistvuse puudumine otsustamismenetluses, samuti Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kohtu kõrvalejätmine. Seoses kohtu pädevusega kolmanda samba raames tuleb liikmesriikidel seda vastavasisulises deklaratsioonis (22) aktsepteerida.

| 4.2.9 | Üheks näiteks tõsiasjast, et mõõtmete “vabadus, turvalisus ja õigus” arendamine jätkub puhtalt riikide kohaldamisalas, on 27. mai 2005. aasta Prümi leping (Schengen III), mis puudutab piiriülese koostöö kiirendamist, eriti terrorismivastase võitluse, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserände osas. Lepingu läbirääkimistel osales ja lepingu võttis vastu üksnes seitse liikmesriiki (23). Otsustamisprotsess ei olnud läbipaistev vaatamata käsitletud poliitiliste küsimuste ja teemade tähtsusele (24). |
| --- | --- |

4.2.9

Üheks näiteks tõsiasjast, et mõõtmete “vabadus, turvalisus ja õigus” arendamine jätkub puhtalt riikide kohaldamisalas, on 27. mai 2005. aasta Prümi leping (Schengen III), mis puudutab piiriülese koostöö kiirendamist, eriti terrorismivastase võitluse, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserände osas. Lepingu läbirääkimistel osales ja lepingu võttis vastu üksnes seitse liikmesriiki (23). Otsustamisprotsess ei olnud läbipaistev vaatamata käsitletud poliitiliste küsimuste ja teemade tähtsusele (24).

| 4.2.10 | Sedalaadi üksnes valitsustevaheline koostöö nõrgendab Euroopa projekti ning kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühisala ning viib “vähema Euroopani”. Kõnealustes poliitikavaldkondades on tarvis edendada ja tagada “enam Euroopat”, kasutades ühenduse meetodit ning asjakohast institutsioonilist raamistikku. Ühenduse kord võimaldab integreeritud, tõhusamat, ulatuslikumat ja järjepidevamat lähenemist ning süsteemi meie aja väljakutsetele vastu astumiseks. |
| --- | --- |

4.2.10

Sedalaadi üksnes valitsustevaheline koostöö nõrgendab Euroopa projekti ning kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühisala ning viib “vähema Euroopani”. Kõnealustes poliitikavaldkondades on tarvis edendada ja tagada “enam Euroopat”, kasutades ühenduse meetodit ning asjakohast institutsioonilist raamistikku. Ühenduse kord võimaldab integreeritud, tõhusamat, ulatuslikumat ja järjepidevamat lähenemist ning süsteemi meie aja väljakutsetele vastu astumiseks.

| 4.2.11 | Euroopa Parlamendi otsustamismenetlusse kaasamine ning Euroopa Kohtule üldpädevuse andmine kõnealuse poliitika suhtes on äärmiselt oluline demokraatlike väärtuste ja õigusriigi põhimõtete austamise seisukohast. Tuleb tagada kõigi ELi kolmanda samba raames vastu võetud ja koostatud julgeolekualaste õigusaktide ning samuti ka Euroopa agentuuride (Europol, Eurojust, Euroopa Politseikolledž — CEPOL, ELi politseijuhtide üksus, Euroopa Piiriamet jt) tegevuse parlamentaarne ja kohtulik järelevalve. |
| --- | --- |

4.2.11

Euroopa Parlamendi otsustamismenetlusse kaasamine ning Euroopa Kohtule üldpädevuse andmine kõnealuse poliitika suhtes on äärmiselt oluline demokraatlike väärtuste ja õigusriigi põhimõtete austamise seisukohast. Tuleb tagada kõigi ELi kolmanda samba raames vastu võetud ja koostatud julgeolekualaste õigusaktide ning samuti ka Euroopa agentuuride (Europol, Eurojust, Euroopa Politseikolledž — CEPOL, ELi politseijuhtide üksus, Euroopa Piiriamet jt) tegevuse parlamentaarne ja kohtulik järelevalve.

| 4.2.12 | Turvalisus on Haagi programmi keskne küsimus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmise viie aasta peamine strateegiline eesmärk. Turvalisust käsitletakse programmi vabaduse ja õigusega seotud peatükkides. Järgmisi teemasid käsitleti ekslikult peatükis “Vabaduse tugevdamine”: võitlus ebaseadusliku sisserändega, biomeetria ja infosüsteemid (andmesüsteemide arendamine ja sünergia), repatrieerimis- ja tagasilubamispoliitika, parem piirikontroll, viisapoliitika, jne. |
| --- | --- |

4.2.12

Turvalisus on Haagi programmi keskne küsimus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmise viie aasta peamine strateegiline eesmärk. Turvalisust käsitletakse programmi vabaduse ja õigusega seotud peatükkides. Järgmisi teemasid käsitleti ekslikult peatükis “Vabaduse tugevdamine”: võitlus ebaseadusliku sisserändega, biomeetria ja infosüsteemid (andmesüsteemide arendamine ja sünergia), repatrieerimis- ja tagasilubamispoliitika, parem piirikontroll, viisapoliitika, jne.

| 4.2.13 | Lisaks sellele seab Haagi programm esikohale juba väljatöötatud vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud meetmete tõhusamale ja nõuetekohasemale elluviimisele ja hindamisele (25). Enne nimetatud kolmest valdkonnast ühega seotud poliitika kujundamist või edendamist tuleks korraldada nende meetmete tõhusust, proportsionaalsust ja õiguspärasust käsitlev uuring, st vaja on kvaliteetseid õigusakte. |
| --- | --- |

4.2.13

Lisaks sellele seab Haagi programm esikohale juba väljatöötatud vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud meetmete tõhusamale ja nõuetekohasemale elluviimisele ja hindamisele (25). Enne nimetatud kolmest valdkonnast ühega seotud poliitika kujundamist või edendamist tuleks korraldada nende meetmete tõhusust, proportsionaalsust ja õiguspärasust käsitlev uuring, st vaja on kvaliteetseid õigusakte.

| 4.2.14 | Isikuandmete kaitsmiseks tuleb luua ühtne ja selge õigusraamistik ning kehtestada kohtulik ja parlamentaarne järelevalve. Euroopa Komisjoni ettepanek lubada oma talitustel süstemaatiliselt, korrapäraselt ja põhjalikult (mõju hindamise kaudu) kontrollida õigusaktide ettepanekute vastavust põhiõiguste hartale on väga positiivne (26). Kuid sellist kontrolli tuleks kohaldada ka nõukogu poolt vastuvõetud meetmete lõplikule versioonile. Õiguskaitseorganite ja teiste julgeolekuteenistuste teabevahetusel tuleks otsustamise ja elluviimise kõigis staadiumites austada tasakaalu privaatsuse ja teabekaitse (vabadus) — näiteks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8 ja direktiiv 95/46/EÜ (27) — ning turvalisuse vahel. |
| --- | --- |

4.2.14

Isikuandmete kaitsmiseks tuleb luua ühtne ja selge õigusraamistik ning kehtestada kohtulik ja parlamentaarne järelevalve. Euroopa Komisjoni ettepanek lubada oma talitustel süstemaatiliselt, korrapäraselt ja põhjalikult (mõju hindamise kaudu) kontrollida õigusaktide ettepanekute vastavust põhiõiguste hartale on väga positiivne (26). Kuid sellist kontrolli tuleks kohaldada ka nõukogu poolt vastuvõetud meetmete lõplikule versioonile. Õiguskaitseorganite ja teiste julgeolekuteenistuste teabevahetusel tuleks otsustamise ja elluviimise kõigis staadiumites austada tasakaalu privaatsuse ja teabekaitse (vabadus) — näiteks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8 ja direktiiv 95/46/EÜ (27) — ning turvalisuse vahel.

| 4.2.15 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volituste laiendamine ELi kolmanda samba (Euroopa Liidu lepingu VI jaotis) lisamise kaudu oleks vabaduse, turvalisuse ja õiguse õige tasakaalu säilitamise võti Euroopa Liidu poliitikavaldkondades (28). |
| --- | --- |

4.2.15

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volituste laiendamine ELi kolmanda samba (Euroopa Liidu lepingu VI jaotis) lisamise kaudu oleks vabaduse, turvalisuse ja õiguse õige tasakaalu säilitamise võti Euroopa Liidu poliitikavaldkondades (28).

| 4.2.16 | Haagi programm peab väga tähtsaks mitut terrorismialast meedet, mis on peamiselt suunatud sise- ja välisjulgeoleku ohtusid puudutava teabevahetuse tugevdamisele liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistuste vahel; võitlusele terrorismi rahastamisega; terrorismiohu strateegilisele analüüsimisele luure- ja julgeolekuteenistuste ning Europoli poolt; elutähtsa infrastruktuuri kaitsele ja tagajärgede ohjamisele. |
| --- | --- |

4.2.16

Haagi programm peab väga tähtsaks mitut terrorismialast meedet, mis on peamiselt suunatud sise- ja välisjulgeoleku ohtusid puudutava teabevahetuse tugevdamisele liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistuste vahel; võitlusele terrorismi rahastamisega; terrorismiohu strateegilisele analüüsimisele luure- ja julgeolekuteenistuste ning Europoli poolt; elutähtsa infrastruktuuri kaitsele ja tagajärgede ohjamisele.

| 4.2.17 | Üks Haagi programmi uuenduslikumaid ettepanekuid “turvalisuse tugevdamise” peatükis on teabe kättesaadavuse põhimõte. Kõnealune põhimõte märgib uut lähenemist ELi õiguskaitseorganite piiriülese teabevahetuse parandamises, mis põhineb sellel, et ühe liikmesriigi õiguskaitseorgani töötaja saab teise liikmesriigi töötajalt uurimise teostamiseks vajalikku teavet (29). Sellise revolutsioonilise põhimõtte täpne sisu, tegelik mõju, rakendusala ja kasutustingimused ootavad veel täpsustamist. Põhimõtte toimimiseks on vajalik vastavate liikmesriikide õiguskaitseorganite vahelise usalduse kõrge tase. Sellise usalduse puudumine on senini olnud Euroopa koostöö üheks suurimaks takistuseks. Tuleb tugevdada kootööd ELi agentuuride, ametite, institutsioonide ning vabaduse, turvalisuse ja õigusega tegelevate osalejate vahel. Lisaks sellele tuleks tagada kättesaadavuse põhimõttest tulenevate tegevuste kohtulik järelevalve. EMSK toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut politsei- ja kriminaalküsimustes tehtava õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (30). |
| --- | --- |

4.2.17

Üks Haagi programmi uuenduslikumaid ettepanekuid “turvalisuse tugevdamise” peatükis on teabe kättesaadavuse põhimõte. Kõnealune põhimõte märgib uut lähenemist ELi õiguskaitseorganite piiriülese teabevahetuse parandamises, mis põhineb sellel, et ühe liikmesriigi õiguskaitseorgani töötaja saab teise liikmesriigi töötajalt uurimise teostamiseks vajalikku teavet (29). Sellise revolutsioonilise põhimõtte täpne sisu, tegelik mõju, rakendusala ja kasutustingimused ootavad veel täpsustamist. Põhimõtte toimimiseks on vajalik vastavate liikmesriikide õiguskaitseorganite vahelise usalduse kõrge tase. Sellise usalduse puudumine on senini olnud Euroopa koostöö üheks suurimaks takistuseks. Tuleb tugevdada kootööd ELi agentuuride, ametite, institutsioonide ning vabaduse, turvalisuse ja õigusega tegelevate osalejate vahel. Lisaks sellele tuleks tagada kättesaadavuse põhimõttest tulenevate tegevuste kohtulik järelevalve. EMSK toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut politsei- ja kriminaalküsimustes tehtava õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (30).

| 4.2.18 | EMSK nõuab Euroopa agentuuride ja ametite vahelise nõuetekohase koostöö arendamist vabadust, turvalisust ja õigust puudutavates küsimustes. Haagi programm nõuab tugevamat praktilist koostööd ja kooskõlastamist riiklikul tasandil õiguskaitse-, kohtu- ja tolliasutuste vahel ning ka nimetatud asutuste ja Europoli vahel. Liikmesriikidel tuleb edendada Europoli kui Euroopa agentuuri ning võimaldada Europolil koos Eurojustiga etendada otsustavat rolli võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu. On vastuvõetamatu, et mitte kõik liikmesriigid ei ole senini ratifitseerinud või rakendanud Europoli konventsiooni parandusprotokolle. Ent see on eriti pakiline, et anda Europolile toetust ja ressursse, mis on vajalikud tõhusaks toimimiseks Euroopa õiguskaitsealase koostöö nurgakivina. Enne Europoli volituste uuesti määratlemist peavad liikmesriigid olema veendunud selle kasulikkuses ning vajaduses sellega koostööd teha. Lisaks viitab programm sellele, et alates 1. jaanuarist 2006 asendab Europol oma iga-aastased Euroopa Liidu kuritegevuse hetkeolukorra aruanded “ohuhinnangutega” organiseeritud kuritegevuse tõsiste vormide kohta. Sellise Europoli rolli praktilise asjakohasuse süvenemisega peaks kaasnema selle tegevuste laiapõhjaline demokraatlik hindamine. Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid koos Euroopa Kohtuga mängiksid keskset rolli selle tegevuse demokraatliku järelevalve ja kohtuliku kontrolli osas. |
| --- | --- |

4.2.18

EMSK nõuab Euroopa agentuuride ja ametite vahelise nõuetekohase koostöö arendamist vabadust, turvalisust ja õigust puudutavates küsimustes. Haagi programm nõuab tugevamat praktilist koostööd ja kooskõlastamist riiklikul tasandil õiguskaitse-, kohtu- ja tolliasutuste vahel ning ka nimetatud asutuste ja Europoli vahel. Liikmesriikidel tuleb edendada Europoli kui Euroopa agentuuri ning võimaldada Europolil koos Eurojustiga etendada otsustavat rolli võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu. On vastuvõetamatu, et mitte kõik liikmesriigid ei ole senini ratifitseerinud või rakendanud Europoli konventsiooni parandusprotokolle. Ent see on eriti pakiline, et anda Europolile toetust ja ressursse, mis on vajalikud tõhusaks toimimiseks Euroopa õiguskaitsealase koostöö nurgakivina. Enne Europoli volituste uuesti määratlemist peavad liikmesriigid olema veendunud selle kasulikkuses ning vajaduses sellega koostööd teha. Lisaks viitab programm sellele, et alates 1. jaanuarist 2006 asendab Europol oma iga-aastased Euroopa Liidu kuritegevuse hetkeolukorra aruanded “ohuhinnangutega” organiseeritud kuritegevuse tõsiste vormide kohta. Sellise Europoli rolli praktilise asjakohasuse süvenemisega peaks kaasnema selle tegevuste laiapõhjaline demokraatlik hindamine. Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid koos Euroopa Kohtuga mängiksid keskset rolli selle tegevuse demokraatliku järelevalve ja kohtuliku kontrolli osas.

| 4.2.19 | Poliitiliste küsimuste seas on esile kerkinud veel üks teemadering, mis puudutab biomeetriat ja infosüsteeme. Enamiku nimetatud meetmete mittevastavus õiguspärasuse, proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtetele on saanud Euroopa Parlamendi kodanike õiguste, justiits- ja siseküsimuste komisjoni (31) ja inimõiguste organisatsioonide pideva kriitika osaliseks. Neid väiteid kinnitab ka piisavate tagatiste ja tõhusate õiguskaitsevahendite puudumine. Vaatamata kriitikale kõnealuste vahendite suhtes toob 13. juuli 2005. aasta erakorralisel istungjärgul heaks kiidetud deklaratsioon Euroopa Liidu vastuse kohta Londoni pommirünnakutele välja vajaduse nimetatud vahendid kiiresti vastu võtta (32). |
| --- | --- |

4.2.19

Poliitiliste küsimuste seas on esile kerkinud veel üks teemadering, mis puudutab biomeetriat ja infosüsteeme. Enamiku nimetatud meetmete mittevastavus õiguspärasuse, proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtetele on saanud Euroopa Parlamendi kodanike õiguste, justiits- ja siseküsimuste komisjoni (31) ja inimõiguste organisatsioonide pideva kriitika osaliseks. Neid väiteid kinnitab ka piisavate tagatiste ja tõhusate õiguskaitsevahendite puudumine. Vaatamata kriitikale kõnealuste vahendite suhtes toob 13. juuli 2005. aasta erakorralisel istungjärgul heaks kiidetud deklaratsioon Euroopa Liidu vastuse kohta Londoni pommirünnakutele välja vajaduse nimetatud vahendid kiiresti vastu võtta (32).

| 4.2.20 | Haagi programm seab selgelt esikohale olemasolevate või kavandatavate poliitikate hindamise vajaduse. Enne kõnealuste algatuste heakskiitmist on vajalik nende tõhususe, lisandväärtuse, proportsionaalsuse ja õiguspärasuse sõltumatu ja üksikasjalik uurimine (vastavus inimõigustele ja kodanikuvabadustele). Terrorismivastane võitlus ei õigusta sellise poliitika koostamist, mis võiks põhjustada pöördumatut kahju vabaduse ja demokraatia kaitsmisele ning seetõttu vähendada kõigi turvalisust. |
| --- | --- |

4.2.20

Haagi programm seab selgelt esikohale olemasolevate või kavandatavate poliitikate hindamise vajaduse. Enne kõnealuste algatuste heakskiitmist on vajalik nende tõhususe, lisandväärtuse, proportsionaalsuse ja õiguspärasuse sõltumatu ja üksikasjalik uurimine (vastavus inimõigustele ja kodanikuvabadustele). Terrorismivastane võitlus ei õigusta sellise poliitika koostamist, mis võiks põhjustada pöördumatut kahju vabaduse ja demokraatia kaitsmisele ning seetõttu vähendada kõigi turvalisust.

| 4.2.21 | Mis puudutab terrorismi rahastamise ja kuritegelike organisatsioonide korraldatava rahapesu vastu võitlemise meetmeid, siis on vaja keskendatud lähenemist ning nende õigusaktide ülevõtmist, mis soodustavad järelevalvet kahtlaste rahavoogude üle, mida võidakse kasutada kuritegeliku tegevuse rahastamiseks, seda eriti rahapesu tõkestamise osana (33). |
| --- | --- |

4.2.21

Mis puudutab terrorismi rahastamise ja kuritegelike organisatsioonide korraldatava rahapesu vastu võitlemise meetmeid, siis on vaja keskendatud lähenemist ning nende õigusaktide ülevõtmist, mis soodustavad järelevalvet kahtlaste rahavoogude üle, mida võidakse kasutada kuritegeliku tegevuse rahastamiseks, seda eriti rahapesu tõkestamise osana (33).

| 4.2.22 | Euroopa Komisjon esitas hiljuti heade tavade koodeksi, kuidas vältida valitsusväliste organisatsioonide kasutamist kuritegelike organisatsioonide rahastamiseks. EMSK tunneb heameelt, et komisjon on kõnealuse teema kohta käivitanud konsulteerimisprotsessi kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, ent on mures häiriva seose pärast, mida komisjon näeb valitsusteväliste organisatsioonide ja terrorismi vahel; asjade selline nägemine tekitab segadust ja põhjendamatuid eelarvamusi. Valitsusvälised organisatsioonid ja organiseeritud kodanikuühiskond etendavad kesksest osa võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu (34). |
| --- | --- |

4.2.22

Euroopa Komisjon esitas hiljuti heade tavade koodeksi, kuidas vältida valitsusväliste organisatsioonide kasutamist kuritegelike organisatsioonide rahastamiseks. EMSK tunneb heameelt, et komisjon on kõnealuse teema kohta käivitanud konsulteerimisprotsessi kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, ent on mures häiriva seose pärast, mida komisjon näeb valitsusteväliste organisatsioonide ja terrorismi vahel; asjade selline nägemine tekitab segadust ja põhjendamatuid eelarvamusi. Valitsusvälised organisatsioonid ja organiseeritud kodanikuühiskond etendavad kesksest osa võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu (34).

| 4.2.23 | Vastavalt Euroopa julgeolekustrateegiale ning kooskõlas julgeolekupoliitika ühtse välismõõtme arengu prioriteediga sätestab Haagi programm integreeritud ja kooskõlastatud ELi kriisihalduskorraldused piiriüleste kriiside tarbeks, mis viiakse ellu 1. juuliks 2006. Kõnealused korraldused hõlmavad liikmesriikide võimaluste hindamist, varude ladustamist, väljaõpet, ühisharjutusi ja tsiviil-kriisiohje tegevusplaane. 2005. aasta lõpuks esitab Euroopa Komisjon olemasolevate hoiatussüsteemide kooskõlastamist puudutava otsuse üldise turvalise kiirhoiatussüsteemi (ARGUS) ja komisjoni kriisikeskuse loomise kohta ning samuti ettepaneku elutähtsa infrastruktuuri kaitse hoiatusteabevõrgu loomise kohta. |
| --- | --- |

4.2.23

Vastavalt Euroopa julgeolekustrateegiale ning kooskõlas julgeolekupoliitika ühtse välismõõtme arengu prioriteediga sätestab Haagi programm integreeritud ja kooskõlastatud ELi kriisihalduskorraldused piiriüleste kriiside tarbeks, mis viiakse ellu 1. juuliks 2006. Kõnealused korraldused hõlmavad liikmesriikide võimaluste hindamist, varude ladustamist, väljaõpet, ühisharjutusi ja tsiviil-kriisiohje tegevusplaane. 2005. aasta lõpuks esitab Euroopa Komisjon olemasolevate hoiatussüsteemide kooskõlastamist puudutava otsuse üldise turvalise kiirhoiatussüsteemi (ARGUS) ja komisjoni kriisikeskuse loomise kohta ning samuti ettepaneku elutähtsa infrastruktuuri kaitse hoiatusteabevõrgu loomise kohta.

| 4.2.24 | EMSK on seisukohal, et EL vajab uut, tõhusat, tulemuslikku, õiguspärast ja proportsionaalset lähenemist ühisele julgeolekustrateegiale. Erinevad terrorismivormid nõuavad erinevaid lahendusi ja vahendeid, mis sobiksid antud kuritegevuse liigiga. |
| --- | --- |

4.2.24

EMSK on seisukohal, et EL vajab uut, tõhusat, tulemuslikku, õiguspärast ja proportsionaalset lähenemist ühisele julgeolekustrateegiale. Erinevad terrorismivormid nõuavad erinevaid lahendusi ja vahendeid, mis sobiksid antud kuritegevuse liigiga.

| 4.2.25 | Lisaks sellele on tarvis uurida elanikkonna haavatavate rühmade vägivaldse radikaliseerumise juuri ning terroristlikke värbamismeetodeid, et hoida ära nende levikut. See peab toimuma käsikäes religioonide ja kultuuride vahelise avatud dialoogi soodustamisega, mis võitleb sallimatuse, rassismi, ksenofoobia ja vägivaldsete äärmusliikumiste vastu. |
| --- | --- |

4.2.25

Lisaks sellele on tarvis uurida elanikkonna haavatavate rühmade vägivaldse radikaliseerumise juuri ning terroristlikke värbamismeetodeid, et hoida ära nende levikut. See peab toimuma käsikäes religioonide ja kultuuride vahelise avatud dialoogi soodustamisega, mis võitleb sallimatuse, rassismi, ksenofoobia ja vägivaldsete äärmusliikumiste vastu.

| 4.2.26 | Komisjon peaks kaaluma võimalust kaasata terrorism nende kuritegude hulka, mis kuuluvad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse. |
| --- | --- |

4.2.26

Komisjon peaks kaaluma võimalust kaasata terrorism nende kuritegude hulka, mis kuuluvad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse.

4.3   Õiguse tugevdamine

| 4.3.1 | Kooskõlas 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu otsustes välja toodud filosoofiaga seab Haagi programm esikohale kohtulahendite vastastikuse tunnustamise ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõttel rajaneva ühise Euroopa õiguspiirkonna loomist. |
| --- | --- |

4.3.1

Kooskõlas 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu otsustes välja toodud filosoofiaga seab Haagi programm esikohale kohtulahendite vastastikuse tunnustamise ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõttel rajaneva ühise Euroopa õiguspiirkonna loomist.

| 4.3.2 | Nii mitmeski valdkonnas (35) on rõhutatud vastastikuse usalduse loomise vajadust erinevate õigusasutuste ja õigussüsteemide vahel. Selline usaldus on laialdase tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö üks peamisi eeldusi. Kohtuorganid ja kõik kohtumenetlusega seotud organid peaksid kaaluma teiste liikmesriikide organite tehtud otsuseid enda otsustega võrdväärsetena. Küsimuse alla ei tohiks seada ei kohtupädevust, menetluse kvaliteeti ega õigust õiglasele kohtuprotsessile. Ent kõnealustes poliitikates rakendatavat piiriülest lähenemist ja üleeuroopalise õigusalase koostöö tugevdamist takistavad tänaseni liikmesriikide õigussüsteemide vahel täheldatavad erinevused — nii kriminaal- kui ka tsiviilasjade suhtes — ning asjaomaste poolte puudulikud teadmised teiste süsteemidest. |
| --- | --- |

4.3.2

Nii mitmeski valdkonnas (35) on rõhutatud vastastikuse usalduse loomise vajadust erinevate õigusasutuste ja õigussüsteemide vahel. Selline usaldus on laialdase tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö üks peamisi eeldusi. Kohtuorganid ja kõik kohtumenetlusega seotud organid peaksid kaaluma teiste liikmesriikide organite tehtud otsuseid enda otsustega võrdväärsetena. Küsimuse alla ei tohiks seada ei kohtupädevust, menetluse kvaliteeti ega õigust õiglasele kohtuprotsessile. Ent kõnealustes poliitikates rakendatavat piiriülest lähenemist ja üleeuroopalise õigusalase koostöö tugevdamist takistavad tänaseni liikmesriikide õigussüsteemide vahel täheldatavad erinevused — nii kriminaal- kui ka tsiviilasjade suhtes — ning asjaomaste poolte puudulikud teadmised teiste süsteemidest.

| 4.3.3 | Haagi programmis tehakse ettepanek liikmesriikide õigussüsteemide ja -traditsioonide mitmekesisusel põhineva “Euroopa kohtukultuuri” loomiseks. Lisaks sellele kutsub programm üles tegema suuremaid jõupingutusi selleks, et soodustada õiguskaitse kättesaadavust ja õigusalast koostööd. Samuti peaks vastastikune usaldus (36) põhinema kindlusel, et kõigile Euroopa kodanikele on tagatud juurdepääs kvaliteetsele kohtusüsteemile (37). |
| --- | --- |

4.3.3

Haagi programmis tehakse ettepanek liikmesriikide õigussüsteemide ja -traditsioonide mitmekesisusel põhineva “Euroopa kohtukultuuri” loomiseks. Lisaks sellele kutsub programm üles tegema suuremaid jõupingutusi selleks, et soodustada õiguskaitse kättesaadavust ja õigusalast koostööd. Samuti peaks vastastikune usaldus (36) põhinema kindlusel, et kõigile Euroopa kodanikele on tagatud juurdepääs kvaliteetsele kohtusüsteemile (37).

| 4.3.4 | Haagi programmi vaimsus on üldiselt vähem auahne kui Tamperes sätestatud mitmeaastane programm. Arvukate uute meetmete ja eelnõude pakkumise asemel seatakse esikohale õigusvaldkonnas olemas olevate meetmete objektiivse ja erapooletu hindamis- ja elluviimissüsteemi loomine, pidades samas lugu kohtunike ja prokuröride sõltumatusest. |
| --- | --- |

4.3.4

Haagi programmi vaimsus on üldiselt vähem auahne kui Tamperes sätestatud mitmeaastane programm. Arvukate uute meetmete ja eelnõude pakkumise asemel seatakse esikohale õigusvaldkonnas olemas olevate meetmete objektiivse ja erapooletu hindamis- ja elluviimissüsteemi loomine, pidades samas lugu kohtunike ja prokuröride sõltumatusest.

| 4.3.5 | Lisaks vastastikuse usalduse puudumisele liikmesriikide kohtuorganite vahel on kriminaalasjades õigusalase koostöö teiseks märkimisväärseks takistuseks tõsiasi, et see on sätestatud ELi kolmanda samba raames ning jääb seega väljapoole ühenduse pädevust (ühenduse meetod). Seega on ELi roll mõnevõrra piiratud. See on avaldanud mitmesugust negatiivset mõju, näiteks mõjususe ja läbipaistvuse puudumine, Euroopa Parlamendi kõrvalejätmine õigusloomeprotsessist; peale selle puudub Euroopa Kohtul üldine kohtualluvus. Kolmanda samba raames peavad liikmesriigid vastavasisulise deklaratsiooni vastuvõtmisel aktsepteerima kohtu pädevust teha otsus välja töötatud poliitika tõlgendamise ja kehtivuse kohta. |
| --- | --- |

4.3.5

Lisaks vastastikuse usalduse puudumisele liikmesriikide kohtuorganite vahel on kriminaalasjades õigusalase koostöö teiseks märkimisväärseks takistuseks tõsiasi, et see on sätestatud ELi kolmanda samba raames ning jääb seega väljapoole ühenduse pädevust (ühenduse meetod). Seega on ELi roll mõnevõrra piiratud. See on avaldanud mitmesugust negatiivset mõju, näiteks mõjususe ja läbipaistvuse puudumine, Euroopa Parlamendi kõrvalejätmine õigusloomeprotsessist; peale selle puudub Euroopa Kohtul üldine kohtualluvus. Kolmanda samba raames peavad liikmesriigid vastavasisulise deklaratsiooni vastuvõtmisel aktsepteerima kohtu pädevust teha otsus välja töötatud poliitika tõlgendamise ja kehtivuse kohta.

| 4.3.6 | Seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades on selgelt esikohale seatud meetmed, mis on suunatud kõnealuse põhimõtte (turvalisuse) elluviimisele Euroopa tasandil minimaalse protsessiõiguse kaitse (vabaduse) arvel. Vabaduse ja turvalisuse vahelise tasakaalu puudumise hea näide on Euroopa vahistamismäärus, mis on kriminaalõiguse valdkonnas esimene samm kohtulahendite vastastikuse tunnustamise põhimõtte arendamise suunas (38). Hoolimata kõnealuse “euro-vahistamismääruse” otsesest mõjust pole kolm aastat pärast selle vastuvõtmist ikka veel loodud paralleelset õigusraamistikku, mis kaitseks kahtlustatavate ja kostjate protsessiõigust ELi kriminaalmenetlustes. |
| --- | --- |

4.3.6

Seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades on selgelt esikohale seatud meetmed, mis on suunatud kõnealuse põhimõtte (turvalisuse) elluviimisele Euroopa tasandil minimaalse protsessiõiguse kaitse (vabaduse) arvel. Vabaduse ja turvalisuse vahelise tasakaalu puudumise hea näide on Euroopa vahistamismäärus, mis on kriminaalõiguse valdkonnas esimene samm kohtulahendite vastastikuse tunnustamise põhimõtte arendamise suunas (38). Hoolimata kõnealuse “euro-vahistamismääruse” otsesest mõjust pole kolm aastat pärast selle vastuvõtmist ikka veel loodud paralleelset õigusraamistikku, mis kaitseks kahtlustatavate ja kostjate protsessiõigust ELi kriminaalmenetlustes.

| 4.3.7 | Lähtudes sellise seadusandliku tühimiku olemasolust, esitas Euroopa Komisjon aprillis 2004 ettepaneku “Nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus” (2004/328). Otsuses sätestatakse ühised miinimumnõuded kõigis ELi menetlustes kohaldatavatele protsessuaalsetele õigustele, eesmärgiga selgitada välja kuriteo toimepanekus kahtlustatava isiku süü või süütus või otsustada kriminaalmenetluses süüdimõistmise korral kohaldatav karistus. See hõlmab ka nimetatud menetlustest tulenevat mis tahes apellatsioonkaebust (39). Vaatamata ulatuslikule kriitikale piirangute suhtes, mida kõnealune otsus protsessuaalsetele õigustele seab, tugevdaks selle vastuvõtmine vastastikust usaldust ja kodanike põhiõiguste kaitset, sealhulgas nende õigust õiglasele kohtuprotsessile. Takistused nõukogusisese poliitilise kokkuleppe saavutamiseks on osutunud ülisuurteks. On vastuvõetamatu, et liikmesriikide esindajad ei ole kõnealuse algatuse osas kokkuleppele jõudnud (40). Kuid tuleb hoolikalt jälgida, et mitte õigustada kiire kokkuleppe saavutamise vajadusega kahtlustatavatele ja kostjatele kriminaalasjade kohtumenetluses pakutava kaitse taseme vähendamist osana ettepanekus nimetatud õigustest. |
| --- | --- |

4.3.7

Lähtudes sellise seadusandliku tühimiku olemasolust, esitas Euroopa Komisjon aprillis 2004 ettepaneku “Nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus” (2004/328). Otsuses sätestatakse ühised miinimumnõuded kõigis ELi menetlustes kohaldatavatele protsessuaalsetele õigustele, eesmärgiga selgitada välja kuriteo toimepanekus kahtlustatava isiku süü või süütus või otsustada kriminaalmenetluses süüdimõistmise korral kohaldatav karistus. See hõlmab ka nimetatud menetlustest tulenevat mis tahes apellatsioonkaebust (39). Vaatamata ulatuslikule kriitikale piirangute suhtes, mida kõnealune otsus protsessuaalsetele õigustele seab, tugevdaks selle vastuvõtmine vastastikust usaldust ja kodanike põhiõiguste kaitset, sealhulgas nende õigust õiglasele kohtuprotsessile. Takistused nõukogusisese poliitilise kokkuleppe saavutamiseks on osutunud ülisuurteks. On vastuvõetamatu, et liikmesriikide esindajad ei ole kõnealuse algatuse osas kokkuleppele jõudnud (40). Kuid tuleb hoolikalt jälgida, et mitte õigustada kiire kokkuleppe saavutamise vajadusega kahtlustatavatele ja kostjatele kriminaalasjade kohtumenetluses pakutava kaitse taseme vähendamist osana ettepanekus nimetatud õigustest.

| 4.3.8 | Euroopa vahistamismäärus on samuti hea näide vastastikuse usalduse puudumisest ja õiguslikust keerukusest, mis tihti laastab ELi õigusalast koostööd kriminaal- ja tsiviilasjades. Ajal kui raamotsus on läbinud vaevarikka ülevõtmisprotsessi enamikus liikmesriikides, on õigusakte, millega võetakse euro-vahistamismäärus üle siseriiklikku õigusse, arutatud konstitutsioonikohtute ees Saksamaal ja Poolas, kuna määrus ei olevat kooskõlas vastavate põhiseaduse sätetega. Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus (Bundesverfassungsgericht) teatas lõpuks oma 18. juuli 2005. aasta otsuses (41), et euro-vahistamismäärust Saksa õigussüsteemi ülevõttev seadus oli õigustühine, kuna see rikkus Saksamaa põhiseaduslikke tagatisi, sest pole võimalik vaidlustada kohtuotsust, mis lubab isiku väljaandmist. |
| --- | --- |

4.3.8

Euroopa vahistamismäärus on samuti hea näide vastastikuse usalduse puudumisest ja õiguslikust keerukusest, mis tihti laastab ELi õigusalast koostööd kriminaal- ja tsiviilasjades. Ajal kui raamotsus on läbinud vaevarikka ülevõtmisprotsessi enamikus liikmesriikides, on õigusakte, millega võetakse euro-vahistamismäärus üle siseriiklikku õigusse, arutatud konstitutsioonikohtute ees Saksamaal ja Poolas, kuna määrus ei olevat kooskõlas vastavate põhiseaduse sätetega. Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus (Bundesverfassungsgericht) teatas lõpuks oma 18. juuli 2005. aasta otsuses (41), et euro-vahistamismäärust Saksa õigussüsteemi ülevõttev seadus oli õigustühine, kuna see rikkus Saksamaa põhiseaduslikke tagatisi, sest pole võimalik vaidlustada kohtuotsust, mis lubab isiku väljaandmist.

| 4.3.9 | Euroopa Komisjoni ettepanek nõukogu raamotsuse kohta Euroopa vahistamismääruse küsimustes on samuti osa keerulisest piltmõistatusest, mis moodustab ELi õigusalase koostöö süsteemi (42). Otsuse eesmärk on asendada praegune vastastikuse abi kord vastastikuse tunnustamise põhimõttega. Algatus sätestab võimaluse anda välja “Euroopa vahistamismäärus” esemete, dokumentide ja andmete kriminaalmenetluses kasutamise otstarbel. Kõnealust ettepanekut on avalikult kritiseeritud ning nimetatud enneaegseks, seda eelkõige põhiõiguste kaitset pakkuva paralleelse õigusraamistiku puudumise tõttu. |
| --- | --- |

4.3.9

Euroopa Komisjoni ettepanek nõukogu raamotsuse kohta Euroopa vahistamismääruse küsimustes on samuti osa keerulisest piltmõistatusest, mis moodustab ELi õigusalase koostöö süsteemi (42). Otsuse eesmärk on asendada praegune vastastikuse abi kord vastastikuse tunnustamise põhimõttega. Algatus sätestab võimaluse anda välja “Euroopa vahistamismäärus” esemete, dokumentide ja andmete kriminaalmenetluses kasutamise otstarbel. Kõnealust ettepanekut on avalikult kritiseeritud ning nimetatud enneaegseks, seda eelkõige põhiõiguste kaitset pakkuva paralleelse õigusraamistiku puudumise tõttu.

| 4.3.10 | Haagi programmi vähest ambitsioonikust seoses õiguse mõõtmega võib kompenseerida Euroopa Kohtu üldise kohtualluvuse tunnustamisega nende poliitiliste valdkondade üle liikmesriikide jaoks niivõrd tundlikes küsimustes. Kohus on üldiselt asunud uuenduslikule ja ennetavale seisukohale Euroopa poliitikate tõlgendamise ja täiendamise suhtes. Õiguskaitse ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö osas tuleks viidata ühele kohtu hiljutisele ja olulisemale otsusele: 16. juuni 2005. aasta otsus Pupino juhtumi kohtuasjas C-105/03 (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Haagi programmi vähest ambitsioonikust seoses õiguse mõõtmega võib kompenseerida Euroopa Kohtu üldise kohtualluvuse tunnustamisega nende poliitiliste valdkondade üle liikmesriikide jaoks niivõrd tundlikes küsimustes. Kohus on üldiselt asunud uuenduslikule ja ennetavale seisukohale Euroopa poliitikate tõlgendamise ja täiendamise suhtes. Õiguskaitse ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö osas tuleks viidata ühele kohtu hiljutisele ja olulisemale otsusele: 16. juuni 2005. aasta otsus Pupino juhtumi kohtuasjas C-105/03 (43).

| 4.3.11 | Mis puudutab õigusalast koostööd tsiviilasjades, siis kordab Haagi programm seda, et riikidevaheliste piiride tähtsus ei ole enam takistuseks tsiviilõiguslike asjade lahendamisel või tsiviilasja kohtumenetluse alustamisel ja kohtuotsuste täitmisel. Tuleb kõrvaldada õiguslikud ja õigusalased takistused piiriülestes tsiviil- ja perekonnaõiguse asjades ning tagada kodanikuõiguste rakendamine ja kaitse. Programm julgustab töö jätkamist kollisiooninormiga, mis puudutab lepinguväliseid kohustusi (Rooma II) ja lepingulisi kohustusi (Rooma I), Euroopa maksekorraldust ja alternatiivset vaidlusküsimuste lahendamist ning väikenõudeid puudutavaid vahendeid. |
| --- | --- |

4.3.11

Mis puudutab õigusalast koostööd tsiviilasjades, siis kordab Haagi programm seda, et riikidevaheliste piiride tähtsus ei ole enam takistuseks tsiviilõiguslike asjade lahendamisel või tsiviilasja kohtumenetluse alustamisel ja kohtuotsuste täitmisel. Tuleb kõrvaldada õiguslikud ja õigusalased takistused piiriülestes tsiviil- ja perekonnaõiguse asjades ning tagada kodanikuõiguste rakendamine ja kaitse. Programm julgustab töö jätkamist kollisiooninormiga, mis puudutab lepinguväliseid kohustusi (Rooma II) ja lepingulisi kohustusi (Rooma I), Euroopa maksekorraldust ja alternatiivset vaidlusküsimuste lahendamist ning väikenõudeid puudutavaid vahendeid.

| 4.3.12 | Järgmise viie aasta prioriteetide hulka kuulub ka koostöö tugevdamine ja kinnistamine protsessuaalsete õiguste ning perekonna- ja pärimisõiguse vastastikuse tunnustamise kaudu. Kuid see on valdkond, kus õiguslike traditsioonide ja kultuuride mitmekesisus takistab reaalset ja nähtavat edasiliikumist ühise õigusala poole. Seetõttu on eriti oluline uurida põhjalikult erinevaid meetmeid, mis võiksid soodustada vastastikust usaldust ja ELi ühise õiguskultuuri ideed (44). |
| --- | --- |

4.3.12

Järgmise viie aasta prioriteetide hulka kuulub ka koostöö tugevdamine ja kinnistamine protsessuaalsete õiguste ning perekonna- ja pärimisõiguse vastastikuse tunnustamise kaudu. Kuid see on valdkond, kus õiguslike traditsioonide ja kultuuride mitmekesisus takistab reaalset ja nähtavat edasiliikumist ühise õigusala poole. Seetõttu on eriti oluline uurida põhjalikult erinevaid meetmeid, mis võiksid soodustada vastastikust usaldust ja ELi ühise õiguskultuuri ideed (44).

| 4.3.13 | Haagi programmis leitakse, et “tõhus võitlus piiriülese organiseeritud ja muu raske kuritegevusega nõuab uurimisalast koostööd ja koordineerimist ning võimalusel ka kokkuvõtvat süüdistust Eurojusti poolt koostöös Europoliga”. Nõukogu peaks Eurojusti puhul kohaldama Euroopa õigust, võttes arvesse kõiki organile usaldatud ülesandeid. Eurojusti ja Europoli vaheline suhe (koostöö) vajab samuti täiendavat selgitamist. |
| --- | --- |

4.3.13

Haagi programmis leitakse, et “tõhus võitlus piiriülese organiseeritud ja muu raske kuritegevusega nõuab uurimisalast koostööd ja koordineerimist ning võimalusel ka kokkuvõtvat süüdistust Eurojusti poolt koostöös Europoliga”. Nõukogu peaks Eurojusti puhul kohaldama Euroopa õigust, võttes arvesse kõiki organile usaldatud ülesandeid. Eurojusti ja Europoli vaheline suhe (koostöö) vajab samuti täiendavat selgitamist.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Haagi programm: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus, nõukogu, ELT C 53, 3.3.2005.

1

(2)  Komisjoni 10. mai 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus. KOM(2005) 184 lõplik, Brüssel.

2

(3)  Vt arvamused SOC/210, 211, 212 (raportöörid: pr King, pr Le Nouail Marličre, hr Cabra de Luna).

3

(4)  Haagi programm, sissejuhatus.

4

(5)  Komisjoni 2. juuni 2004. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala: hinnang Tampere programmile ja tulevikusuundumused. KOM(2004) 401 lõplik, Brüssel.

5

(6)  Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriigiga peetud läbirääkimiste tulemusel lisati Amsterdami lepingule eriprotokollid, mille kohaselt kõnealused kolm riiki säilitavad võimaluse loobuda EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel kavandatavate poliitikate rakendamisest.

6

(7)  Vt arvamused SOC/210-211-212 (raportöörid: pr King, pr Le Nouail Marličre, hr Cabra de Luna).

7

(8)  Vt komisjoni teatist KOM(2005) 280 lõplik, mille kohta EMSK koostab arvamust (SOC/216).

8

(9)  Vt arvamust juurdepääsu kohta Euroopa Liidu kodakondsusele, ELT C 208, 3.9.2003 (raportöör: hr Pariza Castańos).

9

(10)  Vt EMSK arvamusi varjupaiga teemal (koostatud pärast Tampere Ülemkogu).

10

(11)  Vt arvamust komisjoni teatise kohta sisserände, lõimimise ja tööhõive küsimustes (KOM(2003) 336 lõplik), ELT C 80, 30.3.2004 (raportöör: hr Pariza Castańos).

11

(12)  Vt arvamust teemal “Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele” (KOM(2004) 811 lõplik), ELT C 286, 17.11.2005 (raportöör: hr PARIZA CASTAÑOS).

12

(13)  Vt EMSK arvamust vastuvõtmis- ja elamistingimuste direktiivi kohta (KOM(2001) 386 lõplik), EÜT C 80, 3.4.2002, (raportöör: hr Pariza Castańos).

13

(14)  Vt EMSK arvamust võõrtöötajate õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni kohta, ELT C 302, 7.12.2004 (raportöör: hr Pariza Castańos).

14

(15)  Vt arvamust sisserände, integreerimise ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli kohta, EÜT C 125, 27.5.2002 (raportöör: hr Pariza Castańos), ning arvamust sisserände, integreerimise ja tööhõive kohta, ELT C 80, 30.3.2004 (raportöör: hr Pariza Castańos).

15

(16)  Vt arvamust agentuuri kohta, ELT C 108, 30.4.2004 (raportöör: hr Pariza Castańos).

16

(17)  Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ.

17

(18)  Nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus.

18

(19)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2002/81/EÜ.

19

(20)  Vt dokumenti “A Secure Europe in a Better World”, Euroopa julgeolekustrateegia, Brüssel, 1.12.2003, ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana.

20

A Secure Europe in a Better World”,

(21)  Olgu siinkohal muuhulgas mainitud Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Rootsi Kuningriigi ja Ühendkuningriigi 28. aprilli 2004. aasta algatus võtta vastu nõukogu raamotsus avalikkusele kättesaadavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kriminaalväärtegude ja –õigusrikkumiste, kaasa arvatud terrorismiaktide ärahoidmiseks, uurimiseks, kindlakstegemiseks ja jälitamiseks (8958/2004). Euroopa Komisjon esitas paralleelselt direktiivi ettepaneku andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel (KOM(2005) 438 lõplik), mis pakub rohkem tagatisi kui valitsustevaheline algatus ja mis tagab Euroopa Parlamendi kaasamise.

21

(22)  Vt Euroopa Liidu lepingu artiklit 35. Seni on Euroopa Kohtu pädevust ELi kolmanda samba raames tunnustanud ainult järgmised 14 liikmesriiki: Saksamaa, Austria, Belgia, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi, Soome, Hispaania, Portugal, Itaalia, Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik ja Ungari.

22

(23)  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburg, Madalmaad ja Austria.

23

(24)  Muuhulgas käsitleti terroriaktide ärahoidmise meetmeid, DNA andmebaasidega seonduvat, turvameeste kasutamist lennukites, piiriülese abi andmist seoses suursündmuste, kriiside, katastroofide ja suurõnnetustega, abi ebaseaduslike sisserändajate tagasipöördumisel kodumaale.

24

(25)  Nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk. EÜT L 174, 27.6.2001.

25

(26)  Komisjoni 27. aprilli 2005. aasta teatis: Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes. Korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika, KOM(2005) 172 lõplik.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta .direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, ELT L 281, 23.10.1995.

27

(28)  30. juuni 2005. aasta ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega volitatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit tegutsema Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud aladel, KOM(2005) 280 lõplik, 2005/0125/CNS.

28

(29)  12. oktoobril 2005 esitas Euroopa Komisjon ettepaneku nõukogu kättesaadavuse põhimõtet järgivat teabevahetust käsitleva raamotsuse kohta. KOM(2005) 490 lõplik.

29

(30)  Nõukogu 4. oktoobri 2005. aasta raamotsus politsei- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, KOM(2005) 475.

30

(31)  Euroopa Parlamendi kodanike õiguste, justiits- ja siseküsimuste komisjoni 31. mai 2005. aasta aruande Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Rootsi Kuningriigi ja Ühendkuningriigi 28. aprilli 2004. aasta algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus avalikkusele kättesaadavate elektroonilise side teenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kriminaalväärtegude ja –õigusrikkumiste, kaasa arvatud terrorismiaktide ärahoidmiseks, uurimiseks, kindlakstegemiseks ja jälitamiseks (8958/2004– C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS), raportöör: Alexander Nuno Alvaro.

31

(32)  Kõnealused Schengeni õigustiku edasiarendamisele suunatud ettepanekud hõlmavad teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), Visa infosüsteemi (VIS) ja EURODACi loodud andmebaaside vahelise koostalitlusvõime ja sünergia parandamist; biomeetriliste tähiste kasutamist reisidokumentides, viisades, elamislubadel, ja infosüsteemides; terrorismi kuritegude avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega seoses vajalike avalike elektrooniliste sidevõrguteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist; lennureisijate andmeid käsitleva lepingu (PNR) kasutamist USA, Kanada ja Austraalia lennundusjulgestuse otstarbeks; vastastikust konsulteerimist DNA ja sõrmejälgede andmekoguga jne.

32

(33)  11. mail 2005 täiskogu istungjärgul vastuvõetud EMSK arvamus direktiivi ettepaneku kohta rahandussüsteemi rahapesuks, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta, KOM(2004) 448 lõplik.

33

(34)  Vt tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamuse eelnõu projekti teemal “Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse eriprogramm “terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” aastateks 2007–2013. Üldprogramm “Turvalisus ja vabaduste kaitse”” (SOC/212), raportöör: hr Cabra da Luna, Brüssel, 9.9.2005.

34

(35)  Vt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, EÜT L 302, 19.10.1992, lk. 1–50.

35

(36)  Haagi programm, lisa, punkt 4.1 Kindluse suurendamine ja vastastikune usaldus.

36

(37)  Programmi tegevuskavas viitab Euroopa Komisjon sellele, et “Euroopa Liit peab kavandama mitte üksnes kohtualluvuse, tunnustamise ja seaduste konfliktide lahendamise reeglid, vaid ka meetmed kindluse ja vastastikuse usalduse saavutamiseks, luues menetluse miinimumnõuded ja tagades kohtusüsteemide kvaliteedi, eriti mis puudutab õigusmõistmise õiglust ning õigust kaitsele”.

37

(38)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikide vahelise üleandmiskorra kohta, EÜT L 190, 18.7.2002, lk. 1.

38

(39)  28. aprilli 2004. aasta ettepanek: Nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus, KOM(2004) 328 lõplik.

39

(40)  Ettepanek hõlmab järgmisi õigusi: õigusalaste nõuannete kättesaadavus, tasuta suulise ja/või kirjaliku tõlke kättesaadavus, nõuetekohase tähelepanu osutamise tagamine isikutele, kes pole suutelised menetlust mõistma või täitma, välisriigi kahtlusaluste õigus pöörduda konsulaarasutuste poole ning kahtlustatavate teavitamine nende õigustest (kirjalik “õiguste loetelu”), ettepaneku artiklid 2–16.

40

(41)  18. juuli 2005. aasta otsus, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht.

41

(42)  14. novembri 2003. aasta ettepanek: “Nõukogu raamotsus Euroopa vahistamismääruse kohta esemete, dokumentide ja andmete kasutamiseks kriminaalasjade menetlemisel”, KOM(2003) 688 lõplik, CNS 2003/0270.

42

(43)  Viide eelotsusele käsitleb 15. märtsi 2001. aasta raamotsuse 2001/220/JSK mitmete punktide tõlgendamist ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses. Otsus esitati Itaalia lasteaiakasvataja pr Pupino suhtes algatatud kriminaalmenetluse kontekstis. Otsus oli järgmine: süüdi alla viieaastastele õpilastele kehavigastuste põhjustamises. Pupino otsus on revolutsiooniline samm vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomises, kuna see on esimene kord, kui kohus on avalikult tunnustanud raamotsuste otsest mõju ning sellistest otsustest tulenevaid riigikohtute siduvaid kohustusi tõlgendada riiklikku õigust kooskõlas ühenduse õigusega. Lisaks sellele leidis kohus, et “liidul oleks raske oma ülesandeid tõhusalt teostada, kui lojaalse koostöö põhimõte, mis nõuab eriti üldiste või konkreetsete nõuetekohaste meetmete kasutuselevõtmist liikmesriikide poolt, tagamaks nende kohustuste täitmise lähtuvalt Euroopa Liidu õigusest, ei oleks siduv ka politsei- ja õigusalase koostöö suhtes kriminaalasjades, mis omakorda põhineb liikmesriikidevahelisel koostööl”. Kõnealuse kohtuotsuse ja Euroopa vahistamismääruse ülevõtmise seadust tühistava Saksamaa konstitutsioonikohtu otsuse vaheline seos (ja ühilduvus) on avatud tõlgendustele.

43

(44)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega rajatakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik (EÜT C 139, 11.5.2001) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta, mis käsitleb tsiviil- ja kaubandusasjade tõendite kogumist puudutava liikmesriikide kohtute vahelise koostöö nõukogu määruse vastuvõtmist (EÜT C 139, 11.5.2001).

44

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/131

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse eelnõuteemal

| — | Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajaga

| — | Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga

| — | Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002 (Euroopa Meresõiduohutuse Ameti loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002 (Euroopa Meresõiduohutuse Ameti loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 (Euroopa Lennundusohutusmeti loomise kohta) seoses tegevdirektori ja direktorite ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 (Euroopa Lennundusohutusmeti loomise kohta) seoses tegevdirektori ja direktorite ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004 (Euroopa Raudteeagentuuri asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004 (Euroopa Raudteeagentuuri asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97 (Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97 (Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja tema asedirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja tema asedirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90 (Euroopa Koolitusfondi asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90 (Euroopa Koolitusfondi asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 851/2004 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 851/2004 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga

KOM((2005) 190 lõplik — 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

(2006/C 65/23)

17. juunil 2005 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmistes küsimustes: Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajaga — Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga — Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002 (Euroopa Meresõiduohutuse Ameti loomise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 (Euroopa Lennundusohutusmeti loomise kohta) seoses tegevdirektori ja direktorite ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004 (Euroopa Raudteeagentuuri asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97 (Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja tema asedirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90 (Euroopa Koolitusfondi asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 851/2004 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga — KOM((2005) 190 lõplik — 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

12. juulil 2005 tegi juhatus tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonile ülesandeks komitee asjaomaste tööde ettevalmistamise.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimetas täiskogu 422. istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (15. detsembri 2005 istungil) pearaportööriks pr CSERi (1) ning võttis vastu järgmise arvamuse 92 poolthäälega, erapooletuks jäi 2.

1.   Määruse ettepaneku kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Komisjon esitab määruse ettepaneku, ühtlustamaks agentuuride direktorite ja direktorite asetäitjate ametissenimetamise menetlust, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004.
  Määruse ettepaneku eesmärk on muuta olemasolevaid määrusi 18 agentuuri kohta ning on seotud sätetega, milles käsitletakse nende agentuuride tegevdirektorite ja tegevdirektorite asetäitjate ametisse nimetamisega.
  Määruse ettepanek, millega muudetakse olemasolevaid määrusi, ei puuduta nõukogu määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusametikohta ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet. Põhjuseks on asjaolu, et ametite tegevusaja piiratuse tõttu ei näe ametite kohta käivad määrused ette sätteid, mis käsitlevad direktorite ja asedirektorite ametiaja pikendamist.
  Kinnitamisel kavandatud määrused, millega muudetakse Euroopa Kemikaalide Agentuuri ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri käsitlevaid määrusi; lisaks on kavas muudatusettepanek õigusnormide ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Komisjon esitab määruse ettepaneku, ühtlustamaks agentuuride direktorite ja direktorite asetäitjate ametissenimetamise menetlust, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004.

Määruse ettepaneku eesmärk on muuta olemasolevaid määrusi 18 agentuuri kohta ning on seotud sätetega, milles käsitletakse nende agentuuride tegevdirektorite ja tegevdirektorite asetäitjate ametisse nimetamisega.

Määruse ettepanek, millega muudetakse olemasolevaid määrusi, ei puuduta nõukogu määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusametikohta ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet. Põhjuseks on asjaolu, et ametite tegevusaja piiratuse tõttu ei näe ametite kohta käivad määrused ette sätteid, mis käsitlevad direktorite ja asedirektorite ametiaja pikendamist.

Kinnitamisel kavandatud määrused, millega muudetakse Euroopa Kemikaalide Agentuuri ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri käsitlevaid määrusi; lisaks on kavas muudatusettepanek õigusnormide ühtlustamiseks.

| 1.2 | Määruse ettepanekud kujutavad endast olemasolevate määruste muudatusi 18 agentuuri kohta, mille kohaselt tuleks vastavalt muuta ka iga määruse preambulat.
  Muudatuste üldise ettepaneku kohaselt juhiks agentuuri direktor, kes on ametisse nimetatud Euroopa Komisjoni ettepanekul viieks aastaks, mida võib pikendada komisjoni ettepanekul ning pärast hinnangut ühe korra ja mitte kauemaks kui viis aastat.
  Hindamise raames analüüsib komisjon esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise ning agentuuri ülesandeid ja vajadusi lähiaastatel. |
| --- | --- |

1.2

Määruse ettepanekud kujutavad endast olemasolevate määruste muudatusi 18 agentuuri kohta, mille kohaselt tuleks vastavalt muuta ka iga määruse preambulat.

Muudatuste üldise ettepaneku kohaselt juhiks agentuuri direktor, kes on ametisse nimetatud Euroopa Komisjoni ettepanekul viieks aastaks, mida võib pikendada komisjoni ettepanekul ning pärast hinnangut ühe korra ja mitte kauemaks kui viis aastat.

Hindamise raames analüüsib komisjon esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise ning agentuuri ülesandeid ja vajadusi lähiaastatel.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | EMSK tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon hakkas välja töötama ettepanekut, et muuta ühtlustamise eesmärgil nõukogu määruste sätteid, mis reguleerivad tegevdirektorite ja nende asetäitjate ametisse nimetamise ja ametiaja pikendamise menetlusi 18 Euroopa agentuuris. |
| --- | --- |

2.1

EMSK tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon hakkas välja töötama ettepanekut, et muuta ühtlustamise eesmärgil nõukogu määruste sätteid, mis reguleerivad tegevdirektorite ja nende asetäitjate ametisse nimetamise ja ametiaja pikendamise menetlusi 18 Euroopa agentuuris.

| 2.2 | EMSK hindab kõrgelt komisjoni soovi menetlusi ühtlustada ning annab selleks oma toetuse, kuna komisjon muudab seeläbi Euroopa Ühenduse õigusaktid palju selgemaks ja kergemini käsitletavaks. Nii ei muudeta selgemaks mitte üksnes ühenduse õigusakte, vaid ühtlustatakse ja lihtsustatakse ka Euroopa agentuuride tegevust ja komisjonipoolset juhtimist.
  Selgus ja lihtsustamine on kindlasti vajalikud ka tegevdirektoritele ja nende asetäitjatele, kuna agentuuride ülesanded ja pädevused erinevates tegevusvaldkondades on palju selgemini määratletud. Eri agentuuride loomist käsitlevates määrustes ei kasutata tegevdirektorite ja nende asetäitjate ametisse nimetamise ning nende ametiaja uuendamise, pikendamise ja jätkamise kohta käivaid termineid sugugi järjepidevalt; samuti on segadus ametiaegade erinevate pikkustega. Kõik see kokku põhjustab segadust ametisse nimetamise ja ametiaegadega seotud õigusliku staatuse reeglite rakendamisel. |
| --- | --- |

2.2

EMSK hindab kõrgelt komisjoni soovi menetlusi ühtlustada ning annab selleks oma toetuse, kuna komisjon muudab seeläbi Euroopa Ühenduse õigusaktid palju selgemaks ja kergemini käsitletavaks. Nii ei muudeta selgemaks mitte üksnes ühenduse õigusakte, vaid ühtlustatakse ja lihtsustatakse ka Euroopa agentuuride tegevust ja komisjonipoolset juhtimist.

Selgus ja lihtsustamine on kindlasti vajalikud ka tegevdirektoritele ja nende asetäitjatele, kuna agentuuride ülesanded ja pädevused erinevates tegevusvaldkondades on palju selgemini määratletud. Eri agentuuride loomist käsitlevates määrustes ei kasutata tegevdirektorite ja nende asetäitjate ametisse nimetamise ning nende ametiaja uuendamise, pikendamise ja jätkamise kohta käivaid termineid sugugi järjepidevalt; samuti on segadus ametiaegade erinevate pikkustega. Kõik see kokku põhjustab segadust ametisse nimetamise ja ametiaegadega seotud õigusliku staatuse reeglite rakendamisel.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1 | EMSK tervitab määruste muutmise eesmärki ning märgib, et ettepanekus mainitud agentuuride loomise määrustesse tuleb teha muudatusi, sealhulgas ka, vastupidiselt komisjoni ettepanekule, määrusesse Euroopa Koolitusfondi loomise kohta. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et “Fondi direktori nimetab juhatus komisjoni ettepanekul viieks aastaks ja teda saab ametisse tagasi nimetada”.
  Komisjoni määruse ettepanekus, mille eesmärk on muuta olemasolevaid määrusi, kasutatakse igal pool tegusõna “pikendama”, mitte “ametisse tagasi nimetama”. |
| --- | --- |

3.1

EMSK tervitab määruste muutmise eesmärki ning märgib, et ettepanekus mainitud agentuuride loomise määrustesse tuleb teha muudatusi, sealhulgas ka, vastupidiselt komisjoni ettepanekule, määrusesse Euroopa Koolitusfondi loomise kohta. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et “Fondi direktori nimetab juhatus komisjoni ettepanekul viieks aastaks ja teda saab ametisse tagasi nimetada”.

Komisjoni määruse ettepanekus, mille eesmärk on muuta olemasolevaid määrusi, kasutatakse igal pool tegusõna “pikendama”, mitte “ametisse tagasi nimetama”.

| 3.2 | EMSK väljendab kahetsust, et EÜ asutamislepingu artiklitele kohtunike ametisse nimetamise kohta, mida komisjon märgib oma ettepaneku seletuskirjas, st artiklid 223 ja 225, pole õigesti viidatud; tegelikult tuleks viidata artiklile 224, mitte artiklile 225. |
| --- | --- |

3.2

EMSK väljendab kahetsust, et EÜ asutamislepingu artiklitele kohtunike ametisse nimetamise kohta, mida komisjon märgib oma ettepaneku seletuskirjas, st artiklid 223 ja 225, pole õigesti viidatud; tegelikult tuleks viidata artiklile 224, mitte artiklile 225.

| 3.3 | EMSK ei mõista, miks ei vasta püstitatud ühtlustamiseesmärkidele nõukogu määrus (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, mis näeb ette direktori ametiaja pikkusega 30 kuud, ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2068/2004, millega muudetakse eelnimetatud määrust ja pikendatakse kõnealuse agentuuri tegevusaega 30 kuu võrra 31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

3.3

EMSK ei mõista, miks ei vasta püstitatud ühtlustamiseesmärkidele nõukogu määrus (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, mis näeb ette direktori ametiaja pikkusega 30 kuud, ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2068/2004, millega muudetakse eelnimetatud määrust ja pikendatakse kõnealuse agentuuri tegevusaega 30 kuu võrra 31. detsembrini 2006.

| 3.4 | EMSK ei mõista, miks ühtlustamise eesmärgi nimel tegutsev komisjon ei rakenda sama põhimõtet ka juhtivatele ametikohtadele viitamise terminoloogia puhul.
  EMSK juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et on vähetõenäoline ning vastuvõetamatu, et niivõrd oluline ja kulukas agentuur nagu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet luuakse vaid viieks aastaks. Teades seda, et teiste piiratud ajaks loodud agentuuride tegevusaega pikendati, võib oletada, et sama kehtib ka kõnealuse agentuuri kohta; seetõttu on juba praegu vaja olla valmis määruse muutmiseks.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, seatud eesmärgid ja ülesanded õigustavad juba iseenesest EMSK soovitust. |
| --- | --- |

3.4

EMSK ei mõista, miks ühtlustamise eesmärgi nimel tegutsev komisjon ei rakenda sama põhimõtet ka juhtivatele ametikohtadele viitamise terminoloogia puhul.

EMSK juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et on vähetõenäoline ning vastuvõetamatu, et niivõrd oluline ja kulukas agentuur nagu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet luuakse vaid viieks aastaks. Teades seda, et teiste piiratud ajaks loodud agentuuride tegevusaega pikendati, võib oletada, et sama kehtib ka kõnealuse agentuuri kohta; seetõttu on juba praegu vaja olla valmis määruse muutmiseks.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, seatud eesmärgid ja ülesanded õigustavad juba iseenesest EMSK soovitust.

| 3.5 | EMSK tervitab komisjoni seatud ühtlustamise, selgitamise ja lihtsustamise eesmärke. Siiski ei mõista EMSK asjaolu, miks ei võta komisjon arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (Ametnike karjäär) III jaotise (töölevõtmine) 1. peatüki artikli 27 lõiget 77, milles nähakse ette järgmist:
  “Töölevõtmise eesmärk on tagada institutsioonile konkursi korras selliste ametnike töölevõtmine, kes on kõige kompetentsemad, töökamad ja ausamad ning kes on tööle võetud võimalikult paljudest osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast”.
  Määruse ettepanek, mille eesmärk on muuta olemasolevat komisjoni välja töötatud määrust, rikub kõnealust nõuet, jättes majandusliku kokkuhoiu ettekäändel ära avaliku konkursi väljakuulutamise, st EÜ asutamislepingus ettenähtud valikumenetluse. Määruse ettepaneku seletuskirjas otsustas komisjon praktilistel põhjustel loobuda asutamislepingus ettenähtud avalike konkursside korraldamise nõude järgimisest..
  EMSK ei saa nõustuda asutamislepingus ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades kehtestatud nõudmistest kõrvalehoidmisega, sest juhul kui EMSK kõnealuse asjaoluga nõustuks, tähendaks see, et tõenäoliselt ei saaks ükski kümne uue liikmesriigi kodanik agentuuri direktoriks, tegevdirektoriks, direktori asetäitjaks või tegevdirektori asetäitjaks.
  EMSK pole nõus asjaoluga, et pädevatel organitel on valik ametiaja pikendamise ja uue töölevõtmise menetluse kasutamise vahel.
  EMSK on seisukohal, et Euroopa Liidu kodanike usaldust Euroopa Liidu institutsioonidesse tuleks suurendada. See on aga raskendatud, kui Euroopa Liidu kümne uue liikmesriigi kodanikud leiavad, et neil on peaaegu välistatud võimalus saada Euroopa Liidu institutsioonides juhtivale kohale.
  Kahekümnest Euroopa agentuurist vaid ühe juht on Euroopa kodanik, kes on pärit ühest Euroopa Liidu kümnest uuest liikmesriigist.
  EMSK soovitab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse ülalmainitud asjaolusid ja Euroopa ühenduse võrdseid võimalusi käsitlevaid reegleid ning vaataks tähelepanelikult üle oma muudatusettepaneku olemasolevate määruste kohta. |
| --- | --- |

3.5

EMSK tervitab komisjoni seatud ühtlustamise, selgitamise ja lihtsustamise eesmärke. Siiski ei mõista EMSK asjaolu, miks ei võta komisjon arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (Ametnike karjäär) III jaotise (töölevõtmine) 1. peatüki artikli 27 lõiget 77, milles nähakse ette järgmist:

“Töölevõtmise eesmärk on tagada institutsioonile konkursi korras selliste ametnike töölevõtmine, kes on kõige kompetentsemad, töökamad ja ausamad ning kes on tööle võetud võimalikult paljudest osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast”.

Määruse ettepanek, mille eesmärk on muuta olemasolevat komisjoni välja töötatud määrust, rikub kõnealust nõuet, jättes majandusliku kokkuhoiu ettekäändel ära avaliku konkursi väljakuulutamise, st EÜ asutamislepingus ettenähtud valikumenetluse. Määruse ettepaneku seletuskirjas otsustas komisjon praktilistel põhjustel loobuda asutamislepingus ettenähtud avalike konkursside korraldamise nõude järgimisest..

EMSK ei saa nõustuda asutamislepingus ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades kehtestatud nõudmistest kõrvalehoidmisega, sest juhul kui EMSK kõnealuse asjaoluga nõustuks, tähendaks see, et tõenäoliselt ei saaks ükski kümne uue liikmesriigi kodanik agentuuri direktoriks, tegevdirektoriks, direktori asetäitjaks või tegevdirektori asetäitjaks.

EMSK pole nõus asjaoluga, et pädevatel organitel on valik ametiaja pikendamise ja uue töölevõtmise menetluse kasutamise vahel.

EMSK on seisukohal, et Euroopa Liidu kodanike usaldust Euroopa Liidu institutsioonidesse tuleks suurendada. See on aga raskendatud, kui Euroopa Liidu kümne uue liikmesriigi kodanikud leiavad, et neil on peaaegu välistatud võimalus saada Euroopa Liidu institutsioonides juhtivale kohale.

Kahekümnest Euroopa agentuurist vaid ühe juht on Euroopa kodanik, kes on pärit ühest Euroopa Liidu kümnest uuest liikmesriigist.

EMSK soovitab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse ülalmainitud asjaolusid ja Euroopa ühenduse võrdseid võimalusi käsitlevaid reegleid ning vaataks tähelepanelikult üle oma muudatusettepaneku olemasolevate määruste kohta.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eeldusel, et täiskogu kiidab eelduse heaks.

1

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/134

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Roheline raamat finantsteenuste poliitika kohta (2005–2010)”

KOM(2005) 177 lõplik

(2006/C 65/24)

3. mail 2005. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Roheline raamat finantsteenuste poliitika kohta (2005–2010)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 20. oktoobril 2005. Raportöör oli hr Ravoet.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 422. täiskogu istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 115, erapooletuks jäi 1.

1.   Taustteave

| 1.1 | Euroopa Komisjoni rohelises raamatus finantsteenuste poliitika kohta tehakse ettepanekud ELi finantsturgude edasiseks integreerimiseks. Roheline raamat keskendub pigem finantsteenuste tegevuskava raames kokku lepitud olemasolevate eeskirjade rakendamisele ja koostööle kui ettepanekute tegemisele uute õigusaktide vastuvõtmiseks. Samuti uuritakse rohelises raamatus võimalusi, kuidas parandada piiriülest juurdepääsu finantsteenuste jaeturule ja varahaldusele. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Komisjoni rohelises raamatus finantsteenuste poliitika kohta tehakse ettepanekud ELi finantsturgude edasiseks integreerimiseks. Roheline raamat keskendub pigem finantsteenuste tegevuskava raames kokku lepitud olemasolevate eeskirjade rakendamisele ja koostööle kui ettepanekute tegemisele uute õigusaktide vastuvõtmiseks. Samuti uuritakse rohelises raamatus võimalusi, kuidas parandada piiriülest juurdepääsu finantsteenuste jaeturule ja varahaldusele.

| 1.2 | Rohelises raamatus rõhutatakse vajadust lähiajal lõpule viia pooleliolevad meetmed ning lõplikult vormistada praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutatavad õigusaktid. Samuti toonitatakse, et olemasolevaid õigusakte tuleb tõhusalt rakendada, kusjuures rakendamine hõlmab kolme etappi: Euroopa Liidu eeskirjade tulemuslik ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse; eeskirjade rangem jõustamine järelevalveasutuste poolt; pidev järelhindamine. Komisjon on teatanud, et rakendab tulevase õigusloomeprotsessi kõikides etappides ranget “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist koos põhjaliku mõju hindamise ja ulatuslike konsultatsioonidega. |
| --- | --- |

1.2

Rohelises raamatus rõhutatakse vajadust lähiajal lõpule viia pooleliolevad meetmed ning lõplikult vormistada praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutatavad õigusaktid. Samuti toonitatakse, et olemasolevaid õigusakte tuleb tõhusalt rakendada, kusjuures rakendamine hõlmab kolme etappi: Euroopa Liidu eeskirjade tulemuslik ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse; eeskirjade rangem jõustamine järelevalveasutuste poolt; pidev järelhindamine. Komisjon on teatanud, et rakendab tulevase õigusloomeprotsessi kõikides etappides ranget “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist koos põhjaliku mõju hindamise ja ulatuslike konsultatsioonidega.

| 1.3 | Mõnes valdkonnas võib komisjon teha ettepanekuid uute algatuste kohta. 2005. aasta juulis avaldati eraldi rohelised raamatud varahalduse ja hüpoteeklaenude kohta. |
| --- | --- |

1.3

Mõnes valdkonnas võib komisjon teha ettepanekuid uute algatuste kohta. 2005. aasta juulis avaldati eraldi rohelised raamatud varahalduse ja hüpoteeklaenude kohta.

| 1.4 | Komisjon märgib, et ELi finantsteenuste jaeturg on endiselt killustunud. Seetõttu on komisjon otsustanud uurida muu hulgas pangaarvete piiriülese kasutamise tarbijasõbralikumaks muutmise ja takistuste kõrvaldamise viise, mille eesmärk on tagada tarbijatele võimalus kasutada parimaid hoiustamis-, laenu-, kindlustus- ja pensioniteenuseid kogu Euroopa Liidus. Toodete võrdlemise hõlbustamiseks tuleb tarbijatele tagada arusaadav teave. |
| --- | --- |

1.4

Komisjon märgib, et ELi finantsteenuste jaeturg on endiselt killustunud. Seetõttu on komisjon otsustanud uurida muu hulgas pangaarvete piiriülese kasutamise tarbijasõbralikumaks muutmise ja takistuste kõrvaldamise viise, mille eesmärk on tagada tarbijatele võimalus kasutada parimaid hoiustamis-, laenu-, kindlustus- ja pensioniteenuseid kogu Euroopa Liidus. Toodete võrdlemise hõlbustamiseks tuleb tarbijatele tagada arusaadav teave.

| 1.5 | Teised rohelises raamatus käsitletavad küsimused hõlmavad järelevalvealase tegevuse ja vastavate standardite ühtlustamist kogu Euroopas, piiriülese investeerimise toetamist ning ELi strateegilist võimalust mõjutada areneva ülemaailmse finantsturu regulatiivseid parameetreid. Komisjon soovitab tugevdada finantssuhteid Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Hiinaga. |
| --- | --- |

1.5

Teised rohelises raamatus käsitletavad küsimused hõlmavad järelevalvealase tegevuse ja vastavate standardite ühtlustamist kogu Euroopas, piiriülese investeerimise toetamist ning ELi strateegilist võimalust mõjutada areneva ülemaailmse finantsturu regulatiivseid parameetreid. Komisjon soovitab tugevdada finantssuhteid Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Hiinaga.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab võimalust avaldada arvamust Euroopa Komisjoni prioriteetide kohta seoses finantsteenuste poliitikaga aastateks 2005–2010. Nüüd, mil toimub üleminek finantsteenuste tegevuskava elluviimise järgsesse faasi, on komisjonil õige aeg teha kokkuvõtteid saavutatust ja määratleda tulevased prioriteedid. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab võimalust avaldada arvamust Euroopa Komisjoni prioriteetide kohta seoses finantsteenuste poliitikaga aastateks 2005–2010. Nüüd, mil toimub üleminek finantsteenuste tegevuskava elluviimise järgsesse faasi, on komisjonil õige aeg teha kokkuvõtteid saavutatust ja määratleda tulevased prioriteedid.

| 2.2 | Komisjon peab finantsteenuste tegevuskava õigusega Lissaboni strateegia esimese etapi üheks edusammuks. Strateegia 2010. aasta lõpuni kestva otsustava tähtsusega teise ja viimase etapi jooksul on varasemast veelgi olulisem tagada, et finantsteenuste poliitika aitaks kaasa majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevate Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

2.2

Komisjon peab finantsteenuste tegevuskava õigusega Lissaboni strateegia esimese etapi üheks edusammuks. Strateegia 2010. aasta lõpuni kestva otsustava tähtsusega teise ja viimase etapi jooksul on varasemast veelgi olulisem tagada, et finantsteenuste poliitika aitaks kaasa majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevate Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele.

| 2.3 | Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eesmärki edendada finantsturgude ulatust, likviidsust ja dünaamikat, et kapitali- ja finantsteenuseid oleks võimalik tõhusalt suunata kõikidesse majandusvaldkondadesse. Üks Euroopa Liidu majandusliku õitsengu oluline eeltingimus on stabiilne, integreeritud ja konkurentsivõimeline finantssektor, mis on tänu tõhusatele tarbijakaitsemeetmetele pälvinud tarbijate suure usalduse. |
| --- | --- |

2.3

Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eesmärki edendada finantsturgude ulatust, likviidsust ja dünaamikat, et kapitali- ja finantsteenuseid oleks võimalik tõhusalt suunata kõikidesse majandusvaldkondadesse. Üks Euroopa Liidu majandusliku õitsengu oluline eeltingimus on stabiilne, integreeritud ja konkurentsivõimeline finantssektor, mis on tänu tõhusatele tarbijakaitsemeetmetele pälvinud tarbijate suure usalduse.

| 2.4 | Samuti toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni ettepanekut suunata jõupingutused järgmise viie aasta jooksul ümber ja keskenduda seni tehtud algatuste elluviimisele. Praeguses etapis tuleks uurida ja hinnata varasemaid algatusi, kusjuures uusi algatusi tuleks rakendada ettevaatlikult, pidades silmas tarbijaid puudutavaid aspekte. Uued eeskirjad peaksid automaatselt hõlmama ka tasuvusanalüüsi. Lisaks tuleb kõnealused eeskirjad sõnastada võimalikult selgelt, et vältida liikmesriikidepoolset täiendavate tingimuste lisamist (nn gold-plating). |
| --- | --- |

2.4

Samuti toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni ettepanekut suunata jõupingutused järgmise viie aasta jooksul ümber ja keskenduda seni tehtud algatuste elluviimisele. Praeguses etapis tuleks uurida ja hinnata varasemaid algatusi, kusjuures uusi algatusi tuleks rakendada ettevaatlikult, pidades silmas tarbijaid puudutavaid aspekte. Uued eeskirjad peaksid automaatselt hõlmama ka tasuvusanalüüsi. Lisaks tuleb kõnealused eeskirjad sõnastada võimalikult selgelt, et vältida liikmesriikidepoolset täiendavate tingimuste lisamist (nn gold-plating).

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee õnnitleb komisjoni rohelises raamatus sisalduvate ettepanekute kõrge kvaliteedi puhul ja toetab enamikku välja toodud ettepanekutest. Oma arvamuses rohelise raamatu kohta soovib komitee rõhutada neid valdkondi, mida peetakse ELi organiseeritud kodanikuühiskonna jaoks eriti oluliseks, paludes samas komisjonilt üksikasjalikumat teavet mitmete oluliste küsimuste kohta kavandatud ettepanekutest. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee õnnitleb komisjoni rohelises raamatus sisalduvate ettepanekute kõrge kvaliteedi puhul ja toetab enamikku välja toodud ettepanekutest. Oma arvamuses rohelise raamatu kohta soovib komitee rõhutada neid valdkondi, mida peetakse ELi organiseeritud kodanikuühiskonna jaoks eriti oluliseks, paludes samas komisjonilt üksikasjalikumat teavet mitmete oluliste küsimuste kohta kavandatud ettepanekutest.

3.2   Rohelise raamatu kesksed poliitilised suunad

| 3.2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoni üldiste eesmärkidega järgmiseks viieks aastaks ning kavandatud kesksete poliitiliste suundadega. |
| --- | --- |

3.2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoni üldiste eesmärkidega järgmiseks viieks aastaks ning kavandatud kesksete poliitiliste suundadega.

| 3.2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni üldist eesmärki luua avatud ja majanduslikult tõhus Euroopa finantsturg, millele kohaldatakse tõhusat tarbijakaitset tagavaid vastavaid järelevalve-eeskirju. Komisjon peab arvestama, et tarbijakaitse ja tarbijate usaldus on omavahel seotud. Seega, ehkki komitee arvates liiguvad komisjoni eesmärgid tööandjate ja töövõtjate ning rahandusasutuste ja tarbijate rollide tunnustamise õige tasakaalu poole, tuleks organiseeritud kodanikuühiskonnas tunnustada ka tõhusa tarbijakaitsepoliitika keskset rolli. Tarbijate usalduse saavutamisel ja nende teavitamisel on keskse tähtsusega piisava hulga pädevate töötajate olemasolu. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni üldist eesmärki luua avatud ja majanduslikult tõhus Euroopa finantsturg, millele kohaldatakse tõhusat tarbijakaitset tagavaid vastavaid järelevalve-eeskirju. Komisjon peab arvestama, et tarbijakaitse ja tarbijate usaldus on omavahel seotud. Seega, ehkki komitee arvates liiguvad komisjoni eesmärgid tööandjate ja töövõtjate ning rahandusasutuste ja tarbijate rollide tunnustamise õige tasakaalu poole, tuleks organiseeritud kodanikuühiskonnas tunnustada ka tõhusa tarbijakaitsepoliitika keskset rolli. Tarbijate usalduse saavutamisel ja nende teavitamisel on keskse tähtsusega piisava hulga pädevate töötajate olemasolu.

| 3.2.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt sellised kesksed mõisted nagu piiriülene konkurents, turulepääs, suurem läbipaistvus, turu terviklikkus, finantsstabiilsus, ELi finantssektori rahvusvaheline konkurentsivõime ja tõhusus on olulised ka praegu. Sellegipoolest peaks komisjon möönma, et kõikide kavandatavate algatuste puhul tuleb määrava kriteeriumina arvestada tarbijate vajadusi. Tarbijate usaldus finantsteenuste suhtes oleks sobiv mõõdupuu, mille abil komisjon saab hinnata tarbijate nõudmiste rahuldamisel saavutatud edu. |
| --- | --- |

3.2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt sellised kesksed mõisted nagu piiriülene konkurents, turulepääs, suurem läbipaistvus, turu terviklikkus, finantsstabiilsus, ELi finantssektori rahvusvaheline konkurentsivõime ja tõhusus on olulised ka praegu. Sellegipoolest peaks komisjon möönma, et kõikide kavandatavate algatuste puhul tuleb määrava kriteeriumina arvestada tarbijate vajadusi. Tarbijate usaldus finantsteenuste suhtes oleks sobiv mõõdupuu, mille abil komisjon saab hinnata tarbijate nõudmiste rahuldamisel saavutatud edu.

| 3.2.4 | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) on majanduslikud katalüsaatorid, mille vajadused peaksid asuma Euroopa Liidu poliitika kujundamise keskmes. EMSK on veendunud, et ettevõtlust edendav keskkond, mida toetab hästitoimiv riskikapitaliturg, on hädavajalik eeldus uute innovaatiliste ettevõtete rajamise soodustamisel, mille abil suureneks tootlikkus ja ELi majanduskasvu jätkusuutlikkus. ELi finantsteenuste poliitika on parandanud VKEde kapitali suurendamiseks vajalikku õiguskeskkonda, näiteks nn prospektidirektiivi kaudu (1). Ka mitteseadusandlikud meetmed võivad osutuda sobivateks. |
| --- | --- |

3.2.4

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) on majanduslikud katalüsaatorid, mille vajadused peaksid asuma Euroopa Liidu poliitika kujundamise keskmes. EMSK on veendunud, et ettevõtlust edendav keskkond, mida toetab hästitoimiv riskikapitaliturg, on hädavajalik eeldus uute innovaatiliste ettevõtete rajamise soodustamisel, mille abil suureneks tootlikkus ja ELi majanduskasvu jätkusuutlikkus. ELi finantsteenuste poliitika on parandanud VKEde kapitali suurendamiseks vajalikku õiguskeskkonda, näiteks nn prospektidirektiivi kaudu (1). Ka mitteseadusandlikud meetmed võivad osutuda sobivateks.

| 3.2.5 | Lähtudes komitee soovist aidata kaasa Euroopa Liidu ülemaailmse konkurentsivõime, samuti konkurentsi tagamisele, nõustub EMSK komisjoniga, et “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist tuleb järjekindlalt kohaldada komisjoni kõikide algatuste puhul. Siiski soovitab EMSK tungivalt, et enne nimetatud lähenemisviisi kohaldamist võetaks arvesse mitmeid tegureid. Esiteks peaksid komitee arvates sõltumatud ja pädevad organisatsioonid läbi viima mõjuhinnangu. Finantsteenuste integreerimist iseenesest ei tohiks liigselt rõhutada, kui seejuures ei võeta arvesse tarbijate huve, st arvestada tuleb mündi mõlemat poolt. Sotsiaalseid ja tööhõiveaspekte tuleb arvestada kõigis hinnangutes. Enne mõju hindamise lõplikku vormistamist tuleb läbi viia ulatuslik konsultatsiooniprotsess; hindamise aluseks peab olema tasakaalustatud ja tõendusmaterjalil põhinev lähenemisviis. Samuti tuleb silmas pidada, et tarbijarühmade vahendid on tavaliselt majandussektoriga võrreldes piiratumad. Näiteks võib osalemine konkreetseid jaetooteid käsitlevate foorumite töös osutuda tarbijaorganisatsioonidele personaliressursse koormavaks. |
| --- | --- |

3.2.5

Lähtudes komitee soovist aidata kaasa Euroopa Liidu ülemaailmse konkurentsivõime, samuti konkurentsi tagamisele, nõustub EMSK komisjoniga, et “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist tuleb järjekindlalt kohaldada komisjoni kõikide algatuste puhul. Siiski soovitab EMSK tungivalt, et enne nimetatud lähenemisviisi kohaldamist võetaks arvesse mitmeid tegureid. Esiteks peaksid komitee arvates sõltumatud ja pädevad organisatsioonid läbi viima mõjuhinnangu. Finantsteenuste integreerimist iseenesest ei tohiks liigselt rõhutada, kui seejuures ei võeta arvesse tarbijate huve, st arvestada tuleb mündi mõlemat poolt. Sotsiaalseid ja tööhõiveaspekte tuleb arvestada kõigis hinnangutes. Enne mõju hindamise lõplikku vormistamist tuleb läbi viia ulatuslik konsultatsiooniprotsess; hindamise aluseks peab olema tasakaalustatud ja tõendusmaterjalil põhinev lähenemisviis. Samuti tuleb silmas pidada, et tarbijarühmade vahendid on tavaliselt majandussektoriga võrreldes piiratumad. Näiteks võib osalemine konkreetseid jaetooteid käsitlevate foorumite töös osutuda tarbijaorganisatsioonidele personaliressursse koormavaks.

| 3.2.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on tõendusmaterjalil põhinev lähenemisviis poliitika kujundamisel õige tingimusel, et selle puhul arvestatakse piisavalt ka tarbija mõõdet. Samuti palub EMSK komisjonil selgelt kinnitada, et kõnealust põhimõtet ei kohaldata mitte ainult siseturu ja teenuste peadirektoraadis algatatud õigusaktide, vaid ka teiste peadirektoraatide ettepanekute puhul. Komitee toetab komisjoni jõuliselt ka viimase üleskutses, et Euroopa Parlament ja — mis on komitee arvates veelgi olulisem — iseäranis nõukogu kohaldaksid ülalmainitud “parema õigusliku reguleerimise” põhimõtet kui kaitsemehhanismi komisjoni ettepanekute suhtes, mis vormistatakse kaasotsustamismenetluse raames peetud läbirääkimiste tulemusena, arvestades, et sellised ettepanekud kujutavad endast komisjoni esialgsete tekstide ülemääraselt keerukaid versioone. Lõpuks märgib komitee, et “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist peavad rakendama ka kolmanda tasandi komiteed (2) ja ülemaailmsel tasemel standardite kehtestajad (3). |
| --- | --- |

3.2.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on tõendusmaterjalil põhinev lähenemisviis poliitika kujundamisel õige tingimusel, et selle puhul arvestatakse piisavalt ka tarbija mõõdet. Samuti palub EMSK komisjonil selgelt kinnitada, et kõnealust põhimõtet ei kohaldata mitte ainult siseturu ja teenuste peadirektoraadis algatatud õigusaktide, vaid ka teiste peadirektoraatide ettepanekute puhul. Komitee toetab komisjoni jõuliselt ka viimase üleskutses, et Euroopa Parlament ja — mis on komitee arvates veelgi olulisem — iseäranis nõukogu kohaldaksid ülalmainitud “parema õigusliku reguleerimise” põhimõtet kui kaitsemehhanismi komisjoni ettepanekute suhtes, mis vormistatakse kaasotsustamismenetluse raames peetud läbirääkimiste tulemusena, arvestades, et sellised ettepanekud kujutavad endast komisjoni esialgsete tekstide ülemääraselt keerukaid versioone. Lõpuks märgib komitee, et “paremat õiguslikku reguleerimist” eesmärgiks seadvat lähenemist peavad rakendama ka kolmanda tasandi komiteed (2) ja ülemaailmsel tasemel standardite kehtestajad (3).

| 3.2.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et kui kavandatavaid määrusi ja standardeid ei kontrollita konkurentsivõime aspektist, vähenevad Euroopa Liidu võimalused Lissaboni eesmärkide saavutamisel oluliselt. See nõrgendaks ELi ülemaailmset konkurentsivõimet ja finantsstabiilsust ning vähendaks töökohtade loomise võimalusi. EMSK arvates on tegemist liiga hea võimalusega, et see käest lasta. Samaaegselt uute algatuste kontrollimisega konkurentsivõime seisukohalt peaks komisjon proovile panema ka oma suutlikkuse käsitleda probleeme, millega tarbijad ja teenusepakkujad võivad turul silmitsi seista. |
| --- | --- |

3.2.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et kui kavandatavaid määrusi ja standardeid ei kontrollita konkurentsivõime aspektist, vähenevad Euroopa Liidu võimalused Lissaboni eesmärkide saavutamisel oluliselt. See nõrgendaks ELi ülemaailmset konkurentsivõimet ja finantsstabiilsust ning vähendaks töökohtade loomise võimalusi. EMSK arvates on tegemist liiga hea võimalusega, et see käest lasta. Samaaegselt uute algatuste kontrollimisega konkurentsivõime seisukohalt peaks komisjon proovile panema ka oma suutlikkuse käsitleda probleeme, millega tarbijad ja teenusepakkujad võivad turul silmitsi seista.

| 3.2.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on hea meel tõdeda, et komisjon on valmis senisest enam rakendama kõiki oma konkurentsialase järelevalve volitusi, tagamaks, et finantsteenuste tegevuskava üldiste, integreerimise edendamisele suunatud eesmärkide saavutamist ei takistaks konkurentsi kahjustav käitumine. Siiski kutsub komitee komisjoni üles tagama näiteks nn turvasadama (safe harbour) loomise kaudu õiguskindlust tingimuste osas, mille korral iseregulatsiooni ei peeta konkurentsiõiguse rikkumiseks. |
| --- | --- |

3.2.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on hea meel tõdeda, et komisjon on valmis senisest enam rakendama kõiki oma konkurentsialase järelevalve volitusi, tagamaks, et finantsteenuste tegevuskava üldiste, integreerimise edendamisele suunatud eesmärkide saavutamist ei takistaks konkurentsi kahjustav käitumine. Siiski kutsub komitee komisjoni üles tagama näiteks nn turvasadama (safe harbour) loomise kaudu õiguskindlust tingimuste osas, mille korral iseregulatsiooni ei peeta konkurentsiõiguse rikkumiseks.

| 3.2.9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Lamfalussy lähenemisviisi jätkuvat rakendamist. Seetõttu kutsub komitee Lamfalussy protsessi teisel tasandil ELi institutsioone üles sõlmima (institutsioonidevahelist) lepingut, millega Euroopa Parlamendile antaks samasugune kaasseadusandja positsioon, mis kuuluks parlamendile põhiseaduse lepingu artikli I-36 alusel. Muu hulgas välistaks see kohaldamisaega piiravate klauslite jõustumise 2007. aasta aprillis (mis toimuks näiteks turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi puhul) (4). |
| --- | --- |

3.2.9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Lamfalussy lähenemisviisi jätkuvat rakendamist. Seetõttu kutsub komitee Lamfalussy protsessi teisel tasandil ELi institutsioone üles sõlmima (institutsioonidevahelist) lepingut, millega Euroopa Parlamendile antaks samasugune kaasseadusandja positsioon, mis kuuluks parlamendile põhiseaduse lepingu artikli I-36 alusel. Muu hulgas välistaks see kohaldamisaega piiravate klauslite jõustumise 2007. aasta aprillis (mis toimuks näiteks turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi puhul) (4).

| 3.2.10 | Ehkki komisjon võib väita, et “Lamfalussy protsessi tulemusena on Euroopa otsustuspädevate ja õigusstruktuuride töö muutunud otstarbekamaks ja tõhusamaks”, on kõnealuseprotsessi tõhusus ja kiirus seatud kahtluse alla. Seadusandlik protsess ei saa olla kiirem ja tõhusam, sest rakendusmeetmete kehtestamiseks vajalikud konsultatsioonid mõjutavad lõplikus õigusaktis kokkuleppimise aega. Seega peavad kõik osapooled saavutama sobiva tasakaalu ühelt poolt piisavate konsultatsioonide ja teiselt poolt ratsionaalsuse vahel. Ka kõhkleb komitee selles, kas toetada Lamfalussy protsessi kohaldamist jaefinantsteenuseid puudutavatele küsimustele, kui sellega seataks kahtluse alla liikmesriikide diskretsiooniõigus tarbijakaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

3.2.10

Ehkki komisjon võib väita, et “Lamfalussy protsessi tulemusena on Euroopa otsustuspädevate ja õigusstruktuuride töö muutunud otstarbekamaks ja tõhusamaks”, on kõnealuseprotsessi tõhusus ja kiirus seatud kahtluse alla. Seadusandlik protsess ei saa olla kiirem ja tõhusam, sest rakendusmeetmete kehtestamiseks vajalikud konsultatsioonid mõjutavad lõplikus õigusaktis kokkuleppimise aega. Seega peavad kõik osapooled saavutama sobiva tasakaalu ühelt poolt piisavate konsultatsioonide ja teiselt poolt ratsionaalsuse vahel. Ka kõhkleb komitee selles, kas toetada Lamfalussy protsessi kohaldamist jaefinantsteenuseid puudutavatele küsimustele, kui sellega seataks kahtluse alla liikmesriikide diskretsiooniõigus tarbijakaitse valdkonnas.

3.3   Parem õiguslik reguleerimine, ülevõtmine, jõustamine ja pidev hindamine

| 3.3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub põhimõtteliselt komisjoni määratletud prioriteetsete meetmetega. Nüüd on komisjoni jaoks sama oluline selgelt määratleda, kuidas ta kavatseb muuta oma head kavatsused parema õigusliku reguleerimise suhtes praktilisteks ja käegakatsutavateks sammudeks, mis on suunatud komisjoni enda eesmärkide saavutamisele. Eriti oluline on, et komisjon annaks nimetatud ideedest selgelt teada, et sidusrühmadel tekiks väga reaalne ettekujutus sellest, kuidas komisjon kavatseb oma eesmärgid saavutada ja kuidas on võimalik sidusrühmi kõnealusesse protsessi kaasata. |
| --- | --- |

3.3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub põhimõtteliselt komisjoni määratletud prioriteetsete meetmetega. Nüüd on komisjoni jaoks sama oluline selgelt määratleda, kuidas ta kavatseb muuta oma head kavatsused parema õigusliku reguleerimise suhtes praktilisteks ja käegakatsutavateks sammudeks, mis on suunatud komisjoni enda eesmärkide saavutamisele. Eriti oluline on, et komisjon annaks nimetatud ideedest selgelt teada, et sidusrühmadel tekiks väga reaalne ettekujutus sellest, kuidas komisjon kavatseb oma eesmärgid saavutada ja kuidas on võimalik sidusrühmi kõnealusesse protsessi kaasata.

| 3.3.2 | Euroopa Liit vajab võimalikult tõhusat strateegiat, et edendada majanduskasvu ja luua töökohti viisil, mis oleks kasulik ühiskonnale tervikuna. Ülemäära koormavad ja ebakohased õigusaktid ainult takistavad majanduskasvu ja töökohtade loomist. Seetõttu peab EMSK huvipakkuvaks kavandatud hindamist, mille eesmärk on teha kindlaks, kas kehtivaid direktiive ja määrusi rakendades on võimalik saada oodatud majanduslikku kasu. Komitee tervitab komisjoni kavatsust muuta või tühistada meetmed, mis nimetatud kriteeriumile ei vasta, ja ootab, et sõnadest saaksid järjepidevalt teod. Sellegipoolest on komitee arvamusel, et igasugusel sedalaadi hindamisel tuleb esmatähtsaks pidada tarbijate huve. Seetõttu ei ole tarvis silmas pidada mitte ainult majanduslikku kasu kui sellist, vaid ennekõike tarbijate majanduslikku kasu, sealhulgas võimalikku kahju, mida tarbijad võivad kanda. |
| --- | --- |

3.3.2

Euroopa Liit vajab võimalikult tõhusat strateegiat, et edendada majanduskasvu ja luua töökohti viisil, mis oleks kasulik ühiskonnale tervikuna. Ülemäära koormavad ja ebakohased õigusaktid ainult takistavad majanduskasvu ja töökohtade loomist. Seetõttu peab EMSK huvipakkuvaks kavandatud hindamist, mille eesmärk on teha kindlaks, kas kehtivaid direktiive ja määrusi rakendades on võimalik saada oodatud majanduslikku kasu. Komitee tervitab komisjoni kavatsust muuta või tühistada meetmed, mis nimetatud kriteeriumile ei vasta, ja ootab, et sõnadest saaksid järjepidevalt teod. Sellegipoolest on komitee arvamusel, et igasugusel sedalaadi hindamisel tuleb esmatähtsaks pidada tarbijate huve. Seetõttu ei ole tarvis silmas pidada mitte ainult majanduslikku kasu kui sellist, vaid ennekõike tarbijate majanduslikku kasu, sealhulgas võimalikku kahju, mida tarbijad võivad kanda.

| 3.3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni tugevat rõhuasetust finantsteenuste tegevuskava meetmete korrektsele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele ning peab seda finantsteenuste tegevuskava raames kavandatud eesmärkide saavutamise vältimatuks eeltingimuseks. Samas märgib komitee, et oluline on protsessi kaasata liikmesriigid ja Lamfalussy kolmanda tasandi komiteed, sest nende tingimusteta ja ühese pühendumiseta ei saavutata midagi, olgu komisjoni kavatsused kui tahes head ning tegevus kui tahes sihikindel. |
| --- | --- |

3.3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni tugevat rõhuasetust finantsteenuste tegevuskava meetmete korrektsele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele ning peab seda finantsteenuste tegevuskava raames kavandatud eesmärkide saavutamise vältimatuks eeltingimuseks. Samas märgib komitee, et oluline on protsessi kaasata liikmesriigid ja Lamfalussy kolmanda tasandi komiteed, sest nende tingimusteta ja ühese pühendumiseta ei saavutata midagi, olgu komisjoni kavatsused kui tahes head ning tegevus kui tahes sihikindel.

| 3.3.4 | Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tungivalt komisjonil säilitada arengutempo ning riigijuhtide, majandus- ja rahandusministrite nõukogu liikmete ja kolmanda tasandi komiteede pühendumine — on oluline, et nimetatud institutsioonid võtaksid vastutuse ühtse turu eest. Lisaks on komitee arvamusel, et arvestades praegu valitsevat suhtumist Euroopa Liidu rolli ja tulevikku, peab komisjon nõudma, et liikmesriigid edastaksid selgelt oma kodanikele Euroopa tasandil tehtavate otsuste eesmärgi ja otsuste aluseks olevad põhjendused. On oluline, et ühiskonnale teadvustataks, kuidas ühiskond võiks ja peaks olema üldiselt kaasatud Euroopa poliitika kujundamisse ning iseäranis ühtse turu ülesehitamisse. |
| --- | --- |

3.3.4

Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tungivalt komisjonil säilitada arengutempo ning riigijuhtide, majandus- ja rahandusministrite nõukogu liikmete ja kolmanda tasandi komiteede pühendumine — on oluline, et nimetatud institutsioonid võtaksid vastutuse ühtse turu eest. Lisaks on komitee arvamusel, et arvestades praegu valitsevat suhtumist Euroopa Liidu rolli ja tulevikku, peab komisjon nõudma, et liikmesriigid edastaksid selgelt oma kodanikele Euroopa tasandil tehtavate otsuste eesmärgi ja otsuste aluseks olevad põhjendused. On oluline, et ühiskonnale teadvustataks, kuidas ühiskond võiks ja peaks olema üldiselt kaasatud Euroopa poliitika kujundamisse ning iseäranis ühtse turu ülesehitamisse.

| 3.3.5 | Pidades silmas ühtse turu poolt tekitatava ülemaailmse konkurentsivõime edendamist ja finantsstabiilsust, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni soovitust nr 6 (5). Seoses reguleerivate täienduste lisamisega direktiividele (nn
  gold-plating
  ) leitakse nimetatud soovituses, et liikmesriigid peaksid hoiduma lisamast riiklikele õigusaktidele tingimusi või nõudeid, mis ei ole vajalikud asjaomase direktiivi ülevõtmiseks, kui sellised tingimused või nõuded võivad takistada direktiivi eesmärkide täitmist. |
| --- | --- |

3.3.5

Pidades silmas ühtse turu poolt tekitatava ülemaailmse konkurentsivõime edendamist ja finantsstabiilsust, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni soovitust nr 6 (5). Seoses reguleerivate täienduste lisamisega direktiividele (nn
  gold-plating
  ) leitakse nimetatud soovituses, et liikmesriigid peaksid hoiduma lisamast riiklikele õigusaktidele tingimusi või nõudeid, mis ei ole vajalikud asjaomase direktiivi ülevõtmiseks, kui sellised tingimused või nõuded võivad takistada direktiivi eesmärkide täitmist.

| 3.3.6 | Kõnealust seisukohta silmas pidades kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles tagama, et ELi õigusaktid oleksid piisavalt selgelt sõnastatud. Eeltooduga seoses märgib komitee, et selline lisatingimuste või -nõuete lisamine võib olla lihtsalt liikmesriikide katse muuta ELi tekstid selgemaks ehk soov ettevõtetele osaks saavat koormust pigem vähendada kui suurendada. Koormust lisandub aga nii või teisiti — olgu põhjuseks Euroopa Liidu liikmesriikide soov tagada “ülim vastavus” ELi õigusaktidele või katse muuta ELi tekstid selgemaks. Kuna sellisel koormusel on sageli ebaproportsionaalselt suur mõju VKEdele, peab komisjon püüdma tagada, et bürokraatia ja õigusaktid ei lämmataks ettevõtlust ja uuendusjõudu ühiskonnas. |
| --- | --- |

3.3.6

Kõnealust seisukohta silmas pidades kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles tagama, et ELi õigusaktid oleksid piisavalt selgelt sõnastatud. Eeltooduga seoses märgib komitee, et selline lisatingimuste või -nõuete lisamine võib olla lihtsalt liikmesriikide katse muuta ELi tekstid selgemaks ehk soov ettevõtetele osaks saavat koormust pigem vähendada kui suurendada. Koormust lisandub aga nii või teisiti — olgu põhjuseks Euroopa Liidu liikmesriikide soov tagada “ülim vastavus” ELi õigusaktidele või katse muuta ELi tekstid selgemaks. Kuna sellisel koormusel on sageli ebaproportsionaalselt suur mõju VKEdele, peab komisjon püüdma tagada, et bürokraatia ja õigusaktid ei lämmataks ettevõtlust ja uuendusjõudu ühiskonnas.

| 3.3.7 | Lisaks ei tohi ühtne turg olemasoleva, riiklikul tasandil kehtestatud kaitse kõrvaldamise kaudu tarbijariski suurendada. Riiklikud tarbijakaitsealased õigusaktid on koostatud vastavalt riiklikule turule omastele probleemidele ja seetõttu ei tuleks neid käsitleda siseturu lõpuleviimise takistusena. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei arva, et riiklikud tarbijakaitsealased õigusaktid üldiselt moonutavad konkurentsi, takistavad uuendusi kui selliseid või piiravad piiriülese turu arengut. Oletusest, et takistuste eemaldamise tulemuseks on kindlasti toimiv ja tõhus piiriülene turg, ei piisa. Siiski ei tohiks liikmesriigid võtta täiendavaid tarbijakaitsemeetmeid, mille tulemusel kaitstakse oma turgu mingil viisil ühenduse teistel turgudel valitseva konkurentsi eest. Komitee on arvamusel, et jaepangandussektori põhielementide täielik ühtlustamine (nt lepingueelne teave, tõhus aastaintress jne), st täielik sihipärane ühtlustamine kujutab endast kõige mõjusamat vahendit euroopasisese tõelise finantsteenuste jaeturu loomiseks samaaegselt sobiva tarbijakaitse taseme kindlustamisega. |
| --- | --- |

3.3.7

Lisaks ei tohi ühtne turg olemasoleva, riiklikul tasandil kehtestatud kaitse kõrvaldamise kaudu tarbijariski suurendada. Riiklikud tarbijakaitsealased õigusaktid on koostatud vastavalt riiklikule turule omastele probleemidele ja seetõttu ei tuleks neid käsitleda siseturu lõpuleviimise takistusena. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei arva, et riiklikud tarbijakaitsealased õigusaktid üldiselt moonutavad konkurentsi, takistavad uuendusi kui selliseid või piiravad piiriülese turu arengut. Oletusest, et takistuste eemaldamise tulemuseks on kindlasti toimiv ja tõhus piiriülene turg, ei piisa. Siiski ei tohiks liikmesriigid võtta täiendavaid tarbijakaitsemeetmeid, mille tulemusel kaitstakse oma turgu mingil viisil ühenduse teistel turgudel valitseva konkurentsi eest. Komitee on arvamusel, et jaepangandussektori põhielementide täielik ühtlustamine (nt lepingueelne teave, tõhus aastaintress jne), st täielik sihipärane ühtlustamine kujutab endast kõige mõjusamat vahendit euroopasisese tõelise finantsteenuste jaeturu loomiseks samaaegselt sobiva tarbijakaitse taseme kindlustamisega.

3.4   Finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide konsolideerimine ajavahemikul 2005–2010

3.4.1   Pooleliolevate meetmete lõpuleviimine

| 3.4.1.1 | On loogiline, et enne uute meetmete tarvituselevõtmist tuleks lõpule viia ja konsolideerida olemasolevad algatused. Seetõttu nõustub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoniga, et järgmise 12 kuu prioriteet peab olema finantsteenuste tegevuskava järelejäänud meetmete lõpuleviimine. See tähendab arutelude lõpuleviimist Euroopa Parlamendis ja nõukogus, komisjonis vormistatavate rakendusmeetmete lõpuleviimist ning pärast lõpliku ja põhjaliku mõjuhinnangu läbiviimist väärtpaberite kliiringut ja arveldust käsitleva raamdirektiivi esitamist. |
| --- | --- |

3.4.1.1

On loogiline, et enne uute meetmete tarvituselevõtmist tuleks lõpule viia ja konsolideerida olemasolevad algatused. Seetõttu nõustub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoniga, et järgmise 12 kuu prioriteet peab olema finantsteenuste tegevuskava järelejäänud meetmete lõpuleviimine. See tähendab arutelude lõpuleviimist Euroopa Parlamendis ja nõukogus, komisjonis vormistatavate rakendusmeetmete lõpuleviimist ning pärast lõpliku ja põhjaliku mõjuhinnangu läbiviimist väärtpaberite kliiringut ja arveldust käsitleva raamdirektiivi esitamist.

3.4.2.   Tõhus ja tulemuslik järelevalve

| 3.4.2.1 | Ehkki Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni soovitatud, arengul põhinevat lähenemisviisi, on komitee seisukohal, et rohelises raamatus on käest lastud võimalus kehtestada panganduse järelevalve alased selged ja ambitsioonikad poliitilised eesmärgid. Komitee usub, et oluline on määratleda sobiv suund, st näidata, kuidas eelseisvatel aastatel tuleks käsitleda paljusid eraldiseisvaid, ent siiski omavahel seotud küsimusi. Seetõttu loodab komitee näha valges raamatus rohkem konkreetseid ettepanekuid. Ka panganduse järelevalvet puudutavad ettepanekud peaksid laienema ka kindlustussektorile. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Ehkki Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni soovitatud, arengul põhinevat lähenemisviisi, on komitee seisukohal, et rohelises raamatus on käest lastud võimalus kehtestada panganduse järelevalve alased selged ja ambitsioonikad poliitilised eesmärgid. Komitee usub, et oluline on määratleda sobiv suund, st näidata, kuidas eelseisvatel aastatel tuleks käsitleda paljusid eraldiseisvaid, ent siiski omavahel seotud küsimusi. Seetõttu loodab komitee näha valges raamatus rohkem konkreetseid ettepanekuid. Ka panganduse järelevalvet puudutavad ettepanekud peaksid laienema ka kindlustussektorile.

| 3.4.2.2 | Pidades silmas tõhusa tarbijakaitsekeskkonna teket, mille puhul kõige tundlikumatele tarbijatele võimaldatakse kogenud investoritega võrreldes enam kaitset, mis võimaldab Euroopa Liidul olla konkurentsivõimeline kogu maailmas ja tagada majanduskasv, on komitee määratlenud küsimused, mille käsitlemisel tuleb esmatähtsaks pidada tarbijate huve:






  — | dubleeriva järelevalve kõrvaldamine; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

Pidades silmas tõhusa tarbijakaitsekeskkonna teket, mille puhul kõige tundlikumatele tarbijatele võimaldatakse kogenud investoritega võrreldes enam kaitset, mis võimaldab Euroopa Liidul olla konkurentsivõimeline kogu maailmas ja tagada majanduskasv, on komitee määratlenud küsimused, mille käsitlemisel tuleb esmatähtsaks pidada tarbijate huve:

—

dubleeriva järelevalve kõrvaldamine;

| — | direktiividevaheliste vastuolude ja päritolumaa põhimõtte aegunud erandite kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

direktiividevaheliste vastuolude ja päritolumaa põhimõtte aegunud erandite kõrvaldamine;

| — | turvavõrgustike ülevaatamine ja järelevalvemudelite võimalik hindamine; |
| --- | --- |

—

turvavõrgustike ülevaatamine ja järelevalvemudelite võimalik hindamine;

| — | järelevalve ühitamine heade tavade standarditega; |
| --- | --- |

—

järelevalve ühitamine heade tavade standarditega;

| — | koostöö kolmanda tasandi komiteede (CESR, CEBS ja CEIOPS) vahel; |
| --- | --- |

—

koostöö kolmanda tasandi komiteede (CESR, CEBS ja CEIOPS) vahel;

| — | koostöö kõikide sidusrühmade vahel. |
| --- | --- |

—

koostöö kõikide sidusrühmade vahel.

| 3.4.2.3 | Kooskõlas oma 9. märtsi 2005. aasta arvamusega (6) kavandatava kapitalinõudeid käsitleva direktiivi kohta tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni arusaama, et konsolideeritud järelevalve on majanduse õigustatud nõue. Eeldades, et konsolideeritud järelevalve ei piira kuidagi liikmesriikide pädevust reageerida juhtumitele, kui ettevõtjad rikuvad eeskirju liikmesriigi turul tegutsevate tarbijate kahjuks, usub komitee, et selline järelevalve tagaks piisava tarbijakaitse, hoides samas õiguslike nõuete dubleerimise minimaalsel tasemel. See suurendaks omakorda Euroopa Liidu rahandussektori tõhusust. Samas on EMSK arvamusel, et komisjoni rohelisest raamatust ei ilmne selgelt, kas enne konsolideeritud järelevalve kehtestamist tuleks järelevalvemeetmeid ühtlustada. Komitee usub, et konsolideeritud järelevalve eesmärk ja lõpptulemusena toimuv rakendamine peaks juba lühiajalises perspektiivis toimima järelevalvemeetmete ühtlustamise katalüsaatorina. |
| --- | --- |

3.4.2.3

Kooskõlas oma 9. märtsi 2005. aasta arvamusega (6) kavandatava kapitalinõudeid käsitleva direktiivi kohta tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni arusaama, et konsolideeritud järelevalve on majanduse õigustatud nõue. Eeldades, et konsolideeritud järelevalve ei piira kuidagi liikmesriikide pädevust reageerida juhtumitele, kui ettevõtjad rikuvad eeskirju liikmesriigi turul tegutsevate tarbijate kahjuks, usub komitee, et selline järelevalve tagaks piisava tarbijakaitse, hoides samas õiguslike nõuete dubleerimise minimaalsel tasemel. See suurendaks omakorda Euroopa Liidu rahandussektori tõhusust. Samas on EMSK arvamusel, et komisjoni rohelisest raamatust ei ilmne selgelt, kas enne konsolideeritud järelevalve kehtestamist tuleks järelevalvemeetmeid ühtlustada. Komitee usub, et konsolideeritud järelevalve eesmärk ja lõpptulemusena toimuv rakendamine peaks juba lühiajalises perspektiivis toimima järelevalvemeetmete ühtlustamise katalüsaatorina.

3.4.3   Piiriülese investeerimise ja konkurentsi võimaldamine

| 3.4.3.1 | Konsolideerimise põhjendamatute takistuste kõrvaldamine oleks tõepoolest majanduslikult kasulik. Nimetatud kasu väljendub Euroopa majanduse suuremas dünaamikas, mis tähendab seda, et Euroopa Liidus on võimalik luua paremaid töökohti ja tõsta elanikkonna elatustaset. Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eesmärki kõrvaldada põhjendamatud takistused piiriülestele tehingutele, näiteks ühinemis- ja ülevõtmistehingute teel toimuvale ettevõtete konsolideerumisele, või vähendada neid. Ehkki viimastel aastatel on piiriülene äritegevus märkimisväärselt aktiveerunud, on ELi pangandussektoris toimunud suhteliselt vähe ühinemis- ja ülevõtmistehinguid. Siiski on hulk selliseid tehinguid viimaste kuude jooksul lõpule viidud või hetkel menetlemisel. Osaliselt on nimetatud tehingute vähesuse põhjuseks struktuurilised takistused Euroopa pangandussektoris, kusjuures mitmeid neist ei saa tarbijaväärtuse või finantsstabiilsuse suurendamise aspektist põhjendatuks pidada, mistõttu tuleks need poliitiliste meetmete abil kõrvaldada või neid vähendada. Ümberkorraldused kõnealuses valdkonnas toovad kaasa suured muutused kõigile osapooltele — töötajatele, ettevõtetele, tarbijatele. Muutuste mõjudega toimetulekuks on tarvis üldist strateegiat. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Konsolideerimise põhjendamatute takistuste kõrvaldamine oleks tõepoolest majanduslikult kasulik. Nimetatud kasu väljendub Euroopa majanduse suuremas dünaamikas, mis tähendab seda, et Euroopa Liidus on võimalik luua paremaid töökohti ja tõsta elanikkonna elatustaset. Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eesmärki kõrvaldada põhjendamatud takistused piiriülestele tehingutele, näiteks ühinemis- ja ülevõtmistehingute teel toimuvale ettevõtete konsolideerumisele, või vähendada neid. Ehkki viimastel aastatel on piiriülene äritegevus märkimisväärselt aktiveerunud, on ELi pangandussektoris toimunud suhteliselt vähe ühinemis- ja ülevõtmistehinguid. Siiski on hulk selliseid tehinguid viimaste kuude jooksul lõpule viidud või hetkel menetlemisel. Osaliselt on nimetatud tehingute vähesuse põhjuseks struktuurilised takistused Euroopa pangandussektoris, kusjuures mitmeid neist ei saa tarbijaväärtuse või finantsstabiilsuse suurendamise aspektist põhjendatuks pidada, mistõttu tuleks need poliitiliste meetmete abil kõrvaldada või neid vähendada. Ümberkorraldused kõnealuses valdkonnas toovad kaasa suured muutused kõigile osapooltele — töötajatele, ettevõtetele, tarbijatele. Muutuste mõjudega toimetulekuks on tarvis üldist strateegiat.

| 3.4.3.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub rohelises raamatus väljendatud seisukohaga, mille kohaselt konsolideerimine ei ole eesmärk omaette, vaid vahend majandusliku mastaabisäästu saavutamiseks. Majanduslik mastaabisääst omakorda võimaldab pankadel pakkuda klientidele (üksikisikutele, VKEdele ja suurklientidele) laiemas valikus teenuseid soodsama hinnaga. Konsolideerimine ja sünergia saavutamine ei tähenda siiski automaatselt personali vähendamist ühinenud pangakontsernides; sageli ilmneb hoopis vastupidine efekt. Seetõttu on tegemist olulise tööhõiveteguriga, sest rahandussektor on Euroopas suure tähtsusega tööandja. Pangad ei võta enda kanda ühinemis- ja ülevõtmistehingutega kaasnevaid kulusid ja riske, kui nad ei taju majandusliku kasu või sünergia saavutatavust/ reaalset võimalikkust. Kõnealuses seoses ootab komitee komisjoni uurimuse avaldamist takistuste kohta piiriülesteks ühinemis- ja ülevõtmistehinguteks Euroopas. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub rohelises raamatus väljendatud seisukohaga, mille kohaselt konsolideerimine ei ole eesmärk omaette, vaid vahend majandusliku mastaabisäästu saavutamiseks. Majanduslik mastaabisääst omakorda võimaldab pankadel pakkuda klientidele (üksikisikutele, VKEdele ja suurklientidele) laiemas valikus teenuseid soodsama hinnaga. Konsolideerimine ja sünergia saavutamine ei tähenda siiski automaatselt personali vähendamist ühinenud pangakontsernides; sageli ilmneb hoopis vastupidine efekt. Seetõttu on tegemist olulise tööhõiveteguriga, sest rahandussektor on Euroopas suure tähtsusega tööandja. Pangad ei võta enda kanda ühinemis- ja ülevõtmistehingutega kaasnevaid kulusid ja riske, kui nad ei taju majandusliku kasu või sünergia saavutatavust/ reaalset võimalikkust. Kõnealuses seoses ootab komitee komisjoni uurimuse avaldamist takistuste kohta piiriülesteks ühinemis- ja ülevõtmistehinguteks Euroopas.

| 3.4.3.3 | Seetõttu kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles avaldama kõnealuses valdkonnas kavandatavate meetmete “teekaarti” koos konkreetse viitega ajavahemikule, mille vältel kõnealuste meetmetega tegeldakse. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Seetõttu kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles avaldama kõnealuses valdkonnas kavandatavate meetmete “teekaarti” koos konkreetse viitega ajavahemikule, mille vältel kõnealuste meetmetega tegeldakse.

3.4.4   Välispoliitiline mõõde

| 3.4.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab üldjoontes nimetatud lõiku ja nõustub täielikult komisjoniga selles, et ELi rahandussektor peab olema ülemaailmsetel turgudel konkurentsivõimeline. Seetõttu tervitab komitee ennekõike komisjoni algatusi süvendada dialoogi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide finantsturgude vahel, tugevdada finantssuhteid Jaapani, Hiina ja Indiaga ning laiendada nimetatud dialoogi raames käsitletavate teemade ringi. Komitee on arvamusel, et nimetatud meetmed on hädavajalikud, arvestades ka Hiina ja India märkimisväärset rolli maailmamajanduses. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab üldjoontes nimetatud lõiku ja nõustub täielikult komisjoniga selles, et ELi rahandussektor peab olema ülemaailmsetel turgudel konkurentsivõimeline. Seetõttu tervitab komitee ennekõike komisjoni algatusi süvendada dialoogi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide finantsturgude vahel, tugevdada finantssuhteid Jaapani, Hiina ja Indiaga ning laiendada nimetatud dialoogi raames käsitletavate teemade ringi. Komitee on arvamusel, et nimetatud meetmed on hädavajalikud, arvestades ka Hiina ja India märkimisväärset rolli maailmamajanduses.

| 3.4.4.2 | Kapitaliturgude ja finantsteenuste globaliseerumine ning tõeliselt rahvusvaheliste otsuseid tegevate organite puudumine on viinud selleni, et ülemaailmselt standardeid kehtestavatel institutsioonidel on ka poliitika kujundamisel väga tähtis roll. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et Euroopa Liidul puudub mõningates neist foorumitest piisavalt ühtne seisukoht. Mõnedel juhtudel võib nimetatud asjaolu avaldada mõju ELi võimalustele kõnealuste standardite mõjutamiseks ning see võib viia standardite vastuoluni Euroopa huvidega. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Kapitaliturgude ja finantsteenuste globaliseerumine ning tõeliselt rahvusvaheliste otsuseid tegevate organite puudumine on viinud selleni, et ülemaailmselt standardeid kehtestavatel institutsioonidel on ka poliitika kujundamisel väga tähtis roll. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et Euroopa Liidul puudub mõningates neist foorumitest piisavalt ühtne seisukoht. Mõnedel juhtudel võib nimetatud asjaolu avaldada mõju ELi võimalustele kõnealuste standardite mõjutamiseks ning see võib viia standardite vastuoluni Euroopa huvidega.

| 3.4.4.3 | Arvestades nimetatud foorumite erisugust olemust ja rolli, tuleks konkreetsetele vajadustele kohandatud lahendusi eelistada lähenemisviisidele, millega üritatakse vastata kõikidele vajadustele korraga. Seejuures tuleb tagada, et Euroopa esineks rahvusvaheliste standardite loomisel ühtse selge seisukohaga. Kõnealuse valdkonna eesmärk on ühtsete rahvusvaheliste standardite kindlaksmääramine, eelkõige raamatupidamisaruandluses, milles Euroopa seisukohad on hästi esindatud, ja mitte Euroopa oma, ülemaailmsete nõuetega vastuolus olevate standardite loomine. Nimetatud lähenemisviis ei tagaks mitte ainult Euroopa finantsteenuste sektori ning tarbijate ühtse ja jõulise esindatust ülemaailmsel areenil, vaid aitaks luua ka ülemaailmselt võrdsete võimalustega tegevusruumi koos kõigi majanduslike eelistega, mida kõnealune areng hõlmab. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Arvestades nimetatud foorumite erisugust olemust ja rolli, tuleks konkreetsetele vajadustele kohandatud lahendusi eelistada lähenemisviisidele, millega üritatakse vastata kõikidele vajadustele korraga. Seejuures tuleb tagada, et Euroopa esineks rahvusvaheliste standardite loomisel ühtse selge seisukohaga. Kõnealuse valdkonna eesmärk on ühtsete rahvusvaheliste standardite kindlaksmääramine, eelkõige raamatupidamisaruandluses, milles Euroopa seisukohad on hästi esindatud, ja mitte Euroopa oma, ülemaailmsete nõuetega vastuolus olevate standardite loomine. Nimetatud lähenemisviis ei tagaks mitte ainult Euroopa finantsteenuste sektori ning tarbijate ühtse ja jõulise esindatust ülemaailmsel areenil, vaid aitaks luua ka ülemaailmselt võrdsete võimalustega tegevusruumi koos kõigi majanduslike eelistega, mida kõnealune areng hõlmab.

3.5   Võimalikud uued algatused teatud valdkondades

| 3.5.1 | Seoses võimalike uute algatustega soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhtida erilist tähelepanu jaefinantsteenuste valdkonna algatustele, olles veendunud, et kvaliteet on tarbijate jaoks samavõrra — kui mitte rohkem — oluline kui kvantiteet. Seetõttu on komitee arvamusel, et jaeteenuste pakkujate jaoks on üheks oluliseks küsimuseks kohandumine kohalike turgudega, olenemata teenuste pakkumise meetodist. |
| --- | --- |

3.5.1

Seoses võimalike uute algatustega soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhtida erilist tähelepanu jaefinantsteenuste valdkonna algatustele, olles veendunud, et kvaliteet on tarbijate jaoks samavõrra — kui mitte rohkem — oluline kui kvantiteet. Seetõttu on komitee arvamusel, et jaeteenuste pakkujate jaoks on üheks oluliseks küsimuseks kohandumine kohalike turgudega, olenemata teenuste pakkumise meetodist.

| 3.5.2 | Seoses hüpoteeklaene käsitleva töörühma koostatud soovitustega on komitee veendunud, et hüpoteegitoodete ühtlustamise asemel oleks sobilikum vabal konkurentsil põhinev lähenemine, sest see tagaks laiema valiku ning toodete kõrgema kvaliteedi. Samuti tunnustab komitee komisjoni alustatud eeltööd, mille eesmärk on vaadata üle varahalduse sektorit käsitlevad õigusaktid. Seoses küsimusega, kas nimetatud tööle peaksid komisjoni poolt 2006. aastal järgnema konkreetsed hüpoteeklaene ja/või varahaldust puudutavad algatused (millele eelnevad komisjoni konsultatsioonid aasta esimesel poolel), on komitee arvamusel, et kõigepealt tuleks läbi viia põhjalik mõjuhinnang koos tasuvusanalüüsiga. |
| --- | --- |

3.5.2

Seoses hüpoteeklaene käsitleva töörühma koostatud soovitustega on komitee veendunud, et hüpoteegitoodete ühtlustamise asemel oleks sobilikum vabal konkurentsil põhinev lähenemine, sest see tagaks laiema valiku ning toodete kõrgema kvaliteedi. Samuti tunnustab komitee komisjoni alustatud eeltööd, mille eesmärk on vaadata üle varahalduse sektorit käsitlevad õigusaktid. Seoses küsimusega, kas nimetatud tööle peaksid komisjoni poolt 2006. aastal järgnema konkreetsed hüpoteeklaene ja/või varahaldust puudutavad algatused (millele eelnevad komisjoni konsultatsioonid aasta esimesel poolel), on komitee arvamusel, et kõigepealt tuleks läbi viia põhjalik mõjuhinnang koos tasuvusanalüüsiga.

| 3.5.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on jätkuvalt veendunud nn 26. korralduse eelistes, seda iseäranis tarbijate jaoks. Komitee nõustub komisjoniga selles, et 26. korralduse eeliseid tuleb alles tõestada, ning et keeruline on kokku leppida Euroopa valikulistes standardites, mida kohaldatakse ainult teatud toodete puhul. Samuti võivad tarbijaid eksitada liikmesriigiti erinevad teavitamisstandardid ja -eeskirjad. Nn 26. korraldust on tõenäoliselt sama keeruline kehtestada nagu näiteks ühtset Euroopa tsiviilõigust, sealhulgas protsessiõigust, kohtukorraldust jne. Siiski on 26. korralduse idee ambitsioonikas ning see väärib uurimist. |
| --- | --- |

3.5.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on jätkuvalt veendunud nn 26. korralduse eelistes, seda iseäranis tarbijate jaoks. Komitee nõustub komisjoniga selles, et 26. korralduse eeliseid tuleb alles tõestada, ning et keeruline on kokku leppida Euroopa valikulistes standardites, mida kohaldatakse ainult teatud toodete puhul. Samuti võivad tarbijaid eksitada liikmesriigiti erinevad teavitamisstandardid ja -eeskirjad. Nn 26. korraldust on tõenäoliselt sama keeruline kehtestada nagu näiteks ühtset Euroopa tsiviilõigust, sealhulgas protsessiõigust, kohtukorraldust jne. Siiski on 26. korralduse idee ambitsioonikas ning see väärib uurimist.

| 3.5.4 | Siiski on ilmne, et ühegi täiendava, alternatiivse või valikulise korralduse tulemuseks ei tohiks olla toodete standardimise kohustuse panemine teenusepakkujatele, sest see halvendaks finantsteenuste sektori konkurentsi- ja uuendusvõimet klientide kasvavate vajaduste rahuldamisel. |
| --- | --- |

3.5.4

Siiski on ilmne, et ühegi täiendava, alternatiivse või valikulise korralduse tulemuseks ei tohiks olla toodete standardimise kohustuse panemine teenusepakkujatele, sest see halvendaks finantsteenuste sektori konkurentsi- ja uuendusvõimet klientide kasvavate vajaduste rahuldamisel.

| 3.5.5 | Arvestades käimasolevat arutelu, tervitaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seetõttu igasuguseid komisjoni lisaselgitusi 26. korralduse paremaks mõistmiseks. Komitee tervitab kavandatud teostatavusuuringut. |
| --- | --- |

3.5.5

Arvestades käimasolevat arutelu, tervitaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seetõttu igasuguseid komisjoni lisaselgitusi 26. korralduse paremaks mõistmiseks. Komitee tervitab kavandatud teostatavusuuringut.

| 3.5.6 | Arutelurühmade senisest suurem rakendamine on üldiselt positiivne. Nagu aga eespool mainitud, võib konkreetseid jaetooteid käsitlevate arutelurühmade moodustamine osutuda siiski tarbijaorganisatsioonide ressursse koormavaks. |
| --- | --- |

3.5.6

Arutelurühmade senisest suurem rakendamine on üldiselt positiivne. Nagu aga eespool mainitud, võib konkreetseid jaetooteid käsitlevate arutelurühmade moodustamine osutuda siiski tarbijaorganisatsioonide ressursse koormavaks.

3.5.7   Valdkonnad, kus on võimalikud edasised meetmed

| 3.5.7.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on rahul sellega, et Euroopa Komisjon on valmis teabenõuetele kehtivaid eeskirju kodifitseerima ja vajaduse korral lihtsustama. Samas pooldab komitee pigem lihtsustamist kui kodifitseerimist. Komitee käsitleb viidet lihtsustamisele komisjoni kavatsusena parandada pigem tarbijatele edastatava teabe kvaliteeti kui kvantiteeti. Kvaliteedinõuete edendamist silmas pidades palub komitee komisjonil uurida kehtivaid õiguslikke nõudeid (nii ELi kui riiklikul tasandil), et tõhustada asjakohaseid teavitamiskohustusi ja standardida teabe edastamine (ka kodifitseerimise teel), pidades silmas tarbija poolt valitud teavituskanalit. |
| --- | --- |

3.5.7.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on rahul sellega, et Euroopa Komisjon on valmis teabenõuetele kehtivaid eeskirju kodifitseerima ja vajaduse korral lihtsustama. Samas pooldab komitee pigem lihtsustamist kui kodifitseerimist. Komitee käsitleb viidet lihtsustamisele komisjoni kavatsusena parandada pigem tarbijatele edastatava teabe kvaliteeti kui kvantiteeti. Kvaliteedinõuete edendamist silmas pidades palub komitee komisjonil uurida kehtivaid õiguslikke nõudeid (nii ELi kui riiklikul tasandil), et tõhustada asjakohaseid teavitamiskohustusi ja standardida teabe edastamine (ka kodifitseerimise teel), pidades silmas tarbija poolt valitud teavituskanalit.

| 3.5.7.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et olulise teabe tõhusamad standardid oleksid tarbijatele kasulikud. Nimetatud standardid võivad käsitleda näiteks arusaadavaid, struktureeritud ja võrreldavaid andmeid lepingu kõikide oluliste aspektide kohta. Seega tuleb tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse, et teave oleks piisav ja sisukas ning kindlustaks kohase õigusliku kaitse. |
| --- | --- |

3.5.7.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et olulise teabe tõhusamad standardid oleksid tarbijatele kasulikud. Nimetatud standardid võivad käsitleda näiteks arusaadavaid, struktureeritud ja võrreldavaid andmeid lepingu kõikide oluliste aspektide kohta. Seega tuleb tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse, et teave oleks piisav ja sisukas ning kindlustaks kohase õigusliku kaitse.

| 3.5.7.3 | Seoses finantsvahendusega ning rahandusasutuste, tarbijate ja vahendajate vaheliste suhetega märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõigepealt, et finantsvahendusteenused on Euroopa Liidu tasemel eri määral reguleeritud. Kindlustusvahendust käsitlevas direktiivis (7) ning finantsinstrumentide turge käsitlevas direktiivis (8) on kehtestatud finantsteenuste ja -toodete vahendamise eri kontseptid ja reguleerimistasemed. Edendada tuleks suuremat sidusust ja ühtlustamist kõnealuses valdkonnas. Samas leiab komitee, et finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi korraldustele kui ulatuslikumale lähenemisviisile tuleks anda aega tõhususe tõestamiseks enne uute järelduste tegemist krediidivahenduse lisareguleerimise võimaliku vajaduse kohta. |
| --- | --- |

3.5.7.3

Seoses finantsvahendusega ning rahandusasutuste, tarbijate ja vahendajate vaheliste suhetega märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõigepealt, et finantsvahendusteenused on Euroopa Liidu tasemel eri määral reguleeritud. Kindlustusvahendust käsitlevas direktiivis (7) ning finantsinstrumentide turge käsitlevas direktiivis (8) on kehtestatud finantsteenuste ja -toodete vahendamise eri kontseptid ja reguleerimistasemed. Edendada tuleks suuremat sidusust ja ühtlustamist kõnealuses valdkonnas. Samas leiab komitee, et finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi korraldustele kui ulatuslikumale lähenemisviisile tuleks anda aega tõhususe tõestamiseks enne uute järelduste tegemist krediidivahenduse lisareguleerimise võimaliku vajaduse kohta.

| 3.5.7.4 | Pidades silmas vajadust ühtlustada veelgi ettevõtete tegevusjuhendeid ja müüginõuannete andmist puudutavaid eeskirju, võiks kaaluda kõikide jaeklientidele finantsteenuste pakkujate jaoks võrdsete tegutsemisvõimaluste loomist, arvestades riikides kehtivaid erinevaid tingimusi. Tegevusjuhendeid käsitlevaid eeskirju puudutavate uute algatuste käivitamise asemel oleks siiski kasulikum tagada riiklike turundus- ja müügieeskirjade ühitamine või ühtlustamine. |
| --- | --- |

3.5.7.4

Pidades silmas vajadust ühtlustada veelgi ettevõtete tegevusjuhendeid ja müüginõuannete andmist puudutavaid eeskirju, võiks kaaluda kõikide jaeklientidele finantsteenuste pakkujate jaoks võrdsete tegutsemisvõimaluste loomist, arvestades riikides kehtivaid erinevaid tingimusi. Tegevusjuhendeid käsitlevaid eeskirju puudutavate uute algatuste käivitamise asemel oleks siiski kasulikum tagada riiklike turundus- ja müügieeskirjade ühitamine või ühtlustamine.

| 3.5.7.5 | Professionaalse ja sõltumatu nõustamise rolli osas on komitee arvamusel, et tuleks teha selget vahet i) kliendi taotlusel nõustamise kui eraldiseisva tasulise teenuse ning ii) tarbijale teadliku valiku tegemiseks vajaliku teabe andmise vahel. |
| --- | --- |

3.5.7.5

Professionaalse ja sõltumatu nõustamise rolli osas on komitee arvamusel, et tuleks teha selget vahet i) kliendi taotlusel nõustamise kui eraldiseisva tasulise teenuse ning ii) tarbijale teadliku valiku tegemiseks vajaliku teabe andmise vahel.

| 3.5.7.6 | Kõige olulisem on kehtestada selged eeskirjad ja standardid finantsvahendajatele, kes mängivad keskset rolli investeerimisvõimaluste valdkonnas, aga ka laenude vahendamise valdkonnas. Samuti peavad vahendajad tõendama erialaste ja tooteid puudutavate vastavate teadmiste olemasolu. Maaklerid ja sõltumatud vahendajad peaksid vastutama selle eest, et nad nõustavad oma klientesobivalt, ausalt ja usaldusväärselt. Samuti tuleb kehtestada vaidluste kiire ja tõhusa lahendamise kord. Ekspertteadmised peavad olema valdkonnapõhised, st hoiuseid, investeeringuid, kindlustust, hüpoteeke/laene puudutavad. Nimetatud küsimuste käsitlemine oleks kooskõlas ka riiklikul tasandil toimuva arenguga. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Kõige olulisem on kehtestada selged eeskirjad ja standardid finantsvahendajatele, kes mängivad keskset rolli investeerimisvõimaluste valdkonnas, aga ka laenude vahendamise valdkonnas. Samuti peavad vahendajad tõendama erialaste ja tooteid puudutavate vastavate teadmiste olemasolu. Maaklerid ja sõltumatud vahendajad peaksid vastutama selle eest, et nad nõustavad oma klientesobivalt, ausalt ja usaldusväärselt. Samuti tuleb kehtestada vaidluste kiire ja tõhusa lahendamise kord. Ekspertteadmised peavad olema valdkonnapõhised, st hoiuseid, investeeringuid, kindlustust, hüpoteeke/laene puudutavad. Nimetatud küsimuste käsitlemine oleks kooskõlas ka riiklikul tasandil toimuva arenguga.

| 3.5.7.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib huviga ära komisjoni soovi uurida üksikasjalikumalt takistusi piiriülesel pangakontode avamisel ning pangakontode käsitlemise, ülekantavuse ja sulgemisega seotud küsimusi. Viimati nimetatud küsimuste puhul ei tohi tähelepanuta jätta olemasolevate elektrooniliste andmetöötlussüsteemide mõju. |
| --- | --- |

3.5.7.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib huviga ära komisjoni soovi uurida üksikasjalikumalt takistusi piiriülesel pangakontode avamisel ning pangakontode käsitlemise, ülekantavuse ja sulgemisega seotud küsimusi. Viimati nimetatud küsimuste puhul ei tohi tähelepanuta jätta olemasolevate elektrooniliste andmetöötlussüsteemide mõju.

| 3.5.7.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kindlal seisukohal, et komisjoni rohelises raamatus oleks tulnud selge sõnaga käsitleda maksuküsimusi. Pärast kuuenda käibemaksudirektiivi vastuvõtmist (9) ja iseäranis viimase kümne aasta jooksul on üha enam probleeme tekitanud finantsteenuste käibemaksuga maksustamise neutraalsuse puudumine ja olemasoleva süsteemi raames õiguskindluse puudumine. |
| --- | --- |

3.5.7.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kindlal seisukohal, et komisjoni rohelises raamatus oleks tulnud selge sõnaga käsitleda maksuküsimusi. Pärast kuuenda käibemaksudirektiivi vastuvõtmist (9) ja iseäranis viimase kümne aasta jooksul on üha enam probleeme tekitanud finantsteenuste käibemaksuga maksustamise neutraalsuse puudumine ja olemasoleva süsteemi raames õiguskindluse puudumine.

| 3.5.7.9 | Oma aruandes Euroopa Liidu finantsintegratsiooni olukorra kohta märgib panganduse ekspertrühm (10), et käibemaksu kohaldamine teenuste sisseostmisele vähem karistaval viisil on üks olulistest eeltingimustest funktsioonide edasiseks integreerimiseks tippkeskustes, mis osutavad teenuseid ELi panganduskontsernide eri osadele. Nüüd tuleks ametlikult tunnistada, et olemasolev finantsteenustele kohaldatav käibemaksusüsteem takistab ühtse Euroopa turu tõhusat rakendamist. Komisjoni finantsteenuste tegevuskava elluviimise järgne tegevusplaan peaks moodustama kõnealuse ametliku avalduse raamistiku. Seetõttu soovitab komitee tungivalt, et komisjon kavandaks kõnealuses valdkonnas oma edasise tegevusplaani. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Oma aruandes Euroopa Liidu finantsintegratsiooni olukorra kohta märgib panganduse ekspertrühm (10), et käibemaksu kohaldamine teenuste sisseostmisele vähem karistaval viisil on üks olulistest eeltingimustest funktsioonide edasiseks integreerimiseks tippkeskustes, mis osutavad teenuseid ELi panganduskontsernide eri osadele. Nüüd tuleks ametlikult tunnistada, et olemasolev finantsteenustele kohaldatav käibemaksusüsteem takistab ühtse Euroopa turu tõhusat rakendamist. Komisjoni finantsteenuste tegevuskava elluviimise järgne tegevusplaan peaks moodustama kõnealuse ametliku avalduse raamistiku. Seetõttu soovitab komitee tungivalt, et komisjon kavandaks kõnealuses valdkonnas oma edasise tegevusplaani.

| 3.5.7.10 | Lõpuks soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutada, et tarbijatel on võimalik finantstooteid tõhusamalt kasutada, kui neil on võimalik kasutada professionaalsemat ja sõltumatumat kõrgetasemelist nõustamist. Tarbijaid tuleks võimalikult hästi nõustada nende vajadustele ja (rahalisele) olukorrale vastavatest toodetest ja teenustest. Samas ei saa tarbijad täielikult vältida vastutust, mida nende valik enesega kaasa toob (kas seoses toote omadustega või nende omaduste osas nõu andva eksperdiga). Samuti peaks tarbijatel olema teadmised teadliku valiku langetamiseks ja valiku tagajärgede mõistmiseks. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Lõpuks soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutada, et tarbijatel on võimalik finantstooteid tõhusamalt kasutada, kui neil on võimalik kasutada professionaalsemat ja sõltumatumat kõrgetasemelist nõustamist. Tarbijaid tuleks võimalikult hästi nõustada nende vajadustele ja (rahalisele) olukorrale vastavatest toodetest ja teenustest. Samas ei saa tarbijad täielikult vältida vastutust, mida nende valik enesega kaasa toob (kas seoses toote omadustega või nende omaduste osas nõu andva eksperdiga). Samuti peaks tarbijatel olema teadmised teadliku valiku langetamiseks ja valiku tagajärgede mõistmiseks.

| 3.5.7.11 | Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tarbijahariduse põhimõtet ja finantsalaseid teadmisi käsitlevate standardite tõstmist kogu Euroopa Liidus. Eelkõige on komitee arvamusel, et tarbijate teavitamise üks põhiteema peab olema risk ja tasuvus. Samuti pooldab komitee vahendajatepoolse sobiva, ausa ja usaldusväärse nõustamise tagamist. See on vajalik seda enam, et üha rohkem töötajaid peab ise hoolitsema suurema osa oma pensioniaegsete sissetulekute eest. Tarbijatele tuleb anda piisavalt teavet, et võimaldada neil erinevaid tooteid omavahel võrrelda ning teha teadlikke valikuid suure hulga omavahel konkureerivate ja eri riskiastmega pakkumiste seast. |
| --- | --- |

3.5.7.11

Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tarbijahariduse põhimõtet ja finantsalaseid teadmisi käsitlevate standardite tõstmist kogu Euroopa Liidus. Eelkõige on komitee arvamusel, et tarbijate teavitamise üks põhiteema peab olema risk ja tasuvus. Samuti pooldab komitee vahendajatepoolse sobiva, ausa ja usaldusväärse nõustamise tagamist. See on vajalik seda enam, et üha rohkem töötajaid peab ise hoolitsema suurema osa oma pensioniaegsete sissetulekute eest. Tarbijatele tuleb anda piisavalt teavet, et võimaldada neil erinevaid tooteid omavahel võrrelda ning teha teadlikke valikuid suure hulga omavahel konkureerivate ja eri riskiastmega pakkumiste seast.

4.   Kokkuvõte

| 4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et selline finantsteenuste valdkonnas saavutatu ja eelseisvate meetmete “inventuur” kujutab endast võimalust Euroopa Liidul teha märkimisväärseid edusamme püüdlustes Euroopa majanduse elavdamiseks, bürokraatia vähendamiseks, töökohtade loomiseks ning mitte pelgalt heaolu edendamiseks, vaid ka finantssüsteemi suhtes usalduse suurendamiseks kõigi eurooplaste seas. Teisisõnu, see on võimalus saavutada reaalset edu nende eesmärkide saavutamisel, mille EL seadis iseendale Lissaboni tegevuskavas. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et selline finantsteenuste valdkonnas saavutatu ja eelseisvate meetmete “inventuur” kujutab endast võimalust Euroopa Liidul teha märkimisväärseid edusamme püüdlustes Euroopa majanduse elavdamiseks, bürokraatia vähendamiseks, töökohtade loomiseks ning mitte pelgalt heaolu edendamiseks, vaid ka finantssüsteemi suhtes usalduse suurendamiseks kõigi eurooplaste seas. Teisisõnu, see on võimalus saavutada reaalset edu nende eesmärkide saavutamisel, mille EL seadis iseendale Lissaboni tegevuskavas.

| 4.2 | Finantsteenuste valdkonnas on Euroopa Liidul võimalik astuda märkimisväärseid samme Lissaboni eesmärkide saavutamiseks mitmete oluliste küsimuste käsitlemise teel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on tegemist järgmiste küsimustega:






  — | paremat õiguslikku reguleerimist eesmärgiks seadva lähenemisviisi järjepidev kohaldamine kõikidele uutele ja olemasolevatele õigusaktidele; |
| --- | --- | --- |

4.2

Finantsteenuste valdkonnas on Euroopa Liidul võimalik astuda märkimisväärseid samme Lissaboni eesmärkide saavutamiseks mitmete oluliste küsimuste käsitlemise teel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on tegemist järgmiste küsimustega:

—

paremat õiguslikku reguleerimist eesmärgiks seadva lähenemisviisi järjepidev kohaldamine kõikidele uutele ja olemasolevatele õigusaktidele;

| — | tarbijate usaldust saab mõõta sellega, kuivõrd on nad valmis antud ettepanekut aktsepteerima; |
| --- | --- |

—

tarbijate usaldust saab mõõta sellega, kuivõrd on nad valmis antud ettepanekut aktsepteerima;

| — | ELi institutsioonide ja liikmesriikide koostöö õigusaktide õigeaegsel ja kavandatud eesmärgile vastaval viisil ülevõtmisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

—

ELi institutsioonide ja liikmesriikide koostöö õigusaktide õigeaegsel ja kavandatud eesmärgile vastaval viisil ülevõtmisel ja rakendamisel;

| — | keskendumine finantsteenuste tegevuskava järelejäänud meetmete elluviimisele, kasutades vajadusel sihipäraseid ja täielikult ühtlustatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

keskendumine finantsteenuste tegevuskava järelejäänud meetmete elluviimisele, kasutades vajadusel sihipäraseid ja täielikult ühtlustatud meetmeid;

| — | töö Euroopa optimaalse järelevalveraamistiku toimimise takistuste kõrvaldamise tagamiseks (konsolideeritud järelevalve); |
| --- | --- |

—

töö Euroopa optimaalse järelevalveraamistiku toimimise takistuste kõrvaldamise tagamiseks (konsolideeritud järelevalve);

| — | põhjendamatute takistuste kõrvaldamine sagenevateks ühinemis- ja ülevõtmistehinguteks Euroopas, seda iseäranis pangandussektoris; |
| --- | --- |

—

põhjendamatute takistuste kõrvaldamine sagenevateks ühinemis- ja ülevõtmistehinguteks Euroopas, seda iseäranis pangandussektoris;

| — | mõistmine, et tarbijatele on turul olevate toodete kvaliteet sama oluline (kui mitte olulisem) kui kvantiteet. |
| --- | --- |

—

mõistmine, et tarbijatele on turul olevate toodete kvaliteet sama oluline (kui mitte olulisem) kui kvantiteet.

| 4.3 | Ka Euroopa Liidu finantsteenuste poliitika välispoliitiline mõõde järgmisel viiel aastal on ELi pikaajalise ülemaailmse konkurentsivõime tagamise seisukohalt ülioluline. Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tingimusteta jõupingutusi Euroopa Liidu konkurentidega (näiteks Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Hiina ja India) peetava õiguslikku reguleerimist käsitleva dialoogi tugevdamiseks ja süvendamiseks. |
| --- | --- |

4.3

Ka Euroopa Liidu finantsteenuste poliitika välispoliitiline mõõde järgmisel viiel aastal on ELi pikaajalise ülemaailmse konkurentsivõime tagamise seisukohalt ülioluline. Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tingimusteta jõupingutusi Euroopa Liidu konkurentidega (näiteks Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Hiina ja India) peetava õiguslikku reguleerimist käsitleva dialoogi tugevdamiseks ja süvendamiseks.

| 4.4 | Kaalutlused finantsteenuste tulevaste prioriteetide üle 2005. aastal annavad kogu organiseeritud kodanikuühiskonnale võimaluse osaleda Lissaboni eesmärkide saavutamiseks tehtavates jõupingutustes. Nimetatud võimaluse käestlaskmiseks on liiga palju kaalul nii Euroopa majanduse kui — mis veelgi olulisem — Euroopa majanduse raames teenuseid kasutavate tarbijatele aspektist. |
| --- | --- |

4.4

Kaalutlused finantsteenuste tulevaste prioriteetide üle 2005. aastal annavad kogu organiseeritud kodanikuühiskonnale võimaluse osaleda Lissaboni eesmärkide saavutamiseks tehtavates jõupingutustes. Nimetatud võimaluse käestlaskmiseks on liiga palju kaalul nii Euroopa majanduse kui — mis veelgi olulisem — Euroopa majanduse raames teenuseid kasutavate tarbijatele aspektist.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiiv 2003/71/EÜ, ELT L 345, 31.12.2003.

1

(2)  Kolmanda tasandi komiteede all mõeldakse Lamfalussy protsessi raames loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteed (CESR), Euroopa pangandusinspektorite komiteed (CEBS) ning Euroopa kindlustus- ja ametipensioniinspektorite komiteed (CEIOPS).

2

(3)  Sellised institutsioonid nagu Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS), Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), OECD Rahapesuvastane töökond (FATF) ja Rahvusvaheline Arvestusstandardite Nõukogu (IASB).

3

(4)  Direktiiv 2003/6/EÜ, ELT L 96, 12.4.2003.

4

(5)  SEC(2004) 918.

5

(6)  ELT C 234, 22.9.2005.

6

(7)  Direktiiv 2002/92/EÜ, ELT L 9, 15.1.2004.

7

(8)  Direktiiv 2004/39/EÜ, ELT L 145, 30.4.2004.

8

(9)  Nõukogu kuues direktiiv 77/388/EMÜ, EÜT L 145, 13.6.1977.

9

(10)  “Finantsteenuste tegevuskava: edusammud ja väljavaated”, panganduse ekspertrühma lõpparuanne, mai 2004.

10

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/141

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Hügieenieeskirjad ja käsitöönduslikud toidukäitlejad”

(2006/C 65/25)

9.–10. veebruaril 2005. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: “Hügieenieeskirjad ja käsitöönduslikud toidukäitlejad”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 9. novembril 2005. Raportöör oli hr RIBBE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 422. istungjärgul 14.–15. detsembril 2005 (14. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 98, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | 20. mail 2004 jõustunud uute hügieenieeskirjadega (1) püütakse tarbijatele tagada toiduainete ohutuse kõrge tase, kasutades kogu toiduainete tootmise ahelat (nn “laudast lauda”) hõlmavat lähenemist. Lisaks tagavad ühtsed eeskirjad siseturu sujuva toimimise. |
| --- | --- |

1.1

20. mail 2004 jõustunud uute hügieenieeskirjadega (1) püütakse tarbijatele tagada toiduainete ohutuse kõrge tase, kasutades kogu toiduainete tootmise ahelat (nn “laudast lauda”) hõlmavat lähenemist. Lisaks tagavad ühtsed eeskirjad siseturu sujuva toimimise.

| 1.2 | Uute eeskirjade keskne põhimõte on toidusektori ettevõtjate täielik vastutus nende toodetavate toiduainete ohutuse eest. Ohutus tuleb tagada põhilistest ja spetsiifilistest hügieenieeskirjadest kinnipidamise ning enesekontrollisüsteemi HACCP (2) põhimõtete rakendamise teel. |
| --- | --- |

1.2

Uute eeskirjade keskne põhimõte on toidusektori ettevõtjate täielik vastutus nende toodetavate toiduainete ohutuse eest. Ohutus tuleb tagada põhilistest ja spetsiifilistest hügieenieeskirjadest kinnipidamise ning enesekontrollisüsteemi HACCP (2) põhimõtete rakendamise teel.

| 1.3 | Uued hügieeni käsitlevad õigusaktid koosnevad erinevatest määrustest:






  — | määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded (nn põhimäärus), |
| --- | --- | --- |

1.3

Uued hügieeni käsitlevad õigusaktid koosnevad erinevatest määrustest:

—

määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded (nn põhimäärus),

| — | määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta,

| — | määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid,

| — | määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks,

| — | määrus (EÜ) 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide täitmise kontrollimise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide täitmise kontrollimise tagamiseks,

| — | määrus mikrobioloogiliste kriteeriumite kohta ( saadaval eelnõuna). |
| --- | --- |

—

määrus mikrobioloogiliste kriteeriumite kohta ( saadaval eelnõuna).

| 1.4 | Et tagada määruste (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004 ühtlane rakendamine, töötas tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO) välja järgmised suunised, mis on soovitusliku iseloomuga ning on suunatud nii toidusektori ettevõtetele kui ka kohapealsetele ametiasutustele:






  — | suunised määruse nr 852/2004 mõningate sätete rakendamiseks (SANCO/1513/2005 rev. 1, 8.9.2005); |
| --- | --- | --- |

1.4

Et tagada määruste (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004 ühtlane rakendamine, töötas tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO) välja järgmised suunised, mis on soovitusliku iseloomuga ning on suunatud nii toidusektori ettevõtetele kui ka kohapealsetele ametiasutustele:

—

suunised määruse nr 852/2004 mõningate sätete rakendamiseks (SANCO/1513/2005 rev. 1, 8.9.2005);

| — | suunised määruse nr 853/2004 mõningate sätete rakendamiseks (SANCO/1514/2005 rev. 1, 8.9.2005); |
| --- | --- |

—

suunised määruse nr 853/2004 mõningate sätete rakendamiseks (SANCO/1514/2005 rev. 1, 8.9.2005);

| — | suunised HACCP-printsiibi rakendamise lihtsustamiseks toiduainetetööstuses (SANCO/1955/2005, 30.8.2005). |
| --- | --- |

—

suunised HACCP-printsiibi rakendamise lihtsustamiseks toiduainetetööstuses (SANCO/1955/2005, 30.8.2005).

| 1.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis seadusandliku menetluse raames 28.–29. märtsil 2001. aastal muuhulgas vastu arvamuse (3) määruste 852/2004, 853/2004 ja 854/2004 kohta, milles kiitis selgesõnaliselt heaks nii uued määrused kui ka nende aluspõhimõtted. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis seadusandliku menetluse raames 28.–29. märtsil 2001. aastal muuhulgas vastu arvamuse (3) määruste 852/2004, 853/2004 ja 854/2004 kohta, milles kiitis selgesõnaliselt heaks nii uued määrused kui ka nende aluspõhimõtted.

| 1.6 | Käesoleva omaalgatusliku arvamusega soovib komitee anda tõuke kontrollimaks, kas uute hügieenieeskirjade eesmärgid ja meetmed on omavahel kooskõlas ning kas need toetavad kõige sobivamal moel maaelu säästva arengu poliitilisi püüdlusi. Maapiirkondade majanduslikuks arenguks on väikesed käsitöönduslikud ja/või traditsiooniliselt toiduaineid tootvad ettevõtted olulise tähtsusega. Siiski nähtub sagedastest kogemustest, et möödunud aastatel on toimunud kõnealuste struktuuride märgatav taandareng (eelkõige liha ja piima töötlemises ning turustamises). Nii kõnealused ettevõtted kui ka asjaomased ametivõimud viitasid korduvalt sellele, et täheldatavad struktuurimuutused on tingitud rangetest ELi hügieenieeskirjadest. |
| --- | --- |

1.6

Käesoleva omaalgatusliku arvamusega soovib komitee anda tõuke kontrollimaks, kas uute hügieenieeskirjade eesmärgid ja meetmed on omavahel kooskõlas ning kas need toetavad kõige sobivamal moel maaelu säästva arengu poliitilisi püüdlusi. Maapiirkondade majanduslikuks arenguks on väikesed käsitöönduslikud ja/või traditsiooniliselt toiduaineid tootvad ettevõtted olulise tähtsusega. Siiski nähtub sagedastest kogemustest, et möödunud aastatel on toimunud kõnealuste struktuuride märgatav taandareng (eelkõige liha ja piima töötlemises ning turustamises). Nii kõnealused ettevõtted kui ka asjaomased ametivõimud viitasid korduvalt sellele, et täheldatavad struktuurimuutused on tingitud rangetest ELi hügieenieeskirjadest.

| 1.7 | Seetõttu tuleb uurida, kas Euroopa Liit on tõepoolest hügieenieeskirjade kaudu otseselt või kaudselt vastutav struktuurimuutuste eest. Loomulikult ei seata kahtluse alla tegelikku eesmärki, milleks on inimese terviseriskide vältimine. Siiski tekib küsimus, kas kõigi ELi sõnastatud eesmärkide (hügieen ning töökohtade loomine ja säilitamine) saavutamiseks on tarvis erinevaid nõudeid ning kas on olemas vajalik paindlikkus. |
| --- | --- |

1.7

Seetõttu tuleb uurida, kas Euroopa Liit on tõepoolest hügieenieeskirjade kaudu otseselt või kaudselt vastutav struktuurimuutuste eest. Loomulikult ei seata kahtluse alla tegelikku eesmärki, milleks on inimese terviseriskide vältimine. Siiski tekib küsimus, kas kõigi ELi sõnastatud eesmärkide (hügieen ning töökohtade loomine ja säilitamine) saavutamiseks on tarvis erinevaid nõudeid ning kas on olemas vajalik paindlikkus.

| 1.8 | Kõnealuse arvamuse raames tuleb kontrollida järgmist:






  a) | kas hügieenieeskirjadel on väikestele, eelkõige käsitöönduslikult ja/või traditsiooniliselt toiduaineid tootvatele ettevõtetele positiivne või negatiivne mõju; |
| --- | --- | --- |

1.8

Kõnealuse arvamuse raames tuleb kontrollida järgmist:

a)

kas hügieenieeskirjadel on väikestele, eelkõige käsitöönduslikult ja/või traditsiooniliselt toiduaineid tootvatele ettevõtetele positiivne või negatiivne mõju;

| b) | kas võib juhtuda, et paindlikustamiseeskirjade ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse satuvad käsitöönduslik toodang või väikesed toidukäitlejad ebavõrdsetesse konkurentsitingimustesse. |
| --- | --- |

b)

kas võib juhtuda, et paindlikustamiseeskirjade ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse satuvad käsitöönduslik toodang või väikesed toidukäitlejad ebavõrdsetesse konkurentsitingimustesse.

| 1.9 | Kuna määruste (EÜ) nr 853/2004 ja 854/2004 konkreetsed hügieeninõuded on suunatud vaid loomse päritoluga toodetele, keskendutakse hinnangus kõnealuste toodetega tegelevatele toidukäitlemisettevõtetele avalduvale mõjule. Seetõttu ei käsitleta taimse päritoluga toodete (nt pagari- ja kondiitritooted jne) ja teiste loomse päritoluga toodete (nt kala) töötlemist, millele samuti laienevad uued hügieenieeskirjad (määrus (EÜ) nr 852/2004). |
| --- | --- |

1.9

Kuna määruste (EÜ) nr 853/2004 ja 854/2004 konkreetsed hügieeninõuded on suunatud vaid loomse päritoluga toodetele, keskendutakse hinnangus kõnealuste toodetega tegelevatele toidukäitlemisettevõtetele avalduvale mõjule. Seetõttu ei käsitleta taimse päritoluga toodete (nt pagari- ja kondiitritooted jne) ja teiste loomse päritoluga toodete (nt kala) töötlemist, millele samuti laienevad uued hügieenieeskirjad (määrus (EÜ) nr 852/2004).

| 1.10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib käesoleva arvamusega algatada arutelu toiduohutuse normide ning sellega seonduva maapiirkondade säästva arengu üle. Komitee on arvamusel, et tarbijakaitse, kultuurilise mitmekesisuse säilitamine, ausa konkurentsi tagamine ning töökohtade arvu säilitamine ja suurendamine maapiirkondades on võrdse tähtsusega eesmärgid ning need tuleb üksteisega kooskõlastada. |
| --- | --- |

1.10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib käesoleva arvamusega algatada arutelu toiduohutuse normide ning sellega seonduva maapiirkondade säästva arengu üle. Komitee on arvamusel, et tarbijakaitse, kultuurilise mitmekesisuse säilitamine, ausa konkurentsi tagamine ning töökohtade arvu säilitamine ja suurendamine maapiirkondades on võrdse tähtsusega eesmärgid ning need tuleb üksteisega kooskõlastada.

2.   Määruste sisu

| 2.1 | Määrusega (EÜ) nr 178/2002 määratletakse lisaks toidualaste õigusnormide üldistele põhimõtetele ja nõuetele muuhulgas ka toiduohutuse meetmed, parandamaks siseturu toimimist ja toiduainete ning loomasööda vaba liikumist. Lisaks on võimalik parandada tarbijakaitset siiani suuresti riigisiseselt mõjutatud toiduseaduse kontseptsioonide, põhimõtete ja meetodite ühtlustamisega ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

2.1

Määrusega (EÜ) nr 178/2002 määratletakse lisaks toidualaste õigusnormide üldistele põhimõtetele ja nõuetele muuhulgas ka toiduohutuse meetmed, parandamaks siseturu toimimist ja toiduainete ning loomasööda vaba liikumist. Lisaks on võimalik parandada tarbijakaitset siiani suuresti riigisiseselt mõjutatud toiduseaduse kontseptsioonide, põhimõtete ja meetodite ühtlustamisega ühenduse tasandil.

| 2.2 | Määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta täpsustab määruse nr 178/2002 eesmärke ja esitab üldeeskirjad kõigi toiduainete hügieeniliseks tootmiseks. See kehtib toiduainete tootmise, töötlemise ja turustamise kõigi etappide kohta. Ka põllumajandussaaduste esmatootmine kuulub määruse kohaldamisalasse. Vastupidiselt toidukäitlejatele ei pea põllumajandussaaduste esmatootjad (veel) rakendama enesekontrollisüsteemil (HACCP) toimivaid menetlusi, kuid nad peavad järgima I lisas loetletud põhimõtteid. Kõik toidukäitlejad seevastu on kohustatud kandma end registrisse ning kinni pidama määruse II lisas toodud hügieeni üldnõuetest. Ettevõtjate registreerimiseks ettenähtud korra kehtestavad riiklikud ametivõimud lähtudes määruse nr 882/2004 artiklist 31. |
| --- | --- |

2.2

Määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta täpsustab määruse nr 178/2002 eesmärke ja esitab üldeeskirjad kõigi toiduainete hügieeniliseks tootmiseks. See kehtib toiduainete tootmise, töötlemise ja turustamise kõigi etappide kohta. Ka põllumajandussaaduste esmatootmine kuulub määruse kohaldamisalasse. Vastupidiselt toidukäitlejatele ei pea põllumajandussaaduste esmatootjad (veel) rakendama enesekontrollisüsteemil (HACCP) toimivaid menetlusi, kuid nad peavad järgima I lisas loetletud põhimõtteid. Kõik toidukäitlejad seevastu on kohustatud kandma end registrisse ning kinni pidama määruse II lisas toodud hügieeni üldnõuetest. Ettevõtjate registreerimiseks ettenähtud korra kehtestavad riiklikud ametivõimud lähtudes määruse nr 882/2004 artiklist 31.

| 2.3 | Kõik toidukäitlejad peavad vajadusel võtma järgmisi hügieenimeetmeid:






  — | toiduainete vastavus kehtestatud mikrobioloogilistele kriteeriumidele, |
| --- | --- | --- |

2.3

Kõik toidukäitlejad peavad vajadusel võtma järgmisi hügieenimeetmeid:

—

toiduainete vastavus kehtestatud mikrobioloogilistele kriteeriumidele,

| — | eesmärkide saavutamiseks vajalike meetodite kasutamine, |
| --- | --- |

—

eesmärkide saavutamiseks vajalike meetodite kasutamine,

| — | toiduainete temperatuuri kontrollimise nõuetest kinnipidamine, |
| --- | --- |

—

toiduainete temperatuuri kontrollimise nõuetest kinnipidamine,

| — | külmahela hoidmine, |
| --- | --- |

—

külmahela hoidmine,

| — | proovide ja analüüside läbiviimine. |
| --- | --- |

—

proovide ja analüüside läbiviimine.

| 2.4 | Kõnealuse määruse kohaldamisalasse ei kuulu:






  — | esmatootmine koduseks tarbimiseks ja kodune töötlemine eratarbimiseks, |
| --- | --- | --- |

2.4

Kõnealuse määruse kohaldamisalasse ei kuulu:

—

esmatootmine koduseks tarbimiseks ja kodune töötlemine eratarbimiseks,

| — | esmase toodangu väikeste koguste otsene või väikeste koguste põllumajandusettevõttes tapetud lindude ja jäneseliste liha turustamine tootjalt lõpptarbijale või kohalikule jaekaubandusettevõttele. |
| --- | --- |

—

esmase toodangu väikeste koguste otsene või väikeste koguste põllumajandusettevõttes tapetud lindude ja jäneseliste liha turustamine tootjalt lõpptarbijale või kohalikule jaekaubandusettevõttele.

| 2.5 | Uutes hügieeni käsitlevates õigusaktides ei täpsustata lõikes 2.3 esitatud üksikasjalikke kriteeriume (nt mikrobioloogiliste kriteeriumide liik, proovide võtmise maht ja analüüside läbiviimise meetod). Toetudes määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklile 4 on juba valminud eraldi määruse eelnõu toiduainetele kohaldatavate mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

2.5

Uutes hügieeni käsitlevates õigusaktides ei täpsustata lõikes 2.3 esitatud üksikasjalikke kriteeriume (nt mikrobioloogiliste kriteeriumide liik, proovide võtmise maht ja analüüside läbiviimise meetod). Toetudes määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklile 4 on juba valminud eraldi määruse eelnõu toiduainetele kohaldatavate mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta.

| 2.6 | Kuna loomse päritoluga toiduainete puhul võib esineda teatud terviseriske, on nende kohta kaks eraldi määrust:






  — | määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid ja |
| --- | --- | --- |

2.6

Kuna loomse päritoluga toiduainete puhul võib esineda teatud terviseriske, on nende kohta kaks eraldi määrust:

—

määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid ja

| — | määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks.

| 2.7 | Toidukäitlejad, kes töötavad loomse päritoluga toiduainetega, peavad:






  — | taotlema tunnustamist. Ettevõtete tunnustamise korra kehtestavad riiklikud ametivõimud lähtudes määruse nr 882/2004 artiklist 31; |
| --- | --- | --- |

2.7

Toidukäitlejad, kes töötavad loomse päritoluga toiduainetega, peavad:

—

taotlema tunnustamist. Ettevõtete tunnustamise korra kehtestavad riiklikud ametivõimud lähtudes määruse nr 882/2004 artiklist 31;

| — | täitma määruse nr 853/2004 lisades toodud hügieeni erinõudeid, mis käsitlevad muuhulgas loomade transporti ja tapmist, liha tükeldamist ja töötlemist (punane liha, linnuliha, ulukiliha) ning toorpiima tootmist, piima töötlemist jne, samuti mune, munatooteid, kalu, kalatooteid, karploomi ja teisi veeloomi; |
| --- | --- |

—

täitma määruse nr 853/2004 lisades toodud hügieeni erinõudeid, mis käsitlevad muuhulgas loomade transporti ja tapmist, liha tükeldamist ja töötlemist (punane liha, linnuliha, ulukiliha) ning toorpiima tootmist, piima töötlemist jne, samuti mune, munatooteid, kalu, kalatooteid, karploomi ja teisi veeloomi;

| — | ka väiksed toidukäitlemisettevõtted, mis tegelevad loomse päritoluga toodetega, peavad olema tunnustatud. Komisjoni suuniste SANCO nr 1514/2005/rev. 1 punktis 4.2 on sätestatud, et ettevõtete tunnustamise nõuetega ei tohi kaasneda täiendav koormus. |
| --- | --- |

—

ka väiksed toidukäitlemisettevõtted, mis tegelevad loomse päritoluga toodetega, peavad olema tunnustatud. Komisjoni suuniste SANCO nr 1514/2005/rev. 1 punktis 4.2 on sätestatud, et ettevõtete tunnustamise nõuetega ei tohi kaasneda täiendav koormus.

| 2.8 | Lisaks ei kuulu määruse nr 853/2004 kohaldamisalasse järgmised valdkonnad:






  — | põllumajandusettevõttes tapetud lindude ja jäneseliste liha väikeste koguste otsene turustamine tootjalt lõpptarbijale või kohalikule jaekaubandusettevõttele; |
| --- | --- | --- |

2.8

Lisaks ei kuulu määruse nr 853/2004 kohaldamisalasse järgmised valdkonnad:

—

põllumajandusettevõttes tapetud lindude ja jäneseliste liha väikeste koguste otsene turustamine tootjalt lõpptarbijale või kohalikule jaekaubandusettevõttele;

| — | teatud tingimustel jaekaubandus (artikkel 1, lõige 5a). |
| --- | --- |

—

teatud tingimustel jaekaubandus (artikkel 1, lõige 5a).

| 2.9 | SANCO suunistes nr 1514/2005 rev. 1 punktis 3.5 täpsustatakse, et jaekaubanduse võib ainult sel juhul määruse nr 853/2004 kohaldamisalast välja jätta ning määruse nr 852/2004 sätete alla liigendada, kui tegemist on loomset päritolu toiduainete (a) otsese või (b) vähese, kohaliku ja piiratud tarnimisega muudele asutustele. Samas jääb liikmesriikidele otsustusõigus jaekaubandusele kehtestatavate eeskirjade vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

2.9

SANCO suunistes nr 1514/2005 rev. 1 punktis 3.5 täpsustatakse, et jaekaubanduse võib ainult sel juhul määruse nr 853/2004 kohaldamisalast välja jätta ning määruse nr 852/2004 sätete alla liigendada, kui tegemist on loomset päritolu toiduainete (a) otsese või (b) vähese, kohaliku ja piiratud tarnimisega muudele asutustele. Samas jääb liikmesriikidele otsustusõigus jaekaubandusele kehtestatavate eeskirjade vastuvõtmiseks.

| 2.10 | Uutes hügieeni käsitlevates õigusaktides on eriline tähtsus paindlikkusel:






  a) | Eesmärgid konkreetsete üksikasjalike normide asemel. Siiani kehtinud korraga võrreldes sisaldavad uued määrused (eelkõige määrus nr 853/2004 hügieeni erireeglite kohta) palju vähem üksikasju (näiteks tapamajade ja lihalõikamisettevõtete ruumidele esitatavad nõuded). |
| --- | --- | --- |

2.10

Uutes hügieeni käsitlevates õigusaktides on eriline tähtsus paindlikkusel:

a)

Eesmärgid konkreetsete üksikasjalike normide asemel. Siiani kehtinud korraga võrreldes sisaldavad uued määrused (eelkõige määrus nr 853/2004 hügieeni erireeglite kohta) palju vähem üksikasju (näiteks tapamajade ja lihalõikamisettevõtete ruumidele esitatavad nõuded).

| b) | Riiklike eeskirjade kehtestamise õigus (määrused nr 852/2004, artikkel 13; 853/2004, artikkel 10; 854/2004, artikkel 17), et kohaldada määrustest tulenevaid nõudeid, võimaldamaks traditsiooniliste võtete kasutamist toiduainete tootmise, töötlemise või turustamise kõigil etappidel või arvestada ebasoodsa geograafilise asukohaga toidukäitlejate vajadusi. |
| --- | --- |

b)

Riiklike eeskirjade kehtestamise õigus (määrused nr 852/2004, artikkel 13; 853/2004, artikkel 10; 854/2004, artikkel 17), et kohaldada määrustest tulenevaid nõudeid, võimaldamaks traditsiooniliste võtete kasutamist toiduainete tootmise, töötlemise või turustamise kõigil etappidel või arvestada ebasoodsa geograafilise asukohaga toidukäitlejate vajadusi.

| c) | Riiklike eeskirjade kehtestamise, et reguleerida otseturustamist (vt punktid 2.4 ja 2.8) ning jaemüüki (vt punktid 2.8 ja 2.9). |
| --- | --- |

c)

Riiklike eeskirjade kehtestamise, et reguleerida otseturustamist (vt punktid 2.4 ja 2.8) ning jaemüüki (vt punktid 2.8 ja 2.9).

3.   Väikesed toidukäitlejad ja maapiirkondade areng

Mõisted ja selgitused

| 3.1 | Toidukäitlejate spekter on suures osas liikmesriikides ikka veel väga mitmekesine. Põllumajandusliku tooraine töötlemine ja toiduainete tootmine võib toimuda nii tööstuslikult organiseeritud ja rahvusvahelisele turule orienteeritud suurettevõtetes kui ka eelkõige (kuid mitte ainult!) piirkondlikele turgudele suunatud väikeettevõtetes ning mikroettevõtetes. Kõnealused mikroettevõtted võivad olla organisatoorselt ja ruumiliselt ühendatud põllumajandusettevõtetega. |
| --- | --- |

3.1

Toidukäitlejate spekter on suures osas liikmesriikides ikka veel väga mitmekesine. Põllumajandusliku tooraine töötlemine ja toiduainete tootmine võib toimuda nii tööstuslikult organiseeritud ja rahvusvahelisele turule orienteeritud suurettevõtetes kui ka eelkõige (kuid mitte ainult!) piirkondlikele turgudele suunatud väikeettevõtetes ning mikroettevõtetes. Kõnealused mikroettevõtted võivad olla organisatoorselt ja ruumiliselt ühendatud põllumajandusettevõtetega.

| 3.2 | Toidukäitlejate struktuuri ja töötlemismahuga on tavaliselt seotud konkreetsed tootmismeetodid. Ka need võivad olla väga mitmekesised ning ulatuda laiaulatuslikest tööstuslikest seeriameetoditest kuni käsitöönduslike ja traditsiooniliste meetoditeni, kusjuures üleminekud on sujuvad. |
| --- | --- |

3.2

Toidukäitlejate struktuuri ja töötlemismahuga on tavaliselt seotud konkreetsed tootmismeetodid. Ka need võivad olla väga mitmekesised ning ulatuda laiaulatuslikest tööstuslikest seeriameetoditest kuni käsitöönduslike ja traditsiooniliste meetoditeni, kusjuures üleminekud on sujuvad.

| 3.3 | Edaspidi peaksid kesksel kohal olema väikesed toidukäitlejad ja mikroettevõtted, mis kasutavad eelkõige käsitöönduslikke ja/või traditsioonilisi meetodeid. |
| --- | --- |

3.3

Edaspidi peaksid kesksel kohal olema väikesed toidukäitlejad ja mikroettevõtted, mis kasutavad eelkõige käsitöönduslikke ja/või traditsioonilisi meetodeid.

| 3.4 | Teise raskuskeskme moodustavad liha (k.a linnuliha ja väikeloomade liha) ja piima töötlemisega tegelevad toidukäitlejad, sest mõlemas, paljude liikmesriikide põllumajandusliku lisaväärtuse saavutamiseks olulises valdkonnas kehtivad hügieenile erireeglid (vt ka punkt 1.9). Eelkõige kehtib see piirkondlike tapamajade, iseseisvalt töötavate lihunike, piirkondlike meiereide, väikeste juustutööstuste, juustutootmistalude ja võitööstuste kohta. |
| --- | --- |

3.4

Teise raskuskeskme moodustavad liha (k.a linnuliha ja väikeloomade liha) ja piima töötlemisega tegelevad toidukäitlejad, sest mõlemas, paljude liikmesriikide põllumajandusliku lisaväärtuse saavutamiseks olulises valdkonnas kehtivad hügieenile erireeglid (vt ka punkt 1.9). Eelkõige kehtib see piirkondlike tapamajade, iseseisvalt töötavate lihunike, piirkondlike meiereide, väikeste juustutööstuste, juustutootmistalude ja võitööstuste kohta.

Väiksed toidukäitlejad, maapiirkonnad, töö ja kvaliteet

| 3.5 | Väikesed toidukäitlemisettevõtted on suures osas Euroopa Liidu liikmesriikides enamuses ning seetõttu on neil oluline tähtsus tööhõive seisukohast. Väikeste toidukäitlejate hulka kuuluvad ka käsitöönduslikud ettevõtted, mis asuvad sageli kesklinnapiirkonnas, neil on väga lai tootevalik, nad moodustavad osa kultuurilisest mitmekesisusest ning — mida ei tohiks unustada — pakuvad tööd ka etnilistesse vähemustesse kuuluvatele rahvastikurühmadele. Erilist tähelepanu tuleb siiski pöörata tootmise ja töötlemisega tegelevatele toidukäitlejatele, kellel on suhteliselt tihedad sidemed põllumajandusliku esma- ja tooraine tootmisega. Paljud sellised ettevõtted asuvad maapiirkondades. Teatud juhtudel on neil oluline roll töökohtade säilitamisel ja arendamisel struktuuriliselt ebasoodsate tingimustega maapiirkondades. |
| --- | --- |

3.5

Väikesed toidukäitlemisettevõtted on suures osas Euroopa Liidu liikmesriikides enamuses ning seetõttu on neil oluline tähtsus tööhõive seisukohast. Väikeste toidukäitlejate hulka kuuluvad ka käsitöönduslikud ettevõtted, mis asuvad sageli kesklinnapiirkonnas, neil on väga lai tootevalik, nad moodustavad osa kultuurilisest mitmekesisusest ning — mida ei tohiks unustada — pakuvad tööd ka etnilistesse vähemustesse kuuluvatele rahvastikurühmadele. Erilist tähelepanu tuleb siiski pöörata tootmise ja töötlemisega tegelevatele toidukäitlejatele, kellel on suhteliselt tihedad sidemed põllumajandusliku esma- ja tooraine tootmisega. Paljud sellised ettevõtted asuvad maapiirkondades. Teatud juhtudel on neil oluline roll töökohtade säilitamisel ja arendamisel struktuuriliselt ebasoodsate tingimustega maapiirkondades.

| 3.5.1 | Näited: Euroopas on üle 150 000 iseseisva lihunikupoe, mis annavad tööd ligikaudu miljonile töötajale. Ainuüksi Saksamaal on hetkel umbes 18 000 käsitöönduslikku lihatööstust (või 29 000 tapamaja ja filiaali) 168 000 töötajaga. 15 % nimetatud ettevõtetest tapetakse loomi ise, 10 % kasutab loomade tapmiseks tapamaju. Käsitööndusliku lihatööstuse teine keskpunkt asub Hispaanias, kus on 35 400 iseseisvat ettevõtet (k.a filiaalid) umbes 70 000 töötajaga, ning Prantsusmaal, kus on ligikaudu 35 000 ettevõtet rohkem kui 55 000 töötajaga. |
| --- | --- |

3.5.1

Näited: Euroopas on üle 150 000 iseseisva lihunikupoe, mis annavad tööd ligikaudu miljonile töötajale. Ainuüksi Saksamaal on hetkel umbes 18 000 käsitöönduslikku lihatööstust (või 29 000 tapamaja ja filiaali) 168 000 töötajaga. 15 % nimetatud ettevõtetest tapetakse loomi ise, 10 % kasutab loomade tapmiseks tapamaju. Käsitööndusliku lihatööstuse teine keskpunkt asub Hispaanias, kus on 35 400 iseseisvat ettevõtet (k.a filiaalid) umbes 70 000 töötajaga, ning Prantsusmaal, kus on ligikaudu 35 000 ettevõtet rohkem kui 55 000 töötajaga.

| 3.5.2 | Viimastel aastatel on suurenenud lihatoodete ostmine suurtest selvehallidest ja -kaubamajadest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab siiski kõnealuste väikeettevõtete olulisust, mis ei väljendu vaid müüginäitajate kaudu (4). |
| --- | --- |

3.5.2

Viimastel aastatel on suurenenud lihatoodete ostmine suurtest selvehallidest ja -kaubamajadest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab siiski kõnealuste väikeettevõtete olulisust, mis ei väljendu vaid müüginäitajate kaudu (4).

| 3.5.3 | Ka piimandussektoris on arvukalt väikesi ettevõtteid. Näiteks Saksmaal on viimastel aastatel ökoloogilise piimatootmise laiendamise tulemusel tekkinud rohkem kui 500 juustutootmistalu, mis loovad ca 1500 töökohta. Sellele lisanduvad ka uued töökohad ökoloogistes meiereides ja ökoloogilistes juustutehastes. Nende kohta puuduvad kahjuks üle-euroopalised andmed. |
| --- | --- |

3.5.3

Ka piimandussektoris on arvukalt väikesi ettevõtteid. Näiteks Saksmaal on viimastel aastatel ökoloogilise piimatootmise laiendamise tulemusel tekkinud rohkem kui 500 juustutootmistalu, mis loovad ca 1500 töökohta. Sellele lisanduvad ka uued töökohad ökoloogistes meiereides ja ökoloogilistes juustutehastes. Nende kohta puuduvad kahjuks üle-euroopalised andmed.

| 3.6 | Agenda 2000 raames ei rõhutanud Euroopa Komisjon ja liikmesriigid üksnes vajadust arendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet maailmaturul, vaid ka kvaliteedipoliitika järgimise olulisust. Seetõttu tuleb hoida ja arendada põllumajanduse multifunktsionaalset olemust (st Euroopa põllumajandusmudelit). Kõnealune mõiste kirjeldab põllumajandust, mis muuhulgas pakub kõrge kvaliteediga tooteid ning säilitab ja loob sel moel uusi töökohti. Kõnealune lisaväärtuse tõstmise strateegia maapiirkondades on tihedalt seotud toiduainete töötlemise järelsektori säilitamise ja arendamisega. Kõnealune kvaliteedipoliitika toimib ka kaitstud päritolunimetuste heaks. |
| --- | --- |

3.6

Agenda 2000 raames ei rõhutanud Euroopa Komisjon ja liikmesriigid üksnes vajadust arendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet maailmaturul, vaid ka kvaliteedipoliitika järgimise olulisust. Seetõttu tuleb hoida ja arendada põllumajanduse multifunktsionaalset olemust (st Euroopa põllumajandusmudelit). Kõnealune mõiste kirjeldab põllumajandust, mis muuhulgas pakub kõrge kvaliteediga tooteid ning säilitab ja loob sel moel uusi töökohti. Kõnealune lisaväärtuse tõstmise strateegia maapiirkondades on tihedalt seotud toiduainete töötlemise järelsektori säilitamise ja arendamisega. Kõnealune kvaliteedipoliitika toimib ka kaitstud päritolunimetuste heaks.

| 3.7 | Euroopa Liidu toidukvaliteedi poliitikat tuleb tulevikus muuhulgas arendada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) määrusega kinnitatud põhisuuna “Mitmekesistamine ja...” ning mahepõllumajanduse tegevuskava abil. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa Liidu toidukvaliteedi poliitikat tuleb tulevikus muuhulgas arendada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) määrusega kinnitatud põhisuuna “Mitmekesistamine ja...” ning mahepõllumajanduse tegevuskava abil.

| 3.8 | Kõnealuse toidukvaliteedi poliitika raames on väikestel toidukäitlejatel ja eelkõige väikestel käsitöönduslikult toimivatel toiduainete töötlejatel eriti oluline roll. Sest just nemad on need väikesed toidukäitlejad, kes suudavad anda panuse toodete mitmekesistamisse, st tarbija varustamisse suure tootevalikuga. Suurenevast nõudlusest nähtub, et tarbijad hindavad väga sellist mitmekesisust ning et just traditsioonilised ja käsitöönduslikud tootmismeetodid on vahetult seotud kõrge tootekvaliteediga. Lisaks sellele kuuluvad need meie kultuuripärandi hulka. Kõnealused ettevõtted on aastakümnete vältel tõestanud, et suudavad toota ohutuid tooteid. |
| --- | --- |

3.8

Kõnealuse toidukvaliteedi poliitika raames on väikestel toidukäitlejatel ja eelkõige väikestel käsitöönduslikult toimivatel toiduainete töötlejatel eriti oluline roll. Sest just nemad on need väikesed toidukäitlejad, kes suudavad anda panuse toodete mitmekesistamisse, st tarbija varustamisse suure tootevalikuga. Suurenevast nõudlusest nähtub, et tarbijad hindavad väga sellist mitmekesisust ning et just traditsioonilised ja käsitöönduslikud tootmismeetodid on vahetult seotud kõrge tootekvaliteediga. Lisaks sellele kuuluvad need meie kultuuripärandi hulka. Kõnealused ettevõtted on aastakümnete vältel tõestanud, et suudavad toota ohutuid tooteid.

Erinevad riskid nõuavad erinevaid ohutusmeetmeid

| 3.9 | Seetõttu võtab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rahuldustundega teadmiseks uute määruste suurema paindlikkuse võrreldes seniste eeskirjadega. Suurem paindlikkus pakub uusi võimalusi käsitööndusliku traditsioonilise töötlemisega tegelevatele väikestele toidukäitlejatele, sest võrdsetel alustel tunnustamine võimaldab neil tulevikus osaleda piiriülesel turul. Kuid nimetatud võimalusi peavad liikmesriigid ka kasutama. |
| --- | --- |

3.9

Seetõttu võtab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rahuldustundega teadmiseks uute määruste suurema paindlikkuse võrreldes seniste eeskirjadega. Suurem paindlikkus pakub uusi võimalusi käsitööndusliku traditsioonilise töötlemisega tegelevatele väikestele toidukäitlejatele, sest võrdsetel alustel tunnustamine võimaldab neil tulevikus osaleda piiriülesel turul. Kuid nimetatud võimalusi peavad liikmesriigid ka kasutama.

| 3.10 | Samas peituvad eeskirjade paindlikkuses ka riskid väikestele toidukäitlejatele. Varem vaid “registreeritud ettevõtted” peavad nüüd vastama tunnustamismenetluse kõrgematele standarditele. Lisaks sellele esitatakse määruse nr 853/2004 teatud spetsiifiliste hügieenimeetmetega märksa kõrgemad nõuded kui senini kehtinud. See puudutab eelkõige asjaomaseid mikrobioloogilisi kontrollimisi. |
| --- | --- |

3.10

Samas peituvad eeskirjade paindlikkuses ka riskid väikestele toidukäitlejatele. Varem vaid “registreeritud ettevõtted” peavad nüüd vastama tunnustamismenetluse kõrgematele standarditele. Lisaks sellele esitatakse määruse nr 853/2004 teatud spetsiifiliste hügieenimeetmetega märksa kõrgemad nõuded kui senini kehtinud. See puudutab eelkõige asjaomaseid mikrobioloogilisi kontrollimisi.

| 3.11 | Jäikade normide asemel võimaldavad hügieenieesmärkide määratlemine ning asjaomased paindlikustamisklauslid kohandada nii HACCP-kontseptsiooni (vastavalt määrusele nr 852/2004) kui ka tunnustamismenetlust erinevate ettevõttevormide ja nende tootmisprotsesside erinevatele riskidele. |
| --- | --- |

3.11

Jäikade normide asemel võimaldavad hügieenieesmärkide määratlemine ning asjaomased paindlikustamisklauslid kohandada nii HACCP-kontseptsiooni (vastavalt määrusele nr 852/2004) kui ka tunnustamismenetlust erinevate ettevõttevormide ja nende tootmisprotsesside erinevatele riskidele.

| 3.12 | Euroopa toiduainetööstuse ettevõtete mitmekesisuse säilitamisel on oluline paindlikkus, sest hügieeniriskid ja vastavad hügieenieeskirjad on osaliselt tihedalt seotud spetsiifilise tootmis-, töötlemis- ja turustusprotsessiga. Väikestel ja käsitöönduslikel toidukäitlejatel, kes turustavad eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, on toiduohutuse suhtes osaliselt teistsugused riskid kui tööstuslikult organiseeritud suurettevõtetel, kes turustavad piirkonnaüleselt rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu on arusaadav, et paljude töötajate, suure tootmismahu ja konkreetsete vastutusvaldkondadega suurettevõtetes on mõttekas rakendada kontrolli- ja kvaliteedijuhtimise süsteeme, koguselist märgistust, spetsiifilisi ruumilisi lahendusi ja partiipõhiseid mikrobioloogilisi analüüse. Väikestel toidukäitlejatel lasub vastutus väikesel hulgal töötajatel ning sageli ei võeta osa Euroopa Liidu sisesest turustamisest. Nende puhul piisab tavaliselt lihtsatest lähenemisviisidest, nt külmutus- või kuumutamistemperatuuri pisteline kontrollimine või visuaalne kontrollimine (keeduvorstid, kuumutatud vorstid). Siinkohal kasutatakse traditsioonilisi ja tunnustatud kontrollimeetmeid; parema tehnilise varustuse kasutamine või suurem halduskoormus ei parandaks hügieenitingimusi, kuid põhjustab hoopis täiendavat aja- ja rahalist kulu. |
| --- | --- |

3.12

Euroopa toiduainetööstuse ettevõtete mitmekesisuse säilitamisel on oluline paindlikkus, sest hügieeniriskid ja vastavad hügieenieeskirjad on osaliselt tihedalt seotud spetsiifilise tootmis-, töötlemis- ja turustusprotsessiga. Väikestel ja käsitöönduslikel toidukäitlejatel, kes turustavad eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, on toiduohutuse suhtes osaliselt teistsugused riskid kui tööstuslikult organiseeritud suurettevõtetel, kes turustavad piirkonnaüleselt rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu on arusaadav, et paljude töötajate, suure tootmismahu ja konkreetsete vastutusvaldkondadega suurettevõtetes on mõttekas rakendada kontrolli- ja kvaliteedijuhtimise süsteeme, koguselist märgistust, spetsiifilisi ruumilisi lahendusi ja partiipõhiseid mikrobioloogilisi analüüse. Väikestel toidukäitlejatel lasub vastutus väikesel hulgal töötajatel ning sageli ei võeta osa Euroopa Liidu sisesest turustamisest. Nende puhul piisab tavaliselt lihtsatest lähenemisviisidest, nt külmutus- või kuumutamistemperatuuri pisteline kontrollimine või visuaalne kontrollimine (keeduvorstid, kuumutatud vorstid). Siinkohal kasutatakse traditsioonilisi ja tunnustatud kontrollimeetmeid; parema tehnilise varustuse kasutamine või suurem halduskoormus ei parandaks hügieenitingimusi, kuid põhjustab hoopis täiendavat aja- ja rahalist kulu.

| 3.13 | Näide tööstusvaldkonnas mõttekate ja tarvilike meetmete ülekandmisest käsitöönduse valdkonda on direktiivi 64/433/EÜ nõue sterilisaatori olemasolu kohta. Tänapäeva ettevõtetes kiirel konveiermeetodil toimuva tapmise korral ei ole töötajal aega noa puhastamiseks, kui sellega näiteks riivati abstsessi. Iga tööpingi juures asuv sterilisaator võimaldab töötajal jooksva liini kõrval alati võtta uue ja steriilse noa. Käsitöönduslikult töötavate lihunike puhul on see teisiti: üksiklooma tapmisega tegeleb üks töötaja, vajadusel on piisavalt aega uue ja steriilse noa võtmiseks. Aitab sellest, kui töökohal on piisavalt eelneval õhtul steriliseeritud nugasid. Iga tööpingi juures asuv sterilisaator ei ole vajalik. 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1514 (8.9.2005) uues redaktsioonis arvestatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitatud vastuväiteid ning punktis 5.3 sätestatakse, et väikeste tapamajade puhul piisab piisavast hulgast enne tapmist desinfitseeritud nugadest. |
| --- | --- |

3.13

Näide tööstusvaldkonnas mõttekate ja tarvilike meetmete ülekandmisest käsitöönduse valdkonda on direktiivi 64/433/EÜ nõue sterilisaatori olemasolu kohta. Tänapäeva ettevõtetes kiirel konveiermeetodil toimuva tapmise korral ei ole töötajal aega noa puhastamiseks, kui sellega näiteks riivati abstsessi. Iga tööpingi juures asuv sterilisaator võimaldab töötajal jooksva liini kõrval alati võtta uue ja steriilse noa. Käsitöönduslikult töötavate lihunike puhul on see teisiti: üksiklooma tapmisega tegeleb üks töötaja, vajadusel on piisavalt aega uue ja steriilse noa võtmiseks. Aitab sellest, kui töökohal on piisavalt eelneval õhtul steriliseeritud nugasid. Iga tööpingi juures asuv sterilisaator ei ole vajalik. 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1514 (8.9.2005) uues redaktsioonis arvestatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitatud vastuväiteid ning punktis 5.3 sätestatakse, et väikeste tapamajade puhul piisab piisavast hulgast enne tapmist desinfitseeritud nugadest.

| 3.14 | Seega, kui hügieenieeskirjad ja ohutusnõuded tuletatakse ühekülgselt tänapäeva üldistest tootmisriskidest, st tööstuslikust töötlemisest ja globaliseerunud kaubandusest lähtuvalt ning kantakse üle käsitöönduslikele ettevõtetele, võib tekkida oht, et traditsiooniliselt käsitöönduslikult toodetud tooted satuvad ebavõrdsesse konkurentsiolukorda ning nende turulepääsu piiratakse otseselt või kaudselt (kulude suurenemine). |
| --- | --- |

3.14

Seega, kui hügieenieeskirjad ja ohutusnõuded tuletatakse ühekülgselt tänapäeva üldistest tootmisriskidest, st tööstuslikust töötlemisest ja globaliseerunud kaubandusest lähtuvalt ning kantakse üle käsitöönduslikele ettevõtetele, võib tekkida oht, et traditsiooniliselt käsitöönduslikult toodetud tooted satuvad ebavõrdsesse konkurentsiolukorda ning nende turulepääsu piiratakse otseselt või kaudselt (kulude suurenemine).

| 3.15 | Kui järgnevalt nõutakse konkreetsetele meetoditele ja struktuuridele kohaldatud hügieenipõhimõtteid, ei tähenda see mitte ainult võrdsete turulepääsu võimaluste kindlustamist. Eelkõige on tegemist maapiirkodades toimuva uuendustegevuse säilitamise ja edendamisega. Eelnevate aastakümnete üks olulisemaid uuendusi oli mahepõllumajanduse arendamine ja levitamine. Ilma olemasolevate ja saavutatud võimalusteta ei oleks olnud võimalik sellega kaasnev traditsiooniliste tootmismeetodite kasutamise taasväärtustamine toiduainete töötlemisel. Seetõttu on tarvis ka tulevikus tagada võimalused piirkondlike eripärade, käsitöönduslike traditsiooniliste meetodite, eriliste töötlemismeetodite, erilise kvaliteedi ning eriliste turustamismeetodite rakendamiseks ning samaaegselt tuleb kindlustada tarbijatele ühtne ja kõrge toiduohutuse tase. |
| --- | --- |

3.15

Kui järgnevalt nõutakse konkreetsetele meetoditele ja struktuuridele kohaldatud hügieenipõhimõtteid, ei tähenda see mitte ainult võrdsete turulepääsu võimaluste kindlustamist. Eelkõige on tegemist maapiirkodades toimuva uuendustegevuse säilitamise ja edendamisega. Eelnevate aastakümnete üks olulisemaid uuendusi oli mahepõllumajanduse arendamine ja levitamine. Ilma olemasolevate ja saavutatud võimalusteta ei oleks olnud võimalik sellega kaasnev traditsiooniliste tootmismeetodite kasutamise taasväärtustamine toiduainete töötlemisel. Seetõttu on tarvis ka tulevikus tagada võimalused piirkondlike eripärade, käsitöönduslike traditsiooniliste meetodite, eriliste töötlemismeetodite, erilise kvaliteedi ning eriliste turustamismeetodite rakendamiseks ning samaaegselt tuleb kindlustada tarbijatele ühtne ja kõrge toiduohutuse tase.

4.   Uutest hügieenieeskirjadest tulenevad potentsiaalsed võimalused ja takistused liha- ja piimasektori väikestele käsitöönduslikele toidukäitlejatele

Määrus nr 852/2004

| 4.1 | Osa liikmesriike on kasutanud “vanade” eeskirjadega ettenähtud võimalust eristada liha ja piima töötlemise sektoris “registreeritud” ja “tunnustatud” ettevõtteid. Registreeritud ettevõtetel ei lubatud osaleda Euroopa Liidu sisesel turustamisel, ilma et seda oleks põhjendanud erinevad hügieenistandardid. Vastavalt 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1513/2005 rev. 1 punktile 3.4 kutsutakse liikmesriike üles võimaldama piirialadel asuvatele ja määruste nr 852/2004 ja 853/2004 kehtivusalasse mitte kuuluvatele otseturustajatele piiriülest tegevust. Seeläbi luuakse uued turustamisvõimalused piirialadel asuvatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

4.1

Osa liikmesriike on kasutanud “vanade” eeskirjadega ettenähtud võimalust eristada liha ja piima töötlemise sektoris “registreeritud” ja “tunnustatud” ettevõtteid. Registreeritud ettevõtetel ei lubatud osaleda Euroopa Liidu sisesel turustamisel, ilma et seda oleks põhjendanud erinevad hügieenistandardid. Vastavalt 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1513/2005 rev. 1 punktile 3.4 kutsutakse liikmesriike üles võimaldama piirialadel asuvatele ja määruste nr 852/2004 ja 853/2004 kehtivusalasse mitte kuuluvatele otseturustajatele piiriülest tegevust. Seeläbi luuakse uued turustamisvõimalused piirialadel asuvatele ettevõtetele.

| 4.2 | Määrusega nr 852/2004 nõutakse enesekontrollisüsteemi (HACCP) rakendamist meetodite puhul, mida kasutatakse toiduohutuse tagamiseks. Enesekontrollisüsteemi kohustuslik rakendamine on igati tervitatav, see vastab tegelikult käsitöönduslikule traditsioonile, mille kohaselt püütakse saavutada võimalikult suur tooteohutus väheste, võimalikult tõhusate ja õiges kohas rakendatud kontrollide abil. Lisaks esitatakse 30. augusti 2005. aasta SANCO suunistes nr 1955/2005 nõuded enesekontrollisüsteemi kohandamise kohta erinevatele ettevõttevormidele. Ka liikmesriikides töötati välja vastavad suunised kõrge hügieenitaseme saavutamiseks. Kõnealused suunised lihtsustavad enesekontrollisüsteemi kasutamist väikestes toidukäitlemisettevõtetes, kuna teatud juhtudel võib loobuda ettevõttesisesest ohu- ja riskianalüüsist. |
| --- | --- |

4.2

Määrusega nr 852/2004 nõutakse enesekontrollisüsteemi (HACCP) rakendamist meetodite puhul, mida kasutatakse toiduohutuse tagamiseks. Enesekontrollisüsteemi kohustuslik rakendamine on igati tervitatav, see vastab tegelikult käsitöönduslikule traditsioonile, mille kohaselt püütakse saavutada võimalikult suur tooteohutus väheste, võimalikult tõhusate ja õiges kohas rakendatud kontrollide abil. Lisaks esitatakse 30. augusti 2005. aasta SANCO suunistes nr 1955/2005 nõuded enesekontrollisüsteemi kohandamise kohta erinevatele ettevõttevormidele. Ka liikmesriikides töötati välja vastavad suunised kõrge hügieenitaseme saavutamiseks. Kõnealused suunised lihtsustavad enesekontrollisüsteemi kasutamist väikestes toidukäitlemisettevõtetes, kuna teatud juhtudel võib loobuda ettevõttesisesest ohu- ja riskianalüüsist.

| 4.3 | Kas enesekontrollisüsteem on kasulik ka käsitöönduslikele toidukäitlejatele, sõltub sellest, kuidas on sõnastatud riiklikud enesekontrollisuunised. Kui dokumentidele ja mahukatele kontrollnimekirjadele pööratakse liiga palju tähelepanu, võib kõnealune vahend suurendada kulusid ilma ohutusstandardit parandamata. |
| --- | --- |

4.3

Kas enesekontrollisüsteem on kasulik ka käsitöönduslikele toidukäitlejatele, sõltub sellest, kuidas on sõnastatud riiklikud enesekontrollisuunised. Kui dokumentidele ja mahukatele kontrollnimekirjadele pööratakse liiga palju tähelepanu, võib kõnealune vahend suurendada kulusid ilma ohutusstandardit parandamata.

| 4.4 | Enesekontrollisüsteemiga on seotud mikrobioloogilised kontrollid, mille kriteeriumid ja maht tuleb alles määratleda (artikkel 4). Uue mikrobioloogilisi kriteeriume käsitleva määruse sõnastusel on oluline mõju ettevõttesisese kontrollimise kuludele. See on otsustava tähtsusega väikeste toidukäitlejate tulevasele konkurentsivõimele, sest nemad peavad kulud jagama märksa väiksemate töötlemis- ja müügikogustega kui suured toidukäitlejad. Seetõttu on tervitatavad kavandatud eeskirjad, mille kohaselt on võimalik hakkliha kontrollimissagedust väiksemates tapmise ja liha tükeldamisega tegelevates ettevõtetes kohandada toodangu hulgaga. Kõik teised ettevõtted peavad proove võtma kord nädalas. |
| --- | --- |

4.4

Enesekontrollisüsteemiga on seotud mikrobioloogilised kontrollid, mille kriteeriumid ja maht tuleb alles määratleda (artikkel 4). Uue mikrobioloogilisi kriteeriume käsitleva määruse sõnastusel on oluline mõju ettevõttesisese kontrollimise kuludele. See on otsustava tähtsusega väikeste toidukäitlejate tulevasele konkurentsivõimele, sest nemad peavad kulud jagama märksa väiksemate töötlemis- ja müügikogustega kui suured toidukäitlejad. Seetõttu on tervitatavad kavandatud eeskirjad, mille kohaselt on võimalik hakkliha kontrollimissagedust väiksemates tapmise ja liha tükeldamisega tegelevates ettevõtetes kohandada toodangu hulgaga. Kõik teised ettevõtted peavad proove võtma kord nädalas.

Määrus nr 853/2004: Paindlikkuse riskid piimatöötlemise näitel

| 4.5 | Paindlikkus annab suure otsustusvabaduse mitte ainult liikmesriikidele, vaid eelkõige toidukäitlejate tunnustamise eest vastutavatele piirkondlikele veterinaarametitele. Juba praegu esineb märkimisväärseid erinevusi hügieenieeskirjade rakendamisel, seda eelkõige loomaarstide poolt riskantseteks peetavates valdkondades (nt lindude käsitöönduslik tapmine, juustutootmistalud ja toorpiimatoodete valmistamine). |
| --- | --- |

4.5

Paindlikkus annab suure otsustusvabaduse mitte ainult liikmesriikidele, vaid eelkõige toidukäitlejate tunnustamise eest vastutavatele piirkondlikele veterinaarametitele. Juba praegu esineb märkimisväärseid erinevusi hügieenieeskirjade rakendamisel, seda eelkõige loomaarstide poolt riskantseteks peetavates valdkondades (nt lindude käsitöönduslik tapmine, juustutootmistalud ja toorpiimatoodete valmistamine).

| 4.6 | Paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on piima juustuks töötlemine põllumajandusettevõtete oluline sissetulekuallikas. Poola piirkondade kogemused enne ja pärast Euroopa Liiduga ühinemist näitavad, et veterinaarasutused keelasid juustutootmistalude rajamise viidates “Euroopa Liidu eeskirjadele”. Sellest nähtub, et vastavad asutused olid kogenematud “uute” ideedega kohanemisel ning toimisid kindla peale mineku põhimõtte järgi. Selge on siiski, et kõnealune vastutus ei lange Euroopa Liidule, vaid riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele. |
| --- | --- |

4.6

Paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on piima juustuks töötlemine põllumajandusettevõtete oluline sissetulekuallikas. Poola piirkondade kogemused enne ja pärast Euroopa Liiduga ühinemist näitavad, et veterinaarasutused keelasid juustutootmistalude rajamise viidates “Euroopa Liidu eeskirjadele”. Sellest nähtub, et vastavad asutused olid kogenematud “uute” ideedega kohanemisel ning toimisid kindla peale mineku põhimõtte järgi. Selge on siiski, et kõnealune vastutus ei lange Euroopa Liidule, vaid riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele.

| 4.7 | Paljud vanades eeskirjades üksikasjalikult määratletud nõuded piima töötlemise kohta kaotavad nüüd kehtivuse. Uus määrus annab uued võimalused eelkõige väikestele ja käsitöönduslikele toidukäitlejatele, kes võivad taotleda nn “alternatiivsete meetodite” tunnustamist, mida määruses siiski täpselt ei määratleta. |
| --- | --- |

4.7

Paljud vanades eeskirjades üksikasjalikult määratletud nõuded piima töötlemise kohta kaotavad nüüd kehtivuse. Uus määrus annab uued võimalused eelkõige väikestele ja käsitöönduslikele toidukäitlejatele, kes võivad taotleda nn “alternatiivsete meetodite” tunnustamist, mida määruses siiski täpselt ei määratleta.

| 4.8 | Seetõttu on olemas õigustatud oht, et mõned liikmesriigid püüavad riikliku kohaldamise raames kehtestada määruste tõlgendust, mis on oluliselt kitsam ning väikestele toidukäitlejatele ebasoodsam kui ühenduse esitatud eesmärk. |
| --- | --- |

4.8

Seetõttu on olemas õigustatud oht, et mõned liikmesriigid püüavad riikliku kohaldamise raames kehtestada määruste tõlgendust, mis on oluliselt kitsam ning väikestele toidukäitlejatele ebasoodsam kui ühenduse esitatud eesmärk.

| 4.9 | Näide 1: Saksamaal on valminud üldiste halduseeskirjade esimesed kavandid (tunnustamismenetlus vastavalt määruse nr 882/2004 artiklile 31). Eeskirjadega nõutakse (nagu varemgi) pastöriseerimisseadmete ja puhastustsentrifuugide tunnustamiseks vajalikku tüübikinnitust. Muid seadmeid või meetodeid kasutavad ettevõtted kannavad ise tõendamiskoormust ja ekspertiisiga seonduvad kulud. |
| --- | --- |

4.9

Näide 1: Saksamaal on valminud üldiste halduseeskirjade esimesed kavandid (tunnustamismenetlus vastavalt määruse nr 882/2004 artiklile 31). Eeskirjadega nõutakse (nagu varemgi) pastöriseerimisseadmete ja puhastustsentrifuugide tunnustamiseks vajalikku tüübikinnitust. Muid seadmeid või meetodeid kasutavad ettevõtted kannavad ise tõendamiskoormust ja ekspertiisiga seonduvad kulud.

| 4.10 | Näide 2: Ida-Euroopas asuvates liikmesriikides (Tšehhis, Poolas, Sloveenias ja Balti riikides) on riiklike seaduste kohaldamisel ühenduse õigustikuga toimunud sarnased protsessid nagu Saksamaa uutes liidumaades pärast taasühinemist. Olulisi struktuurimuutusi ning töökohtade vähendamist meiereides ja tapamajades ei põhjustanud mitte ainult majanduslikud probleemid, tunnustamismenetlust mõjutasid sageli ka suurettevõtjate huvid ettevõtete koormuse parandamise osas. |
| --- | --- |

4.10

Näide 2: Ida-Euroopas asuvates liikmesriikides (Tšehhis, Poolas, Sloveenias ja Balti riikides) on riiklike seaduste kohaldamisel ühenduse õigustikuga toimunud sarnased protsessid nagu Saksamaa uutes liidumaades pärast taasühinemist. Olulisi struktuurimuutusi ning töökohtade vähendamist meiereides ja tapamajades ei põhjustanud mitte ainult majanduslikud probleemid, tunnustamismenetlust mõjutasid sageli ka suurettevõtjate huvid ettevõtete koormuse parandamise osas.

| 4.11 | Seetõttu kutsutakse Euroopa Liitu üles jälgima ausast konkurentsist kinnipidamist kõigis liikmeriikides, et kohalikud väikesed toidukäitlejad saaksid kasutada seadusandja poolt loodud tõlgendusvõimalusi traditsiooniliste ja piirkondlike kvaliteettoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

4.11

Seetõttu kutsutakse Euroopa Liitu üles jälgima ausast konkurentsist kinnipidamist kõigis liikmeriikides, et kohalikud väikesed toidukäitlejad saaksid kasutada seadusandja poolt loodud tõlgendusvõimalusi traditsiooniliste ja piirkondlike kvaliteettoodete valmistamisel.

Määrus nr 853/2004: Takistused lihasektori väikestele toidukäitlejatele

| 4.12 | Määrus nr 853/2004 sisaldab mõningaid selgelt määratletud ettekirjutusi, mis on tunduvalt kitsamad kui senini lihasektori väikestele toidukäitlejatele kehtivad eeskirjad ja mis suurendavad kulusid ning avaldavad seetõttu mõju väikestele toidukäitlejatele. Olulisemad neist on järgmised. |
| --- | --- |

4.12

Määrus nr 853/2004 sisaldab mõningaid selgelt määratletud ettekirjutusi, mis on tunduvalt kitsamad kui senini lihasektori väikestele toidukäitlejatele kehtivad eeskirjad ja mis suurendavad kulusid ning avaldavad seetõttu mõju väikestele toidukäitlejatele. Olulisemad neist on järgmised.

| 4.13 | Vastavalt uuele määrusele peab iga tapamaja juures olema laut
   (5). See kehtib ka käsitööndusliku lihatööstussektori kohta, isegi kui väikses tapamajas ei hoita elusaid loomi kaua ning tapetakse vaid väike arv loomi nädalas. Kõnealune nõue toob väikestele ettevõtetele põhimõtteliselt kaasa mahukad investeeringud, ilma et hügieenitingimuste paranemine oleks märgatav. Seetõttu on tervitatav, et SANCO suuniste nr 1514/2005 uus redaktsioon käsitleb kõnealust probleemi. Punktis 5.2 rõhutatakse, et väikeste tapamajade puhul ei ole ulatuslikud infrastruktuurid (st jootmis- ja söötmisseadmed) kohustuslikud. |
| --- | --- |

4.13

Vastavalt uuele määrusele peab iga tapamaja juures olema laut
   (5). See kehtib ka käsitööndusliku lihatööstussektori kohta, isegi kui väikses tapamajas ei hoita elusaid loomi kaua ning tapetakse vaid väike arv loomi nädalas. Kõnealune nõue toob väikestele ettevõtetele põhimõtteliselt kaasa mahukad investeeringud, ilma et hügieenitingimuste paranemine oleks märgatav. Seetõttu on tervitatav, et SANCO suuniste nr 1514/2005 uus redaktsioon käsitleb kõnealust probleemi. Punktis 5.2 rõhutatakse, et väikeste tapamajade puhul ei ole ulatuslikud infrastruktuurid (st jootmis- ja söötmisseadmed) kohustuslikud.

| 4.14 | Tapmiseks ja liha tükeldamiseks on tarvis eraldi ruume. Tingimusel, et tagatakse ajaline eraldatus, võiks nimetatud kahe tegevuse jaoks kasutada samu ruume, ilma et see kahjustaks ohutustingimusi. Lisaks saavad ruumid ajalise eraldatuse korral piisavalt kuivada, mille tulemusel paraneb hügieen. Samas on võimalik kokku hoida väikeste toidukäitlejate investeeringuid. Seetõttu tuleks suuniste ümbertöötatud versioonist välja jätta teise ruumi nõue, kui tapmise ja tükeldamise vahel tagatakse ajaline eraldatus ning kui peetakse kinni vastavatest puhtusenõuetest. |
| --- | --- |

4.14

Tapmiseks ja liha tükeldamiseks on tarvis eraldi ruume. Tingimusel, et tagatakse ajaline eraldatus, võiks nimetatud kahe tegevuse jaoks kasutada samu ruume, ilma et see kahjustaks ohutustingimusi. Lisaks saavad ruumid ajalise eraldatuse korral piisavalt kuivada, mille tulemusel paraneb hügieen. Samas on võimalik kokku hoida väikeste toidukäitlejate investeeringuid. Seetõttu tuleks suuniste ümbertöötatud versioonist välja jätta teise ruumi nõue, kui tapmise ja tükeldamise vahel tagatakse ajaline eraldatus ning kui peetakse kinni vastavatest puhtusenõuetest.

| 4.15 | Väikesed käsitöönduslikud ettevõtted, millel siiani oli “registreeritud” ettevõtte staatus, peavad nüüdsest hoidma tükeldamisruumides temperatuuri 12 oC või kasutama alternatiivseid meetodeid. Lisaks sellele, et töötamine temperatuuril +12 oC on problemaatiline, põhjustab kõnealune muudatus väikestele ettevõtetele täiendavaid investeerimis- ja jahutuskulusid (6). Seetõttu oleks täiesti piisav nõue, mille kohaselt võetaks tükeldatavat liha jahutuskambrist väiksemate koguste kaupa. |
| --- | --- |

4.15

Väikesed käsitöönduslikud ettevõtted, millel siiani oli “registreeritud” ettevõtte staatus, peavad nüüdsest hoidma tükeldamisruumides temperatuuri 12 oC või kasutama alternatiivseid meetodeid. Lisaks sellele, et töötamine temperatuuril +12 oC on problemaatiline, põhjustab kõnealune muudatus väikestele ettevõtetele täiendavaid investeerimis- ja jahutuskulusid (6). Seetõttu oleks täiesti piisav nõue, mille kohaselt võetaks tükeldatavat liha jahutuskambrist väiksemate koguste kaupa.

| 4.16 | Eriti probleemsed on määrusega (EÜ) nr 853/2004 hakklihale kohaldatavad uued temperatuuri- ja kontrollinõuded, arvestades, et hakklihal on oluline majanduslik tähtsus mikroettevõtetele ja väikese suurusega lihatöötlejatele. Vähemalt Saksamaal kuulusid kõnealused ettevõtted “vaid”“registreeritud ettevõtete” alla ning seetõttu pidid nad kinni pidama hakklihale kohaldatavatest riikilikest eeskirjadest (nõutav temepratuur: +4 oC). Kuna edaspidi jäävad alles vaid ühenduse tasandil tunnustatud ettevõtted, peavad ka käsitöönduslikud lihatöötlemisettevõtted kinni pidama uue määruse rangematest temperatuurinõuetest (2 oC) (7). Kui ettevõtted valmistavad värsket hakkliha ja seda tootmise päeval turustavad (nagu nõudsid senised eeskirjad), ei tõsta madalam temperatuur hügieenitaset. Kuna vanade seadmete ümberseadistamine madalamatele temperatuuridele ei ole lihtne, ning tarvis on täiendavaid sulatusseadmeid, peavad ettevõtted investeerima uutesse jahutusseadmetesse. Käsitöönduslike ettevõtete konkurentsivõime osas on problemaatiline see, et uue määrusega on lubatud hakkliha valmistamine külmutatud lihast. See soodustab veel enam dumpinghindasid. |
| --- | --- |

4.16

Eriti probleemsed on määrusega (EÜ) nr 853/2004 hakklihale kohaldatavad uued temperatuuri- ja kontrollinõuded, arvestades, et hakklihal on oluline majanduslik tähtsus mikroettevõtetele ja väikese suurusega lihatöötlejatele. Vähemalt Saksamaal kuulusid kõnealused ettevõtted “vaid”“registreeritud ettevõtete” alla ning seetõttu pidid nad kinni pidama hakklihale kohaldatavatest riikilikest eeskirjadest (nõutav temepratuur: +4 oC). Kuna edaspidi jäävad alles vaid ühenduse tasandil tunnustatud ettevõtted, peavad ka käsitöönduslikud lihatöötlemisettevõtted kinni pidama uue määruse rangematest temperatuurinõuetest (2 oC) (7). Kui ettevõtted valmistavad värsket hakkliha ja seda tootmise päeval turustavad (nagu nõudsid senised eeskirjad), ei tõsta madalam temperatuur hügieenitaset. Kuna vanade seadmete ümberseadistamine madalamatele temperatuuridele ei ole lihtne, ning tarvis on täiendavaid sulatusseadmeid, peavad ettevõtted investeerima uutesse jahutusseadmetesse. Käsitöönduslike ettevõtete konkurentsivõime osas on problemaatiline see, et uue määrusega on lubatud hakkliha valmistamine külmutatud lihast. See soodustab veel enam dumpinghindasid.

| 4.17 | Teise uuendusena peavad ka käsitöönduslikud lihaga tegelevad ettevõtted läbima hakkliha mikrobioloogilised kontrollid, isegi kui nad müüvad või külmutavad hakkliha tootmise päeval (8). Kõnealune säte põhjustab märkimisväärseid kulutusi ilma hügieenitingimusi oluliselt parandamata. Siinkohal jääb lahtiseks see, kui tihti on nõutav kontrollide teostamine. Määruse eelnõuga nähakse vaid ette, et väikeste ettevõtete puhul võib loobuda iganädalasest proovide võtmisest (vt alljärgnevad punktid 4.18–4.20). |
| --- | --- |

4.17

Teise uuendusena peavad ka käsitöönduslikud lihaga tegelevad ettevõtted läbima hakkliha mikrobioloogilised kontrollid, isegi kui nad müüvad või külmutavad hakkliha tootmise päeval (8). Kõnealune säte põhjustab märkimisväärseid kulutusi ilma hügieenitingimusi oluliselt parandamata. Siinkohal jääb lahtiseks see, kui tihti on nõutav kontrollide teostamine. Määruse eelnõuga nähakse vaid ette, et väikeste ettevõtete puhul võib loobuda iganädalasest proovide võtmisest (vt alljärgnevad punktid 4.18–4.20).

Määrus mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta

| 4.18 | Praegu välja töötatava mikrobioloogilisi norme puudutava määruse sisu avaldab eriti olulist mõju toidusektori väikeste toidukäitlejate edasisele konkurentsivõimele. Tarvis on määratleda proovide võtmise maht ja ulatus, arvestades seejuures vajalikul määral ettevõtete tootmismahtu ning kindlustades samaaegselt statistilise usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

4.18

Praegu välja töötatava mikrobioloogilisi norme puudutava määruse sisu avaldab eriti olulist mõju toidusektori väikeste toidukäitlejate edasisele konkurentsivõimele. Tarvis on määratleda proovide võtmise maht ja ulatus, arvestades seejuures vajalikul määral ettevõtete tootmismahtu ning kindlustades samaaegselt statistilise usaldusväärsuse.

| 4.19 | Senini pidid tapamajad teostama rümba mikrobioloogilisi kontrollimisi mikroobide koguarvu ja riknemisbakterite (enterobacteriaceae) kohta kord aastas ning töötlemisruumide pinnaproove (nt seintel jne) kümme korda aastas. Proovide võtmise intervalli kavandatud tihendamine toob väikestele ettevõtetele kaasa kulude olulise suurenemise (vt hakkliha kohta punkt 4.16). |
| --- | --- |

4.19

Senini pidid tapamajad teostama rümba mikrobioloogilisi kontrollimisi mikroobide koguarvu ja riknemisbakterite (enterobacteriaceae) kohta kord aastas ning töötlemisruumide pinnaproove (nt seintel jne) kümme korda aastas. Proovide võtmise intervalli kavandatud tihendamine toob väikestele ettevõtetele kaasa kulude olulise suurenemise (vt hakkliha kohta punkt 4.16).

| 4.20 | Lisaks ei teki väikese tootmismahu korral ainult statistilised, vaid ka proovide mahtu puudutavad probleemid. Kõnealusele küsimusele viitab ka Prantsusmaa käsitööndusliku toidusektori ja jaemüüjate kutseorganisatsioon CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail). CGAD on arvamusel, et kui säilitatakse proovide ettenähtud maht, ei jätkuks teatud juhtudel kaupa müügiks, rääkimata sellega kaasnevatest kuludest. |
| --- | --- |

4.20

Lisaks ei teki väikese tootmismahu korral ainult statistilised, vaid ka proovide mahtu puudutavad probleemid. Kõnealusele küsimusele viitab ka Prantsusmaa käsitööndusliku toidusektori ja jaemüüjate kutseorganisatsioon CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail). CGAD on arvamusel, et kui säilitatakse proovide ettenähtud maht, ei jätkuks teatud juhtudel kaupa müügiks, rääkimata sellega kaasnevatest kuludest.

5.   Lõppjäreldused

| 5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab uute määruste paindlikkust, mis toob kaasa uued võimalused traditsioonilistele ja/või käsitöönduslikele ning piirkondlikele toiduainete tootmisega tegelevatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab uute määruste paindlikkust, mis toob kaasa uued võimalused traditsioonilistele ja/või käsitöönduslikele ning piirkondlikele toiduainete tootmisega tegelevatele ettevõtetele.

| 5.2 | Komitee viitab sellele, et kõnealune mänguruum on toiduainete tootmisega tegelevatele käsitöönduslikele ettevõtetele seotud riskidega, sest nii liikmesriigid kui ka kohalikud ametiasutused võivad eeskirju rakendada nimetatud ettevõtete kahjuks. Sellele viitavad ka kogemused Euroopa Liidu direktiivide rakendamisel. Olemasolevate hügieenialaste eesmärkide saavutamiseks sobivate vahendite valimine peaks kuuluma ettevõtete pädevusse. Seda toonitatakse ka 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1513/2005/rev. 1 punktis 4. Seetõttu peab komisjon hoolitsema selle eest, et suunised liikmesriikides nõuetekohaselt avalikustataks. |
| --- | --- |

5.2

Komitee viitab sellele, et kõnealune mänguruum on toiduainete tootmisega tegelevatele käsitöönduslikele ettevõtetele seotud riskidega, sest nii liikmesriigid kui ka kohalikud ametiasutused võivad eeskirju rakendada nimetatud ettevõtete kahjuks. Sellele viitavad ka kogemused Euroopa Liidu direktiivide rakendamisel. Olemasolevate hügieenialaste eesmärkide saavutamiseks sobivate vahendite valimine peaks kuuluma ettevõtete pädevusse. Seda toonitatakse ka 8. septembri 2005. aasta SANCO suuniste nr 1513/2005/rev. 1 punktis 4. Seetõttu peab komisjon hoolitsema selle eest, et suunised liikmesriikides nõuetekohaselt avalikustataks.

| 5.3 | Komitee peab vajalikuks määruse teatud punktide muutmist. |
| --- | --- |

5.3

Komitee peab vajalikuks määruse teatud punktide muutmist.

| 5.3.1 | Käsitöönduslik üksiklooma tapmine tuleks lugeda “traditsiooniliste meetodite” hulka. See puudutab kõiki riiklikke muudatusettepanekuid vastavalt määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 13 lõikele 4, määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 10 lõikele 4 ning määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 17 lõikele 4. |
| --- | --- |

5.3.1

Käsitöönduslik üksiklooma tapmine tuleks lugeda “traditsiooniliste meetodite” hulka. See puudutab kõiki riiklikke muudatusettepanekuid vastavalt määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 13 lõikele 4, määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 10 lõikele 4 ning määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 17 lõikele 4.

| 5.3.2 | Jaekaubanduse ruumid, mida kasutatakse suute koguste loomset päritolu toiduainete valmistamiseks ja/või tükeldamiseks, et neid omakorda edastada jaemüüjatele, tuleb eranditult arvata määruse nr 853/2004 kehtivusalasse (9). |
| --- | --- |

5.3.2

Jaekaubanduse ruumid, mida kasutatakse suute koguste loomset päritolu toiduainete valmistamiseks ja/või tükeldamiseks, et neid omakorda edastada jaemüüjatele, tuleb eranditult arvata määruse nr 853/2004 kehtivusalasse (9).

| 5.3.3 | Ruumiliste võimaluste osas (määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa) tuleb järgida SANCO suuniste nr 1514 punkti 5.2, mille kohaselt ei pea tapmisega tegelevatel käsitöönduslikel ettevõtetel olema lauta ning söötmis- ja jootmisseadmed võivad olla lihtsad. |
| --- | --- |

5.3.3

Ruumiliste võimaluste osas (määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa) tuleb järgida SANCO suuniste nr 1514 punkti 5.2, mille kohaselt ei pea tapmisega tegelevatel käsitöönduslikel ettevõtetel olema lauta ning söötmis- ja jootmisseadmed võivad olla lihtsad.

| 5.3.4 | Kui on tõendatud, et tapmine ja tükeldamine on teineteisest ajaliselt eraldatud, võiks loobuda teise tööruumi nõudest (II peatükk, lõige 2c). |
| --- | --- |

5.3.4

Kui on tõendatud, et tapmine ja tükeldamine on teineteisest ajaliselt eraldatud, võiks loobuda teise tööruumi nõudest (II peatükk, lõige 2c).

| 5.3.5 | Loobuda võib ka tükeldamisruumide jahutamiseks kindlaks määratud temperatuurinõudest, kui jahutusruumist võetakse ja tükeldatakse liha tükkhaaval, nagu on kombeks käsitöönduslikele ettevõtetele. |
| --- | --- |

5.3.5

Loobuda võib ka tükeldamisruumide jahutamiseks kindlaks määratud temperatuurinõudest, kui jahutusruumist võetakse ja tükeldatakse liha tükkhaaval, nagu on kombeks käsitöönduslikele ettevõtetele.

| 5.3.6 | Mis puudutab temperatuurieeskirju seoses nõudega jahutada hakkliha temperatuurini 2 oC (V jagu, III peatükk, lõige 2c), võiks kõnealusest nõudest käsitöönduslike lihatöötlejate puhul loobuda ning kasutada “registreeritud ettevõtetele kehtivaid vanu Saksa eeskirju” (4 °C) kui värsket hakkliha toodetakse iga päev ja turustatakse samal päeval). Lisaks tuleks ettevõtete puhul, mis toodavad vaid väikestes kogustes ning külmutavad või turustavad toodangu tootmise päeval, muuta hakkliha mikrobioloogiliste kontrollide sagedus vastavaks toodetud hakkliha kogusele (määrus (EÜ) nr 852/2004, II peatükk, artikkel 4, lõige 3a). |
| --- | --- |

5.3.6

Mis puudutab temperatuurieeskirju seoses nõudega jahutada hakkliha temperatuurini 2 oC (V jagu, III peatükk, lõige 2c), võiks kõnealusest nõudest käsitöönduslike lihatöötlejate puhul loobuda ning kasutada “registreeritud ettevõtetele kehtivaid vanu Saksa eeskirju” (4 °C) kui värsket hakkliha toodetakse iga päev ja turustatakse samal päeval). Lisaks tuleks ettevõtete puhul, mis toodavad vaid väikestes kogustes ning külmutavad või turustavad toodangu tootmise päeval, muuta hakkliha mikrobioloogiliste kontrollide sagedus vastavaks toodetud hakkliha kogusele (määrus (EÜ) nr 852/2004, II peatükk, artikkel 4, lõige 3a).

| 5.3.7 | Komitee soovitab lisaks välja töötada võrdlevad uurimused, et analüüsida määruse rakendamist erinevate liikmesriikide struktuuriliselt erinevates toiduainete tootmisega tegelevates käsitöönduslikes ettevõtetes ning koostada sellega seonduvad ettepanekud kõnealuste ettevõtete konkurentsiolukorra parandamiseks. Eelkõige tuleks uurida esma- ja täiendkoolitusvõimaluste olemasolu väikestele toidukäitlejate. Ka tuleks kontrollida komisjoni suuniste avaldamise süsteeme, et kindlustada väikeettevõtete teavitamine neile kehtivatest paindlikest eeskirjadest. |
| --- | --- |

5.3.7

Komitee soovitab lisaks välja töötada võrdlevad uurimused, et analüüsida määruse rakendamist erinevate liikmesriikide struktuuriliselt erinevates toiduainete tootmisega tegelevates käsitöönduslikes ettevõtetes ning koostada sellega seonduvad ettepanekud kõnealuste ettevõtete konkurentsiolukorra parandamiseks. Eelkõige tuleks uurida esma- ja täiendkoolitusvõimaluste olemasolu väikestele toidukäitlejate. Ka tuleks kontrollida komisjoni suuniste avaldamise süsteeme, et kindlustada väikeettevõtete teavitamine neile kehtivatest paindlikest eeskirjadest.

Brüssel, 15. detsember 2005

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ELT L 226, 25.6.2004.

1

(2)  Hazard Analysis and Critical Control Point – ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid.

2

Hazard Analysis and Critical Control Point

(3)  EÜT C 155, 29.5.2001, lk 39.

3

(4)  Saksamaal moodustab lihapoodide käive 45 % kogu lihatoodete käibest. Mõõdetuna kaalujärgses käibes on kõnealune osa veidi väiksem, sest lihapoodides on veidi kõrgemad hinnad, mis on tingitud kõrgematest tooraine- ja palgakuludest.

4

(5)  III lisa, I jagu, II peatükk, punktid 1a ning 2c.

5

(6)  III lisa, I jagu, V peatükk, lõige 2a.

6

(7)  III lisa, V jagu, III peatükk, lõige 2c.

7

(8)  Määrus (EÜ) nr 852/2004, II peatükk, artikkel 4, lõige 3a.

8

(9)  EMSK arvamus, 28.3.2001 (EÜT C 155, lk 39).

9

---