# Euroopa Liidu C 92E/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 92E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide20. aprill 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 92E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide20. aprill 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2005-2006 ISTUNGJÄRK |
| | Esmaspäev, 9. mai 2005 |
| 2006/C 092E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Mälestusistung


  Esitatud dokumendid


  Petitsioonid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus..


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Parlamendi koosseis


  Parlamendi komisjonide koosseis


  Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine


  Tööplaan


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Õiglus Robert McCartney perekonnale (arutelu)


  Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (arutelu)


  Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (arutelu)


  Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (arutelu)


  Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste läbirääkimiste olukord (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 11 |
| I LISA | 12 |
| | Teisipäev, 10. mai 2005 |
| 2006/C 092E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)


  Üle-euroopalise transpordivõrgustiku rahastamine (TEN-T) (arutelu)


  Sadamakaitse tugevdamine ***I (arutelu)


  Tööaja korraldus ***I (arutelu)


  Hääletused


  EÜ-Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegro raamlepingud ühenduse programmides osalemise kohta *** (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EL-SILC) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimine, kontroll ja likvideerimine ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonna-teabe- ja -vaatlusvõrgus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Ühine käibemaksusüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Erandlikud turutoetusmeetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Pidulik istung - Afganistan


  Hääletused (jätkamine)


  Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (hääletus)


  Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***I (hääletus)


  Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (hääletus)


  Sadamakaitse tugevdamine ***I (hääletus)


  Õiglus Robert McCartney perekonnale (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Parlamendi resolutsioonide järelmeetmed


  Kliimamuutused (arutelu)


  Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (arutelu)


  Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (arutelu)


  Haagi programmi Vabadus, turvalisus ja õiglus Euroopa Liidus tegevuskava (arutelu)


  Infotund (küsimused komisjonile)


  Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II (arutelu)


  Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (arutelu)


  Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (arutelu)


  Olukord Sudaanis (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 27 |
| I LISA | 29 |
| II LISA | 36 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 57 |
| P6_TA(2005)0155EÜ-Albaania raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0039/2005 - 2004/0276(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0156EÜ - Bosnia ja Hertsegoviina raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0040/2005 - 2004/0277(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0157EÜ-Horvaatia raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0041/2005 - 2004/0278(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0158EÜ - endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0042/2005 - 2004/0279(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0159EÜ - Serbia ja Montenegro raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0043/2005 - 2004/0280(AVC)) | 59 |
| P6_TA(2005)0160Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EU-SILC) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (KOM(2005)0028 - C6-0034/2005 -2005/0004(COD)) | 60 |
| P6_TA(2005)0161Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991. aastal (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 -2004/0275(CNS)) | 60 |
| P6_TA(2005)0162Transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 - C6-0223/2004 - 2004/0270(COD)) | 61 |
| P6_TC1-COD(2004)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas | 61 |
| P6_TA(2005)0163EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonna-teabe- ja -vaatlusvõrgus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe-ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 - C6-0173/2004 - 2004/0233(CNS)) | 63 |
| P6_TA(2005)0164Ühine käibemaksusüsteem*Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu ühist käibemaksu-süsteemi käsitlev nõukogu direktiiv (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 - C6-0009/2004 -2004/0079(CNS)) | 63 |
| P6_TA(2005)0165Suplusvee kvaliteet ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 - C6-0006/2005 -2002/0254(COD)) | 64 |
| P6_TC2-COD(2002)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ | 64 |
| I LISA | 75 |
| II LISASUPLUSVEE HINDAMINE JA KLASSIFIKATSIOON | 76 |
| III LISASUPLUSVEE PROFIIL | 77 |
| IV LISASUPLUSVEE SEIRE | 78 |
| V LISAMIKROBIOLOOGILISE ANALÜÜSI JAOKS VÕETUD PROOVIDE KÄITLEMISE EESKIRJAD | 79 |
| P6_TA(2005)0166Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta (KOM(2003)0703 -C5-0561/2003 - 2003/0277(COD)) | 80 |
| P6_TC1-COD(2003)0277Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta... | 80 |
| P6_TA(2005)0167Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (KOM(2004)0171 - C6-0133/2004 - 2004/0066(COD)) | 89 |
| P6_TC1-COD(2004)0066Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2005/.../EÜ filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta | 90 |
| P6_TA(2005)0168Sadamakaitse tugevdamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sadamakaitse tugevdamise kohta (KOM(2004)0393 -C6-0072/2004 - 2004/0031 (COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2004)0031Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ sadamakaitse tugevdamise kohta | 96 |
| I LISASADAMA TURVALISUSE HINDAMINE | 103 |
| II LISASADAMAKAITSE PLAAN | 104 |
| III LISATURVAÕPPUSE PÕHINÕUDED | 106 |
| IV LISATUNNUSTATUD TURVAORGANISATSIOONILE KEHTESTATUD TINGIMUSED | 106 |
| P6_TA(2005)0169Õiglus Robert McCartney perekonnaleEuroopa Parlamendi resolutsioon isehakanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivalla ja kuritegevuse kohta Põhja-Iirimaal, eriti Robert McCartney mõrva kohta | 107 |
| | Kolmapäev, 11. mai 2005 |
| 2006/C 092E/3 | PROTOKOLL | 109 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Parlamendi koosseis


  Maailmapank (arutelu)


  Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (arutelu)


  Hääletused


  Eritoiduks ettenähtud toiduained ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II (hääletus)


  Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (hääletus)


  Tööaja korraldus ***I (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Pidulik istung - Luksemburg


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda (arutelu)


  Infotund (küsimused nõukogule)


  Esialgse üldeelarve projekti esitamine Euroopa Komisjoni poolt - 2006. eelarveaasta


  Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus (arutelu)


  Euroopa välisteenistus (arutelu)


  Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 119 |
| I LISA | 121 |
| LISA II | 126 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 164 |
| P6_TA(2005)0170Eritoiduks ettenähtud toiduained ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse eritoiduks ettenähtud toiduaineid (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 - C6-0035/2004 - 2004/0090(COD)) | 164 |
| P6_TA(2005)0171Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine *Euroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta nimetada Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (6289/2005 - C6-0054/2005 - 2005/0802(CNS)) | 164 |
| P6_TA(2005)0172Kartulitärklise kvoodid *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 - C6-0014/2005 - 2004/0269(CNS)) | 165 |
| P6_TA(2005)0173Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 - C6-0008/2005 - 2002/0061 (COD)) | 167 |
| P6_TC2-COD(2002)0061Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta... | 167 |
| I LISANIMEKIRI KUTSEÜHINGUTEST VÕI -ORGANISATSIOONIDEST, KES TÄIDAVAD ARTIKLI 3 LÕIKE 2 TINGIMUSI | 207 |
| II LISAARTIKLI 11 LÕIKE 4 PUNKTIS B NIMETATUD ERALDI ÜLESEHITUSEGA KOOLITUS | 208 |
| III LISAARTIKLI 13 LÕIKE 2 KOLMANDAS TAANDES NIMETATUD REGULEERITUD HARIDUS JA KOOLITUS | 220 |
| IV LISAARTIKLITES 17, 18 ja 19 NIMETATUD TÖÖKOGEMUSE KATEGOORIATEGA SEOTUD KUTSEALAD | 222 |
| V LISATUNNUSTAMINE KOOLITUSE MIINIMUMNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL | 231 |
| VI LISAKOOLITUSE MINIMAALNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL TUNNUSTATUD KUTSEALADEL TEGUTSEVATE ISIKUTE POOLT OMANDATUD ÕIGUSED | 277 |
| VII LISADOKUMENDID JA TUNNISTUSED, MILLE ESITAMIST VÕIB NÕUDA ARTIKLIi 50 LÕIKE 1 KOHASELT | 283 |
| P6_TA(2005)0174Puu- ja köögiviljaturu ühine korraldusEuroopa Parlamendi resolutsioon puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI)) | 284 |
| P6_TA(2005)0175Tööaja korraldus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 - C6-0122/2004 - 2004/0209(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2004)0209Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta | 292 |
| | Neljapäev, 12. mai 2005 |
| 2006/C 092E/4 | PROTOKOLL | 299 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  WTO eeskirjade kohaldamine Hiinas (arutelu)


  Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (arutelu)


  Hääletused


  Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (hääletus)


  Kliimamuutused (hääletus)


  Olukord Sudaanis (hääletus)


  Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (hääletus)


  Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda (hääletus)


  Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus (hääletus)..


  Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (hääletus)


  Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Parlamendi komisjonide koosseis


  Päevakord


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Umbusalduse avaldamise ettepanek Euroopa Komisjonile


  Põud Hispaanias (arutelu)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)


  Togo


  Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis


  Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris


  Hääletused


  Togo (hääletus)


  Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (hääletus)


  Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris (hääletus)


  Põud Hispaanias (hääletus)


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 313 |
| I LISA | 314 |
| II LISA | 325 |
| III LISA | 382 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 383 |
| P6_TA(2005)0176Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumineEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Almatõs toimuval Århusi konventsiooni konverentsil | 383 |
| P6_TA(2005)0177KliimamuutusedEuroopa Parlamendi resolutsioon valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal | 384 |
| P6_TA(2005)0178Olukord SudaanisEuroopa Parlamendi resolutsioon Sudaani kohta | 387 |
| P6_TA(2005)0179Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-AasiasEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias | 390 |
| P6_TA(2005)0180Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõdaEuroopa Parlamendi resolutsioon Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal Euroopas lõppemise kuuekümnenda aastapäeva kohta | 392 |
| P6_TA(2005)0181Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestusEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD)) | 394 |
| P6_TA(2005)0182Doha arenguprogrammEuroopa Parlamendi resolutsioon Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2004/2138(INI)) | 397 |
| P6_TA(2005)0183Euroopa Liidu teabe-ja kommunikatsioonistrateegia rakendamineEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (2004/2238(INI)) | 403 |
| P6_TA(2005)0184TogoEuroopa Parlamendi resolutsioon Togo kohta | 407 |
| P6_TA(2005)0185Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari El VabariigisEuroopa Parlamendi resolutsioon Mari Eli kohta | 409 |
| P6_TA(2005)0186Inimõiguste olukord Birmas/MyanmarisEuroopa Parlamendi resolutsioon Birma kohta | 410 |
| P6_TA(2005)0187Põud HispaaniasEuroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Hispaanias | 414 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Esmaspäev, 9. mai 2005

2006/C 092E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Mälestusistung

Esitatud dokumendid

Petitsioonid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus..

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Parlamendi koosseis

Parlamendi komisjonide koosseis

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

Tööplaan

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Õiglus Robert McCartney perekonnale (arutelu)

Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (arutelu)

Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (arutelu)

Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (arutelu)

Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste läbirääkimiste olukord (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

11

I LISA

12

Teisipäev, 10. mai 2005

2006/C 092E/2

PROTOKOLL

13

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Üle-euroopalise transpordivõrgustiku rahastamine (TEN-T) (arutelu)

Sadamakaitse tugevdamine ***I (arutelu)

Tööaja korraldus ***I (arutelu)

Hääletused

EÜ-Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegro raamlepingud ühenduse programmides osalemise kohta *** (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EL-SILC) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimine, kontroll ja likvideerimine ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonna-teabe- ja -vaatlusvõrgus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Ühine käibemaksusüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Erandlikud turutoetusmeetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Pidulik istung - Afganistan

Hääletused (jätkamine)

Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (hääletus)

Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***I (hääletus)

Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (hääletus)

Sadamakaitse tugevdamine ***I (hääletus)

Õiglus Robert McCartney perekonnale (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Parlamendi resolutsioonide järelmeetmed

Kliimamuutused (arutelu)

Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (arutelu)

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (arutelu)

Haagi programmi Vabadus, turvalisus ja õiglus Euroopa Liidus tegevuskava (arutelu)

Infotund (küsimused komisjonile)

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II (arutelu)

Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (arutelu)

Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (arutelu)

Olukord Sudaanis (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

27

I LISA

29

II LISA

36

VASTUVÕETUD TEKSTID

57

P6_TA(2005)0155EÜ-Albaania raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0039/2005 - 2004/0276(AVC))

57

P6_TA(2005)0156EÜ - Bosnia ja Hertsegoviina raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0040/2005 - 2004/0277(AVC))

57

P6_TA(2005)0157EÜ-Horvaatia raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0041/2005 - 2004/0278(AVC))

58

P6_TA(2005)0158EÜ - endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0042/2005 - 2004/0279(AVC))

58

P6_TA(2005)0159EÜ - Serbia ja Montenegro raamleping ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 -KOM(2004)0809 - C6-0043/2005 - 2004/0280(AVC))

59

P6_TA(2005)0160Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EU-SILC) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (KOM(2005)0028 - C6-0034/2005 -2005/0004(COD))

60

P6_TA(2005)0161Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991. aastal (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 -2004/0275(CNS))

60

P6_TA(2005)0162Transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 - C6-0223/2004 - 2004/0270(COD))

61

P6_TC1-COD(2004)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas

61

P6_TA(2005)0163EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonna-teabe- ja -vaatlusvõrgus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe-ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 - C6-0173/2004 - 2004/0233(CNS))

63

P6_TA(2005)0164Ühine käibemaksusüsteem*Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu ühist käibemaksu-süsteemi käsitlev nõukogu direktiiv (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 - C6-0009/2004 -2004/0079(CNS))

63

P6_TA(2005)0165Suplusvee kvaliteet ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 - C6-0006/2005 -2002/0254(COD))

64

P6_TC2-COD(2002)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ

64

I LISA

75

II LISASUPLUSVEE HINDAMINE JA KLASSIFIKATSIOON

76

III LISASUPLUSVEE PROFIIL

77

IV LISASUPLUSVEE SEIRE

78

V LISAMIKROBIOLOOGILISE ANALÜÜSI JAOKS VÕETUD PROOVIDE KÄITLEMISE EESKIRJAD

79

P6_TA(2005)0166Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta (KOM(2003)0703 -C5-0561/2003 - 2003/0277(COD))

80

P6_TC1-COD(2003)0277Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta...

80

P6_TA(2005)0167Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (KOM(2004)0171 - C6-0133/2004 - 2004/0066(COD))

89

P6_TC1-COD(2004)0066Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2005/.../EÜ filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta

90

P6_TA(2005)0168Sadamakaitse tugevdamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sadamakaitse tugevdamise kohta (KOM(2004)0393 -C6-0072/2004 - 2004/0031 (COD))

95

P6_TC1-COD(2004)0031Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ sadamakaitse tugevdamise kohta

96

I LISASADAMA TURVALISUSE HINDAMINE

103

II LISASADAMAKAITSE PLAAN

104

III LISATURVAÕPPUSE PÕHINÕUDED

106

IV LISATUNNUSTATUD TURVAORGANISATSIOONILE KEHTESTATUD TINGIMUSED

106

P6_TA(2005)0169Õiglus Robert McCartney perekonnaleEuroopa Parlamendi resolutsioon isehakanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivalla ja kuritegevuse kohta Põhja-Iirimaal, eriti Robert McCartney mõrva kohta

107

Kolmapäev, 11. mai 2005

2006/C 092E/3

PROTOKOLL

109

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Parlamendi koosseis

Maailmapank (arutelu)

Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (arutelu)

Hääletused

Eritoiduks ettenähtud toiduained ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II (hääletus)

Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (hääletus)

Tööaja korraldus ***I (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Pidulik istung - Luksemburg

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda (arutelu)

Infotund (küsimused nõukogule)

Esialgse üldeelarve projekti esitamine Euroopa Komisjoni poolt - 2006. eelarveaasta

Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus (arutelu)

Euroopa välisteenistus (arutelu)

Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

119

I LISA

121

LISA II

126

VASTUVÕETUD TEKSTID

164

P6_TA(2005)0170Eritoiduks ettenähtud toiduained ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse eritoiduks ettenähtud toiduaineid (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 - C6-0035/2004 - 2004/0090(COD))

164

P6_TA(2005)0171Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine *Euroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta nimetada Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (6289/2005 - C6-0054/2005 - 2005/0802(CNS))

164

P6_TA(2005)0172Kartulitärklise kvoodid *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 - C6-0014/2005 - 2004/0269(CNS))

165

P6_TA(2005)0173Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 - C6-0008/2005 - 2002/0061 (COD))

167

P6_TC2-COD(2002)0061Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta...

167

I LISANIMEKIRI KUTSEÜHINGUTEST VÕI -ORGANISATSIOONIDEST, KES TÄIDAVAD ARTIKLI 3 LÕIKE 2 TINGIMUSI

207

II LISAARTIKLI 11 LÕIKE 4 PUNKTIS B NIMETATUD ERALDI ÜLESEHITUSEGA KOOLITUS

208

III LISAARTIKLI 13 LÕIKE 2 KOLMANDAS TAANDES NIMETATUD REGULEERITUD HARIDUS JA KOOLITUS

220

IV LISAARTIKLITES 17, 18 ja 19 NIMETATUD TÖÖKOGEMUSE KATEGOORIATEGA SEOTUD KUTSEALAD

222

V LISATUNNUSTAMINE KOOLITUSE MIINIMUMNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL

231

VI LISAKOOLITUSE MINIMAALNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL TUNNUSTATUD KUTSEALADEL TEGUTSEVATE ISIKUTE POOLT OMANDATUD ÕIGUSED

277

VII LISADOKUMENDID JA TUNNISTUSED, MILLE ESITAMIST VÕIB NÕUDA ARTIKLIi 50 LÕIKE 1 KOHASELT

283

P6_TA(2005)0174Puu- ja köögiviljaturu ühine korraldusEuroopa Parlamendi resolutsioon puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI))

284

P6_TA(2005)0175Tööaja korraldus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 - C6-0122/2004 - 2004/0209(COD))

292

P6_TC1-COD(2004)0209Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta

292

Neljapäev, 12. mai 2005

2006/C 092E/4

PROTOKOLL

299

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

WTO eeskirjade kohaldamine Hiinas (arutelu)

Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (arutelu)

Hääletused

Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (hääletus)

Kliimamuutused (hääletus)

Olukord Sudaanis (hääletus)

Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (hääletus)

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda (hääletus)

Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus (hääletus)..

Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (hääletus)

Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Parlamendi komisjonide koosseis

Päevakord

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Umbusalduse avaldamise ettepanek Euroopa Komisjonile

Põud Hispaanias (arutelu)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

Togo

Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis

Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris

Hääletused

Togo (hääletus)

Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (hääletus)

Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris (hääletus)

Põud Hispaanias (hääletus)

Teatud dokumente puudutavad otsused

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

313

I LISA

314

II LISA

325

III LISA

382

VASTUVÕETUD TEKSTID

383

P6_TA(2005)0176Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumineEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Almatõs toimuval Århusi konventsiooni konverentsil

383

P6_TA(2005)0177KliimamuutusedEuroopa Parlamendi resolutsioon valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal

384

P6_TA(2005)0178Olukord SudaanisEuroopa Parlamendi resolutsioon Sudaani kohta

387

P6_TA(2005)0179Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-AasiasEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias

390

P6_TA(2005)0180Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõdaEuroopa Parlamendi resolutsioon Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal Euroopas lõppemise kuuekümnenda aastapäeva kohta

392

P6_TA(2005)0181Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestusEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD))

394

P6_TA(2005)0182Doha arenguprogrammEuroopa Parlamendi resolutsioon Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2004/2138(INI))

397

P6_TA(2005)0183Euroopa Liidu teabe-ja kommunikatsioonistrateegia rakendamineEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (2004/2238(INI))

403

P6_TA(2005)0184TogoEuroopa Parlamendi resolutsioon Togo kohta

407

P6_TA(2005)0185Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari El VabariigisEuroopa Parlamendi resolutsioon Mari Eli kohta

409

P6_TA(2005)0186Inimõiguste olukord Birmas/MyanmarisEuroopa Parlamendi resolutsioon Birma kohta

410

P6_TA(2005)0187Põud HispaaniasEuroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Hispaanias

414

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Esmaspäev, 9. mai 2005

| 20.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 92/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.05.

2.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 14.4.2005

Raport: Elmar Brok – A6–0062/2005:

| — | resolutsioon (terviktekst)

  vastu: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

vastu: Hélène Goudin

Istungi kuupäev: 28.4.2005

Raport: Christa Klaß – A6–0061/2005:

| — | muudatusettepanekud 102/122

  poolt: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 102/122

poolt: Hélène Goudin

Raport: Małgorzata Handzlik – A6–0068/2005:

| — | muudatusettepanek 1

  poolt: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

poolt: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann

Raport: Simon Coveney – A6–0086/2005:

| — | muudatusettepanek 17

  vastu: Pervenche Berès; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 17

vastu: Pervenche Berès;

| — | muudatusettepanek 8

  poolt: Pervenche Berès, Jacques Toubon; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 8

poolt: Pervenche Berès, Jacques Toubon;

| — | muudatusettepanek: 9

  poolt: Jacques Toubon; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek: 9

poolt: Jacques Toubon;

| — | muudatusettepanek 50

  poolt: Jacques Toubon. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 50

poolt: Jacques Toubon.

Riccardo Ventre teatas, et soovis hääletada Giles Chichesteri raporti kohta tehtud resolutsiooni poolt (resolutsioon (terviktekst) A6–0080/2005 (28.4.2005 protokolli punkt 8.5)), kuid et tema hääletusnupp ei töötanud.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

3.   Mälestusistung

Parlamendi president esitas deklaratsiooni Teise Maailmasõja 60. aastapäeva mälestamiseks.

*

- *

Läti viiulimängija Baiba Skride esitas aastapäeva mälestamiseks J.S. Bachi 1004. sonaadi.

4.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 – C6–0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Florenz Karl-Heinz (A6–0088/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 – C6–0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Florenz Karl-Heinz (A6–0088/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist (KOM(2003)0703 – C5–0561/2003 –2003/0277(COD)) – õigusasjade komisjon.
  Raportöör Lehne Klaus-Heiner (A6–0089/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist (KOM(2003)0703 – C5–0561/2003 –2003/0277(COD)) – õigusasjade komisjon.

Raportöör Lehne Klaus-Heiner (A6–0089/2005);

| — | * raport nõukogu soovituse kohta määrata Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (06289/2005 – C6–0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör Berès Pervenche (A6–0094/2005); |
| --- | --- |

—

- raport nõukogu soovituse kohta määrata Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (06289/2005 – C6–0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör Berès Pervenche (A6–0094/2005);

| — | raport Doha vooru hindamise kohta WTOs 1. augustil 2004. aastal sõlmitud kokkuleppe järel (2004/2138 (INI)) – rahvusvahelise kaubanduse komisjon.
  Raportöör Moreno Sánchez Javier (A6–0095/2005); |
| --- | --- |

—

raport Doha vooru hindamise kohta WTOs 1. augustil 2004. aastal sõlmitud kokkuleppe järel (2004/2138 (INI)) – rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör Moreno Sánchez Javier (A6–0095/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 – C6–0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör Wojciechowski Janusz (A6–0096/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 – C6–0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör Wojciechowski Janusz (A6–0096/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb ühist käibemaksusüs-teemi (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 – C6–0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – majandus-ja rahanduskomisjon.
  Raportöör Hudghton Ian (A6–0097/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb ühist käibemaksusüs-teemi (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 – C6–0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – majandus-ja rahanduskomisjon.

Raportöör Hudghton Ian (A6–0097/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 – C6–0223/2004 – 2004/0270(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Roth-Behrendt Dagmar (A6–0098/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 – C6–0223/2004 – 2004/0270(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Roth-Behrendt Dagmar (A6–0098/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektrienergia varustuskindluse tagamise meetmete ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta (KOM(2003)0740 – C5–0643/2003 – 2003/0301 (COD)) – tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör Chichester Giles (A6–0099/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektrienergia varustuskindluse tagamise meetmete ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta (KOM(2003)0740 – C5–0643/2003 – 2003/0301 (COD)) – tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör Chichester Giles (A6–0099/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mis käsitleb filmipärandit ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõimet (KOM(2004)0171 – C5–0133/2004 – 2004/0066(COD)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.
  Raportöör Hegyi Gyula (A6–0101/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mis käsitleb filmipärandit ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõimet (KOM(2004)0171 – C5–0133/2004 – 2004/0066(COD)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör Hegyi Gyula (A6–0101/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6–0122/2004 – 2004/0209(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Cercas Alejandro (A6–0105/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6–0122/2004 – 2004/0209(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Cercas Alejandro (A6–0105/2005);

| — | raport parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD)) – eelarvekomisjon.
  Raportöör Dombrovskis Valdis (A6–0106/2005); |
| --- | --- |

—

raport parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD)) – eelarvekomisjon.

Raportöör Dombrovskis Valdis (A6–0106/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (KOM(2005)0028 – C6–0034/2005 – 2005/0004(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Del Turco Ottaviano (A6–0107/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (KOM(2005)0028 – C6–0034/2005 – 2005/0004(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Del Turco Ottaviano (A6–0107/2005);

| — | ***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 – C6–0035/2004 –2004/0090(COD)) – õigusasjade komisjon.
  Raportöör López-Istúriz White Antonio (A6–0110/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 – C6–0035/2004 –2004/0090(COD)) – õigusasjade komisjon.

Raportöör López-Istúriz White Antonio (A6–0110/2005);

| — | raport Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (KOM(2004)0196 – 2004/2238(INI)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.
  Raportöör Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6–0111/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (KOM(2004)0196 – 2004/2238(INI)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6–0111/2005);

| — | raport puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549 – 2004/2193(INI)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör Herranz García María Esther (A6–0121/2005); |
| --- | --- |

—

raport puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549 – 2004/2193(INI)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör Herranz García María Esther (A6–0121/2005);

| — | *** soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus






  1. | mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides; |
| --- | --- | --- |

—

*** soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus

1.

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;

| 2. | mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Bosnia Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides; |
| --- | --- |

2.

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Bosnia Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides;

| 3. | mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides; |
| --- | --- |

3.

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;

| 4. | ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

4.

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta;

| 5. | mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (05532/2005 [1] – C6–0039/2005 – 2004/0276(AVC) – välisasjade komisjon. |
| --- | --- |

5.

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (05532/2005 [1] – C6–0039/2005 – 2004/0276(AVC) – välisasjade komisjon.

Raportöör Brok Elmar (A6–0122/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2759/75, (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1255/1999 ja (EÜ) nr 2529/2001 erandlike turutoetusmeetmete suhtes (KOM(2004)0712 – C6–0220/2004 – 2004/0254(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör Busk Niels (A6–0126/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2759/75, (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1255/1999 ja (EÜ) nr 2529/2001 erandlike turutoetusmeetmete suhtes (KOM(2004)0712 – C6–0220/2004 – 2004/0254(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör Busk Niels (A6–0126/2005);

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 – C6–0006/2005 –2002/0254(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Maaten Jules (A6–0102/2005); |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 – C6–0006/2005 –2002/0254(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Maaten Jules (A6–0102/2005);

| — | ***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 – C6–0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.
  Raportöör Zappalà Stefano (A6–0119/2005); |
| --- | --- |

—

***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 – C6–0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

Raportöör Zappalà Stefano (A6–0119/2005);

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia Århusi konventsiooni osaliste teisel kohtumisel (B6–0237/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia Århusi konventsiooni osaliste teisel kohtumisel (B6–0237/2005);

| — | Paolo Costa TRAN komisjoni nimel nõukogule: TEN-T rahastamine (B6–0238/2005); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa TRAN komisjoni nimel nõukogule: TEN-T rahastamine (B6–0238/2005);

| — | Paolo Costa TRAN komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: TEN-T rahastamine (B6–0239/2005); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa TRAN komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: TEN-T rahastamine (B6–0239/2005);

| 2.2) | küsimused suulise vastuse saamiseks infotunni ajal (kodukorra artikkel 109) (B6–0236/2005)







  — | Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Oth-mar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Adamou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, O Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogusław-Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay, Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios |
| --- | --- | --- |

2.2)

küsimused suulise vastuse saamiseks infotunni ajal (kodukorra artikkel 109) (B6–0236/2005)

—

Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Oth-mar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Adamou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, O Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogusław-Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay, Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios

| 2.3) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Maciej Marian Giertych, ümberkorraldused Euroopa Parlamendi töökohtade üleviimiseks Rooma linna (25/2005). |
| --- | --- | --- |

2.3)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Maciej Marian Giertych, ümberkorraldused Euroopa Parlamendi töökohtade üleviimiseks Rooma linna (25/2005).

5.   Petitsioonid

Alltoodud kuupäevadel kanti registrisse järgmised petitsioonid, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 191 lõikele 5 edasi vastutavale parlamendikomisjonile:

21.4.2005

| | Society of Russian – Speakers in Ireland (pluss 46 allkirja) (nr 342/2005); |
| --- | --- |

Society of Russian – Speakers in Ireland (pluss 46 allkirja) (nr 342/2005);

| | Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (nr 343/2005); |
| --- | --- |

Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (nr 343/2005);

| | Claude Coste (nr 344/2005); |
| --- | --- |

Claude Coste (nr 344/2005);

| | Jeanne Charles (nr 345/2005); |
| --- | --- |

Jeanne Charles (nr 345/2005);

| | Roselyne Catheau (nr 346/2005); |
| --- | --- |

Roselyne Catheau (nr 346/2005);

| | Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (nr 347/2005); |
| --- | --- |

Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (nr 347/2005);

| | Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (nr 348/2005); |
| --- | --- |

Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (nr 348/2005);

| | Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (nr 349/2005); |
| --- | --- |

Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (nr 349/2005);

| | Kurt Radke (nr 350/2005); |
| --- | --- |

Kurt Radke (nr 350/2005);

| | Rainer Keuser (nr 351/2005); |
| --- | --- |

Rainer Keuser (nr 351/2005);

| | Nelli Schwarz (nr 352/2005); |
| --- | --- |

Nelli Schwarz (nr 352/2005);

| | Thomas Potts (nr 353/2005); |
| --- | --- |

Thomas Potts (nr 353/2005);

| | Jelka ja Milan Aleksic (nr 354/2005); |
| --- | --- |

Jelka ja Milan Aleksic (nr 354/2005);

| | Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (nr 355/2005); |
| --- | --- |

Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (nr 355/2005);

| | Elfi ja Klaus Schreiber (nr 356/2005); |
| --- | --- |

Elfi ja Klaus Schreiber (nr 356/2005);

| | Tim Gerber (nr 357/2005); |
| --- | --- |

Tim Gerber (nr 357/2005);

| | Anneliese Müller (nr 358/2005); |
| --- | --- |

Anneliese Müller (nr 358/2005);

| | Barbara Wolff (nr 359/2005); |
| --- | --- |

Barbara Wolff (nr 359/2005);

| | Varpetjan Hovanes Agubevic ja Karapetjn Raja Badalovna (nr 360/2005); |
| --- | --- |

Varpetjan Hovanes Agubevic ja Karapetjn Raja Badalovna (nr 360/2005);

| | Franz Haas (nr 361/2005); |
| --- | --- |

Franz Haas (nr 361/2005);

| | Yasar Bozkurt (nr 362/2005); |
| --- | --- |

Yasar Bozkurt (nr 362/2005);

| | Renate ja Hans-Jürgen Rüdiger (nr 363/2005); |
| --- | --- |

Renate ja Hans-Jürgen Rüdiger (nr 363/2005);

| | Walter Diterle (nr 364/2005); |
| --- | --- |

Walter Diterle (nr 364/2005);

| | Alexander Stabel (nr 365/2005); |
| --- | --- |

Alexander Stabel (nr 365/2005);

| | Olaf Quasdorff (nr 366/2005); |
| --- | --- |

Olaf Quasdorff (nr 366/2005);

| | Lothar Bohrman (nr 367/2005); |
| --- | --- |

Lothar Bohrman (nr 367/2005);

| | Mirko Mendek (nr 368/2005); |
| --- | --- |

Mirko Mendek (nr 368/2005);

| | Gerhard Brenner (nr 369/2005); |
| --- | --- |

Gerhard Brenner (nr 369/2005);

| | Richard Sauerwald ja Elke Stein (nr 370/2005); |
| --- | --- |

Richard Sauerwald ja Elke Stein (nr 370/2005);

| | Okkes Ciftci (nr 371/2005); |
| --- | --- |

Okkes Ciftci (nr 371/2005);

| | Ariel Machiel Rijkenberg (nr 372/2005); |
| --- | --- |

Ariel Machiel Rijkenberg (nr 372/2005);

| | Joachim Tjaden (Bürgerinitiative “Bürger gegen den Jade WeserPort”) (nr 373/2005); |
| --- | --- |

Joachim Tjaden (Bürgerinitiative “Bürger gegen den Jade WeserPort”) (nr 373/2005);

| | Günter Kania (nr 374/2005); |
| --- | --- |

Günter Kania (nr 374/2005);

| | Dimitrios Skouma (nr 375/2005); |
| --- | --- |

Dimitrios Skouma (nr 375/2005);

| | Jean Edouard Sieffert (nr 376/2005); |
| --- | --- |

Jean Edouard Sieffert (nr 376/2005);

| | Macjen Franc (nr 377/2005); |
| --- | --- |

Macjen Franc (nr 377/2005);

| | František Brychta (nr 378/2005); |
| --- | --- |

František Brychta (nr 378/2005);

| | Silvana Novarin (nr 379/2005); |
| --- | --- |

Silvana Novarin (nr 379/2005);

| | Eric Andrew Gueslain se Classie (nr 380/2005); |
| --- | --- |

Eric Andrew Gueslain se Classie (nr 380/2005);

| | David R Burrage (British Expats Association in Spain) (nr 381/2005); |
| --- | --- |

David R Burrage (British Expats Association in Spain) (nr 381/2005);

| | Jossef Ladislaus Illes (nr 382/2005); |
| --- | --- |

Jossef Ladislaus Illes (nr 382/2005);

| | Marie Kavanagh (nr 383/2005); |
| --- | --- |

Marie Kavanagh (nr 383/2005);

| | Jeroen van der Rijst (nr 384/2005); |
| --- | --- |

Jeroen van der Rijst (nr 384/2005);

| | Maria Vaessen-Huis (nr 385/2005); |
| --- | --- |

Maria Vaessen-Huis (nr 385/2005);

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 386/2005); |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 386/2005);

| | Andrea Spöttle (nr 387/2005); |
| --- | --- |

Andrea Spöttle (nr 387/2005);

| | Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (nr 388/2005); |
| --- | --- |

Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (nr 388/2005);

| | Bogusław Stec (nr 389/2005); |
| --- | --- |

Bogusław Stec (nr 389/2005);

| | Stanisław Chmal (nr 390/2005). |
| --- | --- |

Stanisław Chmal (nr 390/2005).

6.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmise dokumendi tõestatud koopia:

| — | leping Albaania Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahel ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmise kohta. |
| --- | --- |

—

leping Albaania Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahel ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmise kohta.

7.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jaotati laiali Euroopa Komisjoni teadaanded parlamendi veebruari ja märtsi 2005. a osaistungjärkudel vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

8.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalikud deklaratsioonid nr 2,3,4/2005 kehtetud, kuna need ei kogunud piisavalt allkirju.

9.   Parlamendi koosseis

Ottaviano Del Turco teatas kirjalikult oma valimisest Abruzzo maavanemaks.

Kuna vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 4 ja esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 1 ei saa seda ametit ühitada Euroopa Parlamendi liikme ametiga, siis otsustas parlament alates 02.5.2005 ametikoha vabastada ning teavitada sellest asjaomast liikmesriiki.

10.   Parlamendi komisjonide koosseis

Fraktsiooni PPE-DE taotlusel kinnitas parlament järgmise ametissenimetamise:

| — | JURI komisjon: Giorgio Carollo asemele Kurt Lechner. |
| --- | --- |

—

JURI komisjon: Giorgio Carollo asemele Kurt Lechner.

11.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmised kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktid.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 90/232/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kohta (3604/2005 – C6–0123/2005 – 2002/0124(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 90/232/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kohta (3604/2005 – C6–0123/2005 – 2002/0124(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (3616/2005 – C6–0121/2005 – 2003/0134(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (3616/2005 – C6–0121/2005 – 2003/0134(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (3688/2004 – C6–0122/2005 – 2004/0023(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (3688/2004 – C6–0122/2005 – 2004/0023(COD)).

12.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Jaotati laiali mai I ja mai II osaistungjärgu lõplik päevakorra projekt (PE 357.268/PDOJ), millele esitati järgmised parandused (kodukorra artikkel 132):

09.5.2005 kuni 12.5.2005 istungid

esmaspäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

teisipäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

kolmapäev:

| — | – fraktsiooni IND/DEM taotlus esitada Euroopa Komisjonile Nigel Farage'i suuliselt vastatav küsimus (06–0066/2005), mis käsitleb komisjoni meetmeid huvikonfliktide tekkimise riski takistamiseks; |
| --- | --- |

—

– fraktsiooni IND/DEM taotlus esitada Euroopa Komisjonile Nigel Farage'i suuliselt vastatav küsimus (06–0066/2005), mis käsitleb komisjoni meetmeid huvikonfliktide tekkimise riski takistamiseks;

Sõna võtsid: Nigel Farage, kes põhjendas taotlust ja Jens-Peter Bonde.

Nimeline hääletus (IND/DEM) (28 poolt, 147 vastu, 11 erapooletud), parlament lükkas taotluse tagasi.

Sõna võttis Nils Lundgren teatas, et ta oleks soovinud hääletada taotluse poolt.

Carl Schlyter teatas, et ta oleks soovinud hääletada taotluse poolt.

Vasco Graça Moura teatas, et ta oleks soovinud hääletada taotluse poolt.

neljapäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Sõna võttis Hans-Peter Martin, kes, tuletades meelde oma 27. aprilli 2005. aasta sõnavõttu poliitiliselt oluliste üheminutiliste sõnavõttude raames (27.4.2005 protokolli punkt 9), vaidlustas tema sõnul protseduurilise vea tõttu Dombrovskise raporti – A6–0106/2005 “Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus” – kandmise kolmapäevasesse protokolli (president vastas, et sai tema vastavasisulise kirja kätte ja annab sellele kirjaliku vastuse).

25.5.2005 ja 26.5.2005 istungid

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

*

- *

Tööplaan kinnitati.

13.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Csaba Sándor Tabajdi, Yannick Vaugrenard, Sophia in 't Veld, Jim Higgins, Gyula Hegyi, Georgios Karatzaferis, Mirosław Mariusz Piotrowski, Agnes Schierhuber, Pedro Guerreiro, Zdzisław Zbigniew Podkański, Jörg Leichtfried, Philip Claeys, Urszula Krupa, Adam Jerzy Bielan, Marios Matsakis, Carlo Fatuzzo, Ryszard Czarnecki, Vytautas Landsbergis, Gerard Batten, Bogdan Pęk ja Sylwester Chruszcz.

14.   Õiglus Robert McCartney perekonnale (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: “Õiglus Robert McCartney perekonnale”

Parlamendi president tervitas Robert McCartney õdede kohalviibimist.

Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Avril Doyle fraktsiooni PPE-DE nimel, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, ja Marian Harkin fraktsiooni ALDE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid: Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Helmuth Markov fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, James Hugh Allister (fraktsioo-nilise kuuluvuseta), James Nicholson, Gary Titley, Marian Harkin, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Simon Coveney, Proinsias De Rossa, Liam Aylward ja Stavros Dimas.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, õiglus Robert McCartney perekonnale (B6–0279/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, õiglus Robert McCartney perekonnale (B6–0279/2005);

| — | Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell ja James Nicholson fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz, Proinsias De Rossa ja Gary Titley fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson ja Marian Harkin fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Brian Crowley, Eoin Ryan ja Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivald ja kuritegevus Põhja-Iiris, eriti Robert McCartney mõrv (B6–0281/2005). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell ja James Nicholson fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz, Proinsias De Rossa ja Gary Titley fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson ja Marian Harkin fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Brian Crowley, Eoin Ryan ja Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivald ja kuritegevus Põhja-Iiris, eriti Robert McCartney mõrv (B6–0281/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 10.5.2005 protokolli punkt 9.5.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

15.   Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (arutelu)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 – C6–0006/2005 – 2002/0254(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Jules Maaten (A6–0102/2005).

Jules Maaten tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis: Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Christa Klaß fraktsiooni PPE-DE nimel, Gyula Hegyi fraktsiooni PSE nimel, Holger Krahmer fraktsiooni ALDE nimel, Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Caroline Jackson, Dorette Corbey, Frédérique Ries, Françoise Grossetête, Riitta Myller, Eija-Riitta Korhola, Marta Vincenzi, Christofer Fjellner, Ria Oomen-Ruijten, John Purvis, Péter Olajos ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 10.5.2005 protokolli punkt 9.1.

16.   Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: komisjoni strateegia Århusi konventsiooni osaliste teise koosoleku kohta (B6–0237/2005).

Karl-Heinz Florenz esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid: Eija-Riitta Korhola fraktsiooni PPE-DE nimel, Gyula Hegyi fraktsiooni PSE nimel, Rebecca Harms fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Stavros Dimas

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel: Euroopa Liidu strateegia Almaty konverentsi kohta seoses Århusi konventsiooniga ELi strateegia Almatõs toimuval Århusi konventsiooni konverentsil (B6–0277/2005). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel: Euroopa Liidu strateegia Almaty konverentsi kohta seoses Århusi konventsiooniga ELi strateegia Almatõs toimuval Århusi konventsiooni konverentsil (B6–0277/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.1.

17.   Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (KOM(2004)0171 – C5–0133/2004 – 2004/0066(COD)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Gyula Hegyi (A6–0101/2005).

Sõna võttis: Viviane Reding (Euroopa Komisjoni liige).

Gyula Hegyi tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Eoin Ryan (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Marie-Hélène Descamps fraktsiooni PPE-DE nimel, Guy Bono fraktsiooni PSE nimel, Claire Gibault fraktsiooni ALDE nimel, Alyn Smith fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vasco Graça Moura, Antolín Sánchez Presedo, Alfonso Andria, Ljudmila Novak, Nikolaos Sifunakis ja Viviane Reding.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 10.5.2005 protokolli punkt 9.3.

18.   Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste läbirääkimiste olukord (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste läbirääkimiste olukord

Viviane Reding (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid: Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, Javier Moreno Sánchez fraktsiooni PSE nimel, Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, ja Viviane Reding.

Arutelu lõpetati.

19.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.268/OJMA).

20.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 21.20.

Julian Priestley

Peasekretär

Manuel António dos Santos

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary Castex, del Castillo Vera, Catania, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, O Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Päevakorra muutmine

Poolt: 28

GUE/NGL: Henin, Sjöstedt, Toussas

IND/DEM: Batten, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Graça Moura, Heaton-Harris, Helmer, Podkański

PSE: Kuc

Vastu: 147

ALDE: Andrejevs, Budreikaitė, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, in 't Veld, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Szent-Iványi, Watson

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, McDonald, Ransdorf, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Belet, Berend, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fatuzzo, Fraga Estévez, Goepel, Gomolka, Grossetête, Gyürk, Herranz García, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lehne, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Pieper, Pleštinská, Poettering, Posselt, Radwan, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Záborská, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Gill, Goebbels, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Pinior, Prets, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sánchez Presedo, Segelström, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Westlund, Whitehead

UEN: Crowley

Verts/ALE: Auken, Lagendijk, Lambert, Rühle, Trüpel, Turmes

Erapooletuid: 11

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Markov

NI: Belohorská

PPE-DE: Cabrnoch, Fajmon, Ferber, Sumberg

PSE: Cottigny, Leichtfried

UEN: Bielan, Janowski

---

Teisipäev, 10. mai 2005

| 20.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 92/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

1)   nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust (KOM(2005)0116 – C6–0101/2005 – 2005/0041 (COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CULT
  nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE, AFCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust (KOM(2005)0116 – C6–0101/2005 – 2005/0041 (COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CULT

nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE, AFCO

| — | ettepanek nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (KOM(2005)0119 [02] – C6–0112/2005 – 2005/0044(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ITRE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (KOM(2005)0119 [02] – C6–0112/2005 – 2005/0044(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ITRE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI

| — | ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ ühtse määra miinimumtaseme kohaldamisaja kestuse osas (KOM(2005)0136 – C6–0113/2005 – 2005/0051 (CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ ühtse määra miinimumtaseme kohaldamisaja kestuse osas (KOM(2005)0136 – C6–0113/2005 – 2005/0051 (CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) ja pikendatakse selle kehtivust (KOM(2005)0127 [01] – C6–0114/2005 –2005/0029(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) ja pikendatakse selle kehtivust (KOM(2005)0127 [01] – C6–0114/2005 –2005/0029(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) ja pikendatakse selle kehtivust, ning millega laiendatakse selle kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele (KOM(2005)0127 [02] – C6–0115/2005 – 2005/0030(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) ja pikendatakse selle kehtivust, ning millega laiendatakse selle kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele (KOM(2005)0127 [02] – C6–0115/2005 – 2005/0030(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| — | ettepanek nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb kartulinematoodide tõrjet (KOM(2005)0151 – C6–0116/2005 – 2005/0058(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb kartulinematoodide tõrjet (KOM(2005)0151 – C6–0116/2005 – 2005/0058(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

| — | Madalmaade Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb piiriülese politseikoostöö tugevdamist kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine (06930/2005 – C6–0117/2005 – 2005/0804(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Madalmaade Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb piiriülese politseikoostöö tugevdamist kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine (06930/2005 – C6–0117/2005 – 2005/0804(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel (12475/2004 – C6–0118/2005 – 2004/0176(AVC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFET
  nõuandev komisjon: INTA |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel (12475/2004 – C6–0118/2005 – 2004/0176(AVC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFET

nõuandev komisjon: INTA

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 – C6–0120/2005 – 2005/0061 (CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 – C6–0120/2005 – 2005/0061 (CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: BUDG

2)   parlamendiliikmed: kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116);

| — | Andreas Mölzer, Euratomi teadusuuringute programmi vahendite kavandatav suurendamine aastateks 2007–2011 (26/2005): |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, Euratomi teadusuuringute programmi vahendite kavandatav suurendamine aastateks 2007–2011 (26/2005):

| — | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen, kõikide poliitiliste parteide võrdne juurdepääs Flandria avalikõiguslikule raadiole ja televisioonile (27/2005). |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen, kõikide poliitiliste parteide võrdne juurdepääs Flandria avalikõiguslikule raadiole ja televisioonile (27/2005).

3.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

I   TOGO

| — | Marie-Arlette Carlotti ja Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, olukord Togos (B6–0282/2005); |
| --- | --- |

—

Marie-Arlette Carlotti ja Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, olukord Togos (B6–0282/2005);

| — | Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel, Togo (B6–0285/2005); |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel, Togo (B6–0285/2005);

| — | Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Togos (B6–0288/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Togos (B6–0288/2005);

| — | Thierry Cornillet ja Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, poliitiline olukord Togos (B6–0311/2005); |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet ja Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, poliitiline olukord Togos (B6–0311/2005);

| — | Michael Gahler ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, olukord Togos (B6–0312/2005): |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, olukord Togos (B6–0312/2005):

| — | Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel, olukord Togos (B6–0314/2005). |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel, olukord Togos (B6–0314/2005).

II   INIMÕIGUSTE JA DEMOKRAATIA RIKKUMINE VENEMAA FÖDERATSIOONI MARI ELI VABARIIGIS

| — | Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi ja Reino Paasilinna fraktsiooni PSE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0283/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi ja Reino Paasilinna fraktsiooni PSE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0283/2005);

| — | Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0286/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0286/2005);

| — | Satu Hassi, Bart Staes ja Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0291/2005); |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes ja Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0291/2005);

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0292/2005); |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0292/2005);

| — | Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0294/2005); |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0294/2005);

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0316/2005). |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, inimõiguste ja demokraatia rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (B6–0316/2005).

III   INIMÕIGUSTE OLUKORD MYANMARIS

| — | Pasqualina Napoletano ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel, Myanmar (B6–0284/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel, Myanmar (B6–0284/2005);

| — | Vittorio Agnoletto ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel, väidetav keemiarelvade kasutamine Myanmari võimude poolt rahvusvähemuste vastu (B6–0287/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel, väidetav keemiarelvade kasutamine Myanmari võimude poolt rahvusvähemuste vastu (B6–0287/2005);

| — | Frithjof Schmidt ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Myanmar (B6–0289/2005); |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Myanmar (B6–0289/2005);

| — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, inimõiguste olukord Myanmaris (B6–0293/2005); |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, inimõiguste olukord Myanmaris (B6–0293/2005);

| — | Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, inimõigused Myanmaris (B6–0313/2005); |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, inimõigused Myanmaris (B6–0313/2005);

| — | Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel, olukord Myanmaris (B6–0315/2005). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel, olukord Myanmaris (B6–0315/2005).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

4.   Üle-euroopalise transpordivõrgustiku rahastamine (TEN-T) (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Paolo Costa TRAN komisjoni nimel nõukogule: TEN-T rahastamine (B6–0238/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Paolo Costa TRAN komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: TEN-T rahastamine (B6–0239/2005).

Paolo Costa esitas suuliselt vastatavad küsimused (B6–0238/2005) ja (B6–0239/2005).

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Jacques Barrot (Euroopa Komisjoni asepresident) vastasid küsimustele.

Sõna võtsid: Luis de Grandes Pascual fraktsiooni PPE-DE nimel, Willi Piecyk fraktsiooni PSE nimel, Michael Cramer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Adam Jerzy Bielan, Nicolas Schmit ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

5.   Sadamakaitse tugevdamine ***I (arutelu)

Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu sadamakaitse tugevdamist käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (KOM(2004)0393 – C6–0072/2004 – 2004/0031 (COD)) – transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6–0031/2005).

Sõna võttis: Jacques Barrot (Euroopa Komisjoni asepresident).

Jeanine Hennis-Plasschaert tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

asepresident

Sõna võtsid: Giles Chichester (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Romano Maria La Russa (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Philip Bradbourn fraktsiooni PPE-DE nimel, Marta Vincenzi fraktsiooni PSE nimel, Sylwester Chruszcz fraktsiooni IND/DEM nimel, Philip Claeys (fraktsioonilise kuuluvuseta), Willi Piecyk, Johannes Blokland, Bogusław Liberadzki, Georgios Karatzaferis, Nikolaos Sifunakis ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 10.5.2005 protokolli punkt 9.4

6.   Tööaja korraldus ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6–0122/2004 – 2004/0209(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Alejandro Cercas (A6–0105/2005).

Sõna võttis: Vladimír Špidla (Euroopa Komisjoni liige).

Alejandro Cercas tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Nils Lundgren (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Věra Flasarová (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), José Albino Silva Peneda fraktsiooni PPE-DE nimel, Stephen Hughes fraktsiooni PSE nimel, Bernard Lehideux fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Dimitrios Papadimoulis fraktsiooni GUE/NGL nimel, Derek Roland Clark fraktsiooni IND/DEM nimel, Mogens N.J. Camre fraktsiooni UEN nimel, Jan Tadeusz Masiel (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ria Oomen-Ruijten, Jan Andersson, Luigi Cocilovo, Elisabeth Schroedter, Ilda Figueiredo, Thomas Mann, Karin Jöns, Danutė Budreikaitė, Claude Turmes, Jacky Henin, Philip Bushill-Matthews, Pier Antonio Panzeri, Chris Davies, Anna Ibrisagic, Jean Louis Cottigny, Herbert Reul, Anne Van Lancker, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Richard Falbr, Simon Busuttil, Ole Christensen, Anja Weisgerber, Magda Kósáné Kovács ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005 protokolli punkt 5.6

Sõna võttis: Chris Davies seoses arutelude korraldusega.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

7.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

7.1.   EÜ-Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegro raamlepingud ühenduse programmides osalemise kohta *** (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Soovitus Ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb:

| 1. | Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0039/2005 – 2004/0276(AVC)] |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0039/2005 – 2004/0276(AVC)]

| 2. | Euroopa Ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides;
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0040/2005 – 2004/0277(AVC)] |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides;

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0040/2005 – 2004/0277(AVC)]

| 3. | Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0041/2005 – 2004/0278(AVC)] |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides;

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0041/2005 – 2004/0278(AVC)]

| 4. | ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta;
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0042/2005 – 2004/0279(AVC)] |
| --- | --- |

4.

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta;

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0042/2005 – 2004/0279(AVC)]

| 5. | Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides;
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0043/2005 – 2004/0280(AVC)] – välisasjade komisjon. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides;

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6–0043/2005 – 2004/0280(AVC)] – välisasjade komisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6–0122/200 5).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

| 1. | Albaania Vabariik
  ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT. |
| --- | --- |

1.

Albaania Vabariik

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

| 2. | Bosnia ja Hertsegoviina
  ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT. |
| --- | --- |

2.

Bosnia ja Hertsegoviina

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

| 3. | Horvaatia Vabariik
  ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT. |
| --- | --- |

3.

Horvaatia Vabariik

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

| 4. | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik
  ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT. |
| --- | --- |

4.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

| 5. | Serbia ja Montenegro
  ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT. |
| --- | --- |

5.

Serbia ja Montenegro

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0155, P6_TA(2005)0156, P6_TA(2005)0157, P6_TA(2005) 0158 ja P6_TA(2005)0159).

Parlament andis oma nõusoleku.

7.2.   Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EL-SILC) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EL-SILC) kohta (KOM(2005)0028 – C6–0034/2005 – 2005/0004(COD)) – Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ottaviano Del Turco (A6–0107/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0160).

7.3.   Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991. aastal (KOM(2004)0798 – C6–0010/2005 – 2004/0275(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Joseph Daul (A6–0052/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0161).

7.4.   Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimine, kontroll ja likvideerimine ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 – C6–0223/2004 – 2004/0270(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Dagmar Roth-Behrendt (A6–0098/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0162).

7.5.   EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonna-agentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 – C6–0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Karl-Heinz Florenz (A6–0088/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0163).

7.6.   Ühine käibemaksusüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Ettepaneku kohta võtta vastu ühist käibemaksusüsteemi käsitlev nõukogu direktiiv (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 – C6–0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Ian Hudghton (A6–0097/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Ian Hudghton (raportöör) esines kodukorra artikli 131 lõike 4 alusel deklaratsiooniga.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0164).

7.7.   Erandlikud turutoetusmeetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2759/75, (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1255/1999 ja (EÜ) nr 2529/2001 erandlike turutoetusmeetmete suhtes (KOM(2004)0712 – C6–0220/2004 – 2004/0254(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Niels Busk (A6–0126/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Tagasi lükatud tervikhääletusel.

Sõna võttis: Louis Michel (Euroopa Komisjoni liige).

Vastavalt kodukorra artikli 52 lõikele 3 saadetakse küsimus tagasi vastutavale komisjonile.

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

8.   Pidulik istung – Afganistan

Kell 12.00 kuni 12.30 toimus parlamendi pidulik istung Afganistani presidendi Hamid Karzaï visiidi puhul.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid: Nicola Zingaretti, kes protesteeris lippude vastu istungitesaalis, Alexander Radwan, kes tänas Afganistani presidenti tema sõnavõtu eest, Mario Borghezio seoses Nicola Zingaretti sõnavõtuga (asepresident teatas, et juhatus tegeleb probleemiga).

9.   Hääletused (jätkamine)

9.1.   Suplusvee kvaliteedi juhtimine ***II (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 – C6–0006/2005 – 2002/0254(COD)) – keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Jules Maaten (A6–0102/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT.

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0165).

9.2.   Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist (KOM(2003)0703 – C5–0561/2003 – 2003/0277(COD)) – Õigusasjade komisjon.

Raportöör: Klaus-Heiner Lehne (A6–0089/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0166).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0166).

9.3.   Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (KOM(2004)0171 – C5–0133/2004 – 2004/0066(COD)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Gyula Hegyi (A6–0101/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0167).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0167).

Esinejad:

| — | Gyula Hegyi (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 59 kohta, mis lisati teksti. |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 59 kohta, mis lisati teksti.

9.4.   Sadamakaitse tugevdamine ***I (hääletus)

Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu sadamakaitse tugevdamist käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (KOM(2004)0393 – C6–0072/2004 – 2004/0031 (COD)) – transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6–0031/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 11)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0168).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0168).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Romano Maria La Russa võttis tagasi muudatusettepaneku 10. |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa võttis tagasi muudatusettepaneku 10.

9.5.   Õiglus Robert McCartney perekonnale (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6–0279/2005 ja B6–0281/2005.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6–0279/2005.

Tagasi lükatud.

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6–0281/2005.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0169).

10.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

11.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Jules Maaten – A6–0102/2005:

| — | muudatusettepanek 42

  poolt: Elisa Ferreira; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 42

poolt: Elisa Ferreira;

| — | muudatusettepanek 44

  poolt: Pervenche Berès; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 44

poolt: Pervenche Berès;

| — | muudatusettepanek 35, 1. osa ja 2. osa

  vastu: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 35, 1. osa ja 2. osa

vastu: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson;

| — | muudatusettepanekud 45, 53, 46 ja 54

  poolt: Marie-Arlette Carlotti. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 45, 53, 46 ja 54

poolt: Marie-Arlette Carlotti.

*

- *

Dagmar Roth-Behrendt teatas, et soovis hääletada Florenzi raporti A6–0088/2005 ja Dauli raporti A6–0052/2005 poolt.

(Istung katkestati kell 13.00 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

12.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Mario Mantovani teatas, et vaatamata tema kohaolekule 09.5.2005 istungil ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

13.   Parlamendi resolutsioonide järelmeetmed

Jagati laiali Euroopa Komisjoni teatis parlamendi poolt 2005. a jaanuari osaistungjärgul vastu võetud õigusloomega mitte seotud resolutsioonide järelmeetmete kohta.

14.   Kliimamuutused (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Nõukogu strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6–0234/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6–0235/2005).

Karl-Heinz Florenz esitas suuliselt vastatavad küsimused (B6–0234/2005 ja B6–0235/2005).

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele (B6–0234/2005).

Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige) vastas küsimusele (B6–0235/2005).

Sõna võtsid: Anders Wijkman fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel, Vittorio Prodi fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Hélène Goudin fraktsiooni IND/DEM nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), Antonios Trakatellis, Åsa Westlund, Jonas Sjöstedt, Eija-Riitta Korhola, Nicolas Schmit ja Stavros Dimas.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Anders Wijkman ENVI komisjoni nimel: Valitsusekspertide seminar kliimamuutuste teemal (B6–0278/2005). |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman ENVI komisjoni nimel: Valitsusekspertide seminar kliimamuutuste teemal (B6–0278/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.2

15.   Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (arutelu)

Nõukogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsioonid: Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon): Arvestades ÜRO 2005. aasta juulis toimuvat järgmist konverentsi.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) esitas deklaratsiooni.

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

Louis Michel (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Karl von Wogau fraktsiooni PPE-DE nimel, Richard Howitt fraktsiooni PSE nimel, Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Willy Meyer Pleite, Bart Staes, Nicolas Schmit ja Louis Michel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.18

16.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (arutelu)

Raport nõukogu soovituse kohta määrata Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (6289/2005 – C6–0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Pervenche Berès, (A6–0094/2005).

Pervenche Berès tutvustas raportit.

Sõna võttis: Joaquín Almunia (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Othmar Karas fraktsiooni PPE-DE nimel, Manuel António dos Santos fraktsiooni PSE nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), Piia-Noora Kauppi, Ashley Mote ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005 protokolli punkt 5.2.

17.   Haagi programmi “Vabadus, turvalisus ja õiglus Euroopa Liidus” tegevuskava (arutelu)

Euroopa Komisjoni teatis: Haagi programmi “Vabadus, turvalisus ja õiglus Euroopa Liidus” tegevuskava.

Franco Frattini (Euroopa Komisjoni asepresident) esitas teatise.

Sõna võtsid: Martine Roure, Cem Özdemir, Sophia in 't Veld, Giusto Catania, Sarah Ludford ja Mihael Brejc esitasid küsimused, millele Franco Frattini vastas kolmekaupa.

Arutelu lõpetati.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

18.   Infotund (küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6–0236/2005).

Esimene osa

Küsimus 29 (Eoin Ryan): tekstiili import.

Charlie McCreevy (Euroopa Komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Eoin Ryan, Paul Rübig ja Georgios Papastamkos.

Küsimus 30 (Robert Evans): lennureisijate kaitse maksejõuetuse korral.

Charlie McCreevy vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitasid Robert Evans ja Paul Rübig.

Küsimus 31 (Giorgos Dimitrakopoulos): aktsionäre käsitlev seadus.

Charlie McCreevy vastas küsimusele.

Sõna võttis Nirj Deva seoses komisjoni vastusega (asepresident katkestas teda).

Charlie McCreevy vastas täiendavatele küsimustele, mille esitasid Giorgos Dimitrakopoulos ja Georgios Karatzaferis.

Teine osa

Küsimus 32 (Bart Staes): Euroopa Liidu teemaline teavitamine.

Margot Wallström (Euroopa Komisjoni asepresident) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bart Staes, David Martin ja Josu Ortuondo Larrea.

Küsimus 33 (Bernd Posselt): komisjoni suhtlustegevus.

Margot Wallström vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimus 34 (Gay Mitchell): Euroopa Liidu põhiseadust puudutav teave.

Margot Wallström vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gay Mitchell, David Martin ja James Hugh Allister.

Küsimus 35 (Hélène Goudin): ELi teabe- ja suhtlusstrateegiad.

Margot Wallström vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Hélène Goudin, Gay Mitchell ja Nils Lundgren.

Küsimusele 36 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 37 (Georgios Karatzaferis): endise Hellenikoni lennujaama muutmine linna haljasalaks.

Danuta Hübner (Euroopa Komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Georgios Karatzaferis ja Georgios Papastamkos.

Küsimus 38 (Markus Pieper): Euroopa regionaalpoliitika reform.

Danuta Hübner vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Markus Pieper.

Küsimus 39 (Mairead McGuinness): loomuliku arengu piirkonnad ja lähenemiseesmärk.

Danuta Hübner vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Mairead McGuinness.

Küsimus 40 (Dimitrios Papadimoulis): ühenduse abi kolmanda raamprogrammi läbivaatamine.

Danuta Hübner vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Dimitrios Papadimoulis ja Panagiotis Beglitis.

Küsimus 41 (David Martin): MG Rover.

Danuta Hübner vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) David Martin ja Malcolm Harbour.

Küsimustele 42 kuni 46 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 47 (John Bowis): patsientide teavitamine.

Margot Wallström (Euroopa Komisjoni asepresident) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas (id) John Bowis.

Küsimus 48 (Othmar Karas): Euroopa Komisjoni strateegia seoses VKEdega.

Margot Wallström vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Othmar Karas ja Malcolm Harbour.

Sõna võttis Othmar Karas.

Küsimustele 49 kuni 85 vastatakse kirjalikult.

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.20 ja see jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

19.   Kutsekvalifíkatsioonide tunnustamine ***II (arutelu)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifíkatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 – C6–0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

Raportöör: Stefano Zappalà, (A6–0119/2005).

Stefano Zappalà tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis: Charlie McCreevy (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Marianne Thyssen fraktsiooni PPE-DE nimel, Barbara Weiler fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Heide Rühle fraktsiooni Verts/ALE nimel, Adam Jerzy Bielan fraktsiooni UEN nimel, Malcolm Harbour, Evelyne Gebhardt, Anneli Jäätteenmäki, Sepp Kusstatscher, Marcin Libicki, Zita Pleštinská, Phillip Whitehead, Toine Manders, Othmar Karas, Mia De Vits ja Charlie McCreevy

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005 protokolli punkt 5.4

20.   Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (arutelu)

Raport puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: María Esther Herranz García, (A6–0121/2005).

María Esther Herranz García tutvustas raportit.

Sõna võttis: Mariann Fischer Boel (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel, María Isabel Salinas García fraktsiooni PSE nimel, Diamanto Manolakou fraktsiooni GUE/NGL nimel, Filip Adwent fraktsiooni IND/DEM nimel, Jan Tadeusz Masiel (fraktsioonilise kuuluvuseta), Zdzisław Zbigniew Podkański, Katerina Batzeli, Jeffrey Titford, María del Pilar Ayuso González, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Armando Dionisi, Béatrice Patrie, Christa Klaß, Czesław Adam Siekierski, Janusz Wojciechowski ja Mariann Fischer Boel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005 protokolli punkt 5.5

21.   Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 – C6–0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Janusz Wojciechowski (A6–0096/2005).

Sõna võttis: Mariann Fischer Boel (Euroopa Komisjoni liige).

Janusz Wojciechowski tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Laima Liucija Andrikienė fraktsiooni PPE-DE nimel, Bogdan Golik fraktsiooni PSE nimel, Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel, Peter Baco (fraktsioonilise kuuluvuseta), Czesław Adam Siekierski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk ja Mariann Fischer Boel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005 protokolli punkt 5.3

22.   Olukord Sudaanis (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Lapo Pistelli, fraktsiooni ALDE nimel Euroopa Komisjonile: Olukord Sudaanis (B6–0231/2005).

Lapo Pistelli esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Mariann Fischer Boel (Euroopa Komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Michael Gahler fraktsiooni PPE-DE nimel, Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Charles Tannock, Karin Scheele, Hélène Goudin, Ursula Stenzel ja Mariann Fischer Boel.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel, olukord Sudaanis (B6–0300/2005); |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel, olukord Sudaanis (B6–0300/2005);

| — | Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukord Sudaanis (B6–0301/2005): |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukord Sudaanis (B6–0301/2005):

| — | Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo ja Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Sudaanis (B6–0302/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo ja Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Sudaanis (B6–0302/2005);

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, olukord Sudaanis (B6–0303/2005); |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, olukord Sudaanis (B6–0303/2005);

| — | Michał Tomasz Kamiński ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, olukord Sudaanis (B6–0304/2005): |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, olukord Sudaanis (B6–0304/2005):

| — | Johan Van Hecke, Fiona Hall ja Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE nimel, olukord Sudaanis (B6–0305/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Fiona Hall ja Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE nimel, olukord Sudaanis (B6–0305/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.3

23.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.268/OJME).

24.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.55.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brúnetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillán-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zaborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   EÜ-Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegro raamlepingud ühenduse programmides osalemise kohta ***

Soovitus: Elmar BROK (A6–0122/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

+

2.   Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EL-SILC) ***I

Raport: Ottaviano DEL TURCO (A6–0107/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

+

3.   Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon *

Raport: Joseph DAUL (A6–0052/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 568, 17, 8 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

NH

+

568, 17, 8

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

4.   Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimine, kontroll ja likvideerimine ***I

Raport: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6–0098/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

+

5.   EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus *

Raport: Karl-Heinz FLORENZ (A6–0088/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 601, 4, 4 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

NH

+

601, 4, 4

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

6.   Ühine käibemaksusüsteem *

Raport: Ian HUDGHTON (A6–0097/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

+

7.   Erandlikud turutoetusmeetmed *

Raport: Niels BUSK (A6–0126/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | EH | - | 272, 334, 14 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

EH

-

272, 334, 14

Ettepanek lükati tagasi ja saadeti tagasi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni vastavalt kodukorra artikli 52 lõikele 3.

8.   Suplusvee kvaliteet ***Π

Soovitus teisele lugemisele: Jules MAATEN (A6–0102/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 2
  4
  6
  9–11
  13
  15
  17
  19–22
  24–26
  33
  34 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 3 | komisjon | eraldi | + | |
| 7cp | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 14 | komisjon | NH | + | 498, 109, 8 |
| 18 | komisjon | eraldi | - | |
| kategooria “piisav” kustutamine — hääletus plokkide kaupa | 5
  7cp
  8
  12
  28–32
  47
  48
  49 | komisjon


  Verts/ALE
  Verts/ALE
  Verts/ALE | EH | - | 320, 291, 11 |
| artikkel 1 | 39 | Verts/ALE | NH | - | 262, 354, 11 |
| 40 | Verts/ALE | | - | |
| artikkel 2 pärast punkti 7 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| artikli 5 § 4 | 42 | Verts/ALE | NH | - | 188, 415, 25 |
| artikli 12 § 1 | 43 | Verts/ALE | NH | - | 251, 367, 11 |
| 16 | komisjon | | + | |
| artikkel 14 enne § 1 | 44 | Verts/ALE | NH | - | 279, 340, 13 |
| artikli 14 § 1–3 | 35 | PSE | osa | | |
| 1/NH | - | 330, 296, 6 |
| 2/NH | - | 238, 384, 9 |
| 23 | komisjon | | + | |
| artikkel 17 | 36 | PPE-DE | | + | |
| lisa 1 | 27 | komisjon | | - | |
| 45=
  53=
  46=
  54= | Verts/ALE
  ALDE
  Verts/ALE
  ALDE | NH | - | 181, 436, 17 |
| 55 | ALDE | EH | + | 443, 172, 15 |
| lisa 3 | 50 | Verts/ALE | | - | |
| 51 | Verts/ALE | | - | |
| pärast põhjendust 8 | 37 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | Verts/ALE | EH | - | 294, 325, 13 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

2

4

6

9–11

13

15

17

19–22

24–26

33

34

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus

1

komisjon

eraldi

+

3

komisjon

eraldi

+

7cp

komisjon

osa

1

+

2

-

14

komisjon

NH

+

498, 109, 8

18

komisjon

eraldi

-

kategooria “piisav” kustutamine — hääletus plokkide kaupa

5

7cp

8

12

28–32

47

48

49

komisjon

Verts/ALE

Verts/ALE

Verts/ALE

EH

-

320, 291, 11

artikkel 1

39

Verts/ALE

NH

-

262, 354, 11

40

Verts/ALE

-

artikkel 2 pärast punkti 7

41

Verts/ALE

-

artikli 5 § 4

42

Verts/ALE

NH

-

188, 415, 25

artikli 12 § 1

43

Verts/ALE

NH

-

251, 367, 11

16

komisjon

+

artikkel 14 enne § 1

44

Verts/ALE

NH

-

279, 340, 13

artikli 14 § 1–3

35

PSE

osa

1/NH

-

330, 296, 6

2/NH

-

238, 384, 9

23

komisjon

+

artikkel 17

36

PPE-DE

+

lisa 1

27

komisjon

-

45=

53=

46=

54=

Verts/ALE

ALDE

Verts/ALE

ALDE

NH

-

181, 436, 17

55

ALDE

EH

+

443, 172, 15

lisa 3

50

Verts/ALE

-

51

Verts/ALE

-

pärast põhjendust 8

37

Verts/ALE

-

38

Verts/ALE

EH

-

294, 325, 13

Muudatusettepanek 52 tühistati.

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE: me-d 1, 3 ja 14

Taotlus osade kaupa hääletuseks:

PSE

me 7

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “ja et vee keemilise seisundi eesmärgid saavutatakse kooskõlas direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud kriteeriumide, klassifikatsiooni ja tähtaegadega”

2. osa: need sõnad

ALDE

me 35

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “sealhulgas direktiivi reguleerimisala laiendamiseks aktiivse puhkuse muudesse valdkondadesse”

2. osa: need sõnad

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: me 14

Verts/ALE: me-d 35, 39, 42, 43, 44, 46/54

9.   Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***I

Raport: Klaus-Heiner LEHNE (A6–0089/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1–17
  20–36
  38–39 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 37 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| artikli 3 § 1 | 18 | komisjon | | - | |
| 40 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| artikli 3 § 2 | 41 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 19 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1–17

20–36

38–39

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus

37

komisjon

osa

1

+

2

+

3

+

artikli 3 § 1

18

komisjon

-

40

PPE-DE, PSE + ALDE

+

artikli 3 § 2

41

PPE-DE, PSE + ALDE

+

19

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlus osade kaupa hääletuseks:

GUE/NGL

me 37

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne ... on suurem kui 500 ja selles äriühingus” ja “Käesoleva direktiivi rakendamiseks tõstetakse siiski ... 33 ühe kolmandiku protsendini”

2. osa: sõnad “keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne ... on suurem kui 500 ja selles äriühingus”

3. osa: sõnad “Käesoleva direktiivi rakendamiseks tõstetakse siiski ... 33 ühe kolmandiku protsendini”

10.   Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I

Raport: Gyula HEGYI (A6–0101/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1 | 16+29
  35
  39–41
  44–47
  51
  52
  55–82 | komisjon


  PSE, PPE-DE, ALDE | | + | suuline muudatusettepanek muudatusettepaneku 59 kohta |
| plokk nr 2 | 1–15
  17–28
  30–34 | komisjon | | ↓ | |
| põhjendused | § | originaaltekst | | + | muutus põhjenduste järjekord |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

plokk nr 1

16+29

35

39–41

44–47

51

52

55–82

komisjon

PSE, PPE-DE, ALDE

+

suuline muudatusettepanek muudatusettepaneku 59 kohta

plokk nr 2

1–15

17–28

30–34

komisjon

↓

põhjendused

§

originaaltekst

+

muutus põhjenduste järjekord

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanekud 36, 37, 38, 42, 43, 48, 49, 50, 53 ja 54 on lubamatud vastavalt kodukorra artikli 150 lõikele 2.

Kompromissmuudatusettepanekute raames tegid fraktsioonid PSE, PPE-DE ja ALDE ettepaneku muuta põhjenduste järjekorda järgmiselt:

| — | põhjendus 13 muudetakse põhjenduseks 3; |
| --- | --- |

—

põhjendus 13 muudetakse põhjenduseks 3;

| — | põhjendus 14 muudetakse põhjenduseks 4; |
| --- | --- |

—

põhjendus 14 muudetakse põhjenduseks 4;

| — | põhjendus 5 muudetakse põhjenduseks 11; |
| --- | --- |

—

põhjendus 5 muudetakse põhjenduseks 11;

| — | põhjendus 7 muudetakse põhjenduseks 13; |
| --- | --- |

—

põhjendus 7 muudetakse põhjenduseks 13;

| — | põhjendus 8 muudetakse põhjenduseks 14; |
| --- | --- |

—

põhjendus 8 muudetakse põhjenduseks 14;

| — | põhjendus 10 muudetakse põhjenduseks 16; |
| --- | --- |

—

põhjendus 10 muudetakse põhjenduseks 16;

| — | põhjendus 11 muudetakse põhjenduseks 17; |
| --- | --- |

—

põhjendus 11 muudetakse põhjenduseks 17;

| — | põhjendus 12 muudetakse põhjenduseks 18; |
| --- | --- |

—

põhjendus 12 muudetakse põhjenduseks 18;

| — | põhjendus 17 muudetakse põhjenduseks 22; |
| --- | --- |

—

põhjendus 17 muudetakse põhjenduseks 22;

| — | põhjendus 18 muudetakse põhjenduseks 23; |
| --- | --- |

—

põhjendus 18 muudetakse põhjenduseks 23;

Raportööri suuline muudatusettepanek muudatusettepaneku 59 kohta, et lisada muudatusettepanekusse sõnad “või teised”.

11.   Sadamakaitse tugevdamine ***I

Raport: Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (A6–0031/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1 | 13–47
  49–75 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| plokk nr 2 | 1–9 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 7 § 7 | 48 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| 12 | UEN | | ↓ | |
| põhjendus 8 | 10 | UEN | | tagasi | |
| pärast põhjendust 8 | 11 | UEN | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

plokk nr 1

13–47

49–75

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

plokk nr 2

1–9

komisjon

↓

artikli 7 § 7

48

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

12

UEN

↓

põhjendus 8

10

UEN

tagasi

pärast põhjendust 8

11

UEN

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

12.   Õiglus Robert McCartney perekonnale

Resolutsiooni ettepanekud B6–0279/2005 ja B6–0281/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek




  GUE/NGL




  B6–0279/2005 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | - | |
| Resolutsiooni ettepanek




  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja UEN




  B6–0281/2005 |
| pealkiri | | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § | originaaltekst | NH | + | 581, 31, 9 |
| § 3 | § | originaaltekst | NH | + | 578, 28, 13 |
| § 6 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 7 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj A | | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 555, 4, 48 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ettepanek

GUE/NGL

B6–0279/2005

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

-

Resolutsiooni ettepanek

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja UEN

B6–0281/2005

pealkiri

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1

1

Verts/ALE

-

§

originaaltekst

NH

+

581, 31, 9

§ 3

§

originaaltekst

NH

+

578, 28, 13

§ 6

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 7

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj A

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

555, 4, 48

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: § 3 ja lõpphääletus

PSE: § 1

Taotlus osade kaupa hääletuseks:

Verts/ALE

Pealkiri:

1. osa: kogu tekst v.a sõna “isehakanud”

2. osa: see sõna

Verts/ALE:

Põhjendus A:

1. osa: kogu tekst v.a sõna “isehakanud”

2. osa: see sõna

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE §-d 6, 7

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Dauli raport A6-0052/2005

Poolt: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gal’a, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 17

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski

NI: Mote

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Speroni, Železný

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Florenzi raport A6-0088/2005

Poolt: 601

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 4

IND/DEM: Clark, Knapman, Titford

NI: Mote

Erapooletuid: 4

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 109

ALDE: Malmström

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Nicholson, Olajos, Őry, Parish, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Szájer, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berman, Corbey, Dobolyi, Goebbels, Hegyi, Herczog, Mastenbroek, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Železný

PSE: Bozkurt, Fazakas, Golik, Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

4.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 262

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Barón Crespo, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 1

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PSE: Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

5.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 188

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Carlotti, Casaca, Christensen, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Mańka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 415

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kósáné Kovács, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Tabajdi, Titley, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 25

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

6.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 251

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura,

Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Golik, Gurmai, Hegyi, Herczog, Kósáné Kovács, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

7.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Eurlings, Grosch, Maat, Martens, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg, Wojciechowski, Wortmann-Kool

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 340

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Ries, Szent-Iványi

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

Nl: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Berès, van den Berg, Berman, Bozkurt, Cashman, Corbett, Corbey, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Hänsch, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Lehtinen, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rosati, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Tabajdi, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 13

ALDE: Klinz, Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

8.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 330

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Maat, Martens, van Nistelrooij, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mańka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 296

ALDE: Malmström

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Dobolyi, Fazakas, Gurmai, Hegyi, Herczog, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Wortmann-Kool

PSE: Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 238

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Maat, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Lehtinen, Myller, Paasilinna, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 9

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Belet

PSE: Grech, Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Maateni soovitus A6-0102/2005

Poolt: 181

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg

PSE: Castex, Christensen, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lienemann, Navarro, Obiols i Germà, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Roure, Schulz, Trautmann

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 436

ALDE: Malmström, Newton Dunn

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 17

ALDE: Harkin, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Liotard

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Freitas, Landsbergis, Podkański

PSE: Roth-Behrendt, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   Ühisresolutsioon B6-0281/2005 - McCartney perekond

Poolt: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 31

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

NI: Romagnoli

PPE-DE: Landsbergis, Vlasák

UEN: Libicki

Erapooletuid: 9

ALDE: Watson

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Ühisresolutsioon B6-0281/2005 - McCartney perekond

Poolt: 578

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 28

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

PPE-DE: Pomés Ruiz

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Brie, Liotard, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Romagnoli, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Ühisresolutsioon B6-0281/2005 - McCartney perekond

Poolt: 555

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gal’a, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 4

GUE/NGL: Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Wohlin

NI: Romagnoli

Erapooletuid: 48

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen, Buitenweg, Lagendijk, Rühle, Schlyter

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0155

EÜ-Albaania raamleping ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Albaania Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0039/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0039/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005),

| 1. | annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Albaania Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Albaania Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0156

EÜ – Bosnia ja Hertsegoviina raamleping ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Bosnia ja Hertsegoviina osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 – KOM(2004)0809 –C6-0040/2005 – 2004/0277(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0040/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0040/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005),

| 1. | annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0157

EÜ-Horvaatia raamleping ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Horvaatia Vabariigi osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0041/2005 – 2004/0278(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0041/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0041/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005),

| 1. | annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Horvaatia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Horvaatia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0158

EÜ – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi raamleping ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu protokolli sõlmimise kohta (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0042/2005 – 2004/0279(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule j koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0042/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule j koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0042/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005),

| 1. | annab oma nõusoleku stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava raamlepingu protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab oma nõusoleku stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatava raamlepingu protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0159

EÜ – Serbia ja Montenegro raamleping ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise raamlepingu sõlmimist, millega sätestatakse üldpõhimõtted Serbia ja Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0043/2005 – 2004/0280(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0809) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (5532/2005);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0043/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artiklitega 13 ja 308 (C6-0043/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0122/2005),

| 1. | annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab oma nõusoleku raamlepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Serbia ja Montenegro valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Serbia ja Montenegro valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0160

Sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ühenduse statistika (EU-SILC) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1177/2003 sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (KOM(2005)0028 – C6-0034/2005 – 2005/0004(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0028) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0028) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 285, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0034/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 285, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0034/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0107/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0107/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0161

Rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991. aastal (KOM(2004)0798 – C6-0010/2005 – 2004/0275(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0798) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0798) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 teise lõiguga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 teise lõiguga;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0010/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0010/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0052/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0052/2005),

| 1. | kiidab heaks ühinemise konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ühinemise konventsiooniga;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0162

Transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EU) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0775) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0775) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0223/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0223/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0098/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0098/2005);

| 1. | kiidab heaks artikli 1 lõike 14 ja muudab komisjoni ettepaneku artiklit 2; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks artikli 1 lõike 14 ja muudab komisjoni ettepaneku artiklit 2;

| 2. | jätkab komisjoni ettepaneku ülejäänud osa läbivaatamist ja viib selle esimese lugemise lõpule esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

2.

jätkab komisjoni ettepaneku ülejäänud osa läbivaatamist ja viib selle esimese lugemise lõpule esimesel võimalusel;

| 3. | jaotab ettepaneku sellele vastavalt osadeks; |
| --- | --- |

3.

jaotab ettepaneku sellele vastavalt osadeks;

| 4. | palub komisjonil ja nõukogul käsitleda määruses (EÜ) nr 999/2001 ettenähtud üleminekukorra muudatusi ja määruse sisulisi muudatusi kahes eraldi määruses; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja nõukogul käsitleda määruses (EÜ) nr 999/2001 ettenähtud üleminekukorra muudatusi ja määruse sisulisi muudatusi kahes eraldi määruses;

| 5. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0270

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
  (EÜ) nr .../2005
  , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad
  üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
   (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 999/2001
   (2) eesmärk on kehtestada ühenduses ühtne õiguslik raamistik transmissiivsetele spongioossetele entsefalopaatiatele (TSEdele). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 999/2001
   (2) eesmärk on kehtestada ühenduses ühtne õiguslik raamistik transmissiivsetele spongioossetele entsefalopaatiatele (TSEdele).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1128/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas, (3) pikendas määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega kuni hiljemalt 1. juulini
  2005
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1128/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas, (3) pikendas määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega kuni hiljemalt 1. juulini
  2005
  .

| (3) | Õiguskindluse tagamiseks pärast määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kehtivuse lõppu ning alaliste meetmete läbivaatamise ja TSEde üldstrateegia loomise ajal on asjakohane pikendada nimetatud üleminekumeetmete kehtivusaega veel 1. juulini 2007. |
| --- | --- |

(3)

Õiguskindluse tagamiseks pärast määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kehtivuse lõppu ning alaliste meetmete läbivaatamise ja TSEde üldstrateegia loomise ajal on asjakohane pikendada nimetatud üleminekumeetmete kehtivusaega veel 1. juulini 2007.

| (4) | Õiguskindluse huvides ning ettevõtjate õigustatud ootuste kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 999/2001 sisulise läbivaatamise ajal peaks käesolev määrus jõustuma 1. juulil 2005. |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse huvides ning ettevõtjate õigustatud ootuste kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 999/2001 sisulise läbivaatamise ajal peaks käesolev määrus jõustuma 1. juulil 2005.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks muuta sellele vastavalt, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks muuta sellele vastavalt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse
  (EÜ) nr 999/2001 artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Selle korra alusel võetakse üleminekumeetmed vastu ajavahemikuks, mis lõpeb hiljemalt 1. juulil 2007, et võimaldada üleminekut praeguselt korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub
  1. juulil 2005.

1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

1

Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht

(2)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 260/2005 (ELT L 46, 17.2.2005, lk 31).

2

nr 260/2005 (ELT L 46, 17.2.2005, lk 31)

(3)  
  ELT L 160, 28.6.2003, lk 1.

3

ELT

P6_TA(2005)0163

EÜ ja Šveitsi leping osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (KOM(2004)0658 – C6-0173/2004 – 2004/0233(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0658) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0658) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese alalõigu esimese lause ja artikli 300 lõikega 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese alalõigu esimese lause ja artikli 300 lõikega 4;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0173/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0173/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0088/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0088/2005);

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsioonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0164

Ühine käibemaksusüsteem*

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu ühist käibemaksusüsteemi käsitlev nõukogu direktiiv (uus redaktsioon) (KOM(2004)0246 – C6-0009/2004 – 2004/0079(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0246) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0246) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0009/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0009/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0097/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0097/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0165

Suplusvee kvaliteet ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12884/1/2004 – C6-0006/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12884/1/2004 – C6-0006/2005);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0581) (2) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0581) (2) küsimuses;

| — | võttes arvesse muudetud ettepanekut (KOM(2004)0245) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud ettepanekut (KOM(2004)0245) (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0102/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0102/2005),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 115.

(2)  ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 127.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2002)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (3),

toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuginedes komisjoni teatisele säästva arengu kohta on Euroopa Ülemkogu välja toonud eesmärgid üldiseks juhindumiseks edasises arengus sellistes eelisvaldkondades nagu loodusvarad ja rahvatervis; |
| --- | --- |

(1)

Tuginedes komisjoni teatisele säästva arengu kohta on Euroopa Ülemkogu välja toonud eesmärgid üldiseks juhindumiseks edasises arengus sellistes eelisvaldkondades nagu loodusvarad ja rahvatervis;

| (2) | Vesi on piiratud loodusvara, mille kvaliteeti kui sellist tuleb hinnata, hoida, juhtida ja kaitsta. Pinnavesi on uuenev ressurss, mille võime taastuda inimtegevuse halbadest mõjudest on eriti piiratud; |
| --- | --- |

(2)

Vesi on piiratud loodusvara, mille kvaliteeti kui sellist tuleb hinnata, hoida, juhtida ja kaitsta. Pinnavesi on uuenev ressurss, mille võime taastuda inimtegevuse halbadest mõjudest on eriti piiratud;

| (3) | Ühenduse keskkonnapoliitika peaks püüdlema kaitstuse kõrge taseme poole ning aitama kaasa keskkonna kvaliteedi hoidmisele, kaitsmisele ja parandamisele ning inimese tervise kaitsmisele; |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse keskkonnapoliitika peaks püüdlema kaitstuse kõrge taseme poole ning aitama kaasa keskkonna kvaliteedi hoidmisele, kaitsmisele ja parandamisele ning inimese tervise kaitsmisele;

| (4) | Detsembris 2000 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue suplusvee alase poliitika väljatöötamise kohta ja algatas laiaulatuslikud konsultatsioonid kõikide huvitatud ja asjaomaste pooltega. Nende konsultatsioonide peamiseks tulemuseks oli üldine toetus viimastel teaduslikel tõenditel põhineva uue direktiivi väljatöötamisele ja erilise tähelepanu pööramisele üldsuse laiemale kaasamisele; |
| --- | --- |

(4)

Detsembris 2000 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue suplusvee alase poliitika väljatöötamise kohta ja algatas laiaulatuslikud konsultatsioonid kõikide huvitatud ja asjaomaste pooltega. Nende konsultatsioonide peamiseks tulemuseks oli üldine toetus viimastel teaduslikel tõenditel põhineva uue direktiivi väljatöötamisele ja erilise tähelepanu pööramisele üldsuse laiemale kaasamisele;

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues ühenduse keskkonnaalane tegevusprogramm (5), sisaldab kohustust tagada suplusvee kõrge kaitstuse tase, sealhulgas nõukogu 8. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/160/EMÜ suplusvee kvaliteedi kohta (6) läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues ühenduse keskkonnaalane tegevusprogramm (5), sisaldab kohustust tagada suplusvee kõrge kaitstuse tase, sealhulgas nõukogu 8. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/160/EMÜ suplusvee kvaliteedi kohta (6) läbivaatamise teel;

| (6) | Vastavalt asutamislepingule peab ühendus keskkonnapoliitika ettevalmistamisel muuhulgas arvesse võtma kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid. Käesolev direktiiv peaks kõrge kaitstuse taseme saavutamiseks ning mikrobioloogiliste terviseriskide prognoosimiseks lähtuma teaduslikest tõenditest ning kasutama kõige usaldusväärsemaid indikaator-näitajaid. Kiiresti tuleks läbi viia uusi epidemioloo-gilisi uuringuid, mis käsitleks suplemisega seotud riske, eriti magevees; |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt asutamislepingule peab ühendus keskkonnapoliitika ettevalmistamisel muuhulgas arvesse võtma kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid. Käesolev direktiiv peaks kõrge kaitstuse taseme saavutamiseks ning mikrobioloogiliste terviseriskide prognoosimiseks lähtuma teaduslikest tõenditest ning kasutama kõige usaldusväärsemaid indikaator-näitajaid. Kiiresti tuleks läbi viia uusi epidemioloo-gilisi uuringuid, mis käsitleks suplemisega seotud riske, eriti magevees;

| (7) | Et tõsta efektiivsust ja parandada ressursside mõistlikku kasutamist peab käesolev direktiiv olema tihedalt kooskõlas muude vett käsitlevate ühenduse õigusaktidega nagu nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (7), 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (9); |
| --- | --- |

(7)

Et tõsta efektiivsust ja parandada ressursside mõistlikku kasutamist peab käesolev direktiiv olema tihedalt kooskõlas muude vett käsitlevate ühenduse õigusaktidega nagu nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (7), 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (9);

| (8) | Huvirühmadele peaks edastama asjaomast teavet kavandatavate meetmete ja nende rakendamise seisu kohta. Üldsus peaks saama asjakohast ja õigeaegset teavet suplusvee kvaliteedi seirel ja riskijuhtimisel võetud meetmete tulemuste kohta, et vältida terviseriske, eriti prognoositavate lühiajalise reostuse või ebaharilike olukordade kontekstis. Tuleks rakendada uut tehnoloogiat, mis võimaldab üldsust efektiivselt ja võrreldavalt informeerida suplusveekogudest kogu ühenduse piires; |
| --- | --- |

(8)

Huvirühmadele peaks edastama asjaomast teavet kavandatavate meetmete ja nende rakendamise seisu kohta. Üldsus peaks saama asjakohast ja õigeaegset teavet suplusvee kvaliteedi seirel ja riskijuhtimisel võetud meetmete tulemuste kohta, et vältida terviseriske, eriti prognoositavate lühiajalise reostuse või ebaharilike olukordade kontekstis. Tuleks rakendada uut tehnoloogiat, mis võimaldab üldsust efektiivselt ja võrreldavalt informeerida suplusveekogudest kogu ühenduse piires;

| (9) | Et kaitsta avalikkust ja neid teavitada koheselt erijuhtumitest, nagu üleujutused või infrastruktuuri rikked, tuleks välja töötada asjakohased hädaolukorra plaanid, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemid; |
| --- | --- |

(9)

Et kaitsta avalikkust ja neid teavitada koheselt erijuhtumitest, nagu üleujutused või infrastruktuuri rikked, tuleks välja töötada asjakohased hädaolukorra plaanid, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemid;

| (10) | Seire eesmärgil tuleb rakendada analüüsi ühtlustatud meetodeid ja põhimõtteid. Suplusvee realistliku klassifikatsiooni koostamiseks on vaja pikaajalisi vaatlusi ja kvaliteedi hindamist; |
| --- | --- |

(10)

Seire eesmärgil tuleb rakendada analüüsi ühtlustatud meetodeid ja põhimõtteid. Suplusvee realistliku klassifikatsiooni koostamiseks on vaja pikaajalisi vaatlusi ja kvaliteedi hindamist;

| (11) | Vastavus peaks põhinema asjakohastel haldusmeetmetel ja kvaliteedi tagamisel, mitte ainult mõõtmistel ja arvutustel. Seepärast on asjakohane, et paremaks riskidest arusaamiseks ja nendest tingitud kvaliteedijuhtimise meetmete rakendamiseks kasutatakse suplusvee profiilide süsteemi. Samal ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata kvaliteedistandardite järgimisele ja sidusale üleminekule direktiivi 76/160/EMÜ nõuetelt; |
| --- | --- |

(11)

Vastavus peaks põhinema asjakohastel haldusmeetmetel ja kvaliteedi tagamisel, mitte ainult mõõtmistel ja arvutustel. Seepärast on asjakohane, et paremaks riskidest arusaamiseks ja nendest tingitud kvaliteedijuhtimise meetmete rakendamiseks kasutatakse suplusvee profiilide süsteemi. Samal ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata kvaliteedistandardite järgimisele ja sidusale üleminekule direktiivi 76/160/EMÜ nõuetelt;

| (12) | 25. juunil 1998 kirjutas ühendus alla ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (“Århusi konventsioon”). Pidades silmas konventsiooni ühendusepoolset ratifitseerimist, peavad ühenduse õigusaktid olema sellega kooskõlas. Seepärast on asjakohane, et käesolevas direktiivis sisalduvad sätted üldsuse juurdepääsu kohta teabele ja üldsuse osalemise kohta direktiivi rakendamisel
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ keskkonna-teabele avaliku juurdepääsu kohta

   (10)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivile 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse

   (11); |
| --- | --- |

(12)

25. juunil 1998 kirjutas ühendus alla ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (“Århusi konventsioon”). Pidades silmas konventsiooni ühendusepoolset ratifitseerimist, peavad ühenduse õigusaktid olema sellega kooskõlas. Seepärast on asjakohane, et käesolevas direktiivis sisalduvad sätted üldsuse juurdepääsu kohta teabele ja üldsuse osalemise kohta direktiivi rakendamisel
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ keskkonna-teabele avaliku juurdepääsu kohta

   (10)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivile 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse

   (11);

| (13) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liikmesriikide poolt ühtsete standardite alusel kogu ühenduse ulatuses suplusvee hea kvaliteedi ja selle kõrge kaitstuse taseme saavutamine, ning see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust; |
| --- | --- |

(13)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liikmesriikide poolt ühtsete standardite alusel kogu ühenduse ulatuses suplusvee hea kvaliteedi ja selle kõrge kaitstuse taseme saavutamine, ning see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust;

| (14) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed peaks võtma vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. a otsusega 1999/468/EÜ, mis kehtestab komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12); |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed peaks võtma vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. a otsusega 1999/468/EÜ, mis kehtestab komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12);

| (15) | Ühenduse suplusvee alase poliitika jätkuv tähtsus on ilmne igal suplushooajal, sest see kaitseb üldsust juhusliku ja pideva reostuse levimise eest ühenduse supluspiirkondades või nende läheduses. Suplusvee üldine kvaliteet on märkimisväärselt paranenud alates direktiivi 76/160/EMÜ jõustumisest. See direktiiv peegeldab siiski kahekümnenda sajandi seitsmekümnendate aastate alguse teadmiste taset ja kogemusi. Suplusvee kasutamise viisid on sellest ajast muutunud, samuti teaduslike ja tehniliste teadmiste tase. Seetõttu tuleks nimetatud direktiiv tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse suplusvee alase poliitika jätkuv tähtsus on ilmne igal suplushooajal, sest see kaitseb üldsust juhusliku ja pideva reostuse levimise eest ühenduse supluspiirkondades või nende läheduses. Suplusvee üldine kvaliteet on märkimisväärselt paranenud alates direktiivi 76/160/EMÜ jõustumisest. See direktiiv peegeldab siiski kahekümnenda sajandi seitsmekümnendate aastate alguse teadmiste taset ja kogemusi. Suplusvee kasutamise viisid on sellest ajast muutunud, samuti teaduslike ja tehniliste teadmiste tase. Seetõttu tuleks nimetatud direktiiv tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv näeb ette sätted:

| a) | suplusvee kvaliteedi seireks ja klassifitseerimiseks; |
| --- | --- |

a)

suplusvee kvaliteedi seireks ja klassifitseerimiseks;

| b) | suplusvee kvaliteedi juhtimiseks ja |
| --- | --- |

b)

suplusvee kvaliteedi juhtimiseks ja

| c) | üldsusele suplusvee kvaliteedi kohta teabe andmiseks. |
| --- | --- |

c)

üldsusele suplusvee kvaliteedi kohta teabe andmiseks.

2.   Käesoleva direktiivi eesmärk on keskkonna kvaliteedi hoidmine, kaitsmine ja parandamine ning inim-tervise kaitsmine, täiendades direktiivi 2000/60/EÜ.

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide pinnaveekogude suhtes, kus pädeva asutuse hinnangul käib suplemas suur hulk inimesi ning milles suplemist ei ole alaliselt keelatud või mille suhtes ei ole antud alalist soovitust seal mitte supelda (edaspidi “suplusvesi”). Seda ei kohaldata:

| a) | ujumisbasseinide ja terviseveebasseinide suhtes; |
| --- | --- |

a)

ujumisbasseinide ja terviseveebasseinide suhtes;

| b) | survepõhjavee suhtes, mida töödeldakse või kasutatakse raviks; |
| --- | --- |

b)

survepõhjavee suhtes, mida töödeldakse või kasutatakse raviks;

| c) | kunstlikult tekitatud survepõhjavee suhtes, mis on pinna- ja põhjaveest eraldatud. |
| --- | --- |

c)

kunstlikult tekitatud survepõhjavee suhtes, mis on pinna- ja põhjaveest eraldatud.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | Mõistetel pinnavesi, põhjavesi, maismaavesi, üleminekuvesi, rannikuvesi ja vesikond on sama tähendus nagu direktiivis 2000/60/EÜ; |
| --- | --- |

1)

Mõistetel pinnavesi, põhjavesi, maismaavesi, üleminekuvesi, rannikuvesi ja vesikond on sama tähendus nagu direktiivis 2000/60/EÜ;

| 2) | Pädev asutus – asutus või asutused, mille liikmesriik on määranud vastutama käesoleva direktiivi nõuete elluviimise eest või mõni muu asutus või organ, millele see roll on delegeeritud; |
| --- | --- |

2)

Pädev asutus – asutus või asutused, mille liikmesriik on määranud vastutama käesoleva direktiivi nõuete elluviimise eest või mõni muu asutus või organ, millele see roll on delegeeritud;

| 3) | Alaline seoses suplemise keeluga või soovitusega mitte supelda – kestab vähemalt ühe terve suplus-hooaja; |
| --- | --- |

3)

Alaline seoses suplemise keeluga või soovitusega mitte supelda – kestab vähemalt ühe terve suplus-hooaja;

| 4) | Suur hulk seoses suplejatega – arv, mida pädev asutus peab küllalt suureks, võttes eelkõige arvesse varasemaid suundumusi või olemasolevat infrastruktuuri või ehitisi või teisi vahendeid suplemise soodustamiseks; |
| --- | --- |

4)

Suur hulk seoses suplejatega – arv, mida pädev asutus peab küllalt suureks, võttes eelkõige arvesse varasemaid suundumusi või olemasolevat infrastruktuuri või ehitisi või teisi vahendeid suplemise soodustamiseks;

| 5) | Reostus – mikrobioloogilise saaste või muude suplusvee kvaliteeti mõjutavate organismide või jäätmete olemasolu, mis ohustavad suplejate tervist ja mis on osutatud artiklites 8 ja 9 ning I lisa veerus A; |
| --- | --- |

5)

Reostus – mikrobioloogilise saaste või muude suplusvee kvaliteeti mõjutavate organismide või jäätmete olemasolu, mis ohustavad suplejate tervist ja mis on osutatud artiklites 8 ja 9 ning I lisa veerus A;

| 6) | Suplushooaeg- ajavahemik, mil võib eeldada suurt hulka suplejaid; |
| --- | --- |

6)

Suplushooaeg- ajavahemik, mil võib eeldada suurt hulka suplejaid;

| 7) | Kvaliteedijuhtimisvahendid – järgmised suplusvee suhtes võetavad meetmed:






  a) | suplusvee profiili koostamine ja säilitamine; |
| --- | --- | --- |

7)

Kvaliteedijuhtimisvahendid – järgmised suplusvee suhtes võetavad meetmed:

a)

suplusvee profiili koostamine ja säilitamine;

| b) | seirekalendri kehtestamine; |
| --- | --- |

b)

seirekalendri kehtestamine;

| c) | suplusvee seire; |
| --- | --- |

c)

suplusvee seire;

| d) | suplusvee kvaliteedi hindamine; |
| --- | --- |

d)

suplusvee kvaliteedi hindamine;

| e) | suplusvee klassifitseerimine; |
| --- | --- |

e)

suplusvee klassifitseerimine;

| f) | suplusvett mõjutada ja suplejate tervist ohustada võiva reostuse põhjuste väljaselgitamine ja hindamine; |
| --- | --- |

f)

suplusvett mõjutada ja suplejate tervist ohustada võiva reostuse põhjuste väljaselgitamine ja hindamine;

| g) | hädaolukorra plaanide ja järelevalvesüsteemide sisseseadmine; |
| --- | --- |

g)

hädaolukorra plaanide ja järelevalvesüsteemide sisseseadmine;

| h) | üldsusele teabe andmine; |
| --- | --- |

h)

üldsusele teabe andmine;

| i) | meetmete tarvitusele võtmine, mis hoiaks ära suplejate kokkupuute reostusega; |
| --- | --- |

i)

meetmete tarvitusele võtmine, mis hoiaks ära suplejate kokkupuute reostusega;

| j) | tegutsemine eesmärgiga vähendada reostuse ohtu; |
| --- | --- |

j)

tegutsemine eesmärgiga vähendada reostuse ohtu;

| 8) | Lühiajaline reostus – I lisa veerus A toodud mikrobioloogiline saaste, millel on selgelt määratletavad põhjused, mis ei mõjuta tavaliselt suplusvee kvaliteeti
  rohkem kui 48 tunni jooksul pärast põhjuse kõrvaldamist ega kesta
  kauem kui umbes 72 tundi ja mille prognoosimiseks ning käsitlemiseks on pädev asutus kehtestanud korra nagu sätestatud II lisas; |
| --- | --- |

8)

Lühiajaline reostus – I lisa veerus A toodud mikrobioloogiline saaste, millel on selgelt määratletavad põhjused, mis ei mõjuta tavaliselt suplusvee kvaliteeti
  rohkem kui 48 tunni jooksul pärast põhjuse kõrvaldamist ega kesta
  kauem kui umbes 72 tundi ja mille prognoosimiseks ning käsitlemiseks on pädev asutus kehtestanud korra nagu sätestatud II lisas;

| 9) | Ebaharilik olukord – sündmus või mitu sündmust, mis konkreetses asukohas mõjutavad suplusvee kvaliteeti ja mis eeldatavasti ei kordu tihemini kui keskmiselt üks kord iga nelja aasta jooksul; |
| --- | --- |

9)

Ebaharilik olukord – sündmus või mitu sündmust, mis konkreetses asukohas mõjutavad suplusvee kvaliteeti ja mis eeldatavasti ei kordu tihemini kui keskmiselt üks kord iga nelja aasta jooksul;

| 10) | Suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu – vastavalt artiklile 3 kogutud andmed; |
| --- | --- |

10)

Suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu – vastavalt artiklile 3 kogutud andmed;

| 11) | Suplusvee kvaliteedi hindamine – suplusvee kvaliteedi hindamise protsess, milles kasutatakse II lisas määratletud hindamismeetodit; |
| --- | --- |

11)

Suplusvee kvaliteedi hindamine – suplusvee kvaliteedi hindamise protsess, milles kasutatakse II lisas määratletud hindamismeetodit;

| 12) | Tsüanobakterite levik – tsüanobakterite akumulatsioon kirme, mati või ujumudana; |
| --- | --- |

12)

Tsüanobakterite levik – tsüanobakterite akumulatsioon kirme, mati või ujumudana;

| 13) | Mõistel “asjaomane üldsus” on sama tähendus nagu nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivis 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (13). |
| --- | --- |

13)

Mõistel “asjaomane üldsus” on sama tähendus nagu nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivis 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (13).

II PEATÜKK

SUPLUSVEE KVALITEET JA HALDAMINE

Artikkel 3

Seire

1.   Liikmesriigid määravad igal aastal kindlaks kõik suplusveekogud ja määratlevad suplushooaja kestuse. Esmakordselt teevad nad seda enne artikli 18 lõikes 1 osutatud kuupäevale järgneva esimese suplushooaja algust.

2.   Liikmesriigid tagavad, et I lisa veerus A toodud parameetrite seire toimuks vastavalt IV lisale.

3.   Seirekoht on koht suplusveekogus, kus

| a) | on eeldatavasti kõige rohkem suplejaid või |
| --- | --- |

a)

on eeldatavasti kõige rohkem suplejaid või

| b) | tulenevalt suplusvee profiilist eeldatakse kõige suuremat reostuse ohtu. |
| --- | --- |

b)

tulenevalt suplusvee profiilist eeldatakse kõige suuremat reostuse ohtu.

4.   Enne iga suplushooaja algust kehtestatakse iga suplusveekogu seirekalender, esmakordselt tehakse seda enne kolmanda täis-suplushooaja algust pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Seire toimub mitte hiljem kui neli päeva pärast seirekalendris märgitud aega.

5.   Liikmesriigid võivad I lisa veerus A toodud parameetrite seirega alustada esimesel täis-suplushooajal pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Sellel juhul toimub seire IV lisas määratletud sagedusega. Sellise seire tulemusi võib kasutada artiklis 4 nimetatud suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu koostamiseks. Niipea kui liikmesriigid alustavad käesoleva direktiivi kohast seiret, võivad nad lõpetada direktiivi 76/160/EMÜ lisas sätestatud näitajate seire.

6.   Proove, mis võetakse lühiajalise reostuse ajal, ei pea arvesse võtma. Need asendatakse vastavalt IV lisale võetud proovidega.

7.   Ebaharilikes olukordades võib lõikes 4 nimetatud seirekalendri järgimise peatada. Selle järgimist jätkatakse niipea kui võimalik pärast ebahariliku olukorra lõppu. Uued proovid võetakse pärast ebahariliku olukorra lõppu niipea kui võimalik ning need asendavad proove, mis ebahariliku olukorra tõttu võtmata jäid.

8.   Liikmesriigid teatavad kõikidest seirekalendri järgimise peatamistest ja nende põhjustest komisjonile. Sellised aruanded esitavad nad hiljemalt koos artiklis 13 ettenähtud järgmise aastaaruandega.

9.   Liikmesriigid tagavad, et suplusvee kvaliteedi analüüs toimub vastavalt I lisas kirjeldatud standardmeetoditele ning V lisas sätestatud eeskirjadele. Liikmesriigid võivad siiski lubada teiste meetodite ja eeskirjade kasutamist, kui nad suudavad näidata, et saadud tulemused on võrdväärsed I lisas kirjeldatud meetodite ja V lisas sätestatud eeskirjade kasutamisel saadutega. Liikmesriigid, kes lubavad selliste samaväärsete meetodite või eeskirjade kasutamist, esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe kasutatud meetodite ja eeskirjade ning nende samaväärsuse kohta.

Artikkel 4

Suplusvee kvaliteedi hindamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogud koostatakse I lisa veerus A toodud näitajate seire teel.

2.   Suplusvee kvaliteeti hinnatakse:

| a) | igas suplusveekogus; |
| --- | --- |

a)

igas suplusveekogus;

| b) | pärast iga suplushooaja lõppu; |
| --- | --- |

b)

pärast iga suplushooaja lõppu;

| c) | suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal, mis on koostatud konkreetse suplushooaja ja kolme eelneva suplushooaja kohta ja |
| --- | --- |

c)

suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal, mis on koostatud konkreetse suplushooaja ja kolme eelneva suplushooaja kohta ja

| d) | vastavalt II lisas sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

d)

vastavalt II lisas sätestatud menetlusele.

Liikmesriigid võivad siiski otsustada hinnata suplusvee kvaliteeti ainult kolme eelneva suplushooaja kohta koostatud suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal. Kui liikmesriik teeb sellise otsuse, teatab ta sellest eelnevalt komisjonile. Ta teatab komisjonile ka sellest, kui ta järgnevalt otsustab suplusvee kvaliteeti hakata hindama jälle nelja suplushooaja põhjal. Liikmesriigid ei tohi kohaldatavat hindamisperioodi muuta tihedamini kui üks kord viie aasta jooksul.

3.   Suplusvee kvaliteedi hindamiseks kasutatavad suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogud koosnevad alati vähemalt 16 proovist või IV lisa punktis 2 nimetatud erilistel asjaoludel 12 proovist.

4.   Tingimusel, et

| — | lõike 3 nõue on täidetud või |
| --- | --- |

—

lõike 3 nõue on täidetud või

| — | suplusveekogude puhul, milles suplushooaeg ei kesta üle 8 nädala ja hindamiseks kasutatav suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu koosneb vähemalt 8 proovist, |
| --- | --- |

—

suplusveekogude puhul, milles suplushooaeg ei kesta üle 8 nädala ja hindamiseks kasutatav suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu koosneb vähemalt 8 proovist,

võib suplusvee kvaliteeti hinnata suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal, mis on koostatud vähem kui nelja suplushooaja kohta, kui:

| a) | suplusveekogu on hiljuti määratletud suplusveekoguna; |
| --- | --- |

a)

suplusveekogu on hiljuti määratletud suplusveekoguna;

| b) | on toimunud muutused, mis tõenäoliselt mõjutavad suplusvee klassifikatsiooni vastavalt artiklile 5, mispuhul viiakse hindamine läbi ainult pärast muutuste toimumist kogutud proovidest koosneva suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal või |
| --- | --- |

b)

on toimunud muutused, mis tõenäoliselt mõjutavad suplusvee klassifikatsiooni vastavalt artiklile 5, mispuhul viiakse hindamine läbi ainult pärast muutuste toimumist kogutud proovidest koosneva suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu põhjal või

| c) | suplusvee kvaliteeti on juba vastavalt direktiivi 76/160/EMÜ nõuetele hinnatud, mispuhul kasutatakse kõnealuse direktiivi kohaselt kogutud samaväärseid andmeid: sel juhul loetakse direktiivi 76/160/EMÜ lisa näitajad 2 ja 3 samaväärseks käesoleva direktiivi I lisa veeru A näitajatega 2 ja 1. |
| --- | --- |

c)

suplusvee kvaliteeti on juba vastavalt direktiivi 76/160/EMÜ nõuetele hinnatud, mispuhul kasutatakse kõnealuse direktiivi kohaselt kogutud samaväärseid andmeid: sel juhul loetakse direktiivi 76/160/EMÜ lisa näitajad 2 ja 3 samaväärseks käesoleva direktiivi I lisa veeru A näitajatega 2 ja 1.

5.   Liikmesriigid võivad suplusvee kvaliteedi hindamise alusel olemasolevad suplusveekogud klassidesse jaotada või rühmitada. Olemasolevaid suplusveekogusid võib rühmitada ainult juhul, kui need:

| a) | külgnevad üksteisega; |
| --- | --- |

a)

külgnevad üksteisega;

| b) | on vastavalt lõigetele 2, 3 ja lõike 4 punktile c saanud eelneva nelja aasta jooksul samasuguse hinnangu ja |
| --- | --- |

b)

on vastavalt lõigetele 2, 3 ja lõike 4 punktile c saanud eelneva nelja aasta jooksul samasuguse hinnangu ja

| c) | on suplusvee profiilidega, milles on määratletavad ühised riskifaktorid või riskifaktorite puudumine. |
| --- | --- |

c)

on suplusvee profiilidega, milles on määratletavad ühised riskifaktorid või riskifaktorite puudumine.

Artikkel 5

Suplusveekogude klassifikatsioon ja kvaliteedi seisund

1.   Artikli 4 alusel läbi viidud suplusvee kvaliteedi hindamise põhjal klassifitseerivad liikmesriigid vastavalt II lisas toodud kriteeriumidele suplusvee järgmiselt:

| a) | “halb”; |
| --- | --- |

a)

“halb”;

| b) | “piisav”; |
| --- | --- |

b)

“piisav”;

| c) | “hea” või |
| --- | --- |

c)

“hea” või

| d) | “väga hea”. |
| --- | --- |

d)

“väga hea”.

2.   Esimene käesoleva direktiivi nõuetele vastav klassifitseerimine lõpetatakse
  2011. aasta
  suplushooaja lõpuks.

3.   Liikmesriigid tagavad, et
  2011. aasta
  suplushooaja lõpuks on kõik suplusveekogud vähemalt “piisava” kvaliteediga. Nad võtavad tarvitusele
  kõik vajalikud meetmed,
  mida nad peavad vajalikeks selleks, et suurendada “väga heade” või “headena” klassifitseeritud suplusveekogude arvu.

4.   Olenemata lõike 3 üldisest nõudest võivad suplusveekogud ajutiselt olla klassifitseeritud kvaliteedilt “halbadena” ning siiski vastata käesoleva direktiivi nõuetele. Peab kindlaks tegema põhjused, miks ei ole võimalik saavutada “piisavat” kvaliteeti. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et täidetakse järgmisi tingimusi:

| a) | Iga kvaliteedilt “halvana” klassifitseeritud suplusveekogu suhtes tuleb võtta tarvitusele järgmisi meetmeid klassifitseerimisele järgnevast suplushooajast alates:






  i) | piisavad kvaliteedijuhtimise meetmed, kaasa arvatud suplemise keeld või soovitus mitte supelda, et vältida suplejate kokkupuudet reostusega ja |
| --- | --- | --- |

a)

Iga kvaliteedilt “halvana” klassifitseeritud suplusveekogu suhtes tuleb võtta tarvitusele järgmisi meetmeid klassifitseerimisele järgnevast suplushooajast alates:

i)

piisavad kvaliteedijuhtimise meetmed, kaasa arvatud suplemise keeld või soovitus mitte supelda, et vältida suplejate kokkupuudet reostusega ja

| ii) | “piisava”


  kvaliteedi mittesaavutamise põhjustajate ja põhjuste kindlakstegemine; |
| --- | --- |

ii)

“piisava”


  kvaliteedi mittesaavutamise põhjustajate ja põhjuste kindlakstegemine;

| iii) | piisavad meetmed,
  et vältida, vähendada või kõrvaldada reostuse põhjused; ja |
| --- | --- |

iii)

piisavad meetmed,
  et vältida, vähendada või kõrvaldada reostuse põhjused; ja

| iv) | avalikkust hoiatatakse selge ja lihtsa hoiatusmärgiga ning teavitatakse reostuse põhjustest ning kõikidest võetud meetmetest suplusvee profiili alusel. |
| --- | --- |

iv)

avalikkust hoiatatakse selge ja lihtsa hoiatusmärgiga ning teavitatakse reostuse põhjustest ning kõikidest võetud meetmetest suplusvee profiili alusel.

| b) | Kui suplusvesi on klassifitseeritud kvaliteedilt “halvana” viie järjestikuse aasta jooksul, kehtestatakse alaline suplemise keeld või antakse alaline soovitus mitte supelda. Liikmesriik võib siiski kehtestada alalise suplemise keelu või anda alalise soovituse mitte supelda enne viieaastase perioodi lõppu, kui ta leiab, et “piisava” kvaliteedi saavutamine oleks võimatu või ebaproportsionaalselt kulukas. |
| --- | --- |

b)

Kui suplusvesi on klassifitseeritud kvaliteedilt “halvana” viie järjestikuse aasta jooksul, kehtestatakse alaline suplemise keeld või antakse alaline soovitus mitte supelda. Liikmesriik võib siiski kehtestada alalise suplemise keelu või anda alalise soovituse mitte supelda enne viieaastase perioodi lõppu, kui ta leiab, et “piisava” kvaliteedi saavutamine oleks võimatu või ebaproportsionaalselt kulukas.

5.   Alati kui kehtestatakse alaline suplemise keeld või antakse alaline soovitus mitte supelda, teatatakse üldsusele, et kõnealune ala ei ole enam suplusveekogu ning lisatakse ümberklassifitseerimise põhjused.

Artikkel 6

Suplusvee profiil

1.   Liikmesriigid tagavad, et koostatakse suplusvee profiilid vastavalt III lisale. Suplusvee profiil võib hõlmata üht suplusveekogu või rohkem kui üht kõrvutiasetsevat suplusveekogu. Suplusvee profiilid koostatakse esmakordselt ... (14)·

2.   Suplusvee profiilid vaadatakse üle ja ajakohastatakse vastavalt III lisas sätestatule.

3.   Suplusvee profiilide koostamisel, ülevaatamisel ja ajakohastamisel kasutatakse piisavalt käesoleva direktiivi suhtes asjakohaseid direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kogutud seire- ja hindamisandmeid.

Artikkel 7

Erakorralistes olukordades võetavad kvaliteedijuhtimise meetmed

1.
     Liikmesriigid
  koostavad hädaolukorra plaanid juhtumiteks, nagu üleujutused, õnnetused või infrastruktuuri rikked, millel võib olla ebasoodne mõju suplusvee kvaliteedile. Need plaanid määratlevad mõjude võimalikud põhjused ja ohud, loovad järelevalve- ja/või varajase hoiatamise süsteemid ja annavad juhiseid kahjustuste vältimiseks või vähendamiseks.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad laiaulatuslike riiklike ja/või kohalike järelevalve- ja varajase hoiatamise süsteemide loomise, täiustamise või hooldamise, mis võimaldavad:

| a) | teha kindlaks reostuse juhtumid või märkimisväärsed ohud taoliste juhtumite esinemiseks, millel võib olla ebasoodne mõju suplusvee kvaliteedile, sealhulgas äärmuslikest ilmastikutingimustest tulenevad juhtumid; |
| --- | --- |

a)

teha kindlaks reostuse juhtumid või märkimisväärsed ohud taoliste juhtumite esinemiseks, millel võib olla ebasoodne mõju suplusvee kvaliteedile, sealhulgas äärmuslikest ilmastikutingimustest tulenevad juhtumid;

| b) | teavitada asjaomaseid riigiasutusi kiirelt ja selgelt taolistest juhtumitest või ohtudest; |
| --- | --- |

b)

teavitada asjaomaseid riigiasutusi kiirelt ja selgelt taolistest juhtumitest või ohtudest;

| c) | rahvatervist ähvardava otsese ohu korral levitada elanike hulgas, keda see võib puudutada, kogu riigiasutuse käsutuses olevat asjakohast teavet, mis aitaks avalikkusel vältida või vähendada kahjusid; |
| --- | --- |

c)

rahvatervist ähvardava otsese ohu korral levitada elanike hulgas, keda see võib puudutada, kogu riigiasutuse käsutuses olevat asjakohast teavet, mis aitaks avalikkusel vältida või vähendada kahjusid;

| d) | anda asjaomastele riigiasutustele ja vajadusel avalikkusele soovitusi ennetus- ja taastusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

d)

anda asjaomastele riigiasutustele ja vajadusel avalikkusele soovitusi ennetus- ja taastusmeetmete kohta;

| e) | tagada, et hädaolukorra puhul paigaldatakse suplusalal hästinähtavatesse kohtadesse ajutised hoia-tusmärgid. |
| --- | --- |

e)

tagada, et hädaolukorra puhul paigaldatakse suplusalal hästinähtavatesse kohtadesse ajutised hoia-tusmärgid.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et asjaomastel riigiasutustel oleks vajalik suutlikkus sellistele juhtumitele või ohtudele reageerimiseks vastavalt asjakohasele hädaolukorra plaanile.

4.
     
  Suplusvee kvaliteeti puudutavate juhtumite ja ohtudega seotud järelevalve- ja varajase hoiatamise süsteemid, hädaolukorra plaanid ning reageerimissuutlikkuse võib kombineerida muude valdkondade analoogsete meetmetega.

Artikkel 8

Tsüanobakteriaalne risk

1.   Kui suplusvee profiil viitab võimalikule tsüanobakterite levikule, viiakse läbi asjakohane seire, et õigeaegselt tuvastada terviseriske.

2.   Kui toimub tsüanobakterite levik ja on tuvastatud terviserisk või seda eeldatakse, võetakse koheselt tarvitusele piisavad kvaliteedijuhtimise meetmed, kaasa arvatud üldsuse teavitamine, et ära hoida reostusega kokkupuudet.

Artikkel 9

Teised näitajad

1.   Kui suplusvee profiil viitab makrovetikate ja/või mere fütoplanktoni leviku laienemise suundumusele, viiakse läbi uuring, et määratleda nende lubatavus ja terviseriskid ning võetakse tarvitusele vajalikud kvaliteedijuhtimise meetmed, kaasa arvatud üldsuse teavitamine.

2.   Suplusveekogusid kontrollitakse visuaalselt, et teha kindlaks selline reostus nagu tõrva jäägid, klaas, plastik, kumm ja muud jäätmed. Kui leitakse selline reostus, võetakse vajalikud kvaliteedijuhtimise meetmed, kaasa arvatud üldsuse teavitamine vajaduse korral.

Artikkel 10

Koostöö piiriveekogude osas

Kui vesikond põhjustab piiriülest mõju suplusvee kvaliteedile, teevad asjassepuutuvad liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel vastavalt vajadusele koostööd, sealhulgas asjakohane teabevahetus ja ühine tegevus nende mõjude ohjamiseks.

III PEATÜKK

TEABEVAHETUS

Artikkel 11

Üldsuse kaasamine

Liikmesriigid
  tagavad, et konsulteeritakse kõikide huvitatud pooltega, sealhulgas kohalikul tasandil, ja et neil võimaldatakse osaleda suplusveekogude nimekirja, suplusvee profiilide ja haldusmeetmete koostamisel, läbivaatamisel ja ajakohastamisel. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja avalikkust viisi(de)st, kuidas see korraldatakse.

Artikkel 12

Üldsuse teavitamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et järgnevat teavet levitatakse suplushooaja jooksul aktiivselt ja et see tehakse viivitamatult kättesaadavaks hõlpsalt juurdepääsetavates kohtades kõigi suplusveekogude lähiümbrustes:

| a) | suplusvee kehtiv klassifikatsioon; |
| --- | --- |

a)

suplusvee kehtiv klassifikatsioon;

| b) | vastavalt III lisale koostatud suplusvee profiilil põhinev suplusvee üldine kirjeldus mittetehnilises keeles.
  Selles tuuakse hästinähtavalt välja komisjoni poolt heaks kiidetud tingmärk, millega teavitatakse kasutajaid suplusvee kvaliteedi hetketasemest; |
| --- | --- |

b)

vastavalt III lisale koostatud suplusvee profiilil põhinev suplusvee üldine kirjeldus mittetehnilises keeles.
  Selles tuuakse hästinähtavalt välja komisjoni poolt heaks kiidetud tingmärk, millega teavitatakse kasutajaid suplusvee kvaliteedi hetketasemest;

| c) | suplusvee korral, milles esineb lühiajalist reostust:






  — | teade, et suplusvesi on lühiajaliselt reostatud, |
| --- | --- | --- |

c)

suplusvee korral, milles esineb lühiajalist reostust:

—

teade, et suplusvesi on lühiajaliselt reostatud,

| — | päevade arv, mille jooksul sellise reostuse pärast eelmisel suplushooajal oli suplemine keelatud või soovitati mitte supelda, ja |
| --- | --- |

—

päevade arv, mille jooksul sellise reostuse pärast eelmisel suplushooajal oli suplemine keelatud või soovitati mitte supelda, ja

| — | hoiatus, kui vesi on või võib saada reostatud; |
| --- | --- |

—

hoiatus, kui vesi on või võib saada reostatud;

| d) | ebaharilike olukordade puhul nende iseloom ja eeldatav kestus; |
| --- | --- |

d)

ebaharilike olukordade puhul nende iseloom ja eeldatav kestus;

| e) | kui suplemine on keelatud või mittesoovitatav, teade üldsusele koos põhjuste selgitamisega ja; |
| --- | --- |

e)

kui suplemine on keelatud või mittesoovitatav, teade üldsusele koos põhjuste selgitamisega ja;

| f) | juhul kui suplusvesi eemaldatakse suplusveekogude nimekirjast, teade üldsusele sellise eemaldamise kohta koos selle põhjuste selgitamisega. Selline teade pannakse välja veekogu vahetusse lähedusse eemaldamise aasta ja sellele järgneva aasta suplushooajaks. See hõlmab hoiatusmärke rannal ja teavitab üldsust ka lähimast suplusveekogust; ja |
| --- | --- |

f)

juhul kui suplusvesi eemaldatakse suplusveekogude nimekirjast, teade üldsusele sellise eemaldamise kohta koos selle põhjuste selgitamisega. Selline teade pannakse välja veekogu vahetusse lähedusse eemaldamise aasta ja sellele järgneva aasta suplushooajaks. See hõlmab hoiatusmärke rannal ja teavitab üldsust ka lähimast suplusveekogust; ja

| g) | andmed allikate kohta, kust saab täielikumat teavet. |
| --- | --- |

g)

andmed allikate kohta, kust saab täielikumat teavet.

2.
     
  Hädaolukorra puhul teevad riigiasutused koostööd kõikide huvitatud pooltega tagamaks, et üldsust teavitatakse kõigist võimalikest ohtudest selgelt ja arusaadavalt suplusalale ajutiselt paigaldatud hoia-tusmärkidega.

3.   Liikmesriigid kasutavad vajalikke massiteabevahendeid ja tehnoloogiaid, kaasa arvatud Internet, et
  võimalikult kiiresti
  levitada lõikes 1 nimetatud teavet suplusvee kohta,
  kaasa arvatud selle vähemalt inglis- ja prantsuskeelset tõlget,
  ning samuti järgmist teavet:

| a) | suplusveekogude nimekiri; |
| --- | --- |

a)

suplusveekogude nimekiri;

| b) | kõikide suplusveekogude klassifikatsioon kolme viimase aasta jooksul ja nende suplusvee profiil, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohaselt pärast viimast klassifitseerimist läbi viidud seire tulemused.
  Vee kontrolli tulemused on internetis kättesaadavad nädala jooksul; |
| --- | --- |

b)

kõikide suplusveekogude klassifikatsioon kolme viimase aasta jooksul ja nende suplusvee profiil, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohaselt pärast viimast klassifitseerimist läbi viidud seire tulemused.
  Vee kontrolli tulemused on internetis kättesaadavad nädala jooksul;

| c) | suplusveekogude puhul, mille suplusvee kvaliteet on klassifitseeritud “halvaks”, teave reostuse põhjuste kohta ja meetmed, mida võetakse tarvitusele suplejate reostusega kokkupuute vältimiseks ning artikli 5 lõikes 4 nimetatud reostuse põhjustega toimetulekuks tarvitusele võetavad meetmed ja |
| --- | --- |

c)

suplusveekogude puhul, mille suplusvee kvaliteet on klassifitseeritud “halvaks”, teave reostuse põhjuste kohta ja meetmed, mida võetakse tarvitusele suplejate reostusega kokkupuute vältimiseks ning artikli 5 lõikes 4 nimetatud reostuse põhjustega toimetulekuks tarvitusele võetavad meetmed ja

| d) | suplusveekogude puhul, kus esineb lühiajalist reostust, üldine teave:






  — | tingimustest, mis võivad põhjustada lühiajalise reostuse, |
| --- | --- | --- |

d)

suplusveekogude puhul, kus esineb lühiajalist reostust, üldine teave:

—

tingimustest, mis võivad põhjustada lühiajalise reostuse,

| — | sellise reostuse tõenäosuse ja võimaliku kestuse kohta, |
| --- | --- |

—

sellise reostuse tõenäosuse ja võimaliku kestuse kohta,

| — | reostuse põhjuste, võimalike lahenduste ja meetmete kohta, mis võetakse tarvitusele vältimaks suplejate kokkupuudet reostusega. |
| --- | --- |

—

reostuse põhjuste, võimalike lahenduste ja meetmete kohta, mis võetakse tarvitusele vältimaks suplejate kokkupuudet reostusega.

Punktis a osutatud nimekiri peab olema kättesaadav igal aastal enne suplushooaja algust. Seire tulemused tehakse kättesaadavaks nädala jooksul.

4.   Alates viienda suplushooaja algusest, mis järgneb artikli 18 lõikes 1 osutatud kuupäevale, levitatakse lõigetes 1 ja 3 nimetatud teavet niipea kui see on kättesaadav.

5.
     
  Komisjon töötab kahe aasta jooksul pärast liikmesriikide, asjaomaste turismi- ja tarbijaorganisat-sioonide, keskkonna-organisatsioonide ning teiste huvitatud poolte ärakuulamist välja lihtsa standardse tingmärkide süsteemi, mida liikmesriigid, piirkondlikud või kohalikud ametivõimud, turismitööstus jt saaksid kasutada erinevates valdkondades ning mis oleks üks mitmest üldsuse teavitamiseks välja töötatud teabevahendist. Süsteem peab olema kättesaadav ELi veebilehel.

Artikkel 13

1. Aruanded

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile seire ja suplusvee kvaliteedi hindamise tulemused iga suplusvee-kogu kohta ning lisavad kirjelduse olulisematest tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmetest. Selle teabe esitavad liikmesriigid eelneva suplushooaja kohta hiljemalt iga aasta 31. detsembriks. Nad alustavad selle esitamist, kui on läbi viidud esimene suplusvee kvaliteedi hindamine vastavalt artiklile 4.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal enne suplushooaja algust kõikidest veekogudest, mis on määratletud suplusveekogudena, samuti eelmise aastaga võrreldes toimunud muutuste põhjendused. Esmakordselt teevad nad seda enne esimese suplushooaja algust, mis järgneb artikli 18 lõikes 1 nimetatud kuupäevale.

3.   Kui käesoleva direktiivi kohaselt on alustatud suplusvee seiret, jätkub iga-aastane aruannete esitamine komisjonile direktiivi 76/160/EMÜ lõike 1 kohaselt niikaua kuni saab teha esimese hindamise käesoleva direktiivi alusel. Sellel perioodil ei võeta iga-aastastes aruannetes arvesse direktiivi 76/160/EMÜ lisa näitajat 1 ning direktiivi 76/160/EMÜ lisa näitajad 2 ja 3 loetakse võrdseteks käesoleva direktiivi I lisa veeru A näitajatega 2 ja 1.

4.   Komisjon avaldab igal aastal kokkuvõtva aruande suplusvee kvaliteedist ühenduses, kaasa arvatud suplusvee klassifikatsioonid, vastavus käesoleva direktiivi nõuetele ja olulised tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmed. Komisjon avaldab selle aruande iga aasta 30. aprilliks, ka Internetis. Aruande koostamisel kasutab komisjon võimaluse korral niipalju kui võimalik asjakohaste ühenduse õigusaktide ja eriti direktiivi 2000/60/EÜ alusel toimivaid andmete kogumise, hindamise ja esitamise süsteeme.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Komisjon esitab 2018. aastaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

2.   Aruandes pööratakse erilist tähelepanu:

| a) | komisjoni ja liikmesriikide koostööna läbi viidud asjakohaste Euroopa epidemioloogiliste uuringute tulemustele; |
| --- | --- |

a)

komisjoni ja liikmesriikide koostööna läbi viidud asjakohaste Euroopa epidemioloogiliste uuringute tulemustele;

| b) | teistele suplusvee kvaliteedinäitajatega seonduvatele teaduslikele, analüütilistele ja epidemioloogilistele arengutele ning |
| --- | --- |

b)

teistele suplusvee kvaliteedinäitajatega seonduvatele teaduslikele, analüütilistele ja epidemioloogilistele arengutele ning

| c) | Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustele. |
| --- | --- |

c)

Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustele.

3.   Selle aruande ja laiendatud mõjude hinnangu põhjal
  vaatab komisjon käesoleva
  direktiivi
  hiljemalt aastaks 2020 uuesti üle, eriti seoses suplusvee kvaliteedi näitajatega, ja esitab vajadusel asjakohased õigusakti ettepanekud vastavalt asutamislepingu artiklile 251.

Artikkel 15

Tehnilised kohandused ja rakendusmeetmed

Vastavalt artikli 16 lõikes 2 nimetatud korrale
  tehakse otsus:

| a) | määratleda suplusveekoguna EN/ISO standard mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kohta artikli 3 lõike 9 rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

määratleda suplusveekoguna EN/ISO standard mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kohta artikli 3 lõike 9 rakendamisel;

| b) | kehtestada üksikasjalikud eeskirjad artikli 8 lõike 1 ja artikli 12 lõike 5 rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

kehtestada üksikasjalikud eeskirjad artikli 8 lõike 1 ja artikli 12 lõike 5 rakendamiseks;

| c) | kohandada I lisas toodud näitajate analüüsimeetodeid, pidades silmas teaduse ja tehnika arengut; |
| --- | --- |

c)

kohandada I lisas toodud näitajate analüüsimeetodeid, pidades silmas teaduse ja tehnika arengut;

| d) | vaadata teadusuuringute tulemuste alusel üle I lisa viiruse tuvastamist puudutavad näitajad; |
| --- | --- |

d)

vaadata teadusuuringute tulemuste alusel üle I lisa viiruse tuvastamist puudutavad näitajad;

| e) | kohandada V lisa pidades silmas teaduse ja tehnika arengut; |
| --- | --- |

e)

kohandada V lisa pidades silmas teaduse ja tehnika arengut;

| f) | koostada juhend üksikute proovide hindamise ühtse metoodika kohta. |
| --- | --- |

f)

koostada juhend üksikute proovide hindamise ühtse metoodika kohta.

Artikkel 16

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse ka selle artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud periood on kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 76/160/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 31. detsembrist 2014. Vastavalt lõikele 2 ei mõjuta see kehtetuks tunnistamine liikmesriikide kohustusi seoses kehtetuks tunnistatavas direktiivis sätestatud ülevõtmise ja rakendamise tähtaegadega.

2.   Niipea kui liikmesriik on võtnud kõik käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus-, haldus- ja praktilised meetmed tarvitusele, kohaldatakse käesolevat direktiivi 76/160/EMÜ asemel.

3.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 76/160/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.

4.
     
  Seisundit “piisav” kohaldatakse ainult 8 aasta vältel pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seda perioodi ei pikendata.

Artikkel 18

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud seadused, määrused ja rakendussätted ... (15). Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 20

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

president

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 127.

1

ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 127.

(2)  ELT C 220, 16.9.2003, lk 39.

2

(3)  ELT C 244, 10.10.2003, lk 31.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2003. aasta seisukoht (ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 116). Nõukogu 20. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

4

seisukoht

20. detsembri 2004. aasta

10. mai 2005. aasta

(5)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 31, 5.2.1976, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

6

(7)  EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

8

(9)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

9

(10)  

  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

10

ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

(11)  

  ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

11

ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

12

(13)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/35/EÜ.

13

muudetud direktiiviga 2003/35/EÜ.

(14)  
  Viis
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

14

Viis

(15)  
  Kaks
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

15

Kaks

I LISA

MAISMAAVESI

| | A | Β | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Näitaja | Väga hea kvaliteet | Hea kvaliteet | Piisav kvaliteet | Analüüsi standardmeetodid |
| 1 | Soole enterokokid (pmü/100ml) | 200 (1) | 400 (1) | 450

   (1) | ISO 7899-1 või ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (pmü/lOOml) | 500 (1) | 1000 (1) | 1100

   (1) | ISO 9308-3 või ISO 9308-1 |

A

Β

C

D

E

Näitaja

Väga hea kvaliteet

Hea kvaliteet

Piisav kvaliteet

Analüüsi standardmeetodid

1

Soole enterokokid (pmü/100ml)

200 (1)

400 (1)

450

   (1)

ISO 7899-1 või ISO 7899-2

2

Escherichia coli (pmü/lOOml)

500 (1)

1000 (1)

1100

   (1)

ISO 9308-3 või ISO 9308-1

RANNIKUVESI JA ÜLEMINEKUVESI

| | A | Β | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Näitaja | Väga hea kvaliteet | Hea kvaliteet | Piisav | Analüüsi standardmeetodid |
| 1 | Soole enterokokid (pmü/100ml) | l00 (2) | 200 (2) | 250

   (2) | ISO 7899-1 või ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (pmü/100ml) | 250 (2) | 500 (2) | 550

   (2) | ISO 9308-3 või ISO 9308-1 |

A

Β

C

D

E

Näitaja

Väga hea kvaliteet

Hea kvaliteet

Piisav

Analüüsi standardmeetodid

1

Soole enterokokid (pmü/100ml)

l00 (2)

200 (2)

250

   (2)

ISO 7899-1 või ISO 7899-2

2

Escherichia coli (pmü/100ml)

250 (2)

500 (2)

550

   (2)

ISO 9308-3 või ISO 9308-1

---

(1)  Põhineb 95 protsentiili hindamisel. Vt
  II lisa.

(2)  Põhineb 95 protsentiili hindamisel. Vt
  II lisa.

II LISA

SUPLUSVEE HINDAMINE JA KLASSIFIKATSIOON

1.   HALB KVALITEET

Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “halbadeks” kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu viimase hindamisperioodi kohta (1), mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused (2) on halvemad (3) kui “piisava kvaliteedi” väärtused I lisa veerus D.

2.   PIISAV KVALITEET

Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “piisavateks”:

| 1) | kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed “piisava kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus D või nendest paremad (4); ja |
| --- | --- |

1)

kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed “piisava kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus D või nendest paremad (4); ja

| 2) | juhul, kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:






  i) | võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire, eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates; |
| --- | --- | --- |

2)

juhul, kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:

i)

võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire, eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates;

| ii) | võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks; ja |
| --- | --- |

ii)

võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks; ja

| iii) | Proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul, ei moodusta üle 15% kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

iii)

Proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul, ei moodusta üle 15% kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem.

3.   HEA KVALITEET

Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “heaks”:

| 1) | kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiilide väärtused võrdsed “hea kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus C või nendest paremad; ja |
| --- | --- |

1)

kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiilide väärtused võrdsed “hea kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus C või nendest paremad; ja

| 2) | juhul kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel et:






  i) | võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates; |
| --- | --- | --- |

2)

juhul kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel et:

i)

võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates;

| ii) | võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks ja |
| --- | --- |

ii)

võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks ja

| iii) | proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul ei moodusta üle 15 % kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

iii)

proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul ei moodusta üle 15 % kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem.

4.   VÄGA HEA KVALITEET

Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “väga heaks”:

| 1) | kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiilide väärtused võrdsed “väga hea kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus Β või nendest paremad; ja |
| --- | --- |

1)

kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiilide väärtused võrdsed “väga hea kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus Β või nendest paremad; ja

| 2) | juhul kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:






  i) | võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates; |
| --- | --- | --- |

2)

juhul kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:

i)

võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates;

| ii) | võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks ja |
| --- | --- |

ii)

võetakse vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks ja

| iii) | proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul ei moodusta üle 15% kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

iii)

proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul ei moodusta üle 15% kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem.

MÄRKUSED

---

(1)  “Viimane hindamisperiood” tähendab viimast nelja suplushooaega või, vastavalt vajadusele artikli 4 lõigetes 2 ja 4 sätestatud perioodi.

(2)  Konkreetsest veekogust kogutud mikrobioloogiliste andmete log10 normaaljaotuse tihedusfunktsiooni protsentiili hindamise põhjal leitakse protsentiili väärtus järgmiselt:

| i) | Võetakse log10 väärtus kõikidest bakteriaalsetest loenditest hinnatavas andmejärjestuses. (Kui saadakse nullväärtus, võetakse selle asemel log 10 väärtus analüüsimeetodi minimaalsest avastamispiirist); |
| --- | --- |

i)

Võetakse log10 väärtus kõikidest bakteriaalsetest loenditest hinnatavas andmejärjestuses. (Kui saadakse nullväärtus, võetakse selle asemel log 10 väärtus analüüsimeetodi minimaalsest avastamispiirist);

| ii) | Arvutatakse aritmeetiline keskmine log 10 väärtustest (μ); |
| --- | --- |

ii)

Arvutatakse aritmeetiline keskmine log 10 väärtustest (μ);

| iii) | Arvutatakse standardhälve log10

  väärtustest (σ)
  . |
| --- | --- |

iii)

Arvutatakse standardhälve log10

  väärtustest (σ)
  .

Andmete
  jaotuse tihedusfunktsiooni ülemine 95-protsentiili punkt tuletatakse järgmisest võrrandist: ülemine 95-protsentiil = antiloog (μ + 1,65 σ).

(3)  “Halvem” tähendab suuremat kontsentratsiooni väärtust väljendatuna pmü/100 ml.

(4)  “Parem” tähendab väiksemat kontsentratsiooni väärtust väljendatuna pmü/100 ml.

III LISA

SUPLUSVEE PROFIIL

| 1. | Artiklis 6 nimetatud suplusvee profiil koosneb:






  a) | suplusveekogu ja teiste kõnealuse suplusveekogu valgalas olevate pinnavete, mis võivad olla reostuse allikaks, füüsikalistest, geograafilistest ja hüdroloogilistest omadustest, mis on käesoleva direktiivi kohaldamisel asjakohased ning ette nähtud direktiivis 2000/60/EÜ; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklis 6 nimetatud suplusvee profiil koosneb:

a)

suplusveekogu ja teiste kõnealuse suplusveekogu valgalas olevate pinnavete, mis võivad olla reostuse allikaks, füüsikalistest, geograafilistest ja hüdroloogilistest omadustest, mis on käesoleva direktiivi kohaldamisel asjakohased ning ette nähtud direktiivis 2000/60/EÜ;

| b) | suplusvett ja suplejate tervist ohustada võiva reostuse põhjuste väljaselgitamisest ja hindamisest; |
| --- | --- |

b)

suplusvett ja suplejate tervist ohustada võiva reostuse põhjuste väljaselgitamisest ja hindamisest;

| c) | tsüanobakterite leviku võimalikkuse hindamisest; |
| --- | --- |

c)

tsüanobakterite leviku võimalikkuse hindamisest;

| d) | makrovetikate ja/või fütoplanktoni leviku võimalikkuse hindamisest; |
| --- | --- |

d)

makrovetikate ja/või fütoplanktoni leviku võimalikkuse hindamisest;

| e) | kui punktis b nimetatud hindamine näitab lühiajalise reostuse riski, järgmisest teabest:






  — | võimaliku lühiajalise reostuse eeldatav iseloom, sagedus ja kestus, |
| --- | --- | --- |

e)

kui punktis b nimetatud hindamine näitab lühiajalise reostuse riski, järgmisest teabest:

—

võimaliku lühiajalise reostuse eeldatav iseloom, sagedus ja kestus,

| — | üksikasjad reostuse teiste põhjuste kohta, kaasa arvatud nende suhtes tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning põhjuste kõrvaldamise ajakava, |
| --- | --- |

—

üksikasjad reostuse teiste põhjuste kohta, kaasa arvatud nende suhtes tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning põhjuste kõrvaldamise ajakava,

| — | lühiajaliste reostuste korral tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning selliste meetmete tarvitusele võtmise eest vastutavad organid ja nende kontaktandmed; |
| --- | --- |

—

lühiajaliste reostuste korral tarvitusele võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning selliste meetmete tarvitusele võtmise eest vastutavad organid ja nende kontaktandmed;

| f) | seirepunkti asukoht. |
| --- | --- |

f)

seirepunkti asukoht.

| 2. | Kui suplusveekogud on klassifitseeritud kvaliteedilt “headeks”, “piisavateks” või “halbadeks”, tuleb suplusvee profiil regulaarselt üle vaadata, et hinnata, kas mõni lõikes 1 nimetatud asjaoludest on muutunud. Vajaduse korral tuleb profiili ajakohastada. Ülevaatamise sagedus ja ulatus tuleb kindlaks määrata reostuse iseloomu ja tõsiduse põhjal. Käsitlema peab vähemalt järgmises tabelis toodud asjaolusid ja ülevaatamised peavad toimuma vähemalt tabelis määratud sagedusega.








  Suplusvee klassifikatsioon | “Hea” | “Piisav” | “Halb” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülevaatamine peab toimuma vähemalt iga | 4 aasta järel | 3 aasta järel | 2 aasta järel |
| Asjaolud, mida käsitletakse (lõike 1 punktid) | a) kuni f) | a) kuni f) | a) kuni f) |

2.

Kui suplusveekogud on klassifitseeritud kvaliteedilt “headeks”, “piisavateks” või “halbadeks”, tuleb suplusvee profiil regulaarselt üle vaadata, et hinnata, kas mõni lõikes 1 nimetatud asjaoludest on muutunud. Vajaduse korral tuleb profiili ajakohastada. Ülevaatamise sagedus ja ulatus tuleb kindlaks määrata reostuse iseloomu ja tõsiduse põhjal. Käsitlema peab vähemalt järgmises tabelis toodud asjaolusid ja ülevaatamised peavad toimuma vähemalt tabelis määratud sagedusega.

Suplusvee klassifikatsioon

“Hea”

“Piisav”

“Halb”

Ülevaatamine peab toimuma vähemalt iga

4 aasta järel

3 aasta järel

2 aasta järel

Asjaolud, mida käsitletakse (lõike 1 punktid)

a) kuni f)

a) kuni f)

a) kuni f)

Kui suplusveekogu on eelmisel korral klassifitseeritud kvaliteedilt “väga heaks”, tuleb suplusvee profiil üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ainult juhul kui klassifikatsioon muutub “heaks”, “piisavaks” või “halvaks”. Ülevaatamisel tuleb käsitleda kõiki lõikes 1 toodud asjaolusid.

| 3. | Kui suplusveekogus või selle läheduses toimuvad olulised ehitustööd või olulised muutused infrastruktuuris, tuleb vee profiili ajakohastada enne järgmise suplushooaja algust. |
| --- | --- |

3.

Kui suplusveekogus või selle läheduses toimuvad olulised ehitustööd või olulised muutused infrastruktuuris, tuleb vee profiili ajakohastada enne järgmise suplushooaja algust.

| 4. | Lõike
  1 punktides a ja b nimetatud informatsioon
  esitatakse
  üksikasjalikul kaardil. |
| --- | --- |

4.

Lõike
  1 punktides a ja b nimetatud informatsioon
  esitatakse
  üksikasjalikul kaardil.

| 5. | Profiilile võib olla lisatud või see võib sisaldada muud asjakohast teavet, kui pädev asutus peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

5.

Profiilile võib olla lisatud või see võib sisaldada muud asjakohast teavet, kui pädev asutus peab seda vajalikuks.

IV LISA

SUPLUSVEE SEIRE

| 1. | Vahetult enne iga suplushooaja algust tuleb võtta üks proov. Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida vähemalt nelja proovi, võttes arvesse eelpoolnimetatud proovi ning lõike 2 tingimusi. |
| --- | --- |

1.

Vahetult enne iga suplushooaja algust tuleb võtta üks proov. Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida vähemalt nelja proovi, võttes arvesse eelpoolnimetatud proovi ning lõike 2 tingimusi.

| 2. | Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida ainult kolme proovi, juhul kui suplusveekogu:






  a) | suplushooaeg ei kesta üle 8 nädala või |
| --- | --- | --- |

2.

Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida ainult kolme proovi, juhul kui suplusveekogu:

a)

suplushooaeg ei kesta üle 8 nädala või

| b) | asub eriliste geograafiliste piirangutega piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

asub eriliste geograafiliste piirangutega piirkonnas.

| 3. | Proovivõtmise kuupäevad peavad olema jaotatud suplushooajale nii, et proovivõtmise kuupäevade vaheline aeg ei ületaks ühte kuud. |
| --- | --- |

3.

Proovivõtmise kuupäevad peavad olema jaotatud suplushooajale nii, et proovivõtmise kuupäevade vaheline aeg ei ületaks ühte kuud.

| 4. | Lühiajalise reostuse korral võetakse üks täiendav proov, et kontrollida reostuse lõppemist. See proov ei kuulu suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogusse. Kui on vaja asendada arvesse mitte võetud proovi, võetakse täiendav proov 7 päeva pärast lühiajalise reostuse lõppu. |
| --- | --- |

4.

Lühiajalise reostuse korral võetakse üks täiendav proov, et kontrollida reostuse lõppemist. See proov ei kuulu suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogusse. Kui on vaja asendada arvesse mitte võetud proovi, võetakse täiendav proov 7 päeva pärast lühiajalise reostuse lõppu.

V LISA

MIKROBIOLOOGILISE ANALÜÜSI JAOKS VÕETUD PROOVIDE KÄITLEMISE EESKIRJAD

1.   PROOVIVÕTU KOHT

Võimaluse korral peaks proove võtma 30 sentimeetrit allpoolt veepinda vähemalt 1 meetri sügavuses vees.

2.   PROOVIANUMATE STERILISEERIMINE

Proovianumad peavad:

| — | läbima steriliseerimise autoklaavis 121 °C juures vähemalt 15 minutit või |
| --- | --- |

—

läbima steriliseerimise autoklaavis 121 °C juures vähemalt 15 minutit või

| — | läbima kuivsteriliseerimise 160 °C ja 170 °C vahel vähemalt 1 tund või |
| --- | --- |

—

läbima kuivsteriliseerimise 160 °C ja 170 °C vahel vähemalt 1 tund või

| — | olema kiiritatud proovianumad, mis on saadud otse tootjalt. |
| --- | --- |

—

olema kiiritatud proovianumad, mis on saadud otse tootjalt.

3.   PROOVIDE VÕTMINE

Proovianuma mahutavus sõltub vee hulgast, mida on vaja konkreetse näitaja testimiseks. Minimaalne mahutavus on üldiselt 250 ml.

Proovianumad peavad olema läbipaistvast ja värvitust materjalist (klaas, polüeteen või polüpropüleen).

Et vältida proovi juhuslikku saastumist peab proovivõtja proovianumate steriilsuse säilitamiseks kasutama aseptilist tehnikat. Kui seda tehakse nõuetekohaselt, ei ole vaja kasutada steriilseid vahendeid (nagu steriilsed kirurgikindad, tangide või proovivõtmise ridva kasutamine).

Proov tuleb proovil ja proovivõtu blanketil selgelt märgistada tindiga, mida ei saa kustutada.

4.   PROOVIDE HOIUSTAMINE JA TRANSPORT ENNE ANALÜÜSIMIST

Veeproove peab kõikidel nende transportimise etappidel kaitsma valguse, eriti otsese päikesevalguse eest.

Proove tuleb kuni nende laboratooriumi toimetamiseni säilitada temperatuuril umbes 4 °C kas jahutuskastis või külmikus (olenevalt kliimast). Kui transport laboratooriumi võtab tõenäoliselt rohkem kui 4 tundi aega, peab neid transportima külmikus.

Aeg proovi võtmise ja analüüsimise vahel peab olema võimalikult lühike. Soovitatav on analüüsida proove samal tööpäeval. Kui see ei ole praktilistel põhjustel võimalik, peab proovi töötlema vähemalt 24 tunni jooksul. Vahepeal peab neid hoiustama pimedas kohas temperatuuril 4 °C ± 3 °C.
  Viivituse korral proovi võtmise ja analüüsimise vahel tuleb mõõdetavat bakterite kontsentratsiooni kohandada tuntud lagunemisvalemiga T-90, et leida bakterite kontsentratsioon proovi võtmise ajal.

P6_TA(2005)0166

Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta (KOM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0703) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0703) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0561/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0561/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0089/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0089/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0277

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ kapitaliühingute piiriülese ühinemise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle
  artiklit 44
  ;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1);

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2);

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (1);

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3);

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa kapitaliühingutel
  on vajadus
  koostöö ja konsolideerumise järele
  . Mis puudutab
  erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
  , siis põrkuvad nad siiski
  ühenduse piires
  arvukate õiguslike ja administratiivsete raskustega. Seetõttu on
  siseturu väljakujundamiseks ja toimimiseks vajalik ühenduse õiguslik regulatsioon, mis lihtsustab erinevate liikmesriikide õigusaktidel põhinevate erinevat liiki kapitaliühingute piiriülest ühinemist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa kapitaliühingutel
  on vajadus
  koostöö ja konsolideerumise järele
  . Mis puudutab
  erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
  , siis põrkuvad nad siiski
  ühenduse piires
  arvukate õiguslike ja administratiivsete raskustega. Seetõttu on
  siseturu väljakujundamiseks ja toimimiseks vajalik ühenduse õiguslik regulatsioon, mis lihtsustab erinevate liikmesriikide õigusaktidel põhinevate erinevat liiki kapitaliühingute piiriülest ühinemist.

| (2) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt rakendada riikidevahelisel tasandil kohaldatavate ühtsete sätetega regulatsioone, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik täielikult saavutada ning see
  on
  paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus
  astuda samme
  kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(2)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt rakendada riikidevahelisel tasandil kohaldatavate ühtsete sätetega regulatsioone, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik täielikult saavutada ning see
  on
  paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus
  astuda samme
  kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (3) | Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse erinevate liikmesriikide kapitaliühingute piiriülest ühinemist käesoleva direktiivi tähenduses. Liikmesriikide õigusnormid peavad lubama ühe liikmesriigi kapitaliühingu piiriülest ühinemist teise liikmesriigi kapitaliühinguga, kui asjaomaste liikmesriikide siseriiklik õigus lubab sellist liiki äriühingute ühinemisi. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse erinevate liikmesriikide kapitaliühingute piiriülest ühinemist käesoleva direktiivi tähenduses. Liikmesriikide õigusnormid peavad lubama ühe liikmesriigi kapitaliühingu piiriülest ühinemist teise liikmesriigi kapitaliühinguga, kui asjaomaste liikmesriikide siseriiklik õigus lubab sellist liiki äriühingute ühinemisi.

| (4) | Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks tuleks ette näha,
  et iga
  piiriüleses
  ühinemises
  osaleva äriühingu ja iga huvitatud kolmanda isiku jaoks kehtivad edasi siseriikliku õiguse sätted ja menetlused, mis kuuluksid kohaldamisele siseriikliku ühinemise korral,
  kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti.
  Siseriikliku õiguse sätted ja menetlused, millele käesolevas direktiivis viidatakse, ei tohiks kehtestada asutamisvabaduse ega kapitali liikumise piiranguid, välja arvatud juhul, kui sellelaadseid piiranguid on võimalik õigustada kooskõlas Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega ja eriti üldhuvi nõuetega ja kui need on selliste esmase tähtsusega nõuete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(4)

Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks tuleks ette näha,
  et iga
  piiriüleses
  ühinemises
  osaleva äriühingu ja iga huvitatud kolmanda isiku jaoks kehtivad edasi siseriikliku õiguse sätted ja menetlused, mis kuuluksid kohaldamisele siseriikliku ühinemise korral,
  kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti.
  Siseriikliku õiguse sätted ja menetlused, millele käesolevas direktiivis viidatakse, ei tohiks kehtestada asutamisvabaduse ega kapitali liikumise piiranguid, välja arvatud juhul, kui sellelaadseid piiranguid on võimalik õigustada kooskõlas Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega ja eriti üldhuvi nõuetega ja kui need on selliste esmase tähtsusega nõuete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed.

| (5) | Ühine ühinemisleping peab olema ühesuguse sõnastusega kõikide
  piiriüleses
  ühinemises osalevate äriühingute jaoks, mis asuvad erinevates liikmesriikides. Seetõttu
  peaks
  kindlaks
  määrama,
  milliseid andmeid peab ühine ühinemisleping vähemalt sisaldama, kusjuures samal ajal
  tuleks
  anda äriühingutele
  õigus vabalt
  leppida kokku täiendavate andmete osas. |
| --- | --- |

(5)

Ühine ühinemisleping peab olema ühesuguse sõnastusega kõikide
  piiriüleses
  ühinemises osalevate äriühingute jaoks, mis asuvad erinevates liikmesriikides. Seetõttu
  peaks
  kindlaks
  määrama,
  milliseid andmeid peab ühine ühinemisleping vähemalt sisaldama, kusjuures samal ajal
  tuleks
  anda äriühingutele
  õigus vabalt
  leppida kokku täiendavate andmete osas.

| (6) | Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii
  piiriülese
  ühinemise ühinemisleping kui ka
  piiriülene
  ühinemine ise vastavas avalikus registris kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

(6)

Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii
  piiriülese
  ühinemise ühinemisleping kui ka
  piiriülene
  ühinemine ise vastavas avalikus registris kättesaadavaks teha.

| (7) | Kõikide liikmesriikide õigusnormid näevad ette, et
  iga üksiku riigi tasandil
  koostatakse iga ühineva äriühingu jaoks ühe või mitme eksperdi poolt aruanne
  piiriülese
  ühinemise ühinemislepingu kohta. Et piirata seoses
  piiriülese
  ühinemisega tekkivaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada
  piiriüleses
  ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike või aktsionäride jaoks üks ühine aruanne. Iga äriühingu osanike koosolek või üldkoosolek peab ühise ühinemislepingu heaks kiitma. |
| --- | --- |

(7)

Kõikide liikmesriikide õigusnormid näevad ette, et
  iga üksiku riigi tasandil
  koostatakse iga ühineva äriühingu jaoks ühe või mitme eksperdi poolt aruanne
  piiriülese
  ühinemise ühinemislepingu kohta. Et piirata seoses
  piiriülese
  ühinemisega tekkivaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada
  piiriüleses
  ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike või aktsionäride jaoks üks ühine aruanne. Iga äriühingu osanike koosolek või üldkoosolek peab ühise ühinemislepingu heaks kiitma.

| (8) | Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse teostamist ja õiguspärasust kontrollima üksiku äriühingu osas vastavalt pädev siseriiklik asutus, sel ajal kui
  piiriülese
  ühinemise teostamise ja õiguspärasuse kontroll peaks olema selle siseriikliku asutuse kohustus, mis on pädev
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu osas. Nimetatud siseriiklikuks asutuseks võib olla kohus, notar või mistahes muu asjaomase liikmesriigi poolt
  nimetatud
  pädev asutus. Samuti tuleb
  kindlaks määrata
  , millise riikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil
  piiriülene
  ühinemine jõustub;
  see on
  õigus, mis on määrav piiriülese ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse teostamist ja õiguspärasust kontrollima üksiku äriühingu osas vastavalt pädev siseriiklik asutus, sel ajal kui
  piiriülese
  ühinemise teostamise ja õiguspärasuse kontroll peaks olema selle siseriikliku asutuse kohustus, mis on pädev
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu osas. Nimetatud siseriiklikuks asutuseks võib olla kohus, notar või mistahes muu asjaomase liikmesriigi poolt
  nimetatud
  pädev asutus. Samuti tuleb
  kindlaks määrata
  , millise riikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil
  piiriülene
  ühinemine jõustub;
  see on
  õigus, mis on määrav piiriülese ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu jaoks.

| (9) | Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleb ära näidata piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga. Õiguskindluse huvides tuleks ette näha, et pärast selle jõustumist ei ole piiriülest ühinemist enam võimalik õigustühiseks kuulutada. |
| --- | --- |

(9)

Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleb ära näidata piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga. Õiguskindluse huvides tuleks ette näha, et pärast selle jõustumist ei ole piiriülest ühinemist enam võimalik õigustühiseks kuulutada.

| (10) | See direktiiv ei piira ettevõtjate koondumise üle kontrolli kehtestamist puudutavate õigusnormide rakendamist ei ühenduse tasandil (4) ega ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

(10)

See direktiiv ei piira ettevõtjate koondumise üle kontrolli kehtestamist puudutavate õigusnormide rakendamist ei ühenduse tasandil (4) ega ka liikmesriikide tasandil.

| (11) | Käesolev direktiiv ei puuduta ühenduse õigusnorme, mis kehtivad krediidivahendusfirmade ja teiste rahaasutuste kohta, ega vastavalt nendele õigusnormidele kehtestatud üksikute riikide eeskirju. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev direktiiv ei puuduta ühenduse õigusnorme, mis kehtivad krediidivahendusfirmade ja teiste rahaasutuste kohta, ega vastavalt nendele õigusnormidele kehtestatud üksikute riikide eeskirju.

| (12) | Käesolev direktiiv ei puuduta liikmesriikide õigusnorme, mille järgi tuleb ära näidata, milline hakkab olema piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv ei puuduta liikmesriikide õigusnorme, mille järgi tuleb ära näidata, milline hakkab olema piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht.

| (13) | Muud töötajate õigused peale osavõtuõiguste peaksid alluma siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivis 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5), nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/23/EÜ töötajate õiguste kaitsmise kohta äriühingute üleminekul (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja ärakuulamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (7) ning nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivis 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (8). |
| --- | --- |

(13)

Muud töötajate õigused peale osavõtuõiguste peaksid alluma siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivis 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5), nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/23/EÜ töötajate õiguste kaitsmise kohta äriühingute üleminekul (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja ärakuulamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (7) ning nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivis 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (8).

| (14) | Kui liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusel loodava äriühingu registrijärgne asukoht, ei ole seadusega kehtestatud samasugust töötajate osavõtu taset, nagu rakendati ühinevates äriühingutes (muu hulgas nõukogu otsuseid tegevates komiteedes), tuleb töötajate osavõttu piiriülese ühinemise tulemusel loodavas äriühingus reguleerida. Aluseks võetakse põhimõtted ja menetluskord,
  mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (9) ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja (10) töötajate kaasamise suhtes,
  kuid neid võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusel loodav äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registrijärgne asukoht. Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises põhjendamatute viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise artikli 14 alusel. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusel loodava äriühingu registrijärgne asukoht, ei ole seadusega kehtestatud samasugust töötajate osavõtu taset, nagu rakendati ühinevates äriühingutes (muu hulgas nõukogu otsuseid tegevates komiteedes), tuleb töötajate osavõttu piiriülese ühinemise tulemusel loodavas äriühingus reguleerida. Aluseks võetakse põhimõtted ja menetluskord,
  mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (9) ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja (10) töötajate kaasamise suhtes,
  kuid neid võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusel loodav äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registrijärgne asukoht. Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises põhjendamatute viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise artikli 14 alusel.

| (15) | Selleks, et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajate osavõtu taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajate usaldusisikute osakaalu töötajate osavõtu süsteemi kasutatavate äriühingute tulemusüksuseid hõlmavas juhtimisrühmas. |
| --- | --- |

(15)

Selleks, et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajate osavõtu taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajate usaldusisikute osakaalu töötajate osavõtu süsteemi kasutatavate äriühingute tulemusüksuseid hõlmavas juhtimisrühmas.

| (16) | Nõukogu peaks vastavalt institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe

   (11)

  punktile 34 töötama selles suunas, et liikmesriigid koostaksid enda ja ühenduse huvides oma tabelid, mis illustreeriksid nii palju kui võimalik direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavust, ja avaldaksid need. |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu peaks vastavalt institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe

   (11)

  punktile 34 töötama selles suunas, et liikmesriigid koostaksid enda ja ühenduse huvides oma tabelid, mis illustreeriksid nii palju kui võimalik direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavust, ja avaldaksid need.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.
     
  Käesolev direktiiv kehtib kapitaliühingute ühinemiste kohta, mis on asutatud liikmesriigi õiguse alusel ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub ühenduses, kui äriühingutest vähemalt kaks alluvad erinevate liikmesriikide õigusele (edaspidi “piiriülesed ühinemised”).

2.
     Käesoleva direktiivi tähenduses on

| — | “ühinemine” – protsess, mille käigus:






  a) | annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule – kusjuures nende osanikud või aktsionärid saavad vastu teise äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad osad või aktsiad ja vajadusel rahalise juurdemakse;
  juurdemakse
  ei tohi ületada 10 % asendatud osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest; |
| --- | --- | --- |

—

“ühinemine” – protsess, mille käigus:

a)

annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule – kusjuures nende osanikud või aktsionärid saavad vastu teise äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad osad või aktsiad ja vajadusel rahalise juurdemakse;
  juurdemakse
  ei tohi ületada 10 % asendatud osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest;

| b) | annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule – kusjuures nende osanikud või aktsionärid saavad vastu uue äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad osad või aktsiad ja vajadusel rahalise juurdemakse;
  juurdemakse
  ei tohi ületada 10 % asendatud osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest; |
| --- | --- |

b)

annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule – kusjuures nende osanikud või aktsionärid saavad vastu uue äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad osad või aktsiad ja vajadusel rahalise juurdemakse;
  juurdemakse
  ei tohi ületada 10 % asendatud osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest;

| c) | annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik osad või aktsiad tema
  kapitalis
  ; |
| --- | --- |

c)

annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik osad või aktsiad tema
  kapitalis
  ;

| — | “kapitaliühing”








  a) | äriühing direktiivi 68/151/EMÜ

   (12)

  artikli 1 tähenduses või |
| --- | --- | --- |

—

“kapitaliühing”

a)

äriühing direktiivi 68/151/EMÜ

   (12)

  artikli 1 tähenduses või

| b) | kapitaliühing, mis on juriidiline isik ja millel on osa- või aktsiakapital
  , mis vastutab äriühingu kohustuste eest ainuisikuliselt ning millele siseriiklik õigus, millele ta allub, näeb ette osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvides kaitsesätted direktiivi 68/151/EMÜ tähenduses. |
| --- | --- |

b)

kapitaliühing, mis on juriidiline isik ja millel on osa- või aktsiakapital
  , mis vastutab äriühingu kohustuste eest ainuisikuliselt ning millele siseriiklik õigus, millele ta allub, näeb ette osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvides kaitsesätted direktiivi 68/151/EMÜ tähenduses.

3.
     
  Ilma, et see piiraks lõikes 2 sätestatut, kohaldatakse seda direktiivi piiriülestele ühinemistele ka siis, kui piiriülesest ühinemisest tulenev rahaline juurdemakse vastavalt lõike 2 esimesele taandele tohib ületada mistahes asjakohase liikmesriigi õiguse järgi 10 % äriühingu osade või aktsiate nimiväärtuste summast – selle puudumisel kapitali arvestuslikust väärtusest.

4.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat direktiivi piiriülestele ühinemistele, kus osaleb ühistu; see kehtib ka siis, kui see ühistu kuuluks mõiste “kapitaliühing” määratluse alla vastavalt lõike 2 teisele taandele.

5.
     
  Käesolev direktiiv ei kehti piiriülestele ühinemistele, milles osaleb selline äriühing, mille eesmärgiks on investeerida üldsuselt temasse paigutatud rahalised vahendid ühiselt riskihajutamise põhimõttel ning mille osasid või aktsiaid võib osanike või aktsionäride nõudmisel otseselt või kaudselt selle äriühingu varade arvel tagasi võtta või välja maksta. Selliste tagasivõtmiste või väljamaksetega on võrdsustatud toimingud, millega äriühing soovib tagada, et tema osade või aktsiate kurss ei erineks olulisel määral nende inventari netoväärtusest.

Artikkel 2

1.
     Kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti,

| — | on piiriülesed ühinemised võimalikud ainult sellist liiki äriühingute vahel, millel on lubatud ühineda vastavate liikmesriikide siseriikliku õiguse järgi, |
| --- | --- |

—

on piiriülesed ühinemised võimalikud ainult sellist liiki äriühingute vahel, millel on lubatud ühineda vastavate liikmesriikide siseriikliku õiguse järgi,

| — | peab piiriüleses ühinemises osalev äriühing järgima või täitma tema jaoks kehtiva siseriikliku õiguse sätteid ja menetlusi. Kui liikmesriigi õigus lubab selle liikmesriigi asutustel riiklikku ühinemist üldhuvist tulenevatel põhjustel keelata, siis kehtib see ka piiriülese ühinemise kohta, mille puhul vähemalt üks ühinemises osalevatest äriühingutest allub nimetatud liikmesriigi õigusele. Nimetatud säte ei kehti, kui kohaldatav on määruse (EÜ) nr 139/2004 artikkel 21. |
| --- | --- |

—

peab piiriüleses ühinemises osalev äriühing järgima või täitma tema jaoks kehtiva siseriikliku õiguse sätteid ja menetlusi. Kui liikmesriigi õigus lubab selle liikmesriigi asutustel riiklikku ühinemist üldhuvist tulenevatel põhjustel keelata, siis kehtib see ka piiriülese ühinemise kohta, mille puhul vähemalt üks ühinemises osalevatest äriühingutest allub nimetatud liikmesriigi õigusele. Nimetatud säte ei kehti, kui kohaldatav on määruse (EÜ) nr 139/2004 artikkel 21.

2.
     
  Nimetatud sätete ja menetluste hulka kuuluvad esmajoones ühinemist puudutavat otsustamismenetlust ja -ühinemise piiriülest iseloomu arvestades – ühinevate äriühingute võlausaldajate kaitset, obligatsiooniomanike ja väärtpaberite või osade või aktsiate omanike kaitset ning töötajate kaitset käsitlevad sätted, kui tegemist on teiste kui artiklis 14 reguleeritud õigustega. Liikmesriigil on võimalik anda piiriüleses ühinemises osalevate, tema õigusele alluvate äriühingute osas välja eeskirju, et tagada piiriülese ühinemise vastu olnud vähemusosanikele või -aktsionäridele asjakohane kaitse.

Artikkel 3

1.   
  Ühinevate
  äriühingute juhtimis- või
  haldusorganid koostavad
  ühise piiriülese ühinemise ühinemislepingu. See ühinemisleping peab sisaldama
  vähemalt
  järgmisi andmeid:

| a) | ühinevate äriühingute liik, ärinimi ja asukoht ning
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu suhtes ette nähtud liik, ärinimi ja asukoht; |
| --- | --- |

a)

ühinevate äriühingute liik, ärinimi ja asukoht ning
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu suhtes ette nähtud liik, ärinimi ja asukoht;

| b) | äriühingu osade või aktsiate vahetussuhe ja vajadusel rahaliste juurdemaksete suurus; |
| --- | --- |

b)

äriühingu osade või aktsiate vahetussuhe ja vajadusel rahaliste juurdemaksete suurus;

| c) | piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu osade või aktsiate üleandmise tingimused; |
| --- | --- |

c)

piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu osade või aktsiate üleandmise tingimused;

| d) | ühinemise eeldatav mõju tööhõivele; |
| --- | --- |

d)

ühinemise eeldatav mõju tööhõivele;

| e) | ajahetk, alates millest üleantud osad või aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning kõik nimetatud õigust puudutavad erisused; |
| --- | --- |

e)

ajahetk, alates millest üleantud osad või aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning kõik nimetatud õigust puudutavad erisused;

| f) | ajahetk, millest alates loetakse ühinevate äriühingute tehingud raamatupidamisarvestuse seisukohalt tehtuks
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu arvel; |
| --- | --- |

f)

ajahetk, millest alates loetakse ühinevate äriühingute tehingud raamatupidamisarvestuse seisukohalt tehtuks
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu arvel;

| g) | õigused, mille ühinemise tulemuseks olev äriühing annab eriõigustega osanikele või aktsionäridele ja teistele äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavate osade või aktsiate omanikele, või nende isikute suhtes ette nähtud meetmed; |
| --- | --- |

g)

õigused, mille ühinemise tulemuseks olev äriühing annab eriõigustega osanikele või aktsionäridele ja teistele äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavate osade või aktsiate omanikele, või nende isikute suhtes ette nähtud meetmed;

| h) | kõik erisoodustused, mis tagatakse
  piiriülese ühinemise ühinemislepingut
  kontrollivatele ekspertidele või ühinevate äriühingute haldus-, juhtimis-, järelvalve- või kontrollorganite liikmetele; |
| --- | --- |

h)

kõik erisoodustused, mis tagatakse
  piiriülese ühinemise ühinemislepingut
  kontrollivatele ekspertidele või ühinevate äriühingute haldus-, juhtimis-, järelvalve- või kontrollorganite liikmetele;

| i) | piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu põhikiri; |
| --- | --- |

i)

piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks oleva
  äriühingu põhikiri;

| j) | vajadusel
  andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 14 üksikasjad töötajate kaasamise kohta nende osavõtuõiguse määratlemisel
  piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks olevas
  äriühingus; |
| --- | --- |

j)

vajadusel
  andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 14 üksikasjad töötajate kaasamise kohta nende osavõtuõiguse määratlemisel
  piiriülesel
  ühinemise
  tulemuseks olevas
  äriühingus;

| k) | andmed piiriülese ühinemise tulemuseks olevale äriühingule üleantavate varade ja kohustuste hindamise kohta; |
| --- | --- |

k)

andmed piiriülese ühinemise tulemuseks olevale äriühingule üleantavate varade ja kohustuste hindamise kohta;

| l) | ühinemises osalevate äriühingute piiriülese ühinemise tingimuste kindlaksmääramisel kasutatud aruannete kuupäevad. |
| --- | --- |

l)

ühinemises osalevate äriühingute piiriülese ühinemise tingimuste kindlaksmääramisel kasutatud aruannete kuupäevad.

2.   
  Iga ühineva äriühingu juhtimis- või haldusorgan koostab osanikele või aktsionäridele mõeldud aruande, milles selgitatakse ja põhjendatakse piiriülese ühinemise õiguslikke ja majanduslikke aspekte ning selgitatakse piiriülese ühinemise mõju osanikele või aktsionäridele, võlausaldajatele ja töötajatele. Aruanne tehakse osanikele või aktsionäridele, töötajatele ja olemasolu korral viimaste usaldusisikutele kättesaadavaks hiljemalt üks kuu enne artiklis 6 nimetatud osanike koosoleku või üldkoosoleku kuupäeva. Juhul kui mõne ühineva äriühingu juhtimis- või haldusorgan saab siseriiklike õigusaktide kohaselt õigeaegselt töötajate usaldusisikutelt arvamuse, tuleb see arvamus aruandele lisada.

Artikkel 4

1.
     
  Piiriülese ühinemise ühinemisleping tuleb iga ühineva äriühingu suhtes kohaldatava liikmesriigi siseriiklikus õiguses ettenähtud viisil vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklile 3 teatavaks teha hiljemalt üks kuu enne osanike koosolekut või üldkoosolekut, millel selle kohta otsus vastu võetakse.

2.
     
  Pidades silmas selle liikmesriigi täiendavaid nõudeid, mille õigusele asjaomane äriühing allub, tuleb iga ühineva äriühingu kohta avaldada selle liikmesriigi ametlikus väljaandes järgmised andmed:

| a) | iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja
  asukoht
  , |
| --- | --- |

a)

iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja
  asukoht
  ,

| b) | register
  , kus on hoiustatud iga ühineva äriühingu
  direktiivi 68/151/EMÜ artikli 3 lõikes 2 nimetatud
  dokumendid ning registrikande number, |
| --- | --- |

b)

register
  , kus on hoiustatud iga ühineva äriühingu
  direktiivi 68/151/EMÜ artikli 3 lõikes 2 nimetatud
  dokumendid ning registrikande number,

| c) | iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajadusel vähemusosanike või -aktsionäride õiguste teostamise menetluskorrale ning aadress, millelt saab nimetatud menetluskorra kohta tasuta ammendavat teavet. |
| --- | --- |

c)

iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajadusel vähemusosanike või -aktsionäride õiguste teostamise menetluskorrale ning aadress, millelt saab nimetatud menetluskorra kohta tasuta ammendavat teavet.

Artikkel 5

1.   Iga ühineva äriühingu kohta koostatakse osanikele või aktsionäridele määratud
  sõltumatute ekspertide aruanne,
  mis peab olema esitatud hiljemalt üks kuu enne osanike koosolekut või üldkoosolekut vastavalt artiklile 6.
  Vastavalt liikmesriikide õigusele võib ekspertideks määrata füüsilised või juriidilised isikud.

2.   Alternatiivina ekspertide kaasamisele, kes tegutsevad iga ühineva äriühingu arvel, võivad piiriülese ühinemise ühinemislepingut kontrollida ja kõikidele osanikele või aktsionäridele määratud kirjaliku aruande koostada üks või mitu sõltumatut eksperti, kes nimetatud äriühingute ühise taotluse alusel selle liikmesriigi, mille õigusele üks ühinevatest äriühingutest või
  piiriülese ühinemise tulemuseks olev
  äriühing allub, kohtu või haldusasutuse poolt selleks määrati
  või millele vastava asutuse poolt selleks luba anti.

3.
     
  Ekspertide aruanne sisaldab vähemalt nõukogu 9. oktoobri 1978. aasta direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist,

   (13)

  artikli 10 lõikele 2 vastavaid andmeid.
  Ekspertidel on õigus nõuda igalt ühinevalt äriühingult kogu teavet, mida nad oma ülesande täitmiseks vajalikuks peavad.

4.
     
  Piiriülese ühinemise ühinemisleping kontrollimine sõltumatute ekspertide poolt ja ekspertide aruande koostamine ei ole vajalik, kui kõikide ühinevate äriühingute kõik osanikud või aktsionärid sellest loobuvad.

Artikkel 6

1.   Pärast
  aruannete
  teatavaks võtmist vastavalt
  artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5,
  kiidab iga ühineva äriühingu osanike koosolek või üldkoosolek ühise ühinemislepingu heaks.

2.   Iga ühineva äriühingu osanike koosolekul või üldkoosolekul on õigus teha ühinemine sõltuvaks
  sellest,
  et töötajate
  osavõtu
  menetluskord
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks olevas
  äriühingus tema poolt selgesõnaliselt kinnitatakse.

3.
     
  Liikmesriigi õigusnormid ei pruugi ette kirjutada ühendava äriühingu osanike koosoleku või üldkoosoleku nõusolekut, kui direktiivi 78/855/EMÜ artikli 8 nõuded on täidetud.

Artikkel 7

1.   Iga liikmesriik
  nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, mis kontrollivad piiriülese
  ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas, mis
  puudutavad ühinevaid
  äriühinguid, mis alluvad tema siseriiklikule õigusele.

2.   
  Igas
  asjaomases liikmesriigis
  väljastab lõikes 1 osutatud pädev isik
  igale ühinevale äriühingule, mille suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust,
  nii kiiresti kui võimalik,
  tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja formaalsuste nõuetekohast täitmist.

3.
     
  Kui vastavalt selle liikmesriigi õigusele, millele ühinev äriühing allub, on ette nähtud menetlus väärtpaberite või osade või aktsiate asendussuhte kontrollimiseks ja muutmiseks või vähemusosanikele või -aktsionäridele hüvituse maksmiseks, mis ei ole siiski vastuolus piiriülese ühinemise registreerimisega, siis kohaldatakse nimetatud menetlust ainult juhul, kui teised ühinevad äriühingud liikmesriikides, mille õigusnormid sellist menetlust ette ei näe, aktsepteerivad piiriülese ühinemise ühinemislepingule nõusoleku andmisel vastavalt artikli 6 lõikele 1 selgesõnaliselt, et esimese ühineva äriühingu osanikel või aktsionäridel on võimalik taotleda sellist menetlust antud äriühingu suhtes pädevas kohtus. Sellisel juhul võib kohus, notar või muu pädev asutus väljastada teatise vastavalt lõikele 2 ka juhul, kui selline menetlus algatati. Teatises tuleb siiski ära näidata, et selline menetlus on käimas. Menetlusest lähtuv otsus on piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu ja tema osanike või aktsionäride jaoks siduv.

Artikkel 8

1.
     Iga liikmesriik
  nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, mis kontrollivad piiriülese ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas,
  mis puudutavad
  piiriülese
  ühinemise teostamist ja vajadusel uue äriühingu asutamist, kui see äriühing allub tema siseriiklikule õigusele.
  Nimetatud pädev isik kontrollib esmajoones,
  kas ühinevad äriühingud on andnud nõusoleku ühisele ühesuguse sõnastusega ühinemislepingule ja,
  vajaduse korral,
  kas on sõlmitud kokkulepe töötajate osavõtu kohta vastavalt artiklile 14.

2.
     Iga ühinevatest äriühingutest esitab selle kohta
  vastavalt lõikele 1 nimetatud pädevale isikule
  teatise vastavalt artikli 7 lõikele 2 kuue kuu jooksul alates selle väljastamisest ning vastavalt artiklile 6 osanike koosoleku või üldkoosoleku poolt heakskiidetud ühise ühinemisleping.

Artikkel 9

Liikmesriigi
  õiguse järgi, millele
  piiriülese
  ühinemise
  tulemuseks olev
  äriühing allub,
  määratakse piiriülese ühinemise jõustumise ajahetk.
  Ühinemine saab jõustuda siiski alles siis, kui kontrollid on vastavalt artiklile 8 lõpetatud.

Artikkel 10

Iga liikmesriigi õiguse järgi, millele ühinevad äriühingud allusid, määratakse asjaomase riigi territooriumi osas, millises vormis ühinemise teostamine vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklile 3 avalikus registris, kus iga ühinemises osalev äriühing oma dokumendid hoiustama pidi, avalikustatakse. Register, kus piiriülese ühinemise tulemuseks olev äriühing registreeritakse, teatab viivitamatult registrile, kus iga osalev äriühing oma dokumendid hoiustama pidi, et piiriülene ühinemine on jõustunud. Eelneva kande kustutamine toimub vajadusel nimetatud teate laekumisel, kuid mitte varem.

Artikkel 11

1.   Vastavalt artikli 1 
  lõike 2
   esimese taande
  punktidele
  a
  ja c
  lõpule viidud ühinemisega kaasneb alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest järgnev:

| a) | ühendatava
  äriühingu kõik varad ja kohustused
  lähevad üle
  ühendavale äriühingule; |
| --- | --- |

a)

ühendatava
  äriühingu kõik varad ja kohustused
  lähevad üle
  ühendavale äriühingule;

| b) | ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad ühendava äriühingu osanikud või aktsionärid; |
| --- | --- |

b)

ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad ühendava äriühingu osanikud või aktsionärid;

| c) | ühendatav äriühing lakkab olemast. |
| --- | --- |

c)

ühendatav äriühing lakkab olemast.

2.   Vastavalt artikli 1
  lõike 2
  esimese taande punktile b lõpule viidud ühinemisega kaasneb alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest järgnev:

| a) | ühinevate äriühingute
  kõik varad ja kohustused
  lähevad üle
  uuele äriühingule; |
| --- | --- |

a)

ühinevate äriühingute
  kõik varad ja kohustused
  lähevad üle
  uuele äriühingule;

| b) | ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad uue äriühingu osanikud või aktsionärid; |
| --- | --- |

b)

ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad uue äriühingu osanikud või aktsionärid;

| c) | ühinevad äriühingud lakkavad olemast. |
| --- | --- |

c)

ühinevad äriühingud lakkavad olemast.

3.   Kui liikmesriik näeb äriühingute
  piiriülese
  ühinemise korral käesoleva direktiivi tähenduses ette erilised formaalsused ühinevate äriühingute poolt üle antud teatud varade, õiguste ja kohustuste ülekandmise õigusliku kehtivuse osas kolmandate isikute suhtes, siis on need formaalsused kohustatud täitma ühinemise
  tulemuseks olev
  äriühing.

4.
     
  Piiriülese ühinemise jõustumise ajahetkel lähevad töölepingute või töösuhete alusel kehtivad ühinevate äriühingute õigused ja kohustused piiriülese ühinemise jõustumise järgselt üle piiriülese ühinemise tulemuseks olevale äriühingule niipea, kui piiriülene ühinemine jõustub.

5.
     
  Ühendava äriühingu osasid või aktsiaid ei vahetata ühendatava äriühingu osade või aktsiate vastu, kui need kuuluvad kas:

| a) | ühendavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule; |
| --- | --- |

a)

ühendavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule;

| b) | ühendatavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendatava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule. |
| --- | --- |

b)

ühendatavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendatava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule.

Artikkel 12

Vastavalt artiklile 9 jõustunud piiriülest ühinemist ei saa õigustühiseks kuulutada.

Artikkel 13

1.   Kui piiriülene ühinemine viiakse läbi ühendamisena äriühingu poolt, millele kuuluvad kõik
  ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute
  osanike koosolekul või üldkoosolekul
  hääleõigust
  andvad osad või aktsiad
  ja muud väärtpaberid,
  siis:

| — | artikli 3 lõike 1 punktid b, c ja e, artikkel 5 ja artikli 11 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu; |
| --- | --- |

—

artikli 3 lõike 1 punktid b, c ja e, artikkel 5 ja artikli 11 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu;

| — | artikli 6 lõige 1 ei kuulu kohaldamisele ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

—

artikli 6 lõige 1 ei kuulu kohaldamisele ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute suhtes.

2.   Kui ühinemise viib ühendamisena läbi äriühing, millele kuuluvad vähemalt 90 %, aga mitte
  kõik ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute
  osanike koosolekul või üldkoosolekul hääleõigust andvad osad või aktsiate
  ja muud väärtpaberid
  , siis on
  sõltumatu eksperdi või sõltumatute ekspertide
  aruanded ning kontrollimiseks vajalikud dokumendid nõutavad ainult sel määral, nagu see on ette nähtud siseriikliku õigusega, mida kohaldatakse
  kas ühendava või ühendatava äriühingu suhtes.

Artikkel 14

1.
     
  Ilma et see piiraks alltoodud lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu suhtes selle registrijärgses asukohaks olevas liikmesriigis kehtivaid töötajate osavõttu käsitlevaid eeskirju (kui need on olemas).

2.
     
  Kui vähemalt ühe ühineva äriühingu keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne piiriülese ühinemise ühinemislepingu avaldamist, nagu on sätestatud artiklis 4, on suurem kui 500 ja selles äriühingus on kasutusel ja toimib töötajate osavõtu süsteem vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 2 punktile k sätetele või kui piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu suhtes kohaldatavas siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud

| — | vähemalt samal tasemel osavõttu nagu kasutatakse vastavates ühinevates äriühingutes ning mida mõõdetakse liikmete arvu alusel haldus- või järelevalveorganis või nende komiteedes või töötajate osavõtu süsteemi kasutavate äriühingute tulemusüksustes, või |
| --- | --- |

—

vähemalt samal tasemel osavõttu nagu kasutatakse vastavates ühinevates äriühingutes ning mida mõõdetakse liikmete arvu alusel haldus- või järelevalveorganis või nende komiteedes või töötajate osavõtu süsteemi kasutavate äriühingute tulemusüksustes, või

| — | piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osavõtuõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgne asukoht, |
| --- | --- |

—

piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osavõtuõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgne asukoht,

siis piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigis kehtivaid eeskirju töötajate osavõtu kohta (kui need on olemas) ei kohaldata. Sellisel juhul reguleerivad töötajate osavõttu piiriülese ühinemise tulemuseks olevas äriühingus ja töötajate osavõttu selliste õiguste määratlemise liikmesriigid mutatis mutandis ja tehes seda vastavalt allolevatele lõigetele 3 kuni 6 ning kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 ning direktiivi 2001/86/EÜ alljärgnevates sätetes:

| a) | artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik,
  samuti lõiked 5 ja 7; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik,
  samuti lõiked 5 ja 7;

| b) | artikli 4 lõige 1, lõike 2 
  punktid a, g ja h, samuti
  lõige 3; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõige 1, lõike 2 
  punktid a, g ja h, samuti
  lõige 3;

| c) | artikkel 5; |
| --- | --- |

c)

artikkel 5;

| d) | artikkel 6; |
| --- | --- |

d)

artikkel 6;

| e) | artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3.
  Käesoleva direktiivi rakendamiseks tõstetakse siiski vastavalt artikli 7 lõigu 2 esimese lõike punktis b standardeeskirjade rakendamiseks nõutavat protsentuaalset osakaalu vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ lisa 3. osale 25 protsendilt 33 ühe kolmandiku protsendini; |
| --- | --- |

e)

artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3.
  Käesoleva direktiivi rakendamiseks tõstetakse siiski vastavalt artikli 7 lõigu 2 esimese lõike punktis b standardeeskirjade rakendamiseks nõutavat protsentuaalset osakaalu vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ lisa 3. osale 25 protsendilt 33 ühe kolmandiku protsendini;

| f) | artiklid 8,
  10 ja
  12; |
| --- | --- |

f)

artiklid 8,
  10 ja
  12;

| g) | artikli 13 lõige 4; |
| --- | --- |

g)

artikli 13 lõige 4;

| h) | lisa 3. osa
  punkt b. |
| --- | --- |

h)

lisa 3. osa
  punkt b.

3.
     
  Ülaltoodud lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja menetlusi sätestades:

| — | annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse valida ilma eelnevate läbirääkimisteta olukord, kus nende suhtes kohaldatakse ülaltoodud lõike 2 punktis h osutatud standardeeskirju, mis on sätestatud piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest eeskirjadest kinni alates äriühingu registreerimise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse valida ilma eelnevate läbirääkimisteta olukord, kus nende suhtes kohaldatakse ülaltoodud lõike 2 punktis h osutatud standardeeskirju, mis on sätestatud piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest eeskirjadest kinni alates äriühingu registreerimise kuupäevast;

| — | annavad liikmesriigid spetsiaalsele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgseks asukohaks olevas liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele töötajate osavõtu kohta; |
| --- | --- |

—

annavad liikmesriigid spetsiaalsele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu registrijärgseks asukohaks olevas liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele töötajate osavõtu kohta;

| — | võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse standardeeskirju, ning nendest eeskirjadest sõltumatult määrata töötajate usaldusisikute osakaalu piirmäära piiriülesel ühinemise tulemuseks oleva äriühingu haldusorganis. Kui siiski ühes ühinevas äriühingus moodustasid töötajate usaldusisikud haldus- või järelevalveorgani koosseisust vähemalt ühe kolmandiku, ei või piirangu tulemuseks mingil juhul olla madalam töötajate usaldusisikute osakaal haldusorganis kui üks kolmandik. |
| --- | --- |

—

võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse standardeeskirju, ning nendest eeskirjadest sõltumatult määrata töötajate usaldusisikute osakaalu piirmäära piiriülesel ühinemise tulemuseks oleva äriühingu haldusorganis. Kui siiski ühes ühinevas äriühingus moodustasid töötajate usaldusisikud haldus- või järelevalveorgani koosseisust vähemalt ühe kolmandiku, ei või piirangu tulemuseks mingil juhul olla madalam töötajate usaldusisikute osakaal haldusorganis kui üks kolmandik.

4.
     
  Osavõtuõiguste laiendamine piiriülese ühinemise tulemuseks oleva äriühingu teistes liikmesriikides töötavatele töötajatele, millele on osutatud ülaltoodud lõike 2 teises taandes, ei too kaasa mis tahes kohustusi nendele liikmesriikidele, kes otsustavad osavõtuõigust sel viisil laiendada, et võtta neid töötajaid arvesse töötajate osavõtukünniste arvutamisel, millest lähtutakse osavõtuõiguste määratlemisel siseriiklikus õiguses.

5.
     
  Kui vähemalt üks ühinevatest äriühingutest kasutab töötajate osavõtu süsteemi ja piiriülese ühinemise tulemuseks olevat äriühingut tuleb vastavalt ülaltoodud lõikes osutatud eeskirjadele juhtida sellise süsteemi alusel, tuleb kõnealune äriühing ümber kujundada sellist liiki äriühinguks, mis võimaldab osavõtuõigusi rakendada.

6.
     
  Kui piiriülese ühinemise tulemuseks olevas äriühingus kasutatakse töötajate osavõtu süsteemi, on kõnealune äriühing kohustatud rakendama meetmeid, et tagada töötajate osavõtuõiguste kaitse edaspidiste siseriiklike ühinemiste korral kolme aasta jooksul pärast ühinemise jõustumist ning kohaldades mutatis mutandis käesolevas artiklis sätestatud eeskirju.

Artikkel 15

Viie aasta möödumisel artikli 16 lõikes 1 nimetatud ajahetkest kontrollib komisjon käesolevat direktiivi selle kohaldamise käigus saadud kogemuste alusel ja teeb vajaduse korral ettepaneku see üle vaadata.

Artikkel 16

Liikmesriigid kehtestavad nõutavad õigusnormid,
  mis on vajalikud
  , et täita käesolevat direktiivi
  mitte hiljem kui
  ... (14).

Kui liikmesriigid nimetatud õigusaktid välja annavad
  viitavad
  nad
  vahetult eeskirjades või märkusega ametliku avaldamise käigus käesolevale direktiivile. Liikmesriigid reguleerivad nimetatud viitamise üksikasjad.

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ..., ..., lk ...

1

(2)  
  ELT C 117, 30.4.2004, lk 43.

2

ELT C 117, 30.4.2004, lk 43.

(3)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

(4)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

4

20. jaanuari 2004. aasta

(EÜ)

139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(5)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16.

5

(6)  
  ELT L 82, 22.3.2001, lk 16.

6

ELT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(7)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29.

7

(8)  EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64. Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/74/EÜ (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).

8

(9)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1. Muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

9

Muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

(10)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

10

(11)  

  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

11

ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(12)  
  Esimene nõukogu 9. märtsi 1968. aasta direktiiv 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8). Viimati muudetud 2003. aasta ühinemisäktiga.

12

Esimene nõukogu 9. märtsi 1968. aasta direktiiv 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8). Viimati muudetud 2003. aasta ühinemisäktiga.

(13)  

  EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36. Viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

13

EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36. Viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(14)  
  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist

14

24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist

P6_TA(2005)0167

Filmipärand ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (KOM(2004)0171 – C6-0133/2004 – 2004/0066(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0171) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0171) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 157, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0133/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 157, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0133/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0101/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0101/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0066

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus
  2005/.../EÜ
  filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 157,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2),

pärast regioonide komiteega konsulteerimist,

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (3)

ning arvestades, et:

| (1) | asutamislepingu artikkel 157 näeb ette, et ühendus ja liikmesriigid peavad tagama ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

(1)

asutamislepingu artikkel 157 näeb ette, et ühendus ja liikmesriigid peavad tagama ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused;

| (2) | asutamislepingu artikli 151 lõige 4 näeb ette, et ühendus peab asutamislepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtma arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust; |
| --- | --- |

(2)

asutamislepingu artikli 151 lõige 4 näeb ette, et ühendus peab asutamislepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtma arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust;

| (3) | kinematograafia on haprale meediumile salvestatud kunstiliik, mistõttu on vajalik ametiasutuste teadlik tegutsemine selle säilitamiseks. Kinematograafiateosed moodustavad olulise osa meie kultuuripärandist ning väärivad sellistena igakülgset kaitset; |
| --- | --- |

(3)

kinematograafia on haprale meediumile salvestatud kunstiliik, mistõttu on vajalik ametiasutuste teadlik tegutsemine selle säilitamiseks. Kinematograafiateosed moodustavad olulise osa meie kultuuripärandist ning väärivad sellistena igakülgset kaitset;

| (4) | lisaks nende kultuuriväärtusele on kinematograafiateosed Euroopa ühiskonda käsitleva ajaloolise teabe allikaks. Nad kujutavad endast üksikasjalikku ajaloolist tõendusmaterjali Euroopa erinevate kultuuriliste identiteetide rikkalikkusest ja rahvaste mitmekesisusest. Kinematograafiateostel on keskne osa mineviku tundmaõppimisel ja meie tsivilisatsiooni olemuse peegeldamisel ühiskondlikul tasandil; |
| --- | --- |

(4)

lisaks nende kultuuriväärtusele on kinematograafiateosed Euroopa ühiskonda käsitleva ajaloolise teabe allikaks. Nad kujutavad endast üksikasjalikku ajaloolist tõendusmaterjali Euroopa erinevate kultuuriliste identiteetide rikkalikkusest ja rahvaste mitmekesisusest. Kinematograafiateostel on keskne osa mineviku tundmaõppimisel ja meie tsivilisatsiooni olemuse peegeldamisel ühiskondlikul tasandil;

| (5) | käesoleva soovituse eesmärk on edendada Euroopa filmipärandi tööstusliku ja kultuurilise potentsiaali paremat ärakasutamist, ergutades innovatsiooni, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise poliitikat kinematograafiateoste säilitamise ja restaureerimise valdkonnas. Järgnevalt soovitatud meetmete eemärk on kindlustada ühenduse filmitööstuse konkurentsivõimele vajalike tingimuste olemasolu ja kiirendada selle konkurentsivõime kasvu; |
| --- | --- |

(5)

käesoleva soovituse eesmärk on edendada Euroopa filmipärandi tööstusliku ja kultuurilise potentsiaali paremat ärakasutamist, ergutades innovatsiooni, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise poliitikat kinematograafiateoste säilitamise ja restaureerimise valdkonnas. Järgnevalt soovitatud meetmete eemärk on kindlustada ühenduse filmitööstuse konkurentsivõimele vajalike tingimuste olemasolu ja kiirendada selle konkurentsivõime kasvu;

| (6) | filmipärand on filmitööstuse oluline osa ning selle säilitamise, restaureerimise ja kasutamise ergutamine võib anda olulise panuse kõnealuse tööstuse konkurentsivõime parandamisse; |
| --- | --- |

(6)

filmipärand on filmitööstuse oluline osa ning selle säilitamise, restaureerimise ja kasutamise ergutamine võib anda olulise panuse kõnealuse tööstuse konkurentsivõime parandamisse;

| (7) | Euroopa filmitööstuse areng on Euroopa jaoks äärmiselt oluline, arvestades selle olulist potentsiaali kultuurile juurdepääsu, majandusarengu ja töökohtade loomise osas.
  See ei kehti mitte üksnes filmide tootmise ja näitamise kohta, vaid ka kinematograafiateoste kogumise, kataloogimise, säilitamise ja restaureerimise kohta. Filmipärandiga seotud tööstustegevuse konkurentsivõimet mõjutavaid tingimusi tuleb parandada, eriti mis puudutab tehnoloogiliste arengute, näiteks digiteerimise paremat kasutamist; |
| --- | --- |

(7)

Euroopa filmitööstuse areng on Euroopa jaoks äärmiselt oluline, arvestades selle olulist potentsiaali kultuurile juurdepääsu, majandusarengu ja töökohtade loomise osas.
  See ei kehti mitte üksnes filmide tootmise ja näitamise kohta, vaid ka kinematograafiateoste kogumise, kataloogimise, säilitamise ja restaureerimise kohta. Filmipärandiga seotud tööstustegevuse konkurentsivõimet mõjutavaid tingimusi tuleb parandada, eriti mis puudutab tehnoloogiliste arengute, näiteks digiteerimise paremat kasutamist;

| (8) | nimetatud potentsiaali täielik saavutamine nõuab eduka ja uuendusliku filmitööstuse olemasolu ühenduses. Seda võib lihtsustada filmipärandi säilitamis-, restaureerimis- ja kasutamistingimuste parandamisega ning tööstuse arengut ja piiramatut konkurentsivõimet takistavate tegurite kõrvaldamisega, eriti filmipärandit kogudes, kataloogides, säilitades ja restaureerides ning tehes selle kättesaadavaks hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks, järgides kõikidel juhtudel autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

(8)

nimetatud potentsiaali täielik saavutamine nõuab eduka ja uuendusliku filmitööstuse olemasolu ühenduses. Seda võib lihtsustada filmipärandi säilitamis-, restaureerimis- ja kasutamistingimuste parandamisega ning tööstuse arengut ja piiramatut konkurentsivõimet takistavate tegurite kõrvaldamisega, eriti filmipärandit kogudes, kataloogides, säilitades ja restaureerides ning tehes selle kättesaadavaks hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks, järgides kõikidel juhtudel autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| (9) | filmitööstuse üldine konkurentsivõime paraneb sellise keskkonna arendamise kaudu, mis soodustab koostööd filmipärandi säilitamise ja kaitse valdkonnas määratud asutuste vahel, mis võivad otta liikmesriikide või piirkondlikud arhiivid, filmiinstituudid või sarnased institutsioonid; |
| --- | --- |

(9)

filmitööstuse üldine konkurentsivõime paraneb sellise keskkonna arendamise kaudu, mis soodustab koostööd filmipärandi säilitamise ja kaitse valdkonnas määratud asutuste vahel, mis võivad otta liikmesriikide või piirkondlikud arhiivid, filmiinstituudid või sarnased institutsioonid;

| (10) | Nõukogu 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis Euroopa filmipärandi säilitamise ja edendamise kohta (4)
  kutsuti liikmesriike tegema koostööd filmipärandi restaureerimise ja säilitamise vallas, muu hulgas digitaaltehnoloogia võimalusi kasutades, vahetama valdkonna häid tavasid, kannustama Euroopa arhiiviandmete järk-järgulist võrgustamist ning kaaluma nende kogumite võimalikku kasutamist hariduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis Euroopa filmipärandi säilitamise ja edendamise kohta (4)
  kutsuti liikmesriike tegema koostööd filmipärandi restaureerimise ja säilitamise vallas, muu hulgas digitaaltehnoloogia võimalusi kasutades, vahetama valdkonna häid tavasid, kannustama Euroopa arhiiviandmete järk-järgulist võrgustamist ning kaaluma nende kogumite võimalikku kasutamist hariduslikel eesmärkidel;

| (11) | Euroopa audiovisuaalse pärandi kaitse konventsioon (5) näeb ette, et kõik osalisriigid peavad kehtestama
  õigusaktide või teiste asjakohaste meetmete abil
  kohustuse säilitada liikuvat pildimaterjali, mis moodustab osa tema audiovisuaalpärandist ning on toodetud või toodetud ühistoodanguna asjaomase osalisriigi territooriumil; |
| --- | --- |

(11)

Euroopa audiovisuaalse pärandi kaitse konventsioon (5) näeb ette, et kõik osalisriigid peavad kehtestama
  õigusaktide või teiste asjakohaste meetmete abil
  kohustuse säilitada liikuvat pildimaterjali, mis moodustab osa tema audiovisuaalpärandist ning on toodetud või toodetud ühistoodanguna asjaomase osalisriigi territooriumil;

| (12) | Komisjoni 26. septembri 2001. aasta teatises kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta (6) uuriti audiovisuaalteoste seaduspärast riiklikku või piirkondlikku talletamist kui ühte võimalikku viisi Euroopa audiovisuaalpärandi säilitamiseks ja kaitsmiseks ning teatisega alustati praegusest olukorrast ülevaate koostamist kinematograafiateoste talletamise osas liikmesriikides, ühinevates riikides ja EFTA riikides; |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 26. septembri 2001. aasta teatises kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta (6) uuriti audiovisuaalteoste seaduspärast riiklikku või piirkondlikku talletamist kui ühte võimalikku viisi Euroopa audiovisuaalpärandi säilitamiseks ja kaitsmiseks ning teatisega alustati praegusest olukorrast ülevaate koostamist kinematograafiateoste talletamise osas liikmesriikides, ühinevates riikides ja EFTA riikides;

| (13) | Nõukogu
  5. novembri 2001. aasta istungil (kultuuri- ja audiovisuaalalane istung) (7)

  märkis nõukogu eesistuja, et nõukogu avaldas poolehoidu
  komisjoni
  teatisele
  ; |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu
  5. novembri 2001. aasta istungil (kultuuri- ja audiovisuaalalane istung) (7)

  märkis nõukogu eesistuja, et nõukogu avaldas poolehoidu
  komisjoni
  teatisele
  ;

| (14) | Euroopa Parlament rõhutas oma 2. juuli 2002. aasta resolutsioonis

   (8)

  komisjoni teatise kohta kinematograafia pärandi kaitse tähtsust ja toetatas Euroopa audiovisuaalse pärandi kaitse konventsiooni lähenemisviisi, mis on oluline pidepunkt kiirete tehnoloogiliste muudatuste ajal. Järkjärguline üleminek digitaaltehnoloogiale võimaldab tõsta Euroopa filmitööstuse konkurentsivõimet ning aitab pikemas perspektiivis kaasa audiovisuaalsete teoste kataloogimis-, hoiustamis-, säilitamis- ja restaureerimiskulude vähendamisele. Samal ajal loob see uusi innovaatilisi võimalusi filmipärandi kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlament rõhutas oma 2. juuli 2002. aasta resolutsioonis

   (8)

  komisjoni teatise kohta kinematograafia pärandi kaitse tähtsust ja toetatas Euroopa audiovisuaalse pärandi kaitse konventsiooni lähenemisviisi, mis on oluline pidepunkt kiirete tehnoloogiliste muudatuste ajal. Järkjärguline üleminek digitaaltehnoloogiale võimaldab tõsta Euroopa filmitööstuse konkurentsivõimet ning aitab pikemas perspektiivis kaasa audiovisuaalsete teoste kataloogimis-, hoiustamis-, säilitamis- ja restaureerimiskulude vähendamisele. Samal ajal loob see uusi innovaatilisi võimalusi filmipärandi kaitse valdkonnas;

| (15) | Nõukogu 24. novembri 2003. aasta resolutsioonis, mis käsitleb kinematograafiateoste talletamist Euroopa Liidus (9), kutsuti liikmesriike looma oma riiklikes arhiivides, filmiinstituutides või sarnastes asutustes audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste talletamise ja säilitamise tõhusad süsteemid, juhul kui need veel ei eksisteeri; |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 24. novembri 2003. aasta resolutsioonis, mis käsitleb kinematograafiateoste talletamist Euroopa Liidus (9), kutsuti liikmesriike looma oma riiklikes arhiivides, filmiinstituutides või sarnastes asutustes audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste talletamise ja säilitamise tõhusad süsteemid, juhul kui need veel ei eksisteeri;

| (16) | kõikides liikmesriikides eksisteerivad juba audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste kogumise ja säilitamise süsteemid. Neli viiendikku nendest süsteemidest põhinevad seaduspärasel või lepingulisel kohustusel talletada kõik filmid või vähemalt üldsuse toetuse pälvinud filmid; |
| --- | --- |

(16)

kõikides liikmesriikides eksisteerivad juba audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste kogumise ja säilitamise süsteemid. Neli viiendikku nendest süsteemidest põhinevad seaduspärasel või lepingulisel kohustusel talletada kõik filmid või vähemalt üldsuse toetuse pälvinud filmid;

| (17) | “liikuva pildimaterjali” all mõistetakse mis tahes vahenditega ja mis tahes meediumile kas häälega või hääleta salvestatud liikuvate piltide seeriat, mis suudab luua pildi liikumisest; |
| --- | --- |

(17)

“liikuva pildimaterjali” all mõistetakse mis tahes vahenditega ja mis tahes meediumile kas häälega või hääleta salvestatud liikuvate piltide seeriat, mis suudab luua pildi liikumisest;

| (18) | “kinematograafiateose” all mõistetakse mis tahes pikkusega liikuvat pildimaterjali, eelkõige mängufilme, joonisfilme ja dokumentaalfilme, mis on ette nähtud kinos näitamiseks; |
| --- | --- |

(18)

“kinematograafiateose” all mõistetakse mis tahes pikkusega liikuvat pildimaterjali, eelkõige mängufilme, joonisfilme ja dokumentaalfilme, mis on ette nähtud kinos näitamiseks;

| (19) | “audiovisuaalpärandisse kuuluvad kinematograafiateosed” on filmitoodang, k.a ühistoodang teiste liikmesriikide ja/või kolmandate riikidega, mida liikmesriigid või nende poolt määratud asutused kvalifitseerivad sellistena objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Liikmesriikide audiovisuaalpärandid üheskoos moodustavad Euroopa audiovisuaalpärandi; |
| --- | --- |

(19)

“audiovisuaalpärandisse kuuluvad kinematograafiateosed” on filmitoodang, k.a ühistoodang teiste liikmesriikide ja/või kolmandate riikidega, mida liikmesriigid või nende poolt määratud asutused kvalifitseerivad sellistena objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Liikmesriikide audiovisuaalpärandid üheskoos moodustavad Euroopa audiovisuaalpärandi;

| (20) | Euroopa filmipärandi tulevastele põlvkondadele säilimise kindlustamiseks tuleb seda süsteemselt koguda, kataloogida, säilitada ja restaureerida, järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

(20)

Euroopa filmipärandi tulevastele põlvkondadele säilimise kindlustamiseks tuleb seda süsteemselt koguda, kataloogida, säilitada ja restaureerida, järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| (21) | Euroopa filmipärand tuleks teha kättesaadavaks hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks,
  järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

(21)

Euroopa filmipärand tuleks teha kättesaadavaks hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks,
  järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| (22) | kinematograafiateoste andmine arhiivide omandisse ei tähenda autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste loovutamist neile; |
| --- | --- |

(22)

kinematograafiateoste andmine arhiivide omandisse ei tähenda autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste loovutamist neile;

| (23) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (10) artikli 5 lõike 2 punktis c nähakse ette, et liikmesriigid võivad sätestada erandeid ja piiranguid konkreetsete reproduktsioonide suhtes, mida teevad avalikud raamatukogud või arhiivid, ning mis ei ole otseselt ega kaudselt ette nähtud majandusliku või kaubandusliku tulu saamiseks; |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (10) artikli 5 lõike 2 punktis c nähakse ette, et liikmesriigid võivad sätestada erandeid ja piiranguid konkreetsete reproduktsioonide suhtes, mida teevad avalikud raamatukogud või arhiivid, ning mis ei ole otseselt ega kaudselt ette nähtud majandusliku või kaubandusliku tulu saamiseks;

VÕTAVAD ARVESSE KOMISJONI KAVATSUST:

| 1. | kaaluda, kas teha ELi toetuse saajatele kohustuslikuks talletada hea tehnilise kvaliteediga koopia ELi toetuse saanud Euroopa filmidest vähemalt ühes riiklikkus arhiivis; |
| --- | --- |

1.

kaaluda, kas teha ELi toetuse saajatele kohustuslikuks talletada hea tehnilise kvaliteediga koopia ELi toetuse saanud Euroopa filmidest vähemalt ühes riiklikkus arhiivis;

| 2. | toetada ühenduse tasandil filmipärandi säilitamise ja kaitsmise küsimustes koostööd määratud asutuste vahel, milleks võivad olla riiklikud või piirkondlikud arhiivid, filmiinstituudid või sarnased asutused; |
| --- | --- |

2.

toetada ühenduse tasandil filmipärandi säilitamise ja kaitsmise küsimustes koostööd määratud asutuste vahel, milleks võivad olla riiklikud või piirkondlikud arhiivid, filmiinstituudid või sarnased asutused;

| 3. | kaaluda uurimisprojektide rahastamist filmide pikaajalise säilitamise ja restaureerimise valdkondades, |
| --- | --- |

3.

kaaluda uurimisprojektide rahastamist filmide pikaajalise säilitamise ja restaureerimise valdkondades,

| 4. | edendada filmide kataloogimise standardiseerimist Euroopas, et parandada andmebaaside koostalitlusvõimet,
  seda ka parimate tavade järgimise ja standardiseerimisprojektide kaasrahastamise kaudu, arvestades samal ajal keelelist mitmekesisust
  ; |
| --- | --- |

4.

edendada filmide kataloogimise standardiseerimist Euroopas, et parandada andmebaaside koostalitlusvõimet,
  seda ka parimate tavade järgimise ja standardiseerimisprojektide kaasrahastamise kaudu, arvestades samal ajal keelelist mitmekesisust
  ;

| 5. | aidata kaasa Euroopa tasandil määratud asutuste ja
  õiguste valdajate
  vahelisele läbirääkimiste pidamisele standardlepingu osas, milles kirjeldatakse millistel tingimustel võivad määratud asutused teha talletatud kinematograafiateosed üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

5.

aidata kaasa Euroopa tasandil määratud asutuste ja
  õiguste valdajate
  vahelisele läbirääkimiste pidamisele standardlepingu osas, milles kirjeldatakse millistel tingimustel võivad määratud asutused teha talletatud kinematograafiateosed üldsusele kättesaadavaks;

| 6. | jälgida ja hinnata käesolevas soovituses sätestatud meetmete tõhusust ning kaaluda edaspidiste meetmete vajalikkust; |
| --- | --- |

6.

jälgida ja hinnata käesolevas soovituses sätestatud meetmete tõhusust ning kaaluda edaspidiste meetmete vajalikkust;

SOOVITAVAD, ET LIIKMESRIIGID
  parandaksid filmipärandi säilitamise, restaureerimise ja kasutamise tingimusi ning eemaldaksid Euroopa filmitööstuse arengut ja täielikku konkurentsivõimet takistavad asjaolud:

| 1. | aidates kaasa Euroopa filmipärandi tööstusliku ja kultuurilise potentsiaali paremale ärakasutamisele metoodiliste säilitus- ja restaureerimismeetmete abil, toetades innovatsiooni-, teadus- ja tehnoloogiaarenduspoliitikaid kinematograafiateoste säilitamise ja restaureerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võttes kahe aasta jooksul käesoleva soovituse vastuvõtmisest
  õigus-, haldus-
  või teised asjakohased
  meetmed, et tagada audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste süstemaatiline kogumine, kataloogimine, säilitamine ja restaureerimine ning võimaldada nende kasutamist hariduslikel,
  kultuurilistel, uurimuslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel
  , järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

2.

võttes kahe aasta jooksul käesoleva soovituse vastuvõtmisest
  õigus-, haldus-
  või teised asjakohased
  meetmed, et tagada audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste süstemaatiline kogumine, kataloogimine, säilitamine ja restaureerimine ning võimaldada nende kasutamist hariduslikel,
  kultuurilistel, uurimuslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel
  , järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| 3. | volitades
  asjakohaseid asutusi sõltumatult ja professionaalselt ellu viima punktis 2
  kirjeldatud
  avalikku huvi pakkuvaid
  ülesandeid
  , tagades neile saadaolevatest parimate
  rahaliste ja tehniliste vahendite
  eraldamise
  ; |
| --- | --- |

3.

volitades
  asjakohaseid asutusi sõltumatult ja professionaalselt ellu viima punktis 2
  kirjeldatud
  avalikku huvi pakkuvaid
  ülesandeid
  , tagades neile saadaolevatest parimate
  rahaliste ja tehniliste vahendite
  eraldamise
  ;

| 4. | kannustades
  määratud asutusi sätestama kooskõlas õiguste valdajatega
  kokkuleppelised või
  lepingulised tingimused talletatud kinematograafiateoste avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks; |
| --- | --- |

4.

kannustades
  määratud asutusi sätestama kooskõlas õiguste valdajatega
  kokkuleppelised või
  lepingulised tingimused talletatud kinematograafiateoste avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks;

| 5. | kaaludes eeskätt filmipärandi edendamise eesmärgil riiklike filmiakadeemiate või sarnaste asutuste asutamist või toetamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võttes asjakohaseid meetmeid digitaalsete ja uute tehnoloogiate kasutamise suurendamiseks kinematograafiateoste kogumisel, kataloogimisel, säilitamisel ja restaureerimisel; |
| --- | --- |

6.

Kogumine

| 7. | kogudes
  süsteemselt nende audiovisuaalpärandisse kuuluvaid kinematograafiateoseid tulenevalt
  seadusejärgsest või lepingulise kohustusest talletada kinematograafiliste teoste vähemalt üks kõrgekvaliteediline koopia määratud asutustes
  . Nimetatud teoste talletamise tingimuste sätestamisel tagavad liikmesriigid, et:






  a) | nende vastutusalasse kuulub
  üleminekuperioodil
  see toodang ja ühistoodang, mida on riiklikult rahastatud riiklikul või piirkondlikul tasandil;
  pärast selle üleminekuperioodi lõppu peaksid need teostatavuse piires hõlmama kogu toodangut, ka sellist, mida ei ole riiklikult rahastatud; |
| --- | --- | --- |

7.

kogudes
  süsteemselt nende audiovisuaalpärandisse kuuluvaid kinematograafiateoseid tulenevalt
  seadusejärgsest või lepingulise kohustusest talletada kinematograafiliste teoste vähemalt üks kõrgekvaliteediline koopia määratud asutustes
  . Nimetatud teoste talletamise tingimuste sätestamisel tagavad liikmesriigid, et:

a)

nende vastutusalasse kuulub
  üleminekuperioodil
  see toodang ja ühistoodang, mida on riiklikult rahastatud riiklikul või piirkondlikul tasandil;
  pärast selle üleminekuperioodi lõppu peaksid need teostatavuse piires hõlmama kogu toodangut, ka sellist, mida ei ole riiklikult rahastatud;

| b) | talletatud
  kinematograafiateoste tehniline
  kvaliteet oleks hea hõlbustamaks säilitamist ja reprodutseeritavust ning et nende juurde kuuluksid vajadusel standardvormis metaandmed; |
| --- | --- |

b)

talletatud
  kinematograafiateoste tehniline
  kvaliteet oleks hea hõlbustamaks säilitamist ja reprodutseeritavust ning et nende juurde kuuluksid vajadusel standardvormis metaandmed;

| c) | film talletatakse filmi avaliku linastuse ajal ja igal juhul mitte hiljem kui kaks aastat pärast seda; |
| --- | --- |

c)

film talletatakse filmi avaliku linastuse ajal ja igal juhul mitte hiljem kui kaks aastat pärast seda;

Kataloogimine ja andmebaaside loomine

| 8. | võttes
  asjakohaseid meetmeid
  (mis võivad lõpuks viia filmitoodangu arhiveerimiskoodeksi väljatöötamiseni)
  , millega edendatakse talletatud kinematograafiateoste kataloogimist ja indekseerimist
  ning toetatakse filme käsitlevat teavet sisaldavate andmebaaside loomist
  Euroopa ja rahvusvaheliste standardite
  kohaselt
  ; |
| --- | --- |

8.

võttes
  asjakohaseid meetmeid
  (mis võivad lõpuks viia filmitoodangu arhiveerimiskoodeksi väljatöötamiseni)
  , millega edendatakse talletatud kinematograafiateoste kataloogimist ja indekseerimist
  ning toetatakse filme käsitlevat teavet sisaldavate andmebaaside loomist
  Euroopa ja rahvusvaheliste standardite
  kohaselt
  ;

| 9. | edendada standardiseerimist Euroopas, filmograafia
  andmebaaside koostalitlusvõimet ja nende avalikkusele kättesaadavust, näiteks Interneti kaudu
  , eelkõige määratud asutuste aktiivse kaasamise abil
  ; |
| --- | --- |

9.

edendada standardiseerimist Euroopas, filmograafia
  andmebaaside koostalitlusvõimet ja nende avalikkusele kättesaadavust, näiteks Interneti kaudu
  , eelkõige määratud asutuste aktiivse kaasamise abil
  ;

| 10. | uurides võimalust luua andmebaaside võrgustik, mis hõlmab Euroopa audiovisuaalpärandit ja vastavaid organisatsioone, eeskätt Euroopa Nõukogu (Eurimages ja Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus); |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsudes
  arhiive suurendama filmiarhiivide väärtust, rühmitades filmid ELi tasandil kogumiteks näiteks teema, autori, ajastu jne alusel; |
| --- | --- |

11.

kutsudes
  arhiive suurendama filmiarhiivide väärtust, rühmitades filmid ELi tasandil kogumiteks näiteks teema, autori, ajastu jne alusel;

Säilitamine

| 12. | võttes
  vastu õigusakte või
  kasutades
  muid meetodeid siseriiklike tavade kohaselt, et tagada talletatud kinematograafiateoste säilitamine. Säilitusmeetmed peaksid eelkõige hõlmama:






  a) | filmide reprodutseerimine uutele säilitusmeediumitele; |
| --- | --- | --- |

12.

võttes
  vastu õigusakte või
  kasutades
  muid meetodeid siseriiklike tavade kohaselt, et tagada talletatud kinematograafiateoste säilitamine. Säilitusmeetmed peaksid eelkõige hõlmama:

a)

filmide reprodutseerimine uutele säilitusmeediumitele;

| b) | erinevatele meediumitele salvestatud kinematograafiateoste linastamisel kasutatavate seadmete säilitamine; |
| --- | --- |

b)

erinevatele meediumitele salvestatud kinematograafiateoste linastamisel kasutatavate seadmete säilitamine;

Restaureerimine

| 13. | võttes kõik asjakohased meetmed, et
  lubada seadusandluse piires hoiuleantud kinematograafiateoste reprodutseerimist restaureerimise eesmärgil
  ja võimaldades samas õiguste valdajatel kõikide asjaomaste osapoolte ühisel nõusolekul saada kasu teoste restaureerimise tulemusel paranenud tööstuslikest võimalustest
  ; |
| --- | --- |

13.

võttes kõik asjakohased meetmed, et
  lubada seadusandluse piires hoiuleantud kinematograafiateoste reprodutseerimist restaureerimise eesmärgil
  ja võimaldades samas õiguste valdajatel kõikide asjaomaste osapoolte ühisel nõusolekul saada kasu teoste restaureerimise tulemusel paranenud tööstuslikest võimalustest
  ;

| 14. | toetades
  vanade või kõrge kultuuri- või ajaloolise väärtusega filmide restaureerimise
  projekte
  ; |
| --- | --- |

14.

toetades
  vanade või kõrge kultuuri- või ajaloolise väärtusega filmide restaureerimise
  projekte
  ;

Talletatud kinematograafiateoste kasutamise võimaldamine hariduslikel,
  kultuurilistel,
  uurimuslikel
  või muudel sarnastel mittekaubanduslikel
  eesmärkidel

| 15. | võttes
  vajalikke seadusandlikke
  või
  halduslikke meetmeid, et määratud asutused saaksid võimaldada talletatud kinematograafiateoste kasutamist hariduslikel
  , kultuurilistel, uurimuslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel,
  järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

15.

võttes
  vajalikke seadusandlikke
  või
  halduslikke meetmeid, et määratud asutused saaksid võimaldada talletatud kinematograafiateoste kasutamist hariduslikel
  , kultuurilistel, uurimuslikel või muudel sarnastel mittekaubanduslikel eesmärkidel,
  järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| 16. | võttes asjakohaseid meetmeid, et tagada puuetega inimestele juurdepääs talletatud kinematograafiateostele, järgides kõikidel juhtudel autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

16.

Kutsealane väljaõpe
  ja meediakirjaoskus

| 17. | edendades
  kutsealast väljaõpet kõikides filmipärandiga seotud valdkondades
  filmipärandi tööstusliku potentsiaali parema ärakasutamise toetamiseks
  ; |
| --- | --- |

17.

edendades
  kutsealast väljaõpet kõikides filmipärandiga seotud valdkondades
  filmipärandi tööstusliku potentsiaali parema ärakasutamise toetamiseks
  ;

| 18. | edendades filmipärandi kasutamist hariduses Euroopa mõõtme tugevdamise vahendina ja edendades kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soosides ja edendades visuaalset haridust, filmiõpinguid ja meediakirjaoskust igal hariaustasandil kutsealase väljaõppe programmides ja Euroopa programmides; |
| --- | --- |

19.

| 20. | edendades õppe-eesmärgil tootjate, levitajate, ringhäälinguorganisatsioonide ja filmiinstituutide vahelist tihedat koostööd, pidades samal ajal silmas autoriõigusi; |
| --- | --- |

20.

Hoiuleandmine

| 21. | kaaludes
  vabatahtliku
  või kohustusliku
  talletamise süsteemi
  loomist
  :






  a) | riiklikku audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateostega seotud abi- ja reklaammaterjali jaoks; |
| --- | --- | --- |

21.

kaaludes
  vabatahtliku
  või kohustusliku
  talletamise süsteemi
  loomist
  :

a)

riiklikku audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateostega seotud abi- ja reklaammaterjali jaoks;

| b) | muude riikide audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste jaoks; |
| --- | --- |

b)

muude riikide audiovisuaalpärandisse kuuluvate kinematograafiateoste jaoks;

| c) | muu liikuva pildimaterjali kui kinematograafiateoste jaoks; |
| --- | --- |

c)

muu liikuva pildimaterjali kui kinematograafiateoste jaoks;

| d) | vanade kinematograafiateoste jaoks; |
| --- | --- |

d)

vanade kinematograafiateoste jaoks;

Koostöö määratud asutuste vahel

| 22. | kannustades
  ja
  toetades
  määratud asutusi
  teabevahetuse
  ja oma tegevuse riiklikul ja Euroopa tasandil
  kooskõlastamise eesmärgil,
  et näiteks:






  a) | tagada kogumis- ning säilitusmeetodite
  sidusus ja andmebaaside koostalitlusvõime; |
| --- | --- | --- |

22.

kannustades
  ja
  toetades
  määratud asutusi
  teabevahetuse
  ja oma tegevuse riiklikul ja Euroopa tasandil
  kooskõlastamise eesmärgil,
  et näiteks:

a)

tagada kogumis- ning säilitusmeetodite
  sidusus ja andmebaaside koostalitlusvõime;

| b) | anda välja

  arhiivimaterjali, näiteks DVDdel, subtiitritega võimalikult paljudes Euroopa Liidu keeltes, järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi; |
| --- | --- |

b)

anda välja

  arhiivimaterjali, näiteks DVDdel, subtiitritega võimalikult paljudes Euroopa Liidu keeltes, järgides
  kõikidel juhtudel
  autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

| c) | koostada
  Euroopa audiovisuaalne filmograafia; |
| --- | --- |

c)

koostada
  Euroopa audiovisuaalne filmograafia;

| d) | töötada välja
  elektroonilise infovahetuse ühisstandard; |
| --- | --- |

d)

töötada välja
  elektroonilise infovahetuse ühisstandard;

| e) | töötada välja
  ühised uurimis- ja haridusprojektid
  , edendades samal ajal Euroopa kinokoolide ja -muuseumide võrgustiku arendamist
  ; |
| --- | --- |

e)

töötada välja
  ühised uurimis- ja haridusprojektid
  , edendades samal ajal Euroopa kinokoolide ja -muuseumide võrgustiku arendamist
  ;

Soovituse järelmeetmed

| 23. | teavitades komisjoni iga kahe aasta tagant käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest. |
| --- | --- |

23.

teavitades komisjoni iga kahe aasta tagant käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 123, 30.4.2004, lk 4.

1

ELT C 123, 30.4.2004, lk 4.

(2)  
  ELT C 74, 23.3.2005, lk 18.

2

ELT C 74, 23.3.2005, lk 18.

(3)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

(4)  EÜT C 193, 11.7.2000, lk 1.

4

lk 1.

(5)  http://conventions.coe.int, Euroopa Nõukogu, ETS nr 183, allakirjutamiseks avatud 8.11.2001.

5

(6)  
  EÜT C 43, 16.2.2002, lk 6
  .

6

EÜT

lk 6

(7)  2381. nõukogu istung – kultuuri- ja audiovisuaalalane (PRES/01/377, 5.11.2001).

7

(8)  

  ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 176.

8

ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 176.

(9)  
  ELT C 295, 5.12.2003, lk 5.

9

ELT C 295,

(10)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10
  .

10

167, 22.6.2001, lk 10

P6_TA(2005)0168

Sadamakaitse tugevdamine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sadamakaitse tugevdamise kohta (KOM(2004)0393 – C6-0072/2004 – 2004/0031(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0393) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0393) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0072/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0072/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0031/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0031/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0031

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ sadamakaitse tugevdamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiku 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

tegutsedes kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorraga (3)

ning arvestades, et:

| (1) | turvaintsidendid, mis on tingitud

  terrorismist on üheks suuremaks ohuks Euroopa Liidu põhialuseks olevatele demokraatia, vabaduse ning rahu väärtustamisele; |
| --- | --- |

(1)

turvaintsidendid, mis on tingitud

  terrorismist on üheks suuremaks ohuks Euroopa Liidu põhialuseks olevatele demokraatia, vabaduse ning rahu väärtustamisele;

| (2) | inimesi
  , sadamate infrastruktuuri ja seadmeid tuleks kaitsta turvaintsidentide
  ja nende laastava mõju eest. Niisugune kaitse oleks kasulik transpordi kasutajatele, majandusele ja ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

(2)

inimesi
  , sadamate infrastruktuuri ja seadmeid tuleks kaitsta turvaintsidentide
  ja nende laastava mõju eest. Niisugune kaitse oleks kasulik transpordi kasutajatele, majandusele ja ühiskonnale tervikuna;

| (3) | Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu võtsid 31. märtsil 2004
  vastu määruse
  (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste

  turvalisuse tugevdamise kohta

   (4). Nimetatud määrusega kehtestatud merenduse turvalisuse alased meetmed moodustavad ainult osa merendusega seotud transpordi-ahelate piisava turvalisuse taseme saavutamiseks vajalikest meetmetest. Nimetatud määruse reguleerimisalasse kuuluvad vaid laevade pardal ja laeva ja sadama vahelise liidesega seoses kehtivad turvameetmed; |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu võtsid 31. märtsil 2004
  vastu määruse
  (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste

  turvalisuse tugevdamise kohta

   (4). Nimetatud määrusega kehtestatud merenduse turvalisuse alased meetmed moodustavad ainult osa merendusega seotud transpordi-ahelate piisava turvalisuse taseme saavutamiseks vajalikest meetmetest. Nimetatud määruse reguleerimisalasse kuuluvad vaid laevade pardal ja laeva ja sadama vahelise liidesega seoses kehtivad turvameetmed;

| (4) | suurima võimaliku turvalisuse saavutamiseks mere- ja sadamatööstuses tuleks kasutusele võtta sadamate turvameetmed,
  mida kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide iga sadama kindlaksmääratud piirides, tagades sellega,
  et määruse
  (EÜ) nr 725/2004
  rakendamiseks võetavaid turvameetmeid toetab tugevdatud turvalisus. Neid meetmeid tuleks kohaldada kõigis sadamates, kus asub üks või mitu määruse
  (EÜ) nr 725/2004 reguleerimisalasse kuuluvatest sadamarajatistest; |
| --- | --- |

(4)

suurima võimaliku turvalisuse saavutamiseks mere- ja sadamatööstuses tuleks kasutusele võtta sadamate turvameetmed,
  mida kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide iga sadama kindlaksmääratud piirides, tagades sellega,
  et määruse
  (EÜ) nr 725/2004
  rakendamiseks võetavaid turvameetmeid toetab tugevdatud turvalisus. Neid meetmeid tuleks kohaldada kõigis sadamates, kus asub üks või mitu määruse
  (EÜ) nr 725/2004 reguleerimisalasse kuuluvatest sadamarajatistest;

| (5) | põhjenduses 2 kirjeldatud turvaeesmärgi saavutamiseks tuleks võtta vastu asjakohased meetmed, ilma

  et see piiraks liikmesriikide riiklike julgeolekueeskirjade ja -meetmete kohaldamist, mis võidakse kehtestada Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel; |
| --- | --- |

(5)

põhjenduses 2 kirjeldatud turvaeesmärgi saavutamiseks tuleks võtta vastu asjakohased meetmed, ilma

  et see piiraks liikmesriikide riiklike julgeolekueeskirjade ja -meetmete kohaldamist, mis võidakse kehtestada Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel;

| (6) | liikmesriigid peaksid turvalisusega seotud sadamaala täpsete piiride ja vajaliku sadamakaitse kindlustamise erinevate meetmete tuvastamisel tuginema üksikasjalikele turvalisuse hindamistele. Taolised meetmed peaksid üksteisest erinema vastavalt igale ajahetkele kehtestatud turvalisuse tasemele ja kajastavad erinevate sadamaalade või -osade riskiprofiilide erinevusi; |
| --- | --- |

(6)

liikmesriigid peaksid turvalisusega seotud sadamaala täpsete piiride ja vajaliku sadamakaitse kindlustamise erinevate meetmete tuvastamisel tuginema üksikasjalikele turvalisuse hindamistele. Taolised meetmed peaksid üksteisest erinema vastavalt igale ajahetkele kehtestatud turvalisuse tasemele ja kajastavad erinevate sadamaalade või -osade riskiprofiilide erinevusi;

| (7) | liikmesriigid peaksid
  kinnitama

  sadamate turvaplaanid, milles võetakse arvesse
  sadama turvalisuse hindamise tulemusi. Turvameetmete tõhususe jaoks on samuti vajalik ülesannete selge jaotamine kõigi asjaosaliste vahel ja korrapäraste õppuste läbiviimine. Ülesannete jaotamise ja õppuste korraldamise lülitamine sadama turvaplaani aitab tõhustada sadama turvalisusega seotud ennetus- ja parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

(7)

liikmesriigid peaksid
  kinnitama

  sadamate turvaplaanid, milles võetakse arvesse
  sadama turvalisuse hindamise tulemusi. Turvameetmete tõhususe jaoks on samuti vajalik ülesannete selge jaotamine kõigi asjaosaliste vahel ja korrapäraste õppuste läbiviimine. Ülesannete jaotamise ja õppuste korraldamise lülitamine sadama turvaplaani aitab tõhustada sadama turvalisusega seotud ennetus- ja parandusmeetmeid;

| (8) | ro-ro tüüpi parvlaevad on
  turvaintsidentide
  poolt eriti haavatavad, eelkõige, kui nad transpordivad nii reisijaid kui lasti. Turvalisuse hindamiste põhjal tuleks võtta piisavad meetmed, mis tagavad, et autod ja kaubaveokid, mida transporditakse ro-ro tüüpi parvlaevadel riigisisestel ja rahvusvahelistel marsruutidel, ei ohusta parvlaeva, selle reisijaid, meeskonda ega lasti. Meetmeid tuleks rakendada nii, et need sadama tegevust võimalikult vähe takistaks; |
| --- | --- |

(8)

ro-ro tüüpi parvlaevad on
  turvaintsidentide
  poolt eriti haavatavad, eelkõige, kui nad transpordivad nii reisijaid kui lasti. Turvalisuse hindamiste põhjal tuleks võtta piisavad meetmed, mis tagavad, et autod ja kaubaveokid, mida transporditakse ro-ro tüüpi parvlaevadel riigisisestel ja rahvusvahelistel marsruutidel, ei ohusta parvlaeva, selle reisijaid, meeskonda ega lasti. Meetmeid tuleks rakendada nii, et need sadama tegevust võimalikult vähe takistaks;

| (9) | liikmesriikidel peaks olema võimalik luua sadamate turvakomiteesid, kelle ülesandeks on anda praktilist nõu direktiivi reguleerimisalasse kuuluvates sadamates; |
| --- | --- |

(9)

liikmesriikidel peaks olema võimalik luua sadamate turvakomiteesid, kelle ülesandeks on anda praktilist nõu direktiivi reguleerimisalasse kuuluvates sadamates;

| (10) | liikmesriigid peaksid kindlustama, et sadama turvalisusega seotud kohustusi tunnistavad kõik sellega seotud osapooled. Liikmesriigid peaksid jälgima turvaeeskirjadest kinnipidamist ja selgelt looma kõigi oma sadamate jaoks vastutava ametiasutuse, kinnitavad oma sadamate turvalisuse hindamise kavad, kehtestavad ja teevad teatavaks
  asjakohased
  turvalisuse tasemed
  ning

  tagavad selle, et meetmetest teavitatakse, neid rakendatakse ja kooskõlastatakse tõhusalt; |
| --- | --- |

(10)

liikmesriigid peaksid kindlustama, et sadama turvalisusega seotud kohustusi tunnistavad kõik sellega seotud osapooled. Liikmesriigid peaksid jälgima turvaeeskirjadest kinnipidamist ja selgelt looma kõigi oma sadamate jaoks vastutava ametiasutuse, kinnitavad oma sadamate turvalisuse hindamise kavad, kehtestavad ja teevad teatavaks
  asjakohased
  turvalisuse tasemed
  ning

  tagavad selle, et meetmetest teavitatakse, neid rakendatakse ja kooskõlastatakse tõhusalt;

| (11) | liikmesriigid peaksid kinnitama kõik hindamised ja plaanid ning jälgima nende rakendamist oma sadamates.
  Selleks, et hoida sadamate töö takistamine ja kontrollasutuste halduskoormus minimaalsel tasemel, peaks komisjon teostama direktiivi kohaldamise järelevalvet koos määruse (EÜ) nr 725/2004 artiklis 9 lõikes 4 sätestatud kontrollidega; |
| --- | --- |

(11)

liikmesriigid peaksid kinnitama kõik hindamised ja plaanid ning jälgima nende rakendamist oma sadamates.
  Selleks, et hoida sadamate töö takistamine ja kontrollasutuste halduskoormus minimaalsel tasemel, peaks komisjon teostama direktiivi kohaldamise järelevalvet koos määruse (EÜ) nr 725/2004 artiklis 9 lõikes 4 sätestatud kontrollidega;

| (12) | liikmesriigid peaksid tagama, et komisjoni ja liikmesriikide vaheliseks kontaktasutuseks saaks sadamate turvalisuse alane kontaktasutus. Liikmesriigid peaks teatama komisjonile, millised sadamad kuuluvad läbi viidud turvalisuse hindamiste alusel direktiivi reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

(12)

liikmesriigid peaksid tagama, et komisjoni ja liikmesriikide vaheliseks kontaktasutuseks saaks sadamate turvalisuse alane kontaktasutus. Liikmesriigid peaks teatama komisjonile, millised sadamad kuuluvad läbi viidud turvalisuse hindamiste alusel direktiivi reguleerimisalasse;

| (13) | käesolev direktiiv tunnistab põhiõigusi ja järgib eriti. Euroopa põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

(13)

käesolev direktiiv tunnistab põhiõigusi ja järgib eriti. Euroopa põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid;

| (14) | ühenduse sadamapoliitika kohaselt võetavate meetmete tõhus ja normidele vastav kohaldamine tõstatab olulisi küsimusi seoses rahastamisega. Täiendavate turvameetmete rahastamine ei tohiks põhjustada konkurentsimoonutusi. Hiljemalt 30. juuniks 2006 peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi alusel võetavate meetmetega seotud rahastamist käsitleva uuringu tulemused, pöörates erilist tähelepanu kulude jagamisele riigiasutuste, sadamate valdajate ja operaatorite vahel; |
| --- | --- |

(14)

ühenduse sadamapoliitika kohaselt võetavate meetmete tõhus ja normidele vastav kohaldamine tõstatab olulisi küsimusi seoses rahastamisega. Täiendavate turvameetmete rahastamine ei tohiks põhjustada konkurentsimoonutusi. Hiljemalt 30. juuniks 2006 peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi alusel võetavate meetmetega seotud rahastamist käsitleva uuringu tulemused, pöörates erilist tähelepanu kulude jagamisele riigiasutuste, sadamate valdajate ja operaatorite vahel;

| (15) | käesoleva direktiivi rakendusmeetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (5). Kindlaks tuleks määrata kord käesoleva direktiivi kohandamiseks, et võtta arvesse rahvusvaheliste õigusnormide arengut ning et kogemusi arvestades kohandada või täiendada käesoleva direktiivi lisa üksikasjalikke sätteid ilma direktiivi reguleerimisala laiendamata; |
| --- | --- |

(15)

käesoleva direktiivi rakendusmeetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (5). Kindlaks tuleks määrata kord käesoleva direktiivi kohandamiseks, et võtta arvesse rahvusvaheliste õigusnormide arengut ning et kogemusi arvestades kohandada või täiendada käesoleva direktiivi lisa üksikasjalikke sätteid ilma direktiivi reguleerimisala laiendamata;

| (16) | kuna ettepandud meetmete eesmärk, milleks on asjakohaste meetmete tasakaalustatud kehtestamine ja rakendamine meretranspordi ja sadamapoliitika· valdkonnas, on direktiivi Euroopa mõõdet arvestades paremini saavutatav ühenduse tasandil,
  võib
  ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 toodud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis kehtestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv sadamate turvalisuse saavutamiseks vajalike ühiste põhistandardite kehtestamisega ja läheb nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale; |
| --- | --- |

(16)

kuna ettepandud meetmete eesmärk, milleks on asjakohaste meetmete tasakaalustatud kehtestamine ja rakendamine meretranspordi ja sadamapoliitika· valdkonnas, on direktiivi Euroopa mõõdet arvestades paremini saavutatav ühenduse tasandil,
  võib
  ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 toodud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis kehtestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv sadamate turvalisuse saavutamiseks vajalike ühiste põhistandardite kehtestamisega ja läheb nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale;

| (17) | kuna käesolev direktiiv hõlmab meresadamaid, siis ei peaks selles sisalduvad kohustused kohalduma Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ega Slovakkia suhtes; |
| --- | --- |

(17)

kuna käesolev direktiiv hõlmab meresadamaid, siis ei peaks selles sisalduvad kohustused kohalduma Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ega Slovakkia suhtes;

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva direktiivi põhieesmärk on kehtestada ühenduse meetmed sadamate turvalisuse tugevdamiseks ning neid rakendada, arvestades turvaintsidentide ohuga.

Direktiivi eesmärgiks on ka määruse
  (EÜ) nr 725/2004
  rakendamiseks võetud turvameetmete toetamise tagamine sadamate tugevdatud turvalisuse poolt.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmed on järgmised:

| a) | Sadama turvameetmete üldreeglid; |
| --- | --- |

a)

Sadama turvameetmete üldreeglid;

| b) | Nende reeglite rakendamise süsteem; |
| --- | --- |

b)

Nende reeglite rakendamise süsteem;

| c) | Reeglite järgimist kontrollivad süsteemid. |
| --- | --- |

c)

Reeglite järgimist kontrollivad süsteemid.

Artikkel 2

Tegevuspiirkond

1.   Käesolev direktiiv kehtestab turvameetmed, mida peab sadamates järgima. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi sätteid kohaldada sadamaga seotud aladel.

2.   Käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid kohaldatakse selle liikmesriigi territooriumil paikneva mis tahes sadama suhtes, kus asub üks või mitu määruse (EÜ) nr 725/2004 kohase sadamarajatiste turvaplaanigahõlmatud sadamarajatist.

Käesolev direktiiv ei kehti sadamate sõjalistele objektidele.

3.   Liikmesriigid määravad käesoleva direktiivi jaoks kindlaks iga sadama piirid võttes nõuetekohaselt arvesse sadama turvalisuse hindamise tulemusi, mille põhjal sadama turvalisuse plaan koostati.

4.   Kui liikmesriik on kindlaks määranud sadamarajatise piirid määruse (EÜ) nr 725/2004 mõistes, nii et need tõepoolest hõlmavad sadamat, on määruse (EÜ) nr 725/2004 vastavad sätted ülimuslikud käesoleva direktiivi vastavate sätete suhtes.

Artikkel 3

Definitsioonid

Käesoleva direktiivi raames:

| 1. | sadam - 
  teatud

  maa ja veeala, mille piirid on määratlenud liikmesriik, kus sadam asub ning mis koosneb kaubandusliku meretranspordi hõlbustamiseks vajalikest seadmetest ja rajatistest; |
| --- | --- |

1.

sadam - 
  teatud

  maa ja veeala, mille piirid on määratlenud liikmesriik, kus sadam asub ning mis koosneb kaubandusliku meretranspordi hõlbustamiseks vajalikest seadmetest ja rajatistest;

| 2. | laeva ja sadama vaheline liides - vastastikune mõju, mis tekib ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kaupade liikumist või sadamateenuste osutamist
  laevale või laevalt; |
| --- | --- |

2.

laeva ja sadama vaheline liides - vastastikune mõju, mis tekib ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kaupade liikumist või sadamateenuste osutamist
  laevale või laevalt;

| 3. | sadamaala - ala, kus toimub laeva/sadama kokkupuude; see hõlmab, vastavalt vajadusele, alasid, nagu ankrukohad, ootekaid ja merepoolsed lähenemisalad; |
| --- | --- |

3.

sadamaala - ala, kus toimub laeva/sadama kokkupuude; see hõlmab, vastavalt vajadusele, alasid, nagu ankrukohad, ootekaid ja merepoolsed lähenemisalad;

| 4. | sadama

  turvalisuse alane kontaktasutus - iga liikmesriigi määratud asutus, kelle ülesandeks on olla komisjoni ja teiste liikmesriikide vaheline kontaktasutus ning hõlbustada käesolevas direktiivis sätestatud
  sadamate
  turvameetmete kohaldamist, teostada selle üle järelkontrolli ning selle kohaldamisest teavitada; |
| --- | --- |

4.

sadama

  turvalisuse alane kontaktasutus - iga liikmesriigi määratud asutus, kelle ülesandeks on olla komisjoni ja teiste liikmesriikide vaheline kontaktasutus ning hõlbustada käesolevas direktiivis sätestatud
  sadamate
  turvameetmete kohaldamist, teostada selle üle järelkontrolli ning selle kohaldamisest teavitada;

| 5. | sadamakaitse asutus - vastavas sadamas sadamakaitse eest vastutavat asutust. |
| --- | --- |

5.

sadamakaitse asutus - vastavas sadamas sadamakaitse eest vastutavat asutust.

Artikkel 4

Kooskõlastamine määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaldamisel võetud meetmetega

Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiiviga kehtestatud sadamate turvameetmete põhjaliku kooskõlastamise määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaldamiseks võetud meetmetega.

Artikkel 5

Sadamakaitse asutus

1.   Liikmesriigid määravad igasse sadamasse, mille kohta käesolev direktiiv on kehtiv, tegevusse sadamakaitse asutuse. Sadamakaitse asutuse võib määrata rohkem kui ühe sadama kohta.

2.   Sadama turvaasutus vastutab sadama turvalisuse hindamiste tulemuste põhjal sadamate turvaplaanide koostamise ja rakendamise eest.

3.   Liikmesriigid võivad sadama turvaasutuseks määrata määruse (EÜ) nr 725/2004 kohase meresõiduturvali-suse pädeva asutuse.

Artikkel 6

Sadama turvalisuse hindamine

1.   Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate sadamate turvalisuse hindamiste
  läbiviimise
  . Nimetatud hindamistel võetakse arvesse
  sadama erinevate osade eripära
  ning samuti, kui liikmesriigi vastav ametiasutus peab seda asjakohaseks, sadamaga ühenduses olevate piirkondade eripära, kui need piirkonnad mõjutavad sadama turvalisust;

  hindamistel võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaldamisel teostatud sadamaalal asuvate sadamarajatiste turvalisuse hindamisi
  .

2.   Kõik sadama turvalisuse hindamised võtavad miinimumnõuetena arvesse
  I lisas sätestatud üksikasjalikke nõudeid.

3.   Sadama turvalisuse hindamist võib
  teostada

  artiklis 11 osutatud tunnustatud turvaorganisatsioon.

Rahvusvahelise mereveoteenuste korral teevad asjaomased liikmesriigid sadama turvalisuse hindamisel koostööd

4.
     
  Sadama turvalisuse hindamised peab kinnitama asjaomane liikmesriik.

Artikkel 7

Sadamakaitse plaan

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  sadamate turvalisuse hindamise tulemusena

  töötatakse välja sadamate turvaplaanid, neid täiendatakse ja ajakohastatakse. Sadama turvaplaan võtab nõuetekohaselt arvesse sadama erinevate osade eripära ning ühendab tervikuks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 725/2004 kindlaks määratud sadama piiridesse jäävate sadamarajatiste turvaplaanid.

2.   Sadamakaitse plaanid tuvastavad vastavalt artiklile 8 iga erineva turvalisuse taseme jaoks:

| a) | menetluskorra, mida tuleb järgida; |
| --- | --- |

a)

menetluskorra, mida tuleb järgida;

| b) | menetluskorra, mis tuleb kehtestada; |
| --- | --- |

b)

menetluskorra, mis tuleb kehtestada;

| c) | tegevused, mida tuleb ette võtta. |
| --- | --- |

c)

tegevused, mida tuleb ette võtta.

3.   Kõik sadama turvaplaanid võtavad miinimumnõuetena arvesse II lisas sätestatud üksikasjalikke nõudeid. Vajadusel sisaldavad sadamate turvaplaanid vajalikul määral turvameetmeid, mida kohaldatakse reisijate ja sõidukite suhtes, kes või mis ootavad reisijaid ja sõidukeid vedavatele merelaevadele minekut.

4.   Sadama turvaplaani võib välja töötada artiklis 11 osutatud tunnustatud turvaorganisatsioon.

5.
     
  Enne rakendamist kinnitavad asjaomased liikmesriigid sadama turvaplaanid..

6.   Liikmesriigid tagavad
  järelevalve

  sadamate turvaplaanide rakendamise üle.
  Järelevalve tuleks

  kooskõlastada teiste sadamas läbiviidavate kontrolltegevustega.

7.   Liikmesriigid tagavad nõuetekohaste õppuste läbiviimise, võttes arvesse III lisas loetletud
  turvakoolituse põhinõudeid
  .

Artikkel 8

Turvalisuse tasemed

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele
  sadamate või sadamaalade või -osade
  turvalisuse tasemete süsteemi.

2.   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 725/2004 on turvalisuse tasemeid kolm.

| — | Turvalisuse tase 1 tähistab taset, mille puhul rakendatakse alaliselt miinimumnõuetele vastavat turvameetmeid; |
| --- | --- |

—

Turvalisuse tase 1 tähistab taset, mille puhul rakendatakse alaliselt miinimumnõuetele vastavat turvameetmeid;

| — | Turvalisuse tase 2 tähistab taset, mille puhul turvaintsidendi kõrgendatud ohu korral rakendatakse vastavaid lisaturvameetmeid; |
| --- | --- |

—

Turvalisuse tase 2 tähistab taset, mille puhul turvaintsidendi kõrgendatud ohu korral rakendatakse vastavaid lisaturvameetmeid;

| — | Turvalisuse tase 3 tähistab taset, mille puhul tõenäose või otsese ohu korral, isegi kui rünnaku objekti ei ole võimalik kindlaks teha, rakendatakse tugevdatud spetsiifilisi turvameetmeid. |
| --- | --- |

—

Turvalisuse tase 3 tähistab taset, mille puhul tõenäose või otsese ohu korral, isegi kui rünnaku objekti ei ole võimalik kindlaks teha, rakendatakse tugevdatud spetsiifilisi turvameetmeid.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks igale sadamale või sadamaalale või -osale kehtiva turvalisuse taseme. Iga turvalisuse taseme puhul võivad liikmesriigid sõltuvalt sadama turvalisuse hindamise tulemusest otsustada, et sadama eri osades tuleb rakendada erinevaid turvameetmeid.

4.   Liikmesriigid teevad asjaomasele isikule või asjaomastele isikutele teatavaks sadama või sadamaosakehtiva turvalisuse taseme ning samuti mis tahes selles tehtavad muudatused.

Artikkel 9

Sadamakaitse inspektor

1.   
  Asjaomane liikmesriik kinnitab

  iga käesoleva direktiiviga hõlmatud sadama kohta ametisse sadama turvaülema. Igal sadamal onvõimaluse korraloma turvaülem,kuid asjakohasel juhulvõib üks turvaülem vastutada mitme sadama eest.

2.   Sadama turvaülem on kontaktasutuseks sadama turvalisuse küsimustes.

3.   Kui sadama turvaülem ja määruse (EÜ) nr 725/2004 kohane sadamarajatis(t)e turvalisuse ametnik on erinevad isikud, tuleb tagada nendevaheline tihe
  koostöö.

Artikkel

  10

Ülevaatamised

1.   Liikmesriigid tagavad sadamate turvalisuse hindamiste ja sadamate turvaplaanide ülevaatamise vastavalt vajadusele
  . Need tuleb üle vaadata vähemalt
  kord
  iga viie aasta
  järel
  .

2.   
  Ülevaatamise ulatus on vastavalt kas artiklis 6 või artiklis 7 sätestatud ulatus
  .

Artikkel 11

Tunnustatud
  turvaorganisatsioon

Liikmesriigid võivad käesolevas direktiivis sätestatud eesmärgil nimetada tunnustatud
  turvaorganisatsioonid
  . Tunnustatud
  turvaorganisatsioonid
  peavad vastama IV lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 12

Sadama turvalisuse alane kontaktasutus

Liikmesriigid nimetavad sadama turvalisuse aspektidega tegeleva kontaktasutuse. Liikmesriigid võivad määrata sadama turvalisuse aspektidega tegelema määruse (EÜ) nr 725/2004 alusel määratud kantaktasutuse.

Sadama turvalisuse kontaktasutus edastab komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud sadamate nimekirja
  ning teatab komisjonile nimekirjas tehtavatest mis tahes muudatustest.

Artikkel 13

Rakendamise ja nõuetele vastavuse kontroll

1.   Liikmesriigid kehtestavad süsteemi, mis tagab adekvaatse ja regulaarse järelevalve sadamate turvaplaanide ja nende rakendamise üle.

2.   
  Komisjon

  teostab koostöös artiklis 12 osutatud kontaktasutustega järelevalvet käesoleva direktiivi liikmesriikides kohaldamise üle.

3.   
  Seda järelevalvet teostatakse koos määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 4 sätestatud kontrollidega.

Artikkel 14

Kohandamised

I ja IV lisas kehtestatud sätteid võib muuta kooskõlas artikli15 lõikes 2 nimetatud menetluskorraga, laiendamata käesoleva direktiivi tegevuspiire.

Artikkel 15

Komitee menetluskord

1.   Komisjoni abistab määrusega
  (EÜ) nr 725/2004

  loodud komitee.

2.   Käesolevale lõigule viitamise korral on kehtivad otsuse 1999/468/EÜ artiklid 5 ja 7, võttes arvesse ka artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõigus 6 kehtestatud perioodiks määratakse üks kuu.

Artikkel 16

Konfidentsiaalsus ja informatsiooni levitamine

1.   Käesoleva direktiivi rakendamisel võtab komisjon vastavalt komisjoni otsusele 2001/844/EÜ, ECSC, Euratom
   (6)
  vastavad meetmed, et kaitsta informatsiooni, mille kohta kehtivad konfidentsiaalsusnõuded ja millele komisjonil on juurdepääs või mida edastatakse liikmesriikidele.

Liikmesriigid rakendavad vastavaid meetmeid kooskõlas sellealaste siseriiklike õigusaktidega.

2.   Kõik töötajad, kes teostavad turvakontrolle või käitlevad käesoleva direktiiviga seotud salastatud teavet, peavad läbima selle liikmesriigi, mille
  kodakonikuks

  asjaomane isik on, asjakohase tasemega julgeolekukontrolli
  .

Artikkel 17

Sanktsioonid

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklike sätete rikkumise korral, mis on vastu võetud vastavalt käesolevale direktiivile, rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone.

Artikkel 18

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jöustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud seadused, määrused ja rakendussätted
  hiljemalt ...

   (7)

  Liikmesriigid

  teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad vastu nimetatud sätted, peavad need säilitama viite käesolevale direktiivile või peab sellekohane viide olema lisatud nende ametlikul avalikustamisel. Kuidas sellekohased viited tehakse, määravad kindlaks liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriikliku seaduse põhisätete teksti, mis on vastu võetud valdkonnas, mida käesolev direktiiv puudutab.

Artikkel 19

Hindamisaruanne

Hiljemalt ...

   (8)

  ja seejärel iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinda-misaruande, mis põhineb muuhulgas artikli 13 alusel saadud teabel
  .

Aruandes analüüsib komisjon direktiivi järgimist liikmesriikide poolt ja võetud meetmete tõhusust. Vajadusel esitab komisjon ettepanekuid täiendavate meetmete kohta
  .

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 21

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele,
  kellel on artikli 2 lõikes 2 osutatud sadamaid
  .

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 302, 7.12.2004, lk 23
  .

1

ELT C 302, 7.12.2004, lk 23

(2)  ELT C [...], [...], lk [...].

2

(3)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht.

(4)  

  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6

4

ELT L 129, 29.4.2004, lk 6

(5)  
  EÛT L 184, 17.7.1999, lk 23

5

EÛT L 184, 17.7.1999, lk 23

(6)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

6

(7)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist

7

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist

(8)  
  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

8

Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

I LISA

SADAMA TURVALISUSE HINDAMINE

Sadama turvalisuse hindamine on sadamakaitseplaani väljatöötamise põhialuseks ja selle hilisemaks rakendamiseks. Sadama turvalisuse hindamine hõlmab vähemalt:

| — | tähtsa vara ja infrastruktuuri, mis vajab kindlasti kaitsmist, tuvastamine; |
| --- | --- |

—

tähtsa vara ja infrastruktuuri, mis vajab kindlasti kaitsmist, tuvastamine;

| — | varadele ja infrastruktuurile võimaliku ohu ja selle tõenäosuse tuvastamine, eesmärgiga võtta kasutusele ja prioriteerida vastavad turvameetmed; |
| --- | --- |

—

varadele ja infrastruktuurile võimaliku ohu ja selle tõenäosuse tuvastamine, eesmärgiga võtta kasutusele ja prioriteerida vastavad turvameetmed;

| — | vastumeetmete ja menetlustes tehtud muutuste ja nende haavatavuse vähendamise efektiivsuse taseme tuvastamine, väljavalimine ja prioritiseerimine; ja |
| --- | --- |

—

vastumeetmete ja menetlustes tehtud muutuste ja nende haavatavuse vähendamise efektiivsuse taseme tuvastamine, väljavalimine ja prioritiseerimine; ja

| — | nõrkade punktide, kaasa arvatud inimtegur infrastruktuuris, põhimõtted ja menetlused, tuvastamine. |
| --- | --- |

—

nõrkade punktide, kaasa arvatud inimtegur infrastruktuuris, põhimõtted ja menetlused, tuvastamine.

Selle eesmärgiga hõlmab hindamine vähemalt:

| — | kõigi sadama turvalisuse seisukohalt oluliste piirkondade tuvastamine, määrates sellega kindlaks ka sadama piirid. See hõlmab ka juba määruse (EÜ) nr 725/2004 alla kuuluvaid sadamaalasid, millede riski hindamine on põhialuseks turvalisuse hindamisele; |
| --- | --- |

—

kõigi sadama turvalisuse seisukohalt oluliste piirkondade tuvastamine, määrates sellega kindlaks ka sadama piirid. See hõlmab ka juba määruse (EÜ) nr 725/2004 alla kuuluvaid sadamaalasid, millede riski hindamine on põhialuseks turvalisuse hindamisele;

| — | sadamaala ja teiste sadamakaitse meetmete kokkupuutest tulenevate turvalisusealaste probleemide tuvastamine; |
| --- | --- |

—

sadamaala ja teiste sadamakaitse meetmete kokkupuutest tulenevate turvalisusealaste probleemide tuvastamine;

| — | selle kindlaksmääramine, milliste sadamatöötajate puhul tuleks läbi viia taustakontrolle ja/või julge-olekukontrolle, sest nad puutuvad kokku kõrge riskiteguriga aladega; |
| --- | --- |

—

selle kindlaksmääramine, milliste sadamatöötajate puhul tuleks läbi viia taustakontrolle ja/või julge-olekukontrolle, sest nad puutuvad kokku kõrge riskiteguriga aladega;

| — | vajaduse korral sadama jagamine vastavalt selle osade või alade turvaintsidentide
  sihtmärgiks saamise tõenäosusele, mitte ainult nende otseseks sihtmärgiks saamise tõenäosuse järgi, vaid ka nende võimalike läbipääsudeks olemise järgi naaberpiirkondade ründamise korral; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral sadama jagamine vastavalt selle osade või alade turvaintsidentide
  sihtmärgiks saamise tõenäosusele, mitte ainult nende otseseks sihtmärgiks saamise tõenäosuse järgi, vaid ka nende võimalike läbipääsudeks olemise järgi naaberpiirkondade ründamise korral;

| — | riski variatsioonide, näiteks aastaajast sõltuvate riskide tuvastamine; |
| --- | --- |

—

riski variatsioonide, näiteks aastaajast sõltuvate riskide tuvastamine;

| — | iga alampiirkonna eripäraste krakteristikute, nagu asukoht, ligipääs, energiavarustus, kommunikatsioonisüsteem, omanik, kasutajad ja teised turvalisuse seisukohalt olulised elemendid tuvastamine; |
| --- | --- |

—

iga alampiirkonna eripäraste krakteristikute, nagu asukoht, ligipääs, energiavarustus, kommunikatsioonisüsteem, omanik, kasutajad ja teised turvalisuse seisukohalt olulised elemendid tuvastamine;

| — | sadama
  võimalike ohustsenaariumite väljaselgitamine. Kogu sadam või konkreetsed sadama infrastruktuuri osad,
  last, pagas, inimesed või transpordivahendid
  sadamas
  võivad olla otseseks sihtmärgiks kindlaksmääratud ohuolukorras; |
| --- | --- |

—

sadama
  võimalike ohustsenaariumite väljaselgitamine. Kogu sadam või konkreetsed sadama infrastruktuuri osad,
  last, pagas, inimesed või transpordivahendid
  sadamas
  võivad olla otseseks sihtmärgiks kindlaksmääratud ohuolukorras;

| — | ohustsenaariumi võimalike tagajärgede tuvastamine. Tagajärjed võivad mõjutada rohkem kui ühte alam-piirkonda. Tuvastada tuleks nii otsesed kui ka kaudsed tagajärjed. Erilist tähelepanu tuleks pöörata inimohvreid nõudvale ohule; |
| --- | --- |

—

ohustsenaariumi võimalike tagajärgede tuvastamine. Tagajärjed võivad mõjutada rohkem kui ühte alam-piirkonda. Tuvastada tuleks nii otsesed kui ka kaudsed tagajärjed. Erilist tähelepanu tuleks pöörata inimohvreid nõudvale ohule;

| — | turvaintsidentide
  võimalike kobarefektide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

turvaintsidentide
  võimalike kobarefektide kindlaksmääramine;

| — | iga alampiirkonna haavatavate punktide tuvastamine; |
| --- | --- |

—

iga alampiirkonna haavatavate punktide tuvastamine;

| — | kõikide kogu sadama turvalisuse seisukohalt oluliste organisatoorsete aspektide tuvastamine, kaasa arvatud turvalisusega seotud olevate asutuste jagunemine, olemasolevad reeglid ja menetluskorrad; |
| --- | --- |

—

kõikide kogu sadama turvalisuse seisukohalt oluliste organisatoorsete aspektide tuvastamine, kaasa arvatud turvalisusega seotud olevate asutuste jagunemine, olemasolevad reeglid ja menetluskorrad;

| — | kogu sadamat puudutava turvalisuse haavatavate punktide, mis on seotud organisatoorsete, seadusandlike ja menetluskorra aspektidega, tuvastamine; |
| --- | --- |

—

kogu sadamat puudutava turvalisuse haavatavate punktide, mis on seotud organisatoorsete, seadusandlike ja menetluskorra aspektidega, tuvastamine;

| — | kriitiliste haavatavuste vähendamiseks mõeldud meetmete, menetluste ja tegevuse tuvastamine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sissepääsu kontrollimise või kogu sadamale või teatud sadamaaladele või -osadele sissepääsu piiramise vajadusele ja vahenditele; siia alla kuulub ka reisijate, sadama või teiste töötajate, külastajate ja laevameeskondade tuvastamine, piirkonna või tegevuse kontrollimise nõuded ning lasti ja pagasi kontroll. Meetmed, menetlused ja tegevus peaksid olema vastavuses tuvastatud ohuga, mis võib erinevates sadamaalades olla
  erinev; |
| --- | --- |

—

kriitiliste haavatavuste vähendamiseks mõeldud meetmete, menetluste ja tegevuse tuvastamine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sissepääsu kontrollimise või kogu sadamale või teatud sadamaaladele või -osadele sissepääsu piiramise vajadusele ja vahenditele; siia alla kuulub ka reisijate, sadama või teiste töötajate, külastajate ja laevameeskondade tuvastamine, piirkonna või tegevuse kontrollimise nõuded ning lasti ja pagasi kontroll. Meetmed, menetlused ja tegevus peaksid olema vastavuses tuvastatud ohuga, mis võib erinevates sadamaalades olla
  erinev;

| — | tuvastada,
  kuidas turvalisuse taseme kõrgendamisel tugevdada meetmeid, menetlusi ja tegevust; |
| --- | --- |

—

tuvastada,
  kuidas turvalisuse taseme kõrgendamisel tugevdada meetmeid, menetlusi ja tegevust;

| — | eriliste nõuete tuvastamine kehtestatud turvaprobleemide, nagu “kahtlane” laadung, pagas, punker, varustus või isik, tundmatu pakk, äratuntav oht (nt pommid), lahendamiseks. Need nõuded peaksid analüüsima tingimusi probleemide lahendamise soovitatavuseks kohapeal või pärast turvaalasse üleviimist; |
| --- | --- |

—

eriliste nõuete tuvastamine kehtestatud turvaprobleemide, nagu “kahtlane” laadung, pagas, punker, varustus või isik, tundmatu pakk, äratuntav oht (nt pommid), lahendamiseks. Need nõuded peaksid analüüsima tingimusi probleemide lahendamise soovitatavuseks kohapeal või pärast turvaalasse üleviimist;

| — | tagajärgede piiramiseks ja leevendamiseks mõeldud meetmete, menetluste ja tegevuse tuvastamine; |
| --- | --- |

—

tagajärgede piiramiseks ja leevendamiseks mõeldud meetmete, menetluste ja tegevuse tuvastamine;

| — | ülesannete jaotamise tuvastamine, mis võimaldaks tuvastatud meetmete, menetluste ja tegevuse nõuetekohast ja korrektset rakendamist; |
| --- | --- |

—

ülesannete jaotamise tuvastamine, mis võimaldaks tuvastatud meetmete, menetluste ja tegevuse nõuetekohast ja korrektset rakendamist;

| — | pöörata vastavalt vajadusele erilist tähelepanu suhetele teiste kaitseplaanidega (nt sadamaala kaitseplaanid) ja teiste olemasolevate turvameetmetega. Tähelepanu peaks pöörama ka suhetele teiste vastutege-vusplaanidega (nt õlilekke vastutegevusplaan, sadama erakorraliste olukordade plaan, meditsiinilise sekkumise plaan, tuumakatastroofi plaan jne); |
| --- | --- |

—

pöörata vastavalt vajadusele erilist tähelepanu suhetele teiste kaitseplaanidega (nt sadamaala kaitseplaanid) ja teiste olemasolevate turvameetmetega. Tähelepanu peaks pöörama ka suhetele teiste vastutege-vusplaanidega (nt õlilekke vastutegevusplaan, sadama erakorraliste olukordade plaan, meditsiinilise sekkumise plaan, tuumakatastroofi plaan jne);

| — | kommunikatsiooninõuete tuvastamine meetmete ja menetluste rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

kommunikatsiooninõuete tuvastamine meetmete ja menetluste rakendamiseks;

| — | pöörata erilist tähelepanu turvalisuse seisukohalt tundliku informatsiooni avalikustamise eest kaitsmise meetmetele. Asjassepuutuvate osaliste kui ka üldsuse parajasti-piisava-informeerimise nõuete tuvastamine. |
| --- | --- |

—

pöörata erilist tähelepanu turvalisuse seisukohalt tundliku informatsiooni avalikustamise eest kaitsmise meetmetele. Asjassepuutuvate osaliste kui ka üldsuse parajasti-piisava-informeerimise nõuete tuvastamine.

II LISA

SADAMAKAITSE PLAAN

Sadamakaitseplaan sätestab sadama julgeoleku korraldamise. Plaan põhineb sadama turvalisuse hindamise tulemustele. Plaan sätestab kindlad üksikasjalikud meetmed. See sisaldab kontrollsüsteemi, mis võimaldab vajaduse korral võtta kasutusele vajalikke parandusmeetmeid.

Sadamakaitseplaan:

| — | määrab kindlaks kõik sadamakaitse seisukohalt olulised piirkonnad. Meetmed, menetlused ja tegevus võivad erinevates alampiirkondades varieeruda, olenevalt sadama turvalisuse hindamise tulemustest. Mõnedes alampiirkondades on tõepoolest vaja rakendada tugevaimad ennetamismeetmeid kui teistes. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sadama turvalisuse hindamisel tuvastatud alampiirkondade kokkupuutealadele; |
| --- | --- |

—

määrab kindlaks kõik sadamakaitse seisukohalt olulised piirkonnad. Meetmed, menetlused ja tegevus võivad erinevates alampiirkondades varieeruda, olenevalt sadama turvalisuse hindamise tulemustest. Mõnedes alampiirkondades on tõepoolest vaja rakendada tugevaimad ennetamismeetmeid kui teistes. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sadama turvalisuse hindamisel tuvastatud alampiirkondade kokkupuutealadele;

| — | tagab erinevate turvalisuse karakteristikutega piirkondade erinevate turvameetmete koordineerimise; |
| --- | --- |

—

tagab erinevate turvalisuse karakteristikutega piirkondade erinevate turvameetmete koordineerimise;

| — | võimaldab vajaduse korral vastavalt sadama erinevatele piirkondadele, erinevatele turvalisuse tasemetele ja spetsiifilisele informatsioonile erinevate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

—

võimaldab vajaduse korral vastavalt sadama erinevatele piirkondadele, erinevatele turvalisuse tasemetele ja spetsiifilisele informatsioonile erinevate meetmete rakendamist;

| — | tuvastab sadamakaitse tugevdamist toetava organisatoorse struktuuri. |
| --- | --- |

—

tuvastab sadamakaitse tugevdamist toetava organisatoorse struktuuri.

Nende põhiaspektide põhjal määrab sadamakaitse plaan kindlaks ülesanded ja spetsiifilised tööplaanid järgmistes valdkondades:

| — | sissepääsu nõuded. Teatud alade suhtes jõustuvad nõuded ainult siis, kui turvalisuse tasemed ületavad minimaalse taseme. Sadamakaitseplaan peaks hõlmama kõiki nõudeid ja üleminekupiire; |
| --- | --- |

—

sissepääsu nõuded. Teatud alade suhtes jõustuvad nõuded ainult siis, kui turvalisuse tasemed ületavad minimaalse taseme. Sadamakaitseplaan peaks hõlmama kõiki nõudeid ja üleminekupiire;

| — | isikute, pagasi ja lasti kontrollimise nõuded. Alade suhtes võivad nõuded kehtida või mitte; erinevates alampiirkondades võivad nõuded kehtida täielikult või osaliselt. Alampiirkonda sisenevaid või seal viibivaid isikuid võib kontrollida. Sadama turvaplaan vastab sadama turvalisuse hindamise tulemustele, mille abil määratakse kindlaks iga alampiirkonna turvanõuded ja turvalisuse tasemed. Kui sadama turvalisuse tagamiseks luuakse spetsiaalsed isikukaardid, tuleks kehtestada selge kord selliste dokumentide väljastamiseks, kasutamise kontrollimiseks ja tagastamiseks. Selline kord peaks erimeetmete kehtestamisel võtma arvesse teatavate sadama kasutajate gruppide eripära, et piirata juurdepääsu kontrollimise nõuete negatiivset mõju. Erinevad kategooriad tuleks igal juhul kehtestada meremeeste,
  ametiisikute, sadamas regulaarselt

  töötavate või seda külastavate inimeste, sadamas elavate ja seal aeg-ajalt töötavate ja seda aeg-ajalt külastavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

—

isikute, pagasi ja lasti kontrollimise nõuded. Alade suhtes võivad nõuded kehtida või mitte; erinevates alampiirkondades võivad nõuded kehtida täielikult või osaliselt. Alampiirkonda sisenevaid või seal viibivaid isikuid võib kontrollida. Sadama turvaplaan vastab sadama turvalisuse hindamise tulemustele, mille abil määratakse kindlaks iga alampiirkonna turvanõuded ja turvalisuse tasemed. Kui sadama turvalisuse tagamiseks luuakse spetsiaalsed isikukaardid, tuleks kehtestada selge kord selliste dokumentide väljastamiseks, kasutamise kontrollimiseks ja tagastamiseks. Selline kord peaks erimeetmete kehtestamisel võtma arvesse teatavate sadama kasutajate gruppide eripära, et piirata juurdepääsu kontrollimise nõuete negatiivset mõju. Erinevad kategooriad tuleks igal juhul kehtestada meremeeste,
  ametiisikute, sadamas regulaarselt

  töötavate või seda külastavate inimeste, sadamas elavate ja seal aeg-ajalt töötavate ja seda aeg-ajalt külastavate inimeste jaoks;

| — | koostöö lasti kontrolli, pagasi ja reisijate kontrolli asutuste vahel. Vajaduse korral näeb plaan ette nimetatud asutuste informatsiooni ja kontrollsüsteemide, kaasa arvatud saabumise-eelsed kontrollsüsteemid, ühendamist; |
| --- | --- |

—

koostöö lasti kontrolli, pagasi ja reisijate kontrolli asutuste vahel. Vajaduse korral näeb plaan ette nimetatud asutuste informatsiooni ja kontrollsüsteemide, kaasa arvatud saabumise-eelsed kontrollsüsteemid, ühendamist;

| — | menetlused ja meetmed kahtlase lasti, pagasi, punkri, varustuse või isikuga seotud situatsioonide lahendamiseks, kaasa arvatud turvaala kindlaks määramine ja teised sadamakaitse turvalisusealased probleemid ja rikkumised; |
| --- | --- |

—

menetlused ja meetmed kahtlase lasti, pagasi, punkri, varustuse või isikuga seotud situatsioonide lahendamiseks, kaasa arvatud turvaala kindlaks määramine ja teised sadamakaitse turvalisusealased probleemid ja rikkumised;

| — | alade või seal läbiviidava tegevuse kontrollimise nõuded. Tehniliste lahenduste vajadus ja lahendused määratakse kindlaks tuginedes sadama turvalisuse hindamisele; |
| --- | --- |

—

alade või seal läbiviidava tegevuse kontrollimise nõuded. Tehniliste lahenduste vajadus ja lahendused määratakse kindlaks tuginedes sadama turvalisuse hindamisele;

| — | viidad. Piirkonnad, mille kohta kehtivad teatud sissepääsu- ja/või kontrollinõuded, peaks varustama vastavate viitadega. Kontrollimise ja sissepääsu nõuded võtavad arvesse kõiki asjassepuutuvaid seadusi ja tavasid. Kontrolltegevusele tuleks viidata, kui seda nõuavad siseriiklikud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

viidad. Piirkonnad, mille kohta kehtivad teatud sissepääsu- ja/või kontrollinõuded, peaks varustama vastavate viitadega. Kontrollimise ja sissepääsu nõuded võtavad arvesse kõiki asjassepuutuvaid seadusi ja tavasid. Kontrolltegevusele tuleks viidata, kui seda nõuavad siseriiklikud õigusaktid;

| — | kommunikatsioon ja julgeolekukontroll. Kogu oluline julgeolekualane informatsioon tuleb edastada vastavalt julgeolekukontrolli standarditele, mida plaan sisaldab. Arvestades teatud informatsiooni tundlikkust, toimub info edastamine parajasti-piisava-informeerimise põhimõttel, kuid vastavalt vajadusele võib avalikkuse teavitamise korral võtta kasutusele vajalikud menetlused. Julgeolekukontroll moodustab osa sadamakaitseplaanist ja on suunatud turvalisuse seisukoha pealt tundliku informatsiooni kaitsmisele avalikustamise eest; |
| --- | --- |

—

kommunikatsioon ja julgeolekukontroll. Kogu oluline julgeolekualane informatsioon tuleb edastada vastavalt julgeolekukontrolli standarditele, mida plaan sisaldab. Arvestades teatud informatsiooni tundlikkust, toimub info edastamine parajasti-piisava-informeerimise põhimõttel, kuid vastavalt vajadusele võib avalikkuse teavitamise korral võtta kasutusele vajalikud menetlused. Julgeolekukontroll moodustab osa sadamakaitseplaanist ja on suunatud turvalisuse seisukoha pealt tundliku informatsiooni kaitsmisele avalikustamise eest;

| — | turvaintsidentidest teatamine. Kiire reageerimise tagamiseks peaks sadamakaitseplaan sätestama kindlad turvalisusega seotud vahejuhtumitest sadamakaitse inspektorile või/ja pädevale sadamakaitse asutusele teatamise nõuded; |
| --- | --- |

—

turvaintsidentidest teatamine. Kiire reageerimise tagamiseks peaks sadamakaitseplaan sätestama kindlad turvalisusega seotud vahejuhtumitest sadamakaitse inspektorile või/ja pädevale sadamakaitse asutusele teatamise nõuded;

| — | teiste ennetamist puudutavate plaanide ja tegevuste ühendamine. Plaan peaks eriti tegelema teiste ennetamist ja kontrollimist puudutavate sadamas kasutusel olevate tegevuste ühendamisega; |
| --- | --- |

—

teiste ennetamist puudutavate plaanide ja tegevuste ühendamine. Plaan peaks eriti tegelema teiste ennetamist ja kontrollimist puudutavate sadamas kasutusel olevate tegevuste ühendamisega;

| — | teiste vastutegevusplaanide ühendamine ja/või spetsiifiliste vastutegevusmeetmete, -menetluste ja -tegevuse kaasamine. Plaan peaks täpsustama teiste vastutegevus- ja hädaolukorraplaanide ühendamise ja nendega kooskõlas tegutsemise üksikasjad. Konfliktid ja puudused tuleks lahendada; |
| --- | --- |

—

teiste vastutegevusplaanide ühendamine ja/või spetsiifiliste vastutegevusmeetmete, -menetluste ja -tegevuse kaasamine. Plaan peaks täpsustama teiste vastutegevus- ja hädaolukorraplaanide ühendamise ja nendega kooskõlas tegutsemise üksikasjad. Konfliktid ja puudused tuleks lahendada;

| — | koolituse ja õppuste nõuded; |
| --- | --- |

—

koolituse ja õppuste nõuded;

| — | toimiv sadamakaitse organisatsioon ja tegutsemisviisid. Sadamakaitse plaan täpsustab sadamakaitse organisatsioonide, nende ülesannete jaotamise ja tegutsemisviiside üksikasjad. Plaan täpsustab, kui see peaks vajalik olema, sadamaala ja laevade turvainspektorite vahelise koostöö üksikasjad. Plaan määrab üldjoontes kindlaks sadamakaitse komitee ülesanded juhul, kui taoline komitee olemas on; |
| --- | --- |

—

toimiv sadamakaitse organisatsioon ja tegutsemisviisid. Sadamakaitse plaan täpsustab sadamakaitse organisatsioonide, nende ülesannete jaotamise ja tegutsemisviiside üksikasjad. Plaan täpsustab, kui see peaks vajalik olema, sadamaala ja laevade turvainspektorite vahelise koostöö üksikasjad. Plaan määrab üldjoontes kindlaks sadamakaitse komitee ülesanded juhul, kui taoline komitee olemas on;

| — | sadamakaitseplaani ajakohastamise ja kohandamise menetluskord. |
| --- | --- |

—

sadamakaitseplaani ajakohastamise ja kohandamise menetluskord.

ΠΙ LISA

TURVAÕPPUSE PÕHINÕUDED

Erinevat liiki
  õppuseid,
  milles võivad osaleda sadamarajatiste turvaülemad koos liikmesriikide asjaomaste amet-kondadega, ettevõtete ning võimalusel laevade turvaülemad, tuleks korraldada vähemalt kord kalendriaasta jooksul ja mitte harvemini kui iga 18 kuu järel. Ettevõtete või laevade turvaülemate ühisõppusel
  osalemise taotlused tuleks esitada laeva turvalisuse ja tööga seotud mõju silmas pidades. Nimetatud
  õppused
  peaksid testima kommunikatsiooni, koordinatsiooni, ressursside olemasolu ja reageerimist.
  Õppused
  võivad olla:

| 1) | täismahus ja otsesed; |
| --- | --- |

1)

täismahus ja otsesed;

| 2) | lauatagune simulatsioon või seminar või; |
| --- | --- |

2)

lauatagune simulatsioon või seminar või;

| 3) | ühendatud teiste õppustega nagu hädaolukorrale reageerimine või teised sadamas toimuvad riiklike asutuste õppused. |
| --- | --- |

3)

ühendatud teiste õppustega nagu hädaolukorrale reageerimine või teised sadamas toimuvad riiklike asutuste õppused.

IV LISA

TUNNUSTATUD TURVAORGANISATSIOONILE

  KEHTESTATUD TINGIMUSED

Tunnustatud turvaorganisatsioonil peaks olema:

| 1) | eriteadmised sadamakaitse oluliste aspektide kohta; |
| --- | --- |

1)

eriteadmised sadamakaitse oluliste aspektide kohta;

| 2) | vajalikud teadmised sadamategevuse kohta, kaasa arvatud teadmised sadama ülesehituse kohta; |
| --- | --- |

2)

vajalikud teadmised sadamategevuse kohta, kaasa arvatud teadmised sadama ülesehituse kohta;

| 3) | vajalikud teadmised sadamakaitset mõjutavate teiste turvalisuse seisukohalt oluliste tegevuste kohta; |
| --- | --- |

3)

vajalikud teadmised sadamakaitset mõjutavate teiste turvalisuse seisukohalt oluliste tegevuste kohta;

| 4) | oskus määrata kindlaks võimalikud ohud sadama turvalisusele; |
| --- | --- |

4)

oskus määrata kindlaks võimalikud ohud sadama turvalisusele;

| 5) | suutlikkus hoida ja parandada oma töötajaskonna erialaseid teadmisi; |
| --- | --- |

5)

suutlikkus hoida ja parandada oma töötajaskonna erialaseid teadmisi;

| 6) | suutlikkus jätkuvalt kontrollida oma töötajaskonna usaldusväärsust; |
| --- | --- |

6)

suutlikkus jätkuvalt kontrollida oma töötajaskonna usaldusväärsust;

| 7) | suutlikkus kasutada vajalikke meetmeid, et vältida turvalisuse seisukohalt tundliku informatsiooni ebaseaduslikku avalikustamist või sellele juurdepääsu; |
| --- | --- |

7)

suutlikkus kasutada vajalikke meetmeid, et vältida turvalisuse seisukohalt tundliku informatsiooni ebaseaduslikku avalikustamist või sellele juurdepääsu;

| 8) | teadmised vastavate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide ja julgeolekunõuete kohta; |
| --- | --- |

8)

teadmised vastavate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide ja julgeolekunõuete kohta;

| 9) | teadmised praeguse hetke julgeoleku mudelite ja sellealaste ohtude kohta; |
| --- | --- |

9)

teadmised praeguse hetke julgeoleku mudelite ja sellealaste ohtude kohta;

| 10) | võimet ära tunda ja üles leida relvad, ohtlikud ained ja seaded; |
| --- | --- |

10)

võimet ära tunda ja üles leida relvad, ohtlikud ained ja seaded;

| 11) | võimet diskrimineerimata karakteristikute ja käitumislike mudelite järgi ära tunda isikud, kes on tõenäoliselt ohuks sadama turvalisusele; |
| --- | --- |

11)

võimet diskrimineerimata karakteristikute ja käitumislike mudelite järgi ära tunda isikud, kes on tõenäoliselt ohuks sadama turvalisusele;

| 12) | teadmised turvameetmetest möödahiilimise võtete kohta; |
| --- | --- |

12)

teadmised turvameetmetest möödahiilimise võtete kohta;

| 13) | teadmised kaitse- ja valvevahendite ning -süsteemide ja nende tegevuspiiride kohta. |
| --- | --- |

13)

teadmised kaitse- ja valvevahendite ning -süsteemide ja nende tegevuspiiride kohta.

Tunnustatud

  turvaorganisatsioon, kes teostas sadama turvalisuse hindamist või taolise hindamise ülevaatamist, ei või koostada või üle vaadata sama sadama turvaplaani.

P6_TA(2005)0169

Õiglus Robert McCartney perekonnale

Euroopa Parlamendi resolutsioon isehakanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivalla ja kuritegevuse kohta Põhja-Iirimaal, eriti Robert McCartney mõrva kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2;

| A. | arvestades, et 30. jaanuaril 2005. aastal mõrvati julmalt Belfasti elanik Robert McCartney isehakanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) liikmete poolt, kes üritasid kuritegu varjata ning käskisid kõikidel tunnistajatel vaikida IRA liikmete osalusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 30. jaanuaril 2005. aastal mõrvati julmalt Belfasti elanik Robert McCartney isehakanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) liikmete poolt, kes üritasid kuritegu varjata ning käskisid kõikidel tunnistajatel vaikida IRA liikmete osalusest;

| B. | arvestades, et Robert McCartney õed Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney ja Donna Mary McCartney ning tema elukaaslane Bridgeen Karen Hagans keeldusid vaikimast ja on julgelt ja püsivalt astunud IRA vastu, nõudes õigust Robert McCartney mõrva küsimuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Robert McCartney õed Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney ja Donna Mary McCartney ning tema elukaaslane Bridgeen Karen Hagans keeldusid vaikimast ja on julgelt ja püsivalt astunud IRA vastu, nõudes õigust Robert McCartney mõrva küsimuses;

| C. | arvestades, et vahetult enne ja pärast Robert McCartney surmaga lõppenud kaklust oli Magennise baari ümbruses tõenäoliselt umbes 70 tunnistajat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahetult enne ja pärast Robert McCartney surmaga lõppenud kaklust oli Magennise baari ümbruses tõenäoliselt umbes 70 tunnistajat;

| D. | arvestades, et kui protestid mõrva üle sagenesid, peatasid IRA ja IRA poliitiline tiib Sinn Féin mõningate liikmete liikmelisuse või heitsid nad välja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui protestid mõrva üle sagenesid, peatasid IRA ja IRA poliitiline tiib Sinn Féin mõningate liikmete liikmelisuse või heitsid nad välja;

| E. | arvestades, et Sinn Féini juhtkond on küll õigust nõudnud, aga pole mõrva eest vastutavaid isikuid või neid, kes olid selle tunnistajad, kutsunud üles tegema täielikku ja otsest koostööd Põhja-Iirimaa politseiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sinn Féini juhtkond on küll õigust nõudnud, aga pole mõrva eest vastutavaid isikuid või neid, kes olid selle tunnistajad, kutsunud üles tegema täielikku ja otsest koostööd Põhja-Iirimaa politseiga;

| F. | arvestades, et IRA tegi 8. märtsil 2005. aastal julma avalduse, kus ta väitis, et ta oli valmis Robert McCartney tapjad maha laskma; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et IRA tegi 8. märtsil 2005. aastal julma avalduse, kus ta väitis, et ta oli valmis Robert McCartney tapjad maha laskma;

| G. | arvestades, et need, kes osalevad jõupingutustes saavutada Robert McCartney asjus õigus, on saanud kuulduste levitamise osaks, mille eesmärk on nende hirmutamine ja nimetatud juhtumi usaldusväärsuse kahjustamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et need, kes osalevad jõupingutustes saavutada Robert McCartney asjus õigus, on saanud kuulduste levitamise osaks, mille eesmärk on nende hirmutamine ja nimetatud juhtumi usaldusväärsuse kahjustamine;

| H. | arvestades, et ELi rahufond on teinud väärtuslikku tööd Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piirimaakondades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi rahufond on teinud väärtuslikku tööd Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piirimaakondades;

| I. | arvestades, et rahu ja vägivald ei saa Põhja-Iirimaal korraga eksisteerida, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahu ja vägivald ei saa Põhja-Iirimaal korraga eksisteerida,

| 1. | mõistab hukka Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivalla ja kuritegevuse Põhja-Iirimaal, eriti Robert McCartney mõrva; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Iiri Vabariikliku Armee (IRA) vägivalla ja kuritegevuse Põhja-Iirimaal, eriti Robert McCartney mõrva;

| 2. | rõhutab tugevalt, et Robert McCartney õed ja elukaaslane on ära teeninud täieliku toetuse nende õigluse jalule seadmise püüetes; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tugevalt, et Robert McCartney õed ja elukaaslane on ära teeninud täieliku toetuse nende õigluse jalule seadmise püüetes;

| 3. | kutsub Sinn Féini juhtkonda üles nõudma, et mõrva eest vastutavad inimesed ja mõrva tunnistajad teeksid täielikku koostööd Põhja-Iirimaa politseiga ning, et need vabastatakse IRA repressaalide ähvardustest; |
| --- | --- |

3.

kutsub Sinn Féini juhtkonda üles nõudma, et mõrva eest vastutavad inimesed ja mõrva tunnistajad teeksid täielikku koostööd Põhja-Iirimaa politseiga ning, et need vabastatakse IRA repressaalide ähvardustest;

| 4. | avaldab kahetsust reetliku kuulduste levitamise üle, mille eesmärk on Robert McCartney õdede ja kihlatu hirmutamine ja diskrediteerimine nende võitluses õiguse eest; |
| --- | --- |

4.

avaldab kahetsust reetliku kuulduste levitamise üle, mille eesmärk on Robert McCartney õdede ja kihlatu hirmutamine ja diskrediteerimine nende võitluses õiguse eest;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma kogu vajalikku abi Põhja-Iirimaa õiguskaitseasutustele, et tagada Robert McCartney mõrvarite vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma kogu vajalikku abi Põhja-Iirimaa õiguskaitseasutustele, et tagada Robert McCartney mõrvarite vastutusele võtmine;

| 6. | teeb ettepaneku, et kui Põhja-Iirimaa politsei ei ole võimeline Robert McCartney mõrva asjus süüdistust esitama, võib Euroopa Liit vastavalt finantsmäärusele anda rahalist toetust McCartney perekonna kohtukulude katmiseks nende võitlusel õiguse eest tsiviilmenetluse käigus; |
| --- | --- |

6.

teeb ettepaneku, et kui Põhja-Iirimaa politsei ei ole võimeline Robert McCartney mõrva asjus süüdistust esitama, võib Euroopa Liit vastavalt finantsmäärusele anda rahalist toetust McCartney perekonna kohtukulude katmiseks nende võitlusel õiguse eest tsiviilmenetluse käigus;

| 7. | palub seoses sellega, et komisjon teeks vastava eraldise ELi üldeelarve terrorismiohvrite abistamiseks mõeldud eelarvereast; |
| --- | --- |

7.

palub seoses sellega, et komisjon teeks vastava eraldise ELi üldeelarve terrorismiohvrite abistamiseks mõeldud eelarvereast;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühinevate ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühinevate ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule.

---

Kolmapäev, 11. mai 2005

| 20.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 92/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 92/109

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Parlamendi koosseis

Suurbritannia pädevad võimud teatasid Christopher Huhne'i ja Theresa Villiersi valimisest Suurbritannia parlamendi liikmeteks.

Kuna vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 4 ja esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 2 ei saa seda ametit ühitada Euroopa Parlamendi liikme ametiga, siis otsustas parlament alates 11.5.2005 ametikohad vabastada ning teavitada sellest asjaomast liikmesriiki.

3.   Maailmapank(arutelu)

Nõukogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsioonid: Maailmapank.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Joaquín Almunia (Euroopa Komisjoni liige) esitasid deklaratsioonid.

Sõna võtsid: Anders Wijkman fraktsiooni PPE-DE nimel, Poul Nyrup Rasmussen fraktsiooni PSE nimel, Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta), Othmar Karas, Margrietus van den Berg, Ignasi Guardans Cambó, Frithjof Schmidt, Proinsias De Rossa, Nicolas Schmit ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

4.   Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias(arutelu)

Nõukogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsioonid: Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) esitas deklaratsiooni.

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

Sõna võttis Albert Jan Maat seoses Kõrgõzstani eelseisvate presidendivalimiste läbiviimise kuupäevaga.

Joaquín Almunia (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Elmar Brok fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jiří Maštálka fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Albert Jan Maat, Bernadette Bourzai, Charles Tannock, Genowefa Grabowska, Andreas Mölzer, Alojz Peterle, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Jas Gawronski, Péter Olajos, Nicolas Schmit ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Adamos Adamou ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0295/2005); |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0295/2005);

| — | Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0296/2005); |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0296/2005);

| — | Ona Juknevičienė ja Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0297/2005); |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė ja Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0297/2005);

| — | Cristiana Muscardini ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0298/2005); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0298/2005);

| — | Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0299/2005); |
| --- | --- |

—

Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel, olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (B6-0299/2005);

| — | Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel, Kõrgõzstan ja Kesk-Aasia (B6-0306/2005). |
| --- | --- |

—

Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel, Kõrgõzstan ja Kesk-Aasia (B6-0306/2005).

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.4.

(Istung katkestati hääletuse ajaks kell 11.10 ja see jätkus kell 1130.)

ISTUNGI JUHATAJA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

asepresident

5.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

5.1.   Eritoiduks ettenähtud toiduained ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse eritoiduks ettenähtud toiduaineid (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090(COD)) – õigusasjade komisjon.

Raportöör: Giuseppe Gargani (A6-0110/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0170)

5.2.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine *(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport nõukogu soovituse kohta nimetada Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (6289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Pervenche Berès (A6-0094/2005).

(salajane hääletus – kodukorra artikli 162 lõige 1)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0171)

5.3.   Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Janusz Wojciechowski (A6-0096/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0172)

5.4.   Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 – C6-0008/2005 –2002/0061 (COD)) – siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

Raportöör: Stefano Zappalà (A6-0119/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Stefano Zappalà (raportöör) täpsustas, et muudatusettepanekus 54 toodud tabel on mõeldud ühise seisukoha tabelile 22 lisamiseks, mitte selle asendamiseks. |
| --- | --- |

—

Stefano Zappalà (raportöör) täpsustas, et muudatusettepanekus 54 toodud tabel on mõeldud ühise seisukoha tabelile 22 lisamiseks, mitte selle asendamiseks.

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0173)

5.5.   Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine (hääletus)

Raport puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI)) – põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: María Esther Herranz García (A6-0121/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0174)

5.6.   Tööaja korraldus ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD)) – tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Alejandro Cercas (A6-0105/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0175)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0175)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Mario Borghezio tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 49 kohta. |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 49 kohta.

Suulist muudatusettepanekut ei viidud sisse, kuna üle 37 parlamendiliikme oli selle vastu.

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

6.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Alejandro Cercas – A6-0105/2005

| — | Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo. |
| --- | --- |

—

Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo.

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

7.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Dagmar Roth-Behrendt, kes oli istungi juhataja hääletuste ajal, teatas, et soovis hääletada nagu fraktsioon PSE.

Raport: Janusz Wojciechowski – A6-0096/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Luís Queiró

  vastu: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Luís Queiró

vastu: Henrik Dam Kristensen

Raport: Alejandro Cercas – A6-0105/2005

Doris Pack teatas, et ei osalenud asjassepuutuva raporti esimestel nimelistel hääletustel.

| — | muudatusettepanek 37

  poolt: Marie-Noëlle Lienemann

  vastu: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 37

poolt: Marie-Noëlle Lienemann

vastu: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead

| — | muudatusettepanek 7

  vastu: Louis Grech |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

vastu: Louis Grech

| — | muudatusettepanek 20

  poolt: Pervenche Berès

  vastu: Louis Grech |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 20

poolt: Pervenche Berès

vastu: Louis Grech

| — | muudatusettepanek 22

  poolt: Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 22

poolt: Anders Wijkman

| — | muudatusettepanek 24

  poolt: Marianne Thyssen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 24

poolt: Marianne Thyssen

| — | muudatusettepanek 49, 1. osa

  poolt: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 49, 1. osa

poolt: Luís Queiró

| — | muudatusettepanek 41

  vastu: Gerard Batten, Thierry Cornillet |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 41

vastu: Gerard Batten, Thierry Cornillet

| — | muudatusettepanek 26

  vastu: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 26

vastu: Emanuel Jardim Fernandes

| — | muudatusettepanek 31

  poolt: Ian Hudghton |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 31

poolt: Ian Hudghton

| — | muudatusettepanek 50, 1. osa

  poolt: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 50, 1. osa

poolt: Gerard Batten

| — | muudatusettepanek 50, 2. osa

  poolt: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 50, 2. osa

poolt: Gerard Batten

| — | muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1)

  vastu: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1)

vastu: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1a, punktid a-c)

  poolt: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra;

  vastu: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1a, punktid a-c)

poolt: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra;

vastu: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1a, punktid d-f)

  vastu: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27 vo (art 22, § 1a, punktid d-f)

vastu: Roberta Angelilli

| — | muudatusettepanek 10, 1. osa

  vastu: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10, 1. osa

vastu: Alyn Smith

| — | muudatusettepanek 10, 2. osa

  poolt: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10, 2. osa

poolt: Roberta Angelilli

| — | muudatusettepanek 29

  erapooletud: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 29

erapooletud: Gerard Batten

| — | muudatusettepanek 30

  poolt: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 30

poolt: Gerard Batten

| — | muudatusettepanek 52

  poolt: Giusto Catania;

  vastu: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 52

poolt: Giusto Catania;

vastu: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira

| — | muudetud ettepanek

  vastu: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

  erapooletud: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

muudetud ettepanek

vastu: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

erapooletud: Hans-Peter Martin

| — | õigusloomega seotud resolutsioon

  poolt: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

  vastu: Georgios Karatzaferis |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon

poolt: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

vastu: Georgios Karatzaferis

(Istung katkestati kell 12.40 ja jätkus kell 15.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

8.   Pidulik istung – Luksemburg

Kell 12.00 kuni 12.30 toimus parlamendi pidulik istung Tema Majesteet Luksemburgi suurhertsog Henri külastuse puhul.

9.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Bogdan Klich teatas, et vaatamata tema kohaolekule ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 9.5.2005

Fraktsiooni IND/DEM taotlus esitada Euroopa Komisjonile Nigel Farage'i suuliselt vastatav küsimus (O6-0066/2005), mis käsitleb Euroopa Komisjoni meetmeid huvikonfliktide tekkimise riski takistamiseks.

poolt: Jens-Peter Bonde

Istungi kuupäev: 10.5.2005

Raport: Jules Maaten – A6-0102/2005

| — | muudatusettepanek 44

  poolt: Cecilia Malmström |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 44

poolt: Cecilia Malmström

Resolutsioon: “Õiglus Robert McCartney perekonnale” (B6-0281/2005)

| — | lõige 1

  poolt: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre |
| --- | --- |

—

lõige 1

poolt: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Jim Higgins |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Jim Higgins

*

**

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

10.   Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda(arutelu)

Nõukogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsioonid: Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda.

Jean-Claude Juncker (nõukogu eesistuja) ja José Manuel Barroso (Euroopa Komisjoni president) esitasid deklaratsioonid.

Sõna võtsid: Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Maciej Marian Giertych fraktsiooni IND/DEM nimel, ja Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võtsid: Philip Claeys (fraktsioonilise kuuluvuseta), József Szájer, Józef Pinior, Jan Jerzy Kułakowski, Tatjana Ždanoka, Giusto Catania, Nigel Farage, Ģirts Valdis Kristovskis ja Jana Bobošíková.

Arutelu lõpetati.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Elmar Brok, AFET komisjoni esimees: Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal lõppemise kuuekümnes aastapäev (B6-0290/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, AFET komisjoni esimees: Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal lõppemise kuuekümnes aastapäev (B6-0290/2005).

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.5.

11.   Infotund (küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0236/2005).

Küsimus 1 on tagasi võetud.

Küsimus 2 (Robert Evans): kvalifitseeritud õpetajate olukord Ameerika Ühendriikides.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Robert Evans.

Küsimus 3 (Bernd Posselt): vähemusi puudutavad sätted Makedoonias ja Serbias.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimus 4 (Chris Davies): otsekaubandus Põhja-Küprosega.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Sarah Ludford (autori asendaja).

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Küsimus 5 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.

Küsimus 6 (Gay Mitchell): ELi liikmesriikide arenguabikohustuste täitmine.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Gay Mitchell.

Küsimus 7 (David Martin): Mordechai Vanunu.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) David Martin.

Küsimus 8 (Panagiotis Beglitis): kreeklaste põhiõiguste rikkumine Gruusias.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Panagiotis Beglitis.

Küsimus 9 (Claude Moraes): romide hõlvamise aastakümme (2005-2015).

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Claude Moraes ja David Martin.

Küsimus 10 (Esko Seppänen): tuumaenergia.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Jonas Sjöstedt (autori asendaja).

Küsimus 11 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Türgi uue kriminaalseadustiku jõustumise peatamine.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Küsimus 12 (Dimitrios Papadimoulis): surmanuhtlus.

Nicolas Schmit vastas küsimusele.

Sõna võttis: Adamos Adamou (autori asendaja).

Küsimus 13 (Doris Pack): valimistel esindatuse ja võrdsete võimaluste tagamine Ungari rahvusvähemuse erakondadele Rumeenias.

Nicolas Schmit vastas küsimusele.

Küsimus 14 (Diana Wallis): Vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 19. oktoobri 1996. aasta Haagi konventsiooni ratifitseerimine.

Nicolas Schmit vastas küsimusele.

Sõna võttis: Diana Wallis seoses nõukogu vastusega.

Küsimus 15 (Ryszard Czarnecki): eelarve ajavahemikuks 2004-2007.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Ryszard Czarnecki.

Küsimus 16 (Lidia Joanna Geringer de Oedenberg): Euroopa piiriülese koostöö rühm.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Lidia Joanna Geringer de Oedenberg.

Küsimus 17 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.

Küsimus 18 (Johan Van Hecke): Burundi valimisprotsessi toetamine.

Nicolas Schmit vastas küsimusele.

Sõna võttis: Johan Van Hecke.

Küsimus 19 (Hans-Peter Martin): parlamendiliikmete uus põhimäärus.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Hans-Peter Martin, Piia-Noora Kauppi ja Anna Hedh.

Küsimus 20 (Paulo Casaca): üldeeskirja kasutamine spetsiifilisel eesmärgil.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Paulo Casaca.

Küsimus 21 on tagasi võetud.

Küsimus 22 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.

Küsimus 23 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.

Küsimus 24 (Seán Ó Neachtain):

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Seán Ó Neachtain ja Paul Rübig.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult.

Sõna võttis: Brian Crowley, küsimuse 22 autor, kes vabandas oma puudumist enda küsimuse ajal.

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 18.20 ja jätkus kell 21.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

12.   Esialgse üldeelarve projekti esitamine Euroopa Komisjoni poolt – 2006. eelarveaasta

Dalia Grybauskaitė (Euroopa Komisjoni liige) tutvustas esialgset üldeelarve projekti.

Sõna võtsid: Giovanni Pittella (raportöör) ja Janusz Lewandowski (BUDG komisjoni esimees).

Küsimuse arutelu lõpetati.

13.   Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus(arutelu)

Raport Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD)) – eelarvekomisjon.

Raportöör: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

Valdis Dombrovskis tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Markus Ferber fraktsiooni PPE-DE nimel, Louis Grech fraktsiooni PSE nimel, Kyösti Tapio Virrankoski fraktsiooni ALDE nimel, Sergej Kozlík (fraktsioonilise kuuluvuseta), Laima Liucija Andrikienė ja Hans-Peter Martin, kes väljendas kahtlust nimetatud raporti homsesse hääletusse kandmise õigsuse üle ja kes täpsustas, et parlamendi presidendilt sel teemal saadud vastuses (09.5.2005 protokolli punkt 12) ei ole tema sõnul piisavalt teavet, Hynek Fajmon, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig, Janusz Lewandowski (BUDG komisjoni esimees) seoses Hans-Peter Martini sõnavõtuga ja et täpsustada, et komisjonis läbiviidud hääletusmenetlus on vastavuses kodukorraga, ning Hans-Peter Martin seoses nimetatud sõnavõtuga. Asepresident, kes pärast presidendi kirja sisu esiletoomist kutsus Hans-Peter Martinit vastuseisu säilitamise korral üles kasutama parlamendi kodukorras sätestatud vahendeid.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.6.

14.   Euroopa välisteenistus(arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Jo Leinen AFCO komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Euroopa Liidu välisteenistuse institutsioonilised aspektid (B6-0233/2005).

Sõna võttis Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel.

Jo Leinen esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Margot Wallström (Euroopa Komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Íñigo Méndez de Vigo fraktsiooni PPE-DE nimel, Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, Andrew Duff fraktsiooni ALDE nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Elmar Brok, Panagiotis Beglitis, Mirosław Mariusz Piotrowski, James Hugh Allister, Alexander Stubb, Jean-Luc Dehaene, Charles Tannock, Maria da Assunção Esteves, Margot Wallström ja Elmar Brok, et esitada küsimus, millele vastas Margot Wallström.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.19.

15.   Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (arutelu)

Raport Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2004/2138(INI)) – rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

Javier Moreno Sánchez tutvustas raportit.

Sõna võttis Peter Mandelson (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Maria Martens (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Joseph Daul (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Georgios Papastamkos fraktsiooni PPE-DE nimel, Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Caroline Lucas fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel, Daniel Caspary fraktsiooni PPE-DE nimel, Kader Arif, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Helmuth Markov, Paul Rübig, Katerina Batzeli, Antolín Sánchez Presedo, Saïd El Khadraoui, Peter Mandelson ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, et täpsustada sõnavõttu.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.7.

16.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.268/OJJE).

17.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 00.10.

Julian Priestley

peasekretär

Manuel António dos Santos

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Hudacký, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Eritoiduks ettenähtud toiduained ***I

Raport: Giuseppe GARGANI (A6-0110/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 421, 21, 7 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

NH

+

421, 21, 7

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

2.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine *

Raport: Pervenche BÉRÈS(A6-0094/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | 410, 88, 40 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

+

410, 88, 40

Salajane hääletus (kodukorra artikli 162 lõige 1).

3.   Kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem *

Raport: Janusz WOJ CIECHOWSKI (A6-0096/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 546, 23, 9 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

tervikhääletus

NH

+

546, 23, 9

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

4.   Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ***II

Soovitus teisele lugemisele: Stefano ZAPPALÀ (A6-0119/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1 | 2
  5
  7
  10
  12–13
  26–29
  31
  - | komisjon | | + | |
| 33–55 | PPE-DE, PSE, ALDE ja Verts/ALE |
| plokk nr 2 | 1
  3–4
  6
  8–9
  14–25
  32 | komisjon | | ↓ | |
| vastutava komisjoni poolt esitatita teised muudatusettepanekud – eraldi hääletus | 11 | komisjon | | - | |
| 30 | komisjon | | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

plokk nr 1

2

5

7

10

12–13

26–29

31

+

komisjon

+

33–55

PPE-DE, PSE, ALDE ja Verts/ALE

plokk nr 2

1

3–4

6

8–9

14–25

32

komisjon

↓

vastutava komisjoni poolt esitatita teised muudatusettepanekud – eraldi hääletus

11

komisjon

-

30

komisjon

-

5.   Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamine

Raport: Marìa Esther HERRANZ GARCÌA (A6-0121/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enne § 1 | 1 | PPE-DE | | + | |
| §3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| §7 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| §8 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| §59 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

enne § 1

1

PPE-DE

+

§3

§

originaaltekst

eraldi

+

§7

§

originaaltekst

eraldi

+

§8

§

originaaltekst

eraldi

+

§59

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: §-d 3, 7, 8, 59

6.   Tööaja korraldus ***I

Raport: Alejandro CERCAS (A6-0105/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Direktiivi ettepanek |
| ettepanek Euroopa Komisjoni ettepaneku tagasilükkamiseks | 37 | GUE/NGL | NH | - | 82, 531, 29 |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud – eraldi hääletus | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 2 | komisjon | eraldi | + | |
| 3 | komisjon | eraldi | + | |
| 4 | komisjon | eraldi/EH | + | 339, 298, 11 |
| 5 | komisjon | eraldi | + | |
| 6 | komisjon | eraldi | + | |
| 7 | komisjon | NH | + | 373, 268, 13 |
| 8 | komisjon | eraldi/EH | + | 395, 241, 12 |
| 11 | komisjon | eraldi/EH | + | 433, 191, 24 |
| 12 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EH | + | 366, 273, 9 |
| 15 | komisjon | eraldi | + | |
| 17 | komisjon | eraldi | + | |
| 20 | komisjon | NH | + | 378, 262, 15 |
| 22 | komisjon | NH | + | 439, 201, 7 |
| 23 | komisjon | eraldi | + | |
| 24 | komisjon | eraldi/EH | + | 406, 237, 4 |
| 25 | komisjon | eraldi | + | |
| artikkel 1 | 49 | Mann ja teised | osa/NH | | |
| 1 | - | 306, 308, 10 |
| 2 | ↓ | |
| 3 | ↓ | |
| 4 | ↓ | |
| artikkel 2 pärast punkti 1 | 38 | GUE/NGL | | - | |
| artikkel 2, punkt 1 | 39 | GUE/NGL | NH | - | 78, 564, 15 |
| 9 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast artiklit 2 | 40 | GUE/NGL | NH | - | 69, 572, 16 |
| 45 | Verts/ALE | | - | |
| 46 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | komisjon | osa/NH | | |
| 1 | + | 381, 262, 10 |
| 2 | + | 334, 312, 11 |
| 51 | PPE-DE | | tagasi | |
| 30 | PPE-DE | NH | ↓ | |
| 29 | PPE-DE | NH | ↓ | |
| artikkel 6 | 41 | GUE/NGL | NH | - | 105, 536, 12 |
| artikkel 16, punkt b | 26 | PPE-DE | EH | - | 261, 363, 18 |
| 36 | ALDE | | - | |
| 13 | komisjon | | + | |
| artikkel 17, § 1 | 31 | PPE-DE | NH | - | 277, 361, 20 |
| 14 | komisjon | | + | |
| artikkel 17, § 2 | 47 | Verts/ALE | | - | |
| 42 | GUE/NGL | | - | |
| 28 | PPE-DE | | - | |
| 16 | komisjon | | + | |
| artikkel 17, § 3 | 50 | Mann ja teised | osa/NH | | |
| 1 | - | 300, 334, 24 |
| 2 | ↓ | |
| artikkel 18, kolmas lõik | 48 | Verts/ALE | | - | |
| 33 | PPE-DE | | - | |
| 18 | komisjon | | + | |
| artikkel 19 | 43 | GUE/NGL | NH | - | 96, 549, 15 |
| 19 | komisjon | | + | |
| 32 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikkel 22, § 1 | 34 | ALDE | | - | |
| 27 v.o | PPE-DE | NH | - | 269, 367, 22 |
| artikkel 22, § 1 a, puktid a–c | 35 | ALDE | | - | |
| artikkel 22, § 1 a, puktid a–c | 27 v.o | PPE-DE | NH | - | 270, 360, 23 |
| 21 v.o | komisjon | NH | + | 335, 281, 39 |
| artikkel 22, § 1 a, puktid b–f | 27 v.o | PPE-DE | NH | - | 221, 408, 22 |
| artikkel 22, pärast § 3 | 44 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 345, 264, 43 |
| õigusloomega seotud resolutsiooni projekt |
| pärast § 1 | 52 | GUE/NGL | NH | - | 93, 520, 21 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 355, 272, 31 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Direktiivi ettepanek

ettepanek Euroopa Komisjoni ettepaneku tagasilükkamiseks

37

GUE/NGL

NH

-

82, 531, 29

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud – eraldi hääletus

1

komisjon

eraldi

+

2

komisjon

eraldi

+

3

komisjon

eraldi

+

4

komisjon

eraldi/EH

+

339, 298, 11

5

komisjon

eraldi

+

6

komisjon

eraldi

+

7

komisjon

NH

+

373, 268, 13

8

komisjon

eraldi/EH

+

395, 241, 12

11

komisjon

eraldi/EH

+

433, 191, 24

12

komisjon

osa

1

+

2

+

3/EH

+

366, 273, 9

15

komisjon

eraldi

+

17

komisjon

eraldi

+

20

komisjon

NH

+

378, 262, 15

22

komisjon

NH

+

439, 201, 7

23

komisjon

eraldi

+

24

komisjon

eraldi/EH

+

406, 237, 4

25

komisjon

eraldi

+

artikkel 1

49

Mann ja teised

osa/NH

1

-

306, 308, 10

2

↓

3

↓

4

↓

artikkel 2 pärast punkti 1

38

GUE/NGL

-

artikkel 2, punkt 1

39

GUE/NGL

NH

-

78, 564, 15

9

komisjon

osa

1

+

2

+

pärast artiklit 2

40

GUE/NGL

NH

-

69, 572, 16

45

Verts/ALE

-

46

Verts/ALE

-

10

komisjon

osa/NH

1

+

381, 262, 10

2

+

334, 312, 11

51

PPE-DE

tagasi

30

PPE-DE

NH

↓

29

PPE-DE

NH

↓

artikkel 6

41

GUE/NGL

NH

-

105, 536, 12

artikkel 16, punkt b

26

PPE-DE

EH

-

261, 363, 18

36

ALDE

-

13

komisjon

+

artikkel 17, § 1

31

PPE-DE

NH

-

277, 361, 20

14

komisjon

+

artikkel 17, § 2

47

Verts/ALE

-

42

GUE/NGL

-

28

PPE-DE

-

16

komisjon

+

artikkel 17, § 3

50

Mann ja teised

osa/NH

1

-

300, 334, 24

2

↓

artikkel 18, kolmas lõik

48

Verts/ALE

-

33

PPE-DE

-

18

komisjon

+

artikkel 19

43

GUE/NGL

NH

-

96, 549, 15

19

komisjon

+

32

PPE-DE

↓

artikkel 22, § 1

34

ALDE

-

27 v.o

PPE-DE

NH

-

269, 367, 22

artikkel 22, § 1 a, puktid a–c

35

ALDE

-

artikkel 22, § 1 a, puktid a–c

27 v.o

PPE-DE

NH

-

270, 360, 23

21 v.o

komisjon

NH

+

335, 281, 39

artikkel 22, § 1 a, puktid b–f

27 v.o

PPE-DE

NH

-

221, 408, 22

artikkel 22, pärast § 3

44

GUE/NGL

-

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

345, 264, 43

õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

pärast § 1

52

GUE/NGL

NH

-

93, 520, 21

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

355, 272, 31

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: muudetud ettepanek ja lõpphääletus

Hr REUL ja teised: me-d 7, 20, 21, 22, 27, 29, 30, 31, 10, 49, 50, lõpphääletus (õigusloomega seotud resolutsioon)

GUE/NGL: me-d 37, 39, 40, 41, 43, 52

PSE: muudetud ettepanek

Taotlused eraldi hääletuseks

Hr REUL ja teised: kõik muudatusettepanekud

ALDE: me-d 3, 4, 6, 7, 8, 12, 20

Taotlus osade kaupa hääletuseks

PSE

me 49

1. osa: kogu tekst v.a lõik “ohtude ja terrorismiga ... julgeoleku ja korra”

2. osa: sõnad “ohtude ja terrorismiga võitlemise”

3. osa: sõnad “tuletõrje ja lennujaama tuletõrje”

4. osa: sõnad “kodanikukaitse ning avaliku julgeoleku ja korra”

me 50

1. osa:“c a) Lõike 3 punkti c alapunkt iii: ... ning kodanikukaitseteenused”

2. osa:“ohtude ja terrorismiga võitlemine”

me 9

1. osa:“1 a.“”valvekord” – ajavahemik ... õigusaktide ja/või tavadega

2. osa:“1 b.”“valvekorra tegevusetu aeg” – ajavahemik ... õigusaktide ja/või tavadega

me 10

1. osa:“kogu valvekorra aeg ... loetakse tööajaks”

2. osa:“Kollektiivlepingute, tööturu ... ja tervise kaitset käsitlevaid üldpõhimõtteid”

ALDE

me 12

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “aegsasti” ja “Tööandja võib nimetatud taotlustest keelduda ... võrreldes ebaproportsionaalne”

2. osa:“aegsasti”

3. osa:“Tööandja võib nimetatud taotlustest keelduda ... võrreldes ebaproportsionaalne”

---

LISA II

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Gargani raport A6-0110/2005

Poolt: 421

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Badía i Cutchet, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Cottigny, D’Alema, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay,Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Tabajdi, Van Lancker, Vincenzi, Wiersma

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vastu: 21

IND/DEM: Adwent, Batten, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mote

PPE-DE: Podkański

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

2.   Bérèsi raport A6-0094/2005

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

3.   Wojciechowski raport A6-0096/2005

Poolt: 546

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 23

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Mote

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister

PPE-DE: Demetriou, Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 82

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hannan, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, De Keyser, Fazakas, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Matsouka, Moscovici, Reynaud, Roure, Weber Henri, Whitehead

Vastu: 531

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 29

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Mote, Resetarits

PPE-DE: de Grandes Pascual, Helmer

PSE: Arif, De Vits, Douay, Fruteau, Lambrinidis, Peillon, Savary, Schapira

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

5.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 373

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 13

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Dillen, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Brejc

PSE: Sifunakis

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 378

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Schuth, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Krasts, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 262

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Krehl, Muscat, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 15

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, De Vits, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 439

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 201

ALDE: Szent-Iványi

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Železný

NI: Mote

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kuhne, Muscat, Rosati, Rothe, Skinner, Stockmann, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Vastu: 308

ALDE: Jäätteenmäki

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Wurtz

NI: Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, López-Istúriz White, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 18

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Remek, Zimmer

NI: Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 78

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deß, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker, Weiler

UEN: Fotyga

Verts/ALE: Jonckheer

Vastu: 564

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Busquin, Hamon

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

10.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 69

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Castex, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: Jonckheer

Vastu: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 16

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Van Lancker

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 381

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Liese, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, von Wogau, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 262

ALDE: Alvaro, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Gurmai, Krehl, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

12.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 312

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Manders, Mulder, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay, Ferreira Anne, Golik, Grabowska, Hamon, Krehl, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Poignant, Reynaud, Rosati, Roure, Sifunakis, Siwiec, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Smith

Erapooletuid: 11

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Le Foll

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

13.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 105

ALDE: Cornillet, Savi, Schuth

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Dionisi, Gál, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Matsouka, Reynaud, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 12

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Hamon, Lambrinidis

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grech, Krehl, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Özdemir, Smith

Vastu: 361

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 20

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer, Ulmer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 300

ALDE: Alvaro, Bonino, Deprez, Hennis-Plasschaert, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Glante, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Stockmann, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Vastu: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Claeys, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Fatuzzo, Gál, Hannan, Kuźmiuk, Pleštinská, Šťastný

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 24

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 96

ALDE: Bonino, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Mauro, Wuermeling

PSE: Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Hutchinson, Laignel, Santoro, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 549

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Bielan, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 269

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 367

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Jałowiecki, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer

PSE: Attard-Montalto, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

18.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 270

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Vastu: 360

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 23

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

19.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 335

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, De Michelis

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mikolášik, Mitchell, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Saïfi, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wuermeling, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 281

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 39

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Schierhuber, Siekierski

PSE: Attard-Montalto, Lambrinidis, Matsouka

UEN: Didžiokas, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Lichtenberger, Smith

20.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 221

ALDE: Alvaro, Costa, Hennis-Plasschaert, Maaten, Mulder, Van Hecke

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 408

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

ALDE: Klinz

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Brejc, Schierhuber, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

21.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 345

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Ortuondo Larrea, Prodi, Ries, Savi, Toia

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Ransdorf

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Méndez de Vigo, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 264

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Degutis, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Verges

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Batzeli, Grech, Krehl, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Rosati, Tzampazi

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 43

ALDE: Hall, Mohácsi, Polfer, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, de Brún, Flasarová, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Posselt, Siekierski, Szájer, Thyssen

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 93

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Descamps, Dimitrakopoulos, Ebner, Fatuzzo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hennicot-Schoepges, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Matsis, Mavrommatis, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Corbey, De Keyser, Geringer de Oedenberg, Lambrinidis, Locatelli, Martin David, Matsouka, Obiols i Germà, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi

UEN: Berlato

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin

Vastu: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 21

ALDE: Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Pálfi, Siekierski

PSE: Castex, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hamon, Honeyball

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Jonckheer

23.   Cercasi raport A6-0105/2005

Poolt: 355

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Toia, Wallis

GUE/NGL: de Brún, Markov, Ransdorf, Seppänen

IND/DEM: Speroni

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Itälä, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 272

ALDE: Alvaro, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Sifunakis, Tzampazi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 31

ALDE: Gentvilas, Hall, Harkin

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits, Lienemann

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0170

Eritoiduks ettenähtud toiduained ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse eritoiduks ettenähtud toiduaineid (kodifitseeritud versioon) (KOM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090(COD))

(Kaasotsustamismenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0290) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0290) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0035/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0035/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 80 ning artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 80 ning artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0110/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0110/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0171

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine *

Euroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta nimetada Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks (6289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6289/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6289/2005) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punkti b, millele vastavalt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0054/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punkti b, millele vastavalt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0054/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 102; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 102;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni aruannet (A6-0094/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni aruannet (A6-0094/2005),

| 1. | esitab pooldava arvamuse Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise kohta; |
| --- | --- |

1.

esitab pooldava arvamuse Lorenzo Bini Smaghi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise kohta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada see otsus nõukogu presidendile liikmesriikide valitsustele edastamiseks. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada see otsus nõukogu presidendile liikmesriikide valitsustele edastamiseks.

---

(1)  ELT L 68, 15.3.2005, lk 40.

P6_TA(2005)0172

Kartulitärklise kvoodid *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem (KOM(2004)0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0772) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0772) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0014/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0014/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0096/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0096/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 2 |
| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõikele 2 on kohane jagada kvoot tootjaliikmesriikidele kolmeks aastaks vastavalt komisjoni poolt nõukogule esitatud aruandele. Seega tuleks võtta arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutist muutust ja tootmist, mis toimub riikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004,
  ning oodates esimesi mõjusid sellele sektorile,

  pikendada kaheaastaseks piiratud perioodiks 2004/2005. turustusaastal kehtinud kvoote. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 2

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõikele 2 on kohane jagada kvoot tootjaliikmesriikidele kolmeks aastaks vastavalt komisjoni poolt nõukogule esitatud aruandele. Seega tuleks võtta arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutist muutust ja tootmist, mis toimub riikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004,
  ning oodates esimesi mõjusid sellele sektorile,

  pikendada kaheaastaseks piiratud perioodiks 2004/2005. turustusaastal kehtinud kvoote.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõikele 2 on kohane jagada kolme aasta kvoot tootjaliikmesriikidele vastavalt komisjoni poolt nõukogule esitatud aruandele. Seega tuleks võtta arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutist muutust ja
  kartulitärklise
  tootmist, mis toimub riikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004.
  Sellest lähtuvalt tuleb

  kehtivat kvoodisüsteemi pikendada neljaks järgmiseks turustusaastaks. Nimetatud kvoodisüsteemi raames tuleks eelkõige kümne uue liikmesriigi huve arvestades luua võimalus kvootide piiriüleseks tasaarveldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõikele 2 on kohane jagada kolme aasta kvoot tootjaliikmesriikidele vastavalt komisjoni poolt nõukogule esitatud aruandele. Seega tuleks võtta arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutist muutust ja
  kartulitärklise
  tootmist, mis toimub riikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004.
  Sellest lähtuvalt tuleb

  kehtivat kvoodisüsteemi pikendada neljaks järgmiseks turustusaastaks. Nimetatud kvoodisüsteemi raames tuleks eelkõige kümne uue liikmesriigi huve arvestades luua võimalus kvootide piiriüleseks tasaarveldamiseks.

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 3

| (3) | Tootjaliikmesriigid peavad jagama oma kvoodi
  kaheks
  aastaks kõigi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel 2004/2005. turustusaasta pikendatud kvootide alusel. |
| --- | --- |

(3)

Tootjaliikmesriigid peavad jagama oma kvoodi
  kaheks
  aastaks kõigi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel 2004/2005. turustusaasta pikendatud kvootide alusel.

| (3) | Tootjaliikmesriigid peavad jagama oma kvoodi
  neljaks
  aastaks kõigi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel 2004./2005. turustusaasta kvootide alusel. |
| --- | --- |

(3)

Tootjaliikmesriigid peavad jagama oma kvoodi
  neljaks
  aastaks kõigi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel 2004./2005. turustusaasta kvootide alusel.

Muudatusettepanek 3

ARTIKKEL 1

Artikli 2 lõige 1 (määrus (EÜ) nr 1868/94)

1.   Kartulitärklist tootvatele liikmesriikidele määratakse kvoodid 2005/2006.
  ja
  2006/2007. turustusaastateks vastavalt lisale.

1.   Kartulitärklist tootvatele liikmesriikidele määratakse kvoodid 2005./2006., 2006./2007.
  , 2007./2008. ja 2008./2009.
  . turustusaastateks vastavalt lisale.

Muudatusettepanek 4

ARTIKKEL 1

Artikli 2 lõike 2 esimene lõik (määrus (EÜ) nr 1868/94)

2.   Iga lisas osutatud liikmesriik jagab talle 2005/2006.
  ja
  2006/2007. turustusaastateks määratud kvoodi tärklisevabrikutele kasutuseks vastavalt igale tärklisevabrikule 2004/2005. turustusaas-tal eraldatud alamkvootidele, arvestades teise lõigu tingimuste kohaldamist.

2.   Iga lisas osutatud tootjaliikmesriik jagab talle 2005./2006., 2006./2007.
  , 2007./2008. ja 2008./2009.
  turustusaastateks määratud kvoodi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel vastavalt igale ettevõtjale 2004./2005. turustusaastal eraldatud alamkvooti-dele, arvestades teise lõigu sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 5

ARTIKKEL 1

Artikli 3 lõige 1 (määrus (EÜ) nr 1868/94)

1.   Komisjon esitab nõukogule hiljemalt 30. septembril
  2006
  aruande kvootide jaotumisest ühenduses koos asjakohaste ettepanekutega. See aruanne võtab arvesse võimalikke muudatusi toetussummade maksmises kartulikasvatajatele ning samuti kartulitärklise ja teraviljatärklise turu arengut.

1.   Komisjon esitab nõukogule hiljemalt 30. septembril
  2008
  aruande kvootide jaotumisest ühenduses koos asjakohaste ettepanekutega. See aruanne võtab arvesse võimalikke muudatusi toetussummade maksmises kartulikasvatajatele ning samuti kartulitärklise ja teraviljatärklise turu arengut.

Muudatusettepanek 6

ARTIKKEL 1

Artikli 3 lõige 2 (määrus (EÜ) nr 1868/94)

2.   Nõukogu teeb otsuse seoses komisjoni ettepanekutega hiljemalt 31. detsembril
  2006
  , vastavalt lepingu artiklile 37 ja lõikes 1 kirjeldatud aruande alusel.

2.   Nõukogu teeb otsuse seoses komisjoni ettepanekutega hiljemalt 31. detsembril
  2008
  , vastavalt asutamislepingu artiklile 37 ja lõikes 1 kirjeldatud aruande alusel.

Muudatusettepanek 7

ARTIKKEL 1

Artikli 3 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 1868/94)

3.   Liikmesriigid teavitavad asjaosalisi isikuid sektori jaoks vastuvõetud eeskirjadest hiljemalt 31. jaanuaril
  2007.

3.   Liikmesriigid teavitavad asjaosalisi isikuid sektori jaoks vastuvõetud eeskirjadest hiljemalt 31. jaanuaril
  2009.

Muudatusettepanek 8

LISA PEALKIRI

Kvoodid 2005/2006.
  ja
  2006/2007. turustusaastaks

Kvoodid 2005./2006., 2006./2007.
  , 2007./2008. ja 2008./2009. turustusaastaks

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0173

Kutsekvalifìkatsioonide tunnustamine ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kutsekvalifìkatsioonide tunnustamise kohta (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (13781/2/2004 – C6-0008/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (13781/2/2004 – C6-0008/2005) (1);

| — | võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0119) (3) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0119) (3) küsimuses;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2004)0317); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2004)0317);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni teise lugemise soovitust (A6-0119/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni teise lugemise soovitust (A6-0119/2005),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 58 E, 8.3.2005, lk 1.

(2)  ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 231.

(3)  EÜT C 181 E, 30.7.2002, lk 183.

P6_TC2-COD(2002)0061

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  2005/.../EÜ
  kutsekvalifìkatsioonide tunnustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 40, artikli 47 lõiget 1, artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 55,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt on isikute ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel üks ühenduse eesmärke. Liikmesriikide kodanike jaoks tähendab see eelkõige õigust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või töötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni. Lisaks sätestab asutamislepingu artikli 47 lõige 1 direktiivide väljaandmise diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt on isikute ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel üks ühenduse eesmärke. Liikmesriikide kodanike jaoks tähendab see eelkõige õigust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või töötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni. Lisaks sätestab asutamislepingu artikli 47 lõige 1 direktiivide väljaandmise diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks.

| (2) | Pärast 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu võttis komisjon vastu teatise “Siseturu strateegia teenuste osas”, mille eesmärk oli eelkõige muuta teenuste vaba osutamine ühenduses sama lihtsaks kui see on üksikutes liikmesriikides. Lisaks komisjoni teatisele pealkirjaga “Euroopa uued tööjõuturud, avatud kõigile, juurdepääsuga kõigele” tehti 23. ja 24. märtsil 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogul komisjonile ülesandeks esitada “2002. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule konkreetsed ettepanekud kvalifikatsioonide tunnustamise ühtsema, läbipaistvama ja paindlikuma korra loomiseks”. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu võttis komisjon vastu teatise “Siseturu strateegia teenuste osas”, mille eesmärk oli eelkõige muuta teenuste vaba osutamine ühenduses sama lihtsaks kui see on üksikutes liikmesriikides. Lisaks komisjoni teatisele pealkirjaga “Euroopa uued tööjõuturud, avatud kõigile, juurdepääsuga kõigele” tehti 23. ja 24. märtsil 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogul komisjonile ülesandeks esitada “2002. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule konkreetsed ettepanekud kvalifikatsioonide tunnustamise ühtsema, läbipaistvama ja paindlikuma korra loomiseks”.

| (3) | Käesoleva direktiiviga liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud isikutele antud tagatis pääseda teises liikmesriigis samale kutsealale ja sellel tegutseda vastava liikmesriigi enda kodanikega samadel tingimustel ei piira võõrspetsialisti kohustust järgida selles riigis kutsealal tegutsemiseks kehtestatud mittediskrimineerivaid tingimusi eeldusel, et viimased on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiiviga liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud isikutele antud tagatis pääseda teises liikmesriigis samale kutsealale ja sellel tegutseda vastava liikmesriigi enda kodanikega samadel tingimustel ei piira võõrspetsialisti kohustust järgida selles riigis kutsealal tegutsemiseks kehtestatud mittediskrimineerivaid tingimusi eeldusel, et viimased on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalsed.

| (4) | Teenuste vaba osutamise lihtsustamiseks peaks kehtestama täpsema korra eesmärgiga laiendada võimalusi kutsetegevuseks algupärase kutsenimetuse all. Infoühiskonna kaugteenuste suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (4) sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Teenuste vaba osutamise lihtsustamiseks peaks kehtestama täpsema korra eesmärgiga laiendada võimalusi kutsetegevuseks algupärase kutsenimetuse all. Infoühiskonna kaugteenuste suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (4) sätteid.

| (5) | Arvestades erinevaid, ühest küljest ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste piiriülesele osutamisele ja teisest küljest asutamisele kehtestatud süsteeme, tuleks täpsustada kriteeriumid nende kahe kontseptsiooni eristamiseks teenuse osutaja asumisel vastuvõtva liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades erinevaid, ühest küljest ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste piiriülesele osutamisele ja teisest küljest asutamisele kehtestatud süsteeme, tuleks täpsustada kriteeriumid nende kahe kontseptsiooni eristamiseks teenuse osutaja asumisel vastuvõtva liikmesriigi territooriumile.

| (6) | Teenuste osutamise hõlbustamisel tuleks hoolikalt suhtuda rahva tervise ja ohutuse ning tarbijakaitse küsimustesse. Seetõttu tuleks rahva tervise ja ohutusega seotud ja piiriülest teenust kas ajutiselt või episoodiliselt osutavate reguleeritud kutsealade suhtes kehtestada erisätted. |
| --- | --- |

(6)

Teenuste osutamise hõlbustamisel tuleks hoolikalt suhtuda rahva tervise ja ohutuse ning tarbijakaitse küsimustesse. Seetõttu tuleks rahva tervise ja ohutusega seotud ja piiriülest teenust kas ajutiselt või episoodiliselt osutavate reguleeritud kutsealade suhtes kehtestada erisätted.

| (7) | Vastuvõtvad liikmesriigid võivad vajaduse korral ja kooskõlas ühenduse õigusega kehtestada deklareerimise nõuded. Need nõuded ei tohi olla teenuse osutajatele ülemäära koormavad ega takistada teenuse osutamise vabaduse teostamist või muuta seda vähem atraktiivseks. Selliste nõuete vajadust tuleb regulaarselt kontrollida, arvestades liikmesriikidevaheliseks halduskoostööks ühenduse raamistiku loomisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(7)

Vastuvõtvad liikmesriigid võivad vajaduse korral ja kooskõlas ühenduse õigusega kehtestada deklareerimise nõuded. Need nõuded ei tohi olla teenuse osutajatele ülemäära koormavad ega takistada teenuse osutamise vabaduse teostamist või muuta seda vähem atraktiivseks. Selliste nõuete vajadust tuleb regulaarselt kontrollida, arvestades liikmesriikidevaheliseks halduskoostööks ühenduse raamistiku loomisel tehtud edusamme.

| (8) | Teenuse osutaja suhtes kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi distsiplinaarkorda, mis on otseses ja eriomases seoses kutsekvalifikatsioonidega, nagu näiteks kutseala mõiste, kutseala alla kuuluvad tegevused, tiitlite ja nimetuste kasutamine ja tarbijakaitse ja turvalisusega otseselt ning konkreetselt seotud tõsise kutsealane rikkumine. |
| --- | --- |

(8)

Teenuse osutaja suhtes kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi distsiplinaarkorda, mis on otseses ja eriomases seoses kutsekvalifikatsioonidega, nagu näiteks kutseala mõiste, kutseala alla kuuluvad tegevused, tiitlite ja nimetuste kasutamine ja tarbijakaitse ja turvalisusega otseselt ning konkreetselt seotud tõsise kutsealane rikkumine.

| (9) | Säilitades asutamisvabadust silmas pidades erinevate kehtivate tunnustamissüsteemide aluseks olevad põhimõtted ja kaitsemeetmed, tuleks nende süsteemide eeskirju saadud kogemusi arvestades täiustada. Pealegi on vastavaid direktiive mitmel korral muudetud ning nende sätted tuleks kohaldatavaid põhimõtteid standardiseerides ümber struktureerida ja ratsionaliseerida. Seetõttu on vaja asendada kutsealase koolituse tunnustamise üldsüsteemi käsitlevad nõukogu direktiivid 89/48/EMÜ (5) ja 92/51/EMÜ (6) ning samuti kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/42/EÜ, (7) nõukogu direktiivid 77/452/EMÜ, (8) 77/453/EMÜ, (9) 78/686/EMÜ, (10) 78/687/EMÜ, (11) 78/1026/EMÜ, (12) 78/1027/EMÜ, (13) 80/154/EMÜ, (14) 80/155/EMÜ, (15) 85/384/EMÜ, (16) 85/432/EMÜ, (17) 85/433/EMÜ (18) ja 93/16/EMÜ, (19) mis käsitlevad üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, arhitekti, proviisor ja arsti kutsealasid ühendades need ühte teksti. |
| --- | --- |

(9)

Säilitades asutamisvabadust silmas pidades erinevate kehtivate tunnustamissüsteemide aluseks olevad põhimõtted ja kaitsemeetmed, tuleks nende süsteemide eeskirju saadud kogemusi arvestades täiustada. Pealegi on vastavaid direktiive mitmel korral muudetud ning nende sätted tuleks kohaldatavaid põhimõtteid standardiseerides ümber struktureerida ja ratsionaliseerida. Seetõttu on vaja asendada kutsealase koolituse tunnustamise üldsüsteemi käsitlevad nõukogu direktiivid 89/48/EMÜ (5) ja 92/51/EMÜ (6) ning samuti kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/42/EÜ, (7) nõukogu direktiivid 77/452/EMÜ, (8) 77/453/EMÜ, (9) 78/686/EMÜ, (10) 78/687/EMÜ, (11) 78/1026/EMÜ, (12) 78/1027/EMÜ, (13) 80/154/EMÜ, (14) 80/155/EMÜ, (15) 85/384/EMÜ, (16) 85/432/EMÜ, (17) 85/433/EMÜ (18) ja 93/16/EMÜ, (19) mis käsitlevad üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, arhitekti, proviisor ja arsti kutsealasid ühendades need ühte teksti.

| (10) | Käesolev direktiiv ei loo takistusi liikmesriikide võimalusele tunnustada oma korra kohaselt kolmandate riikide kodanike poolt väljaspool Euroopa Liidu territooriumi omandatud kutsekvalifikat-sioone. Igasuguse tunnustamise puhul peab igal juhul järgima teatud kutsealale kehtestatud koolituse miinimumnõudeid. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev direktiiv ei loo takistusi liikmesriikide võimalusele tunnustada oma korra kohaselt kolmandate riikide kodanike poolt väljaspool Euroopa Liidu territooriumi omandatud kutsekvalifikat-sioone. Igasuguse tunnustamise puhul peab igal juhul järgima teatud kutsealale kehtestatud koolituse miinimumnõudeid.

| (11) | Kvalifikatsioonide tunnustamise üldsüsteemi, edaspidi “üldsüsteemi”, kuuluvate kutsealade osas on liikmesriikidel õigus oma territooriumil pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks kehtestada kvalifikatsiooni miinimumnõuded. Siiski ei tohiks liikmesriik vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 10, 39 ja 43 nõuda liikmesriigi kodanikult kvalifikatsiooni, mille tingimuseks on üldjuhul üksnes siseriikliku haridussüsteemi väljastatud diplom, kui asjaomane isik on kogu või osa sellest kvalifikatsioonist juba omandanud mõnes teises liikmesriigis. Seetõttu tuleks sätestada, et vastuvõttev liikmesriik, kus kutseala on reguleeritud, peab arvestama teises liikmesriigis omandatud kvalifikatsiooni ning hindama selle vastavust siseriiklikele nõuetele.
  Tunnustamise üldsüsteem ei takista siiski liikmesriigil kohaldada isikute suhtes, kes soovivad selle territooriumil kutsealaga tegeleda, kutsealaeeskirjade rakendamisest tulenevaid ja avaliku huviga õigustatud erinõudeid. Taolised eeskirjad on seotud näiteks kutseala korralduse, kutsenormide, sealhulgas kutse-eetika alaste normide, ning järelevalve ja vastutusega. Lisaks ei ole käesolev direktiiv ette nähtud sekkumiseks liikmesriikide õigustatud huvidesse oma kodanike kutsealadega seotud siseriikliku õiguse täitmisest kõrvale hoidmise tõkestamisel. |
| --- | --- |

(11)

Kvalifikatsioonide tunnustamise üldsüsteemi, edaspidi “üldsüsteemi”, kuuluvate kutsealade osas on liikmesriikidel õigus oma territooriumil pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks kehtestada kvalifikatsiooni miinimumnõuded. Siiski ei tohiks liikmesriik vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 10, 39 ja 43 nõuda liikmesriigi kodanikult kvalifikatsiooni, mille tingimuseks on üldjuhul üksnes siseriikliku haridussüsteemi väljastatud diplom, kui asjaomane isik on kogu või osa sellest kvalifikatsioonist juba omandanud mõnes teises liikmesriigis. Seetõttu tuleks sätestada, et vastuvõttev liikmesriik, kus kutseala on reguleeritud, peab arvestama teises liikmesriigis omandatud kvalifikatsiooni ning hindama selle vastavust siseriiklikele nõuetele.
  Tunnustamise üldsüsteem ei takista siiski liikmesriigil kohaldada isikute suhtes, kes soovivad selle territooriumil kutsealaga tegeleda, kutsealaeeskirjade rakendamisest tulenevaid ja avaliku huviga õigustatud erinõudeid. Taolised eeskirjad on seotud näiteks kutseala korralduse, kutsenormide, sealhulgas kutse-eetika alaste normide, ning järelevalve ja vastutusega. Lisaks ei ole käesolev direktiiv ette nähtud sekkumiseks liikmesriikide õigustatud huvidesse oma kodanike kutsealadega seotud siseriikliku õiguse täitmisest kõrvale hoidmise tõkestamisel.

| (12) | Käesolev direktiiv käsitleb teistes liikmesriikides omandatud kutsekvaliflkatsioonide tunnustamist liikmesriikide poolt. Siiski ei käsitleta teistes liikmesriikides vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud tunnustamisotsuste tunnustamist liikmesriikide poolt. Seega isikud, kel on vastavalt käesolevale direktiivile tunnustatud kutsekvaliflkatsioon, ei tohi kasutada seda tunnustust, et saada oma päritoluliikmesriigis õigusi, mis erinevad selles liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsiooniga antud õigustest, välja arvatud juhul, kui nad tõendavad, et on omandanud teises liikmesriigis täiendava kutsekvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv käsitleb teistes liikmesriikides omandatud kutsekvaliflkatsioonide tunnustamist liikmesriikide poolt. Siiski ei käsitleta teistes liikmesriikides vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud tunnustamisotsuste tunnustamist liikmesriikide poolt. Seega isikud, kel on vastavalt käesolevale direktiivile tunnustatud kutsekvaliflkatsioon, ei tohi kasutada seda tunnustust, et saada oma päritoluliikmesriigis õigusi, mis erinevad selles liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsiooniga antud õigustest, välja arvatud juhul, kui nad tõendavad, et on omandanud teises liikmesriigis täiendava kutsekvalifikatsiooni.

| (13) | Selleks, et määratleda üldise süsteemi alusel täpne tunnustamismehhanism, on vaja rühmitada riiklikud haridus- ja koolituskavad erinevate tasemete vahel. Nimetatud tasemed luuakse ainult üldise tunnustamise süsteemi tarbeks ning need ei mõjuta riiklikku hariduse ja koolituse korraldust ega liikmesriikide pädevust antud küsimuses. |
| --- | --- |

(13)

Selleks, et määratleda üldise süsteemi alusel täpne tunnustamismehhanism, on vaja rühmitada riiklikud haridus- ja koolituskavad erinevate tasemete vahel. Nimetatud tasemed luuakse ainult üldise tunnustamise süsteemi tarbeks ning need ei mõjuta riiklikku hariduse ja koolituse korraldust ega liikmesriikide pädevust antud küsimuses.

| (14) | Direktiividega 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ kehtestatud tunnustamismehhansimi ei muudeta. Seetõttu tuleb liikmesriigil, kus teatud reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on neljaaastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse edukat läbimist tõendava diplomi olemasolu, lubada nendel kutsealadel tegutsemist isikutele, kellel on vähemalt aastase kestusega keskhariduse järgse koolituse edukat sooritamist tõendav diplom, hoolimata tasemest, millele vastuvõtvas liikmesriigis nõutav diplom vastab.Samas juhul, kui reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on vähemalt neljaaastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse omamine, tuleb nimetatud kutsealadel tegutsemist võimaldada isikutele, kellel on vähemalt kolmeaastase kestusega ülikooli- või kõrgharidust tõendav diplom. |
| --- | --- |

(14)

Direktiividega 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ kehtestatud tunnustamismehhansimi ei muudeta. Seetõttu tuleb liikmesriigil, kus teatud reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on neljaaastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse edukat läbimist tõendava diplomi olemasolu, lubada nendel kutsealadel tegutsemist isikutele, kellel on vähemalt aastase kestusega keskhariduse järgse koolituse edukat sooritamist tõendav diplom, hoolimata tasemest, millele vastuvõtvas liikmesriigis nõutav diplom vastab.Samas juhul, kui reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on vähemalt neljaaastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse omamine, tuleb nimetatud kutsealadel tegutsemist võimaldada isikutele, kellel on vähemalt kolmeaastase kestusega ülikooli- või kõrgharidust tõendav diplom.

| (15) | Üldsüsteemi kuuluvatel kutsealadel tegutsema hakkamiseks vajalike koolituse miinimumnõuete ühtlustamise puudumise tõttu peaks vastuvõtval liikmesriigil olema võimalus kehtestada korvamismeetmed. Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja arvestama eriti taotleja töökogemust. Kogemused näitavad, et sisserändajalt vastavalt tema valikule kas sobivustesti või kohanemisaja nõudmine annab piisava tagatise tema kvalifikatsioonitasemele, nii et selle valikuvabaduse piiramist tuleb igal üksikul juhul põhjendada kohustusliku normiga avalikust huvist lähtuvalt. |
| --- | --- |

(15)

Üldsüsteemi kuuluvatel kutsealadel tegutsema hakkamiseks vajalike koolituse miinimumnõuete ühtlustamise puudumise tõttu peaks vastuvõtval liikmesriigil olema võimalus kehtestada korvamismeetmed. Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja arvestama eriti taotleja töökogemust. Kogemused näitavad, et sisserändajalt vastavalt tema valikule kas sobivustesti või kohanemisaja nõudmine annab piisava tagatise tema kvalifikatsioonitasemele, nii et selle valikuvabaduse piiramist tuleb igal üksikul juhul põhjendada kohustusliku normiga avalikust huvist lähtuvalt.

| (16) | Spetsialistide vaba liikumise edendamiseks ja samaaegselt kvalifikatsiooni piisava taseme tagamiseks peaks mitmesugustel kutseühingutel ja -organisatsioonidel või liikmesriikidel olema võimalik esitada Euroopa tasandil ühisplatvorme. Käesolevas direktiivis peaks neid algatusi teatud tingimustel arvestama vastavalt liikmesriikide pädevusele otsustada oma territooriumil kutsealal tegutsemiseks nõutava kvalifikatsiooni, samuti oma haridussüsteemi ja kutsealase koolituse süsteemi sisu ja korralduse üle, ning vastavalt ühenduse õigusele ja eriti ühenduse konkurentsiõigusele edendades sellega seoses automati-seeritumat tunnustamist üldsüsteemi raames. Ühisplatvorme esitada võivad kutseühingud peaksid olema esindatud nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil. Ühisplatvorm on kriteeriumide kogum, mis võimaldab korvata vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikides, kaasa arvatud kõigis seda kutseala reguleerivates liikmesriikides, kindlaks tehtud suurimad sisulised erinevused koolitusnõuetes. Kriteeriumid võivad sisaldada näiteks selliseid nõudeid nagu lisakoolitus, kohanemisaeg juhendaja järelevalve all, sobivustest või minimaalselt ettenähtud kutsepraktika või eelnimetatute kombinatsioon. |
| --- | --- |

(16)

Spetsialistide vaba liikumise edendamiseks ja samaaegselt kvalifikatsiooni piisava taseme tagamiseks peaks mitmesugustel kutseühingutel ja -organisatsioonidel või liikmesriikidel olema võimalik esitada Euroopa tasandil ühisplatvorme. Käesolevas direktiivis peaks neid algatusi teatud tingimustel arvestama vastavalt liikmesriikide pädevusele otsustada oma territooriumil kutsealal tegutsemiseks nõutava kvalifikatsiooni, samuti oma haridussüsteemi ja kutsealase koolituse süsteemi sisu ja korralduse üle, ning vastavalt ühenduse õigusele ja eriti ühenduse konkurentsiõigusele edendades sellega seoses automati-seeritumat tunnustamist üldsüsteemi raames. Ühisplatvorme esitada võivad kutseühingud peaksid olema esindatud nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil. Ühisplatvorm on kriteeriumide kogum, mis võimaldab korvata vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikides, kaasa arvatud kõigis seda kutseala reguleerivates liikmesriikides, kindlaks tehtud suurimad sisulised erinevused koolitusnõuetes. Kriteeriumid võivad sisaldada näiteks selliseid nõudeid nagu lisakoolitus, kohanemisaeg juhendaja järelevalve all, sobivustest või minimaalselt ettenähtud kutsepraktika või eelnimetatute kombinatsioon.

| (17) | Kõigi selliste olukordade arvesse võtmiseks, mille puhul kutsekvalifikatsiooni tunnustamisega seotud õigusnormid puuduvad, peab üldsüsteem laienema ühegi konkreetse süsteemiga katmata juhtudele, kus vastav kutseala kas ei kuulu ühegi olemasoleva süsteemi alla või kus taotleja, vaatamata kutseala kuulumisele sellise konkreetse süsteemi alla, ei vasta mingil eri või erandlikul põhjusel selle tingimustele. |
| --- | --- |

(17)

Kõigi selliste olukordade arvesse võtmiseks, mille puhul kutsekvalifikatsiooni tunnustamisega seotud õigusnormid puuduvad, peab üldsüsteem laienema ühegi konkreetse süsteemiga katmata juhtudele, kus vastav kutseala kas ei kuulu ühegi olemasoleva süsteemi alla või kus taotleja, vaatamata kutseala kuulumisele sellise konkreetse süsteemi alla, ei vasta mingil eri või erandlikul põhjusel selle tingimustele.

| (18) | Mitmete tööstus- ja äritegevuse ning käsitöö aladel tegutsema hakkamise korda tuleb liikmesriikides, kus need kutsealad on reguleeritud, lihtsustada, niivõrd kui taotleja on teises liikmesriigis vastaval alal tegutsenud mõistliku aja vältel piisavalt hiljuti, säilitades samas nendel tegevusaladel tegutsema hakkamiseks töökogemusel põhineva automaatse tunnustamise. |
| --- | --- |

(18)

Mitmete tööstus- ja äritegevuse ning käsitöö aladel tegutsema hakkamise korda tuleb liikmesriikides, kus need kutsealad on reguleeritud, lihtsustada, niivõrd kui taotleja on teises liikmesriigis vastaval alal tegutsenud mõistliku aja vältel piisavalt hiljuti, säilitades samas nendel tegevusaladel tegutsema hakkamiseks töökogemusel põhineva automaatse tunnustamise.

| (19) | Arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide vaba liikumine ja nende kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine tugineb koolituse kooskõlastatud miinimumnõuetel põhineval kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise põhimõttel. Lisaks peaks arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori tegevusalal tegutsema hakkamine liikmesriigis sõltuma vastava kvalifikatsiooni omamisest, mis tagab, et asjaomane isik on läbinud miinimumnõudeid järgiva koolituse. Seda süsteemi peaks täiendama rida omandatud õigusi, mida kvalifitseeritud spetsialistid saavad teatud tingimustel kasutada. |
| --- | --- |

(19)

Arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide vaba liikumine ja nende kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine tugineb koolituse kooskõlastatud miinimumnõuetel põhineval kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise põhimõttel. Lisaks peaks arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori tegevusalal tegutsema hakkamine liikmesriigis sõltuma vastava kvalifikatsiooni omamisest, mis tagab, et asjaomane isik on läbinud miinimumnõudeid järgiva koolituse. Seda süsteemi peaks täiendama rida omandatud õigusi, mida kvalifitseeritud spetsialistid saavad teatud tingimustel kasutada.

| (20) | Arstide ja hambaarstide kvalifikatsioonisüsteemi näitajate ja sellega seotud vastastikuse tunnustamise valdkonna ühenduse õigustiku arvesse võtmiseks tuleks automaatse tunnustamise põhimõtet arsti ja hambaravi erialade puhul, mis on ühised vähemalt kahes liikmesriigis, rakendada kõikidele käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval tunnustatud erialadele. Siiski tuleks süsteemi lihtsustamiseks rakendada automaatset tunnustamist pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ainult sellistele uutele arsti erialadele, mis on ühised vähemalt kahele viiendikule liikmesriikidest.
  Pealegi ei
  takista
  käesolev direktiiv liikmesriike leppida omavahel kokku
  neis levinud,
  kuid käesoleva direktiivi mõistes mitte automaatselt tunnustatud,
  arsti ja hambaravi erialade automaatses tunnustamises neis kehtiva korra alusel. |
| --- | --- |

(20)

Arstide ja hambaarstide kvalifikatsioonisüsteemi näitajate ja sellega seotud vastastikuse tunnustamise valdkonna ühenduse õigustiku arvesse võtmiseks tuleks automaatse tunnustamise põhimõtet arsti ja hambaravi erialade puhul, mis on ühised vähemalt kahes liikmesriigis, rakendada kõikidele käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval tunnustatud erialadele. Siiski tuleks süsteemi lihtsustamiseks rakendada automaatset tunnustamist pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ainult sellistele uutele arsti erialadele, mis on ühised vähemalt kahele viiendikule liikmesriikidest.
  Pealegi ei
  takista
  käesolev direktiiv liikmesriike leppida omavahel kokku
  neis levinud,
  kuid käesoleva direktiivi mõistes mitte automaatselt tunnustatud,
  arsti ja hambaravi erialade automaatses tunnustamises neis kehtiva korra alusel.

| (21) | Üldarsti kvalifikatsiooni automaatne tunnustamine ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust otsustada, kas siduda see kvalifikatsioon teatud kutsetegevusega või mitte. |
| --- | --- |

(21)

Üldarsti kvalifikatsiooni automaatne tunnustamine ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust otsustada, kas siduda see kvalifikatsioon teatud kutsetegevusega või mitte.

| (22) | Kõik liikmesriigid peaksid tunnustama hambaarsti arstist eraldi kutsena sõltumata sellest, kas hambaarst on spetsialiseerunud erihambaarst. Liikmesriigid peaksid tagama, et hambaarstide väljaõpe annab neile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliate ja haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja raviks vajalikud oskused. Hambaarsti kutsetegevust teostavad käesoleva direktiiviga sätestatud hambaarsti kvalifikatsiooni omavad isikud. |
| --- | --- |

(22)

Kõik liikmesriigid peaksid tunnustama hambaarsti arstist eraldi kutsena sõltumata sellest, kas hambaarst on spetsialiseerunud erihambaarst. Liikmesriigid peaksid tagama, et hambaarstide väljaõpe annab neile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliate ja haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja raviks vajalikud oskused. Hambaarsti kutsetegevust teostavad käesoleva direktiiviga sätestatud hambaarsti kvalifikatsiooni omavad isikud.

| (23) | Ämmaemandate väljaõppe ühtsustamine kõikides liikmesriikides ei tundu olevat soovitav. Pigem peaks liikmesriikidel olema ämmaemandate väljaõppe korraldamisel võimalikult vabad käed. |
| --- | --- |

(23)

Ämmaemandate väljaõppe ühtsustamine kõikides liikmesriikides ei tundu olevat soovitav. Pigem peaks liikmesriikidel olema ämmaemandate väljaõppe korraldamisel võimalikult vabad käed.

| (24) | Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks proviisori kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “proviisori” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks proviisori kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “proviisori” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata.

| (25) | Proviisori kvalifikatsiooniga isikud on spetsialistid ravimite alal ja neil peaks põhimõtteliselt olema kõikides liikmesriikides juurdepääs minimaalsetele tegevustele selles valdkonnas. Miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse määratlemisel ei tohiks käesolev direktiiv piirata proviisoritele avatud tegevuste ringi liikmesriikides - eriti meditsiinibioloogilise analüüsi vallas - ega anda spetsialistidele monopoolset seisundit, kui need küsimused jäävad ainuüksi liikmesriikide otsustada. Käesoleva direktiivi sätted ei takista liikmesriikidel nõuda lisakoolitust kooskõlastamise miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse alustamiseks. See tähendab, et vastuvõttev liikmesriik peaks saama kehtestada need nõuded kodanikele, kellel on automaatselt tunnustatav kvalifikatsioon käesoleva direktiivi tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Proviisori kvalifikatsiooniga isikud on spetsialistid ravimite alal ja neil peaks põhimõtteliselt olema kõikides liikmesriikides juurdepääs minimaalsetele tegevustele selles valdkonnas. Miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse määratlemisel ei tohiks käesolev direktiiv piirata proviisoritele avatud tegevuste ringi liikmesriikides - eriti meditsiinibioloogilise analüüsi vallas - ega anda spetsialistidele monopoolset seisundit, kui need küsimused jäävad ainuüksi liikmesriikide otsustada. Käesoleva direktiivi sätted ei takista liikmesriikidel nõuda lisakoolitust kooskõlastamise miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse alustamiseks. See tähendab, et vastuvõttev liikmesriik peaks saama kehtestada need nõuded kodanikele, kellel on automaatselt tunnustatav kvalifikatsioon käesoleva direktiivi tähenduses.

| (26) | Käesolev direktiiv ei kooskõlasta kõiki farmaatsia valdkonna tegevusaladel tegutsema hakkamise ja töötamise nõudeid. Eelkõige peaks jääma liikmesriikide endi otsustada apteekide geograafilise jaotuse ja ravimite müügimonopoli küsimus. Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis keelavad ettevõtjatel tegutseda teatud proviisori tegevusaladel või kehtestavad nendel tegutsemiseks teatud tingimused. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev direktiiv ei kooskõlasta kõiki farmaatsia valdkonna tegevusaladel tegutsema hakkamise ja töötamise nõudeid. Eelkõige peaks jääma liikmesriikide endi otsustada apteekide geograafilise jaotuse ja ravimite müügimonopoli küsimus. Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis keelavad ettevõtjatel tegutseda teatud proviisori tegevusaladel või kehtestavad nendel tegutsemiseks teatud tingimused.

| (27) | Arhitektuurne projekteerimine, ehituste kvaliteet, nende harmooniline sulandumine ümbruskonda, austus loodus- ja linnamaastiku ning riikliku ja eraõigusliku pärandi vastu on avaliku huvi objektiks. Seetõttu peab kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine tuginema kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele kriteeriumidele, mis tagavad, et tunnustatud kvalifikatsioone omavad isikud on võimelised mõistma ja üle kandma üksikisikute, ühiskondlike gruppide ja ametiasutuste vajadusi soeses ruumilise planeerimise, pojekteerimise, struktuuride korralduse ja ehitamise, arhitektuuripärandi säilitamise ja väärtustamise ning loodusliku tasakaalu hoidmisega. |
| --- | --- |

(27)

Arhitektuurne projekteerimine, ehituste kvaliteet, nende harmooniline sulandumine ümbruskonda, austus loodus- ja linnamaastiku ning riikliku ja eraõigusliku pärandi vastu on avaliku huvi objektiks. Seetõttu peab kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine tuginema kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele kriteeriumidele, mis tagavad, et tunnustatud kvalifikatsioone omavad isikud on võimelised mõistma ja üle kandma üksikisikute, ühiskondlike gruppide ja ametiasutuste vajadusi soeses ruumilise planeerimise, pojekteerimise, struktuuride korralduse ja ehitamise, arhitektuuripärandi säilitamise ja väärtustamise ning loodusliku tasakaalu hoidmisega.

| (28) | Arhitektuuri ja arhitekti kutsealal tegutsema hakkamist ja sellel tegutsemist reguleerivad siseriiklikud eeskirjad on oma reguleerimisalalt väga erinevad. Enamikes liikmesriikides töötavad arhitektuurivald-konnas
  de jure
  või
  de facto
  üksnes arhitekti kutsenimetust või lisaks muud kutsenimetust kandvad isikud, omamata kutsetegevuses monopoolset seisundit, kui seadustes ei ole sätestatud teisiti. Nendel tegevusaladel või mõnedel neist võivad töötada ka muud isikud, eriti ehituse või ehituskunsti valdkonnas eriväljaõppe läbinud insenerid. Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks arhitekti kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “arhitekti” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata. |
| --- | --- |

(28)

Arhitektuuri ja arhitekti kutsealal tegutsema hakkamist ja sellel tegutsemist reguleerivad siseriiklikud eeskirjad on oma reguleerimisalalt väga erinevad. Enamikes liikmesriikides töötavad arhitektuurivald-konnas
  de jure
  või
  de facto
  üksnes arhitekti kutsenimetust või lisaks muud kutsenimetust kandvad isikud, omamata kutsetegevuses monopoolset seisundit, kui seadustes ei ole sätestatud teisiti. Nendel tegevusaladel või mõnedel neist võivad töötada ka muud isikud, eriti ehituse või ehituskunsti valdkonnas eriväljaõppe läbinud insenerid. Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks arhitekti kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “arhitekti” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata.

| (29) | Kui riiklik või Euroopa tasandi kutsorganisatsioon või artiklis 15 sätestatud reguleeritud kutsealade ühing esitab põhjendatud nõudmise kvalifikatsioonide tunnustamise erisätete osas, mis põhineksid koolituse miinimumnõuete kooskõlastamisel, võib komisjon hinnata käesoleva direktiivi muutmise vajalikkust. |
| --- | --- |

(29)

Kui riiklik või Euroopa tasandi kutsorganisatsioon või artiklis 15 sätestatud reguleeritud kutsealade ühing esitab põhjendatud nõudmise kvalifikatsioonide tunnustamise erisätete osas, mis põhineksid koolituse miinimumnõuete kooskõlastamisel, võib komisjon hinnata käesoleva direktiivi muutmise vajalikkust.

| (30) | Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleks määrata kindlaks selle rakendamise ühtsed tingimused ja menetluskord, samuti kutsealal töötamise teatud üksikasjad. |
| --- | --- |

(30)

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleks määrata kindlaks selle rakendamise ühtsed tingimused ja menetluskord, samuti kutsealal töötamise teatud üksikasjad.

| (31) | Kuna liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö soodustab tõenäoliselt käesoleva direktiivi rakendamist ning sellest direktiivist tulenevate kohustuste täitmist, tuleks korraldada koostöö vahendid. |
| --- | --- |

(31)

Kuna liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö soodustab tõenäoliselt käesoleva direktiivi rakendamist ning sellest direktiivist tulenevate kohustuste täitmist, tuleks korraldada koostöö vahendid.

| (32) | Kutseühenduste ja -organisatsioonide poolt väljaantav Euroopa tasandi kutsekaart võiks lihtsustada spetsialistide vaba liikumist, eelkõige kiirendades infovahetust vastuvõtva ja päritoluliikmesriigi vahel. See kutsekaart peaks muutma võimalikuks erinevates liikmesriikides töötava spetsialisti teenistuskäigu jälgimise. Arvestades täiel määral kõiki andmekaitse sätteid, võiks nimetatud kaart sisaldada teavet spetsialisti kvalifikatsiooni (lõpetatud ülikool või õppeasutused, omandatud kvalifikatsioon, töökogemus), juriidilise tegutsemisvormi, tema suhtes rakendatud kutsealaga seotud sanktsioonide ning vastava pädeva ametiasutuse kohta |
| --- | --- |

(32)

Kutseühenduste ja -organisatsioonide poolt väljaantav Euroopa tasandi kutsekaart võiks lihtsustada spetsialistide vaba liikumist, eelkõige kiirendades infovahetust vastuvõtva ja päritoluliikmesriigi vahel. See kutsekaart peaks muutma võimalikuks erinevates liikmesriikides töötava spetsialisti teenistuskäigu jälgimise. Arvestades täiel määral kõiki andmekaitse sätteid, võiks nimetatud kaart sisaldada teavet spetsialisti kvalifikatsiooni (lõpetatud ülikool või õppeasutused, omandatud kvalifikatsioon, töökogemus), juriidilise tegutsemisvormi, tema suhtes rakendatud kutsealaga seotud sanktsioonide ning vastava pädeva ametiasutuse kohta

| (33) | Liikmesriikide kodanikele teavet ja abi pakkuvate kontaktpunktide võrgustiku loomine võimaldab kindlustada tunnustamissüsteemi läbipaistvuse. Need kontaktpunktid annavad komisjonile ja soovi korral igale kodanikule kogu tunnustamiskorda puudutava teabe ja aadressid. Iga liikmesriigi poolt selle võrgustiku raames ühe kontaktpunkti nimetamine ei mõjuta pädevuse korraldamist siseriiklikul tasandil. Eelkõige ei takista see siseriiklikul tasandil mitme asutuse nimetamist, kusjuures eelmainitud võrgustiku raames nimetatud kontaktpunkt vastutab teiste asutustega töö koordineerimise ja vajaduse korral kodanikke teavitava asjaomase pädeva asutuse kohta teabe andmise eest. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide kodanikele teavet ja abi pakkuvate kontaktpunktide võrgustiku loomine võimaldab kindlustada tunnustamissüsteemi läbipaistvuse. Need kontaktpunktid annavad komisjonile ja soovi korral igale kodanikule kogu tunnustamiskorda puudutava teabe ja aadressid. Iga liikmesriigi poolt selle võrgustiku raames ühe kontaktpunkti nimetamine ei mõjuta pädevuse korraldamist siseriiklikul tasandil. Eelkõige ei takista see siseriiklikul tasandil mitme asutuse nimetamist, kusjuures eelmainitud võrgustiku raames nimetatud kontaktpunkt vastutab teiste asutustega töö koordineerimise ja vajaduse korral kodanikke teavitava asjaomase pädeva asutuse kohta teabe andmise eest.

| (34) | Sektoridirektiivide ja üldsüsteemi põhjal loodud erinevate tunnustamissüsteemide haldamine on osutunud kohmakaks ja keeruliseks. Seetõttu on haldamist vaja lihtsustada ja käesoleva direktiivi ajakohastamisel on vaja arvestada teaduse ja tehnika arengut, eriti juhul, kui kvalifikatsioonide automaatseks tunnustamiseks kooskõlastatakse koolituse miinimumnõuded. Sel eesmärgil tuleks kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks luua üksainus komitee,
  samuti tuleks tagada kutseorganisatsioonide, samuti Euroopa tasandil, esindajate kaasamine. |
| --- | --- |

(34)

Sektoridirektiivide ja üldsüsteemi põhjal loodud erinevate tunnustamissüsteemide haldamine on osutunud kohmakaks ja keeruliseks. Seetõttu on haldamist vaja lihtsustada ja käesoleva direktiivi ajakohastamisel on vaja arvestada teaduse ja tehnika arengut, eriti juhul, kui kvalifikatsioonide automaatseks tunnustamiseks kooskõlastatakse koolituse miinimumnõuded. Sel eesmärgil tuleks kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks luua üksainus komitee,
  samuti tuleks tagada kutseorganisatsioonide, samuti Euroopa tasandil, esindajate kaasamine.

| (35) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (20). |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (20).

| (36) | Liikmesriikide regulaarselt koostatav ja statistilisi andmeid sisaldav aruanne käesoleva direktiivi rakendamise kohta võimaldab kindlaks määrata kutsekvalifikatsioonide tunnustamissüsteemi mõju. |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriikide regulaarselt koostatav ja statistilisi andmeid sisaldav aruanne käesoleva direktiivi rakendamise kohta võimaldab kindlaks määrata kutsekvalifikatsioonide tunnustamissüsteemi mõju.

| (37) | Kui käesoleva direktiivi mõne sätte rakendamisel põrgatakse liikmesriigis tugevale vastuseisule, peaks ajutiste meetmete vastuvõtmiseks olema ettenähtud vastav kord. |
| --- | --- |

(37)

Kui käesoleva direktiivi mõne sätte rakendamisel põrgatakse liikmesriigis tugevale vastuseisule, peaks ajutiste meetmete vastuvõtmiseks olema ettenähtud vastav kord.

| (38) | Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriigi õigust siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi korraldamisel ja selle süsteemi raames teostatavate tegevusalade määratlemisel. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriigi õigust siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi korraldamisel ja selle süsteemi raames teostatavate tegevusalade määratlemisel.

| (39) | Arvestades tehnoloogiliste muudatuste ja teaduse arengu kiirust, on elukestev õpe paljudel kutsealadel eriti oluline. Liikmesriikide ülesanne on vastu võtta üksikasjalik kord, mille raames spetsialistid hoiaksid end asjakohast täienduskoolitust saades tehnika ja teaduse arenguga kursis. |
| --- | --- |

(39)

Arvestades tehnoloogiliste muudatuste ja teaduse arengu kiirust, on elukestev õpe paljudel kutsealadel eriti oluline. Liikmesriikide ülesanne on vastu võtta üksikasjalik kord, mille raames spetsialistid hoiaksid end asjakohast täienduskoolitust saades tehnika ja teaduse arenguga kursis.

| (40) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise korra ratsionaliseerimist, lihtsustamist ja parandamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning seda võib paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise korra ratsionaliseerimist, lihtsustamist ja parandamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning seda võib paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (41) | Käesolev direktiiv
  ei piira asutamislepingu artikli 39 lõike 4 rakendamist ja asutamislepingu artikli 45 rakendamist eriti notarite suhtes. |
| --- | --- |

(41)

Käesolev direktiiv
  ei piira asutamislepingu artikli 39 lõike 4 rakendamist ja asutamislepingu artikli 45 rakendamist eriti notarite suhtes.

| (42) | Asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse osas kohaldatakse käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks teiste kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlevate eriomaste õigusaktide, nagu transpordile, kindlustusvahendajatele ja diplomeeritud audiitoritele kehtivate õigusaktide kohaldamist. Käesolev direktiiv ei mõjuta nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (21) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/5/EÜ, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (22) toimimist. Käesoleva direktiiviga peaks reguleerima advokaatide kutsekvalifikatsioonide tunnustamist nende viivitamatuks asutamiseks vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all. |
| --- | --- |

(42)

Asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse osas kohaldatakse käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks teiste kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlevate eriomaste õigusaktide, nagu transpordile, kindlustusvahendajatele ja diplomeeritud audiitoritele kehtivate õigusaktide kohaldamist. Käesolev direktiiv ei mõjuta nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (21) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/5/EÜ, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (22) toimimist. Käesoleva direktiiviga peaks reguleerima advokaatide kutsekvalifikatsioonide tunnustamist nende viivitamatuks asutamiseks vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.

| (43) | Niivõrd, kui need on reguleeritud, hõlmab käesolev direktiiv ka vabakutseid, mis on käesoleva direktiivi kohaselt kutsealad, millega tegeleb isik, kes omades vastavat kutsekvalifikatsiooni, osutab isiklikult, omal vastutusel ja tehniliselt sõltumatult kliendi huvides ja üldhuvides intellektuaalseid ja kontseptuaalseid teenuseid. Vastavalt asutamislepingule võidakse kutsealaga tegelemisele liikmesriikides kohaldada erilisi õiguslikke piiranguid, mis tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja nende raames sõltumatult vastava kutseala esindusorgani poolt kehtestatud õigusnormidest, et tagada ja arendada professionalismi, teenuse kvaliteeti ja usaldussuhet kliendiga. |
| --- | --- |

(43)

Niivõrd, kui need on reguleeritud, hõlmab käesolev direktiiv ka vabakutseid, mis on käesoleva direktiivi kohaselt kutsealad, millega tegeleb isik, kes omades vastavat kutsekvalifikatsiooni, osutab isiklikult, omal vastutusel ja tehniliselt sõltumatult kliendi huvides ja üldhuvides intellektuaalseid ja kontseptuaalseid teenuseid. Vastavalt asutamislepingule võidakse kutsealaga tegelemisele liikmesriikides kohaldada erilisi õiguslikke piiranguid, mis tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja nende raames sõltumatult vastava kutseala esindusorgani poolt kehtestatud õigusnormidest, et tagada ja arendada professionalismi, teenuse kvaliteeti ja usaldussuhet kliendiga.

| (44) | Käesolev direktiiv ei piira tervise ja tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks vajalike meetmete rakendamist, |
| --- | --- |

(44)

Käesolev direktiiv ei piira tervise ja tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks vajalike meetmete rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolev direktiiv kehtestab korra, mille alusel liikmesriik, kes teeb reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamise või sellel tegutsemise oma territooriumil sõltuvaks eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest (edaspidi “vastuvõttev liikmesriik”), peab vastaval kutsealal tegutsema hakkamiseks või sellel tegutsemiseks tunnustama teises liikmesriigis või teistes liikmesriikides (edaspidi “päritoluliikmesriik”) saadud kutsekvalifikatsioone, mis lubavad nimetatud kvalifikatsioone omaval isikul seal samal kutsealal töötada.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi liikmesriigi kodanike,
  sealhulgas vabakutseliste,
  suhtes, kes soovivad füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana tegutseda reguleeritud kutsealal teises liikmesriigis kui see, kus nad omandasid oma kutsekvalifikatsiooni.

2.   Iga liikmesriik võib vastavalt oma õigusaktidele lubada liikmesriigi kodanikel, kellel on mujal kui selles liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsiooni tõend, tegutseda oma territooriumil reguleeritud kutsealal artikli 3 lõike 1 punkti a mõistes. III jaotise III peatükis reguleeritud kutsealade osas peab esmane tunnustamine arvestama nimetatud peatükis sätestatud koolituse miinimumnõudeid.

3.   Käesoleva direktiivi vastavaid sätteid ei kohaldata juhul, kui kõnealuste reguleeritud kutsealade suhtes kehtestatakse ühenduse eraldi õigusaktiga kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega otseselt seotud teistsugune täpsustatud kord.

Artikkel 3

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | reguleeritud kutseala - kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutse-nimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse reguleeritud kutsealana lõikes 2 nimetatud kutseala; |
| --- | --- |

a)

reguleeritud kutseala - kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutse-nimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse reguleeritud kutsealana lõikes 2 nimetatud kutseala;

| b) | kutsekvalifikatsioon - haridust tõendava dokumendiga, artikli 11 punkti a alapunktis i nimetatud pädevus-kinnituse ja/või töökogemusega tõendatud kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

b)

kutsekvalifikatsioon - haridust tõendava dokumendiga, artikli 11 punkti a alapunktis i nimetatud pädevus-kinnituse ja/või töökogemusega tõendatud kvalifikatsioon;

| c) | kvalifikatsiooni tõendav dokument - diplomid, tunnistused ja muud, liikmesriigi õigus- või haldusnormide kohaselt liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud dokumendid, mis tõendavad peamiselt ühenduses omandatud kutsealase koolituse edukat läbimist. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidena lõikes 3 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti; |
| --- | --- |

c)

kvalifikatsiooni tõendav dokument - diplomid, tunnistused ja muud, liikmesriigi õigus- või haldusnormide kohaselt liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud dokumendid, mis tõendavad peamiselt ühenduses omandatud kutsealase koolituse edukat läbimist. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidena lõikes 3 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti;

| d) | pädev asutus - iga asutus või organ, mis on eraldi volitatud liikmesriigi poolt väljastama või vastu võtma koolitusdiplomeid ja muid dokumente või teavet ja vastu võtma taotlusi ja tegema käesolevas direktiivis osundatud otsuseid; |
| --- | --- |

d)

pädev asutus - iga asutus või organ, mis on eraldi volitatud liikmesriigi poolt väljastama või vastu võtma koolitusdiplomeid ja muid dokumente või teavet ja vastu võtma taotlusi ja tegema käesolevas direktiivis osundatud otsuseid;

| e) | reguleeritud haridus ja koolitus - antud kutsealal tegutsemisele suunatud koolitus, mis koosneb kursustest või vajadusel lisaks kursustele ka kutsealasest koolitusest või katseajast või kutsepraktikast.
  Asjaomase liikmesriigi õigus- või haldusnormidega määratakse kutsealase koolituse, katseaja või kutse-praktika struktuur ja tase ning neid kontrollib või kiidab heaks selleks määratud asutus; |
| --- | --- |

e)

reguleeritud haridus ja koolitus - antud kutsealal tegutsemisele suunatud koolitus, mis koosneb kursustest või vajadusel lisaks kursustele ka kutsealasest koolitusest või katseajast või kutsepraktikast.

Asjaomase liikmesriigi õigus- või haldusnormidega määratakse kutsealase koolituse, katseaja või kutse-praktika struktuur ja tase ning neid kontrollib või kiidab heaks selleks määratud asutus;

| f) | töökogemus - asjaomasel kutsealal tegelik ja seaduslik tegutsemine liikmesriigis; |
| --- | --- |

f)

töökogemus - asjaomasel kutsealal tegelik ja seaduslik tegutsemine liikmesriigis;

| g) | kohanemisaeg - vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealal tegutsemine kutseala kvalifitseeritud esindaja vastutuse all, kusjuures sellise järelevalve all sooritud praktikaga võib kaasneda täienduskoolitus. Seda järelevalve all sooritatud praktikat tuleb hinnata. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kehtestab üksikasjaliku kohanemisaja ja selle hindamist, samuti sisserändaja seisundit käsitleva korra.
  Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kehtestavad kehtiva ühenduse õiguse alusel järelevalve all praktikat sooritava isiku seisundi selles liikmesriigis, reguleerides eelkõige elamisloa, samuti kohustuste, sotsiaalsete õiguste ja soodustuste, toetuste ning tasude küsimusi; |
| --- | --- |

g)

kohanemisaeg - vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealal tegutsemine kutseala kvalifitseeritud esindaja vastutuse all, kusjuures sellise järelevalve all sooritud praktikaga võib kaasneda täienduskoolitus. Seda järelevalve all sooritatud praktikat tuleb hinnata. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kehtestab üksikasjaliku kohanemisaja ja selle hindamist, samuti sisserändaja seisundit käsitleva korra.

Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kehtestavad kehtiva ühenduse õiguse alusel järelevalve all praktikat sooritava isiku seisundi selles liikmesriigis, reguleerides eelkõige elamisloa, samuti kohustuste, sotsiaalsete õiguste ja soodustuste, toetuste ning tasude küsimusi;

| h) | sobivustest - vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse korraldatud test, mis piirdub taotleja kutsealaste teadmistega ja mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal selles liikmesriigis. Sellise testi korraldamiseks koostab pädev asutus nimekirja teemadest, mis liikmesriigis nõutavat hariduse ja koolituse ning taotleja omandatud hariduse ja läbitud koolituse võrdluse alusel ei ole taotleja kvalifikatsiooni tõendava diplomiga või muu dokumendiga kaetud.
  Sobivustest peab arvestama asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud spetsialist kas oma päritoluliikmesriigis või selles liikmesriigis, kust ta tuleb. Test peab valikuliselt hõlmama nimekirjas ülesloetud teemasid, mille valdamine on vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks oluline. Testis võib kontrollida ka vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele tegevusele kohaldatavate kutsealaste eeskirjade tundmist.
  Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus määrab sobivustesti üksikasjaliku rakendamise korra ja selles liikmesriigis ennast sobivustestiks ette valmistada sooviva taotleja staatuse liikmesriigis; |
| --- | --- |

h)

sobivustest - vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse korraldatud test, mis piirdub taotleja kutsealaste teadmistega ja mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal selles liikmesriigis. Sellise testi korraldamiseks koostab pädev asutus nimekirja teemadest, mis liikmesriigis nõutavat hariduse ja koolituse ning taotleja omandatud hariduse ja läbitud koolituse võrdluse alusel ei ole taotleja kvalifikatsiooni tõendava diplomiga või muu dokumendiga kaetud.

Sobivustest peab arvestama asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud spetsialist kas oma päritoluliikmesriigis või selles liikmesriigis, kust ta tuleb. Test peab valikuliselt hõlmama nimekirjas ülesloetud teemasid, mille valdamine on vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks oluline. Testis võib kontrollida ka vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele tegevusele kohaldatavate kutsealaste eeskirjade tundmist.

Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus määrab sobivustesti üksikasjaliku rakendamise korra ja selles liikmesriigis ennast sobivustestiks ette valmistada sooviva taotleja staatuse liikmesriigis;

| i) | ettevõtte juht - isik, kes on kõnealuse tegevusala ettevõttes tegev kui:






  i) | ettevõtte juht või ettevõtte filiaali juht või |
| --- | --- | --- |

i)

ettevõtte juht - isik, kes on kõnealuse tegevusala ettevõttes tegev kui:

i)

ettevõtte juht või ettevõtte filiaali juht või

| ii) | ettevõtte omaniku või juhi asetäitja juhul, kui selle ametiga kaasneb esindatud omaniku või juhi vastutusega võrdväärne vastutus, või |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte omaniku või juhi asetäitja juhul, kui selle ametiga kaasneb esindatud omaniku või juhi vastutusega võrdväärne vastutus, või

| iii) | juhtival ametikohal töötav isik, kelle kohustused on kaubandus- ja/või tehnilise iseloomuga ja kes vastutab ettevõtte ühe või enama osakonna eest. |
| --- | --- |

iii)

juhtival ametikohal töötav isik, kelle kohustused on kaubandus- ja/või tehnilise iseloomuga ja kes vastutab ettevõtte ühe või enama osakonna eest.

2.   I lisas loetletud ühingute või organisatsioonide liikmete praktiseeritavaid kutsealasid käsitletakse reguleeritud kutsealadena.

Esimeses lõigus nimetatud ühingute või organisatsioonide eesmärk on esmajoones edendada ja hoida asjaomase kutseala kõrget standardit. Liikmesriik tunnustab neid selle eesmärgi teostajatena erikorras ja nad väljastavad oma liikmetele kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, tagades et nende liikmed austavad nende kehtestatud kutsealaseid eeskirju ja andes liikmetele õiguse kasutada kutsenimetust või vastavat tähekombinatsiooni või saada kasu sellise kvalifikatsiooniga kaasnevast.

Kui liikmesriik tunnustab esimeses lõigus nimetatud ühingut või organisatsiooni, peab ta komisjonile sellest teatama ja komisjon avaldab vastava teate Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Kolmanda riigi väljastatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente käsitletakse kvalifikatsiooni tõendava dokumendina juhul, kui selle omanikul on selle liikmesriigi territooriumil, kes tunnustab seda kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti artikli 2 lõike 2 alusel, selle liikmesriigi poolt tõendatud kolmeaastane töökogemus asjaomasel kutsealal.

Artikkel 4

Tunnustamise toime

1.   Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine vastuvõtva liikmesriigi poolt annab soodustatud isikule võimaluse asuda selles liikmesriigis tegutsema samal kutsealal kui see, millele ta kvalifitseerus päritoluliikmesriigis, ja tegutseda sellel kutsealal vastuvõtvas liikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega võrdsetel tingimustel.

2.   Käesoleva direktiivi tähenduses on kutseala, millel taotleja soovib vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda, sama mis kutseala, millele ta päritoluliikmesriigis kvalifitseerus, juhul, kui vastavad kutsetegevused on võrreldavad.

II JAOTIS

TEENUSTE VABA OSUTAMINE

Artikkel 5

Teenuste vaba osutamise põhimõte

1.   Ilma et see piiraks ühenduse õiguse erisätete ning samuti käesoleva direktiivi artiklite 6 ja 7 kohaldamist, ei tohi liikmesriigid kutsekvalifikatsiooniga seotud põhjusel takistada teenuste vaba osutamist teises liikmesriigis juhul, kui:

| a) | teenuse osutaja on liikmesriigis ametlikult asutatud (edaspidi “asutamise liikmesriik”), eesmärgiga tegutseda seal samal kutsealal ja |
| --- | --- |

a)

teenuse osutaja on liikmesriigis ametlikult asutatud (edaspidi “asutamise liikmesriik”), eesmärgiga tegutseda seal samal kutsealal ja

| b) | teenuse osutaja asub teise liikmesriiki ja kui ta tegutses asutamise liikmesriigis sellel kutsealal vähemalt kaks aastat teenuse osutamisele eelnenud kümne aasta jooksul, kui see kutseala ei ole selles liikmesriigis reguleeritud. Kaheaastast kutsealal tegutsemise nõuet ei kohaldata juhul, kui kas kutseala või kutsealal tegutsemiseks vajalik haridus või koolitus on reguleeritud. |
| --- | --- |

b)

teenuse osutaja asub teise liikmesriiki ja kui ta tegutses asutamise liikmesriigis sellel kutsealal vähemalt kaks aastat teenuse osutamisele eelnenud kümne aasta jooksul, kui see kutseala ei ole selles liikmesriigis reguleeritud. Kaheaastast kutsealal tegutsemise nõuet ei kohaldata juhul, kui kas kutseala või kutsealal tegutsemiseks vajalik haridus või koolitus on reguleeritud.

2.   Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse
  ainult
  juhul, kui teenuse osutaja asub vastuvõtva liikmesriigi territooriumile, et tegutseda ajutiselt ja episoodiliselt lõikes 1 nimetatud kutsealal.

Teenuse osutamise ajutist ja episoodilist olemust, eriti selle kestust, sagedust, regulaarsust ja pidevust hinnatakse igal juhtumil eraldi.

3.   Kui teenuse osutaja asub teise liikmesriiki, kehtivad talle kutse-,
  õigusliku
  ja haldusiseloomuga
  kutseal-sed eeskirjad,
  mis on otseselt seotud kutsekvalifikatsioonidega, näiteks kutseala mõiste, tiitlite ja nimetuste kasutamine ja tõsine kutsealane rikkumine, mis on otseselt ja konkreetselt seotud tarbijakaitse ning turvalisusega,
  samuti distsiplinaarsätted,
  mida vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatakse selles liikmesriigis antud kutsealal tegutsevate spetsialistide suhtes.

Artikkel 6

Erandid

Vastavalt artikli 5 lõikele 11 peab vastuvõttev liikmesriik teises liikmesriigis asutatud teenuse osutajad vabastama nõuetest, mis ta on kehtestanud oma territooriumil registreeritud spetsialistidele, mis on seotud:

| a) | kutseorganisatsioonilt või -organilt tegevusloa saamist, selles registreerimist või selle organisatsiooni või organi liikmeks olemist. Oma territooriumil kehtivate distsiplinaarsätete kohaldamise lihtsustamiseks vastavalt artikli 5 lõikele 3 võivad liikmesriigid kehtestada ajutise automaatse registreerimise sellise kutseorganisatsiooni või -organi juures või pro forma liikmelisuse selles organisatsioonis või organis tingimusel, et selline registreerimine või liikmelisus ei aeglusta ega komplitseeri mingil moel teenuste osutamist ega põhjusta teenuse osutajale mingeid lisakulusid. Pädev asutus peab artikli 7 lõikes 4 nimetatud ja rahva tervise ning ohutusega seotud kutsealade, samuti III jaotise III peatüki kohaselt automaatsele registreerimisele kuuluvate kutsealade kohta saatma vastavale kutseorganisatsioonile või -organile deklaratsiooni või artikli 7 lõike 1 kohaldavuse korral selles nimetatud uuenduse koopia koos artikli 7 lõikes 2 nimetatud dokumentide koopiatega ning seda käsitletakse kui automaatset ajutist registreerimist või proforma liikmelisust, |
| --- | --- |

a)

kutseorganisatsioonilt või -organilt tegevusloa saamist, selles registreerimist või selle organisatsiooni või organi liikmeks olemist. Oma territooriumil kehtivate distsiplinaarsätete kohaldamise lihtsustamiseks vastavalt artikli 5 lõikele 3 võivad liikmesriigid kehtestada ajutise automaatse registreerimise sellise kutseorganisatsiooni või -organi juures või pro forma liikmelisuse selles organisatsioonis või organis tingimusel, et selline registreerimine või liikmelisus ei aeglusta ega komplitseeri mingil moel teenuste osutamist ega põhjusta teenuse osutajale mingeid lisakulusid. Pädev asutus peab artikli 7 lõikes 4 nimetatud ja rahva tervise ning ohutusega seotud kutsealade, samuti III jaotise III peatüki kohaselt automaatsele registreerimisele kuuluvate kutsealade kohta saatma vastavale kutseorganisatsioonile või -organile deklaratsiooni või artikli 7 lõike 1 kohaldavuse korral selles nimetatud uuenduse koopia koos artikli 7 lõikes 2 nimetatud dokumentide koopiatega ning seda käsitletakse kui automaatset ajutist registreerimist või proforma liikmelisust,

| b) | riikliku sotsiaalkindlustusasutuse juures registreerimist kindlustusandjaga tasaarveldamise eesmärgil seoses kindlustatud isikute kasuks sooritatud tegevustega. |
| --- | --- |

b)

riikliku sotsiaalkindlustusasutuse juures registreerimist kindlustusandjaga tasaarveldamise eesmärgil seoses kindlustatud isikute kasuks sooritatud tegevustega.

Siiski peab teenuse osutaja punktis b nimetatud organit kas eelnevalt või kiireloomulistel juhtudel tagantjärele osutatud teenustest teavitama.

Artikkel 7

Teenuse osutaja teise liikmesriiki asumise korral eelnevalt esitatav deklaratsioon

1.   Liikmesriigid võivad nõuda, et teenuste osutamiseks ühest liikmesriigist esmakordselt teise asuv teenuse osutaja peab sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele eelneva kirjaliku deklaratsiooniga teatama, lisades kindlustuse või muu erialase vastutuse osas isiklikku või ühist kaitset pakkuva meetme kirjelduse. Seda deklaratsiooni tuleb kord aastas uuendada juhul, kui teenuse osutaja kavatseb selles liikmesriigis pakkuda vastaval aastal ajutisi või episoodilisi teenuseid. Teenuse osutaja võib deklaratsiooni esitamiseks kasutada erinevaid vahendeid.

2.   Teenuste esmasel osutamisel või kui olukorra oluline muutus on dokumentaalselt tõestatud, võivad liikmesriigid nõuda deklaratsioonile järgmiste dokumentide lisamist:

| a) | tõend teenuse osutaja kodakondsuse kohta, |
| --- | --- |

a)

tõend teenuse osutaja kodakondsuse kohta,

| b) | dokument, mis tõendab, et selle omanik omab liikmesriigis juriidilist staatust asjaomasel tegevusalal tegutsemise eesmärgil
  ja et tal ei ole tõendi väljastamise ajal ajutist ega alalist tegevuskeeldu, |
| --- | --- |

b)

dokument, mis tõendab, et selle omanik omab liikmesriigis juriidilist staatust asjaomasel tegevusalal tegutsemise eesmärgil
  ja et tal ei ole tõendi väljastamise ajal ajutist ega alalist tegevuskeeldu,

| c) | kutsekvalifikatsiooni tõend, |
| --- | --- |

c)

kutsekvalifikatsiooni tõend,

| d) | artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel igasugune tõend selle kohta, et teenuse osutaja on asjaomasel tegevusalal tegutsenud vähemalt kaks aastat viimase kümne aasta jooksul, |
| --- | --- |

d)

artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel igasugune tõend selle kohta, et teenuse osutaja on asjaomasel tegevusalal tegutsenud vähemalt kaks aastat viimase kümne aasta jooksul,

| e) | turvateenuste kutsealade puhul tõend kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt. |
| --- | --- |

e)

turvateenuste kutsealade puhul tõend kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt.

3.   Teenust osutatakse asutamise liikmesriigi kutsenimetuse all niivõrd, kui kõnealusele kutsetegevusele on selles liikmesriigis olemas selline kutsenimetus. Sellele kutsenimetusele viidatakse asutamise liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest viisil, mis väldib segiajamist vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetusega. Kui asutamise liikmesriigis ei ole sellist kutsenimetust, viitab teenuse osutaja oma kvalifikatsioonile selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. III jaotise III peatükis nimetatud juhtudel pakutakse teenust erandlikult vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.

4.   Teenuste esmasel osutamisel rahva tervist ja ohutust mõjutavatel reguleeritud kutsealadel, mis ei kuulu III jaotise III peatüki alusel automaatsele tunnustamisele, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. Selline eelnev kontroll on võimalik üksnes juhul, kui kontrolli eesmärk on vältida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni puudumisest põhjustatud tõsist kahju teenuse saaja tervisele ning turvalisusele ja kui see kontroll ei ületa selle teostamiseks vajalikku.

Pädev asutus teatab teenuse osutajale oma otsusest mitte kontrollida ta kvalifikatsiooni või sellise kontrolli tulemustest hiljemalt kuu möödudes deklaratsiooni ja kaasnevate dokumentide saamisest. Viivitust põhjustavate probleemide esinemisel teatab pädev asutus esimese kuu jooksul teenuse osutajale viivituse põhjused ja otsuse langetamise uue ajakava, mille lõpptähtaeg peab olema hiljemalt kaks kuud pärast kõigi dokumentide saamist.

Kui teenuse osutaja kutsekvalifikatsioon ja vastuvõtvas liikmesriigis nõutav koolitus erinevad olulisel määral, nii et see erinevus võib olla ohtlik rahva tervisele või ohutusele, annab vastuvõttev liikmesriik teenuse osutajale eelkõige sobivustesti kaudu võimaluse näidata, et ta on puuduolevad teadmised või pädevuse omandanud. Igal juhul peab olema võimalik pakkuda teenust ühe kuu jooksul eelmise lõigu alusel vastu võetud otsuse langetamisest.

Juhul kui eelmistes lõikudes määratud tähtaegade möödumisel ei ole pädevalt asutuselt vastust saadud, võib teenust osutada.

Kui kvalifikatsioon on tõendatud käesoleva lõike alusel, osutatakse teenust vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.

Artikkel 8

Halduskoostöö

1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt iga teenuste osutamise kohta küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, tema hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Asutamise liikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet vastavalt artiklis 56 kehtestatud korrale.

2.   Pädevad asutused tagavad igasuguse teabe vahetuse, mis on teenuse saajale vajalik kaebuse õigeks esitamiseks teenuse osutaja vastu. Teenuse saajaid teavitatakse kaebuse tulemustest.

Artikkel 9

Teenuse saajale antav teave

Kui teenust osutatakse asutamise liikmesriigi kutsenimetuse või teenuse osutaja kvalifikatsiooni alusel, võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lisaks muudele ühenduse õigusega teabe kohta kehtestatud nõuetele nõuda teenuse osutajalt osa või kogu järgneva teabe esitamist teenuse saajale:

| a) | äriregistri nimetus, äriregistrikood või muud selles registris olevad võrdväärsed identifitseerimisvahen-did, kui teenuse osutaja on kantud äriregistrisse või sarnasesse riiklikku registrisse; |
| --- | --- |

a)

äriregistri nimetus, äriregistrikood või muud selles registris olevad võrdväärsed identifitseerimisvahen-did, kui teenuse osutaja on kantud äriregistrisse või sarnasesse riiklikku registrisse;

| b) | pädeva järelevalveasutuse nimi ja aadress, kui tegevusalal tegutsemiseks nõutakse asutamise liikmesriigi luba; |
| --- | --- |

b)

pädeva järelevalveasutuse nimi ja aadress, kui tegevusalal tegutsemiseks nõutakse asutamise liikmesriigi luba;

| c) | kutseühingu või sarnase organi andmed, kus teenuse osutaja on registreeritud; |
| --- | --- |

c)

kutseühingu või sarnase organi andmed, kus teenuse osutaja on registreeritud;

| d) | kutsenimetus või selle puudumisel teenuse osutaja kvalifikatsioon ja liikmesriik, kus see kvalifikatsioon omandati; |
| --- | --- |

d)

kutsenimetus või selle puudumisel teenuse osutaja kvalifikatsioon ja liikmesriik, kus see kvalifikatsioon omandati;

| e) | nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (23) artikli 22 lõikes 1 nimetatud käibemaksukohustuslase identifitseerimisnumber, kui teenuse osutaja tegutseb käibemaksuga maksustataval tegevusalal, |
| --- | --- |

e)

nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (23) artikli 22 lõikes 1 nimetatud käibemaksukohustuslase identifitseerimisnumber, kui teenuse osutaja tegutseb käibemaksuga maksustataval tegevusalal,

| f) | ametialase vastutuse katteks sõlmitud kindlustuse või muu erialase vastutuse osas isiklikku või ühist kaitset pakkuva meetme kirjeldus. |
| --- | --- |

f)

ametialase vastutuse katteks sõlmitud kindlustuse või muu erialase vastutuse osas isiklikku või ühist kaitset pakkuva meetme kirjeldus.

III JAOTIS

ASUTAMISVABADUS

I peatükk

Haridust tõendavate dokumentide tunnustamise üldsüsteem

Artikkel 10

Reguleerimisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide kutsealade suhtes, mida ei reguleerita käesoleva jaotise II ja III peatükiga, ja järgnevalt nimetatud juhtudel, mil taotleja eri ja erandlikel põhjustel ei vasta nendes peatükkides sätestatud tingimustele:

| a) | IV lisas loetletud tegevusaladele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 17, 18 ja 19 kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

IV lisas loetletud tegevusaladele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 17, 18 ja 19 kehtestatud nõuetele;

| b) | üldarstidele, eriarstidele, üldõdedele, hambaarstidele, erihambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 23, 27, 33, 37, 39, 43 ja 49 nimetatud tegeliku ja seadusliku kutsepraktika nõuetele; |
| --- | --- |

b)

üldarstidele, eriarstidele, üldõdedele, hambaarstidele, erihambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 23, 27, 33, 37, 39, 43 ja 49 nimetatud tegeliku ja seadusliku kutsepraktika nõuetele;

| c) | arhitektidele, kui sisserändaja kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti ei ole loetletud V lisa punktis 5.7; |
| --- | --- |

c)

arhitektidele, kui sisserändaja kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti ei ole loetletud V lisa punktis 5.7;

| d) | arstidele, õdedele, hambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punktide 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud ja üksnes vastava eriala tunnustamise eesmärgil sooritatud koolitust, ilma et see piiraks artikli 21 lõike 1 ja artiklite 23 ja 27 täitmist; |
| --- | --- |

d)

arstidele, õdedele, hambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punktide 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud ja üksnes vastava eriala tunnustamise eesmärgil sooritatud koolitust, ilma et see piiraks artikli 21 lõike 1 ja artiklite 23 ja 27 täitmist;

| e) | üldõdedele ja eriõdedele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuse saamiseks läbitud koolitust, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõe koolituseta eriõed; |
| --- | --- |

e)

üldõdedele ja eriõdedele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuse saamiseks läbitud koolitust, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõe koolituseta eriõed;

| f) | üldõe koolituseta eriõdedele, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõed, üldõe koolituseta eriõed või pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud koolitust saadud spetsialisti kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omavad eriõed; |
| --- | --- |

f)

üldõe koolituseta eriõdedele, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõed, üldõe koolituseta eriõed või pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud koolitust saadud spetsialisti kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omavad eriõed;

| g) | sisserändajatele, kes vastavad artikli 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

g)

sisserändajatele, kes vastavad artikli 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele.

Artikkel 11

Kvalifikatsiooni tase

Artikli
  13 sätete kohaldamisel
  rühmitatakse erinevad kutsekvalifikatsioonid allpool kirjeldatud viisil eri tasemete vahel:

| a) | pädevuskinnitus,
  mille väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes on määratud selle liikmesriigi õigus- või haldusnormide alusel, tuginedes järgnevale:








  i) | kas koolituskursus, mis ei ole tunnistuse või diplomi osa
  punktide b, c, d või e
   tähenduses, või eelneva koolituseta spetsiaalne eksam või täiskohaga kutsetegevus liikmesriigis kolmel järjestikusel aastal viimase kümne aasta jooksul või täistööajaga samaväärne osalise tööajaga kutsetegevus, |
| --- | --- | --- |

a)

pädevuskinnitus,
  mille väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes on määratud selle liikmesriigi õigus- või haldusnormide alusel, tuginedes järgnevale:

i)

kas koolituskursus, mis ei ole tunnistuse või diplomi osa
  punktide b, c, d või e
   tähenduses, või eelneva koolituseta spetsiaalne eksam või täiskohaga kutsetegevus liikmesriigis kolmel järjestikusel aastal viimase kümne aasta jooksul või täistööajaga samaväärne osalise tööajaga kutsetegevus,

| ii) | või üldine põhi- või keskharidus, mis tunnistab, et selle omanik on omandanud üldteadmised. |
| --- | --- |

ii)

või üldine põhi- või keskharidus, mis tunnistab, et selle omanik on omandanud üldteadmised.

| b) | keskkoolikursuse edukat läbimist tõendav tunnistus, mis tähendab








  i) | kas üldhariduslikku koolitust, mida täiendavad
  punktis c
   nimetatust erinev koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika |
| --- | --- | --- |

b)

keskkoolikursuse edukat läbimist tõendav tunnistus, mis tähendab

i)

kas üldhariduslikku koolitust, mida täiendavad
  punktis c
   nimetatust erinev koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika

| ii) | või tehnilist või kutsealast koolitust, mida vajaduse korral täiendavad
  alapunktis i
   sätestatud koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika. |
| --- | --- |

ii)

või tehnilist või kutsealast koolitust, mida vajaduse korral täiendavad
  alapunktis i
   sätestatud koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika.

| c) | diplom,
  mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud








  i) | kas
  punktides d ja e
   sätestatud koolitustest erineva, vähemalt üheaastase
  või samaväärse kestusega osalise õppeajaga
  koolituse keskharidusele järgneval tasemel, mille alustamise üks tingimus on üldiselt ülikooli sissesaamiseks või kõrgharidusele juurdepääsuks nõutava keskhariduse edukas omandamine
  või teise keskharidusega samaväärse hariduse omandamine
  või kutsealase koolituse edukas läbimine, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale õppele; |
| --- | --- | --- |

c)

diplom,
  mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud

i)

kas
  punktides d ja e
   sätestatud koolitustest erineva, vähemalt üheaastase
  või samaväärse kestusega osalise õppeajaga
  koolituse keskharidusele järgneval tasemel, mille alustamise üks tingimus on üldiselt ülikooli sissesaamiseks või kõrgharidusele juurdepääsuks nõutava keskhariduse edukas omandamine
  või teise keskharidusega samaväärse hariduse omandamine
  või kutsealase koolituse edukas läbimine, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale õppele;

| ii) | või reguleeritud kutsealade korral
  alapunktis i
   nimetatud koolituse tasemega võrdväärse II lisas loetletud eraldi ülesehitusega koolituse, mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja mis valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks. Eelmises lauses ettenähtud nõudeid järgiva koolituse arvestamiseks võib II lisa nimekirja muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

ii)

või reguleeritud kutsealade korral
  alapunktis i
   nimetatud koolituse tasemega võrdväärse II lisas loetletud eraldi ülesehitusega koolituse, mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja mis valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks. Eelmises lauses ettenähtud nõudeid järgiva koolituse arvestamiseks võib II lisa nimekirja muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

| d) | diplom
  , mis tõendab vähemalt kolmeaastase
  ja mitte rohkem kui neljaaastase või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga
  keskharidusele järgneva õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele. |
| --- | --- |

d)

diplom
  , mis tõendab vähemalt kolmeaastase
  ja mitte rohkem kui neljaaastase või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga
  keskharidusele järgneva õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele.

| e) | diplom, mis tõendab vähemalt neljaaastase keskharidusele järgneva või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele. |
| --- | --- |

e)

diplom, mis tõendab vähemalt neljaaastase keskharidusele järgneva või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele.

Artikkel 12

Kvalifikatsioonide võrdne käsitlemine

Liikmesriigi pädeva asutuse poolt väljaantud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti või dokumentide kogumit, mis tunnistab koolituse edukat läbimist ühenduses ja mida liikmesriik tunnustab võrdväärsel tasemel olevaks ning mis annab omanikule kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks samad õigused või mis valmistab ette sellel kutsealal tegutsemiseks, käsitletakse artiklis 11 käsitletud tüüpi kvalifikatsiooni, kaasa arvatud kõnealust taset tõendava dokumendina.

Iga kutsekvalifikatsioon, mis annab selle omanikule nimetatud sätetest tulenevad omandatud õigused, kuigi ei vasta päritoluliikmesriigi kehtivate õigus- või haldusnormidega kehtestatud tingimustele kutsealal tegutsema hakkamiseks või sellel tegutsemiseks, käsitletakse samuti sellist kvalifikatsiooni tõendava dokumendina esimese lõigus sätestatud tingimustel.
  Eelkõige kehtib see olukorras, kus päritoluliikmesriik tõstab kutse-alal tegutsema asumist ja tegutsemist võimaldavat koolitustaset ja isik, kes on läbinud endise koolituse, mis ei vasta uutele kvalifikatsiooninõuetele, on kooskõlas riiklike õigusnormidega omandanud õiguse vastaval kutsealal tegutseda; sellisel juhul loeb vastuvõttev liikmesriik artikli 13 kohaldamisel endise koolituse vastavaks uuele koolitustasemele.

Artikkel 13

Tunnustamise tingimused

1.   Kui reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamine või sellel tegutsemine liikmesriigis sõltub eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest, võimaldab selle liikmesriigi pädev asutus taotlejatel sellel kutsealal tegutsema asuda või tegutseda oma kodanikega samadel tingimustel, kui neil on teises liikmesriigis viimase territooriumil sellel kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks nõutav pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument.

Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega; |
| --- | --- |

a)

selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega;

| b) | see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11. |
| --- | --- |

b)

see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11.

2.   Taotlejatel, kes on kaks aastat viimase kümne aasta jooksul tegutsenud täistööajaga lõikes 1 sätestatud kutsealal teises liikmesriigis, kus seda kutseala ei reguleerita, lubatakse sellel kutsealal tegutsema asuda ja tegutseda vastavalt lõikele 1, kui tal on üks või mitu pädevuskinnitust või kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti.

Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega; |
| --- | --- |

a)

selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega;

| b) | see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11; |
| --- | --- |

b)

see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11;

| c) | see peab tõendama, et selle omanik on ettevalmistatud kõnealusel kutsealal tegutsemiseks. |
| --- | --- |

c)

see peab tõendama, et selle omanik on ettevalmistatud kõnealusel kutsealal tegutsemiseks.

Esimeses lõigus sätestatud kaheaastast töökogemust ei nõuta juhul, kui taotleja kvalifikatsiooni tõendav dokument tunnistab artikli 3 lõike 1 
  punkti e
   tähenduses reguleeritud hariduse ja koolituse läbimist vastavalt
  kvalifikatsioonitasemetele,
  nagu need on kirjeldatud artikli 11
  punktides b, c, d või e.
  III lisas loetletud reguleeritud haridust ja koolitust käsitletakse sellise reguleeritud hariduse ja koolitusena
  tasemel, mis on kirjeldatud artikli 11 punktis c.
  Arvestamaks reguleeritud haridust ja koolitust, mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja mis valmistab koolitatavat ette kohustusteks ja funktsioonideks võrdväärsel tasemel, võib III lisa loetelu muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

3.   
  Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist b ja lõike 2 punktist b, võimaldab

  vastuvõttev liikmesriik
  tegutsemist
  reguleeritud kutsealal,
  kui sellel
  tegutsema hakkamine tema territooriumil sõltub kvalifikatsioo-nist, mille puhul on nõutav enam kui nelja aastase kõrg- või ülikoolihariduse edukas omandamine, ja kui taotlejal on
  artikli 11 punktis c osundatud
  kvalifikatsioon.

Artikkel 14

Korvamismeetmed

1.   Artikkel 13 ei välista võimalust, et vastuvõttev liikmesriik võib taotlejalt nõuda kuni kolmeaastase kohanemisaja läbimist või sobivustesti sooritamist juhul, kui:

| a) | koolitus, mille kohta ta vastavalt artikli 13 lõigetele 1 või 2 esitab tõendava dokumendi, on vähemalt aasta vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast lühem; |
| --- | --- |

a)

koolitus, mille kohta ta vastavalt artikli 13 lõigetele 1 või 2 esitab tõendava dokumendi, on vähemalt aasta vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast lühem;

| b) | läbitud koolitus hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaetud teemadest oluliselt erinevaid teemasid; |
| --- | --- |

b)

läbitud koolitus hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaetud teemadest oluliselt erinevaid teemasid;

| c) | vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala hõlmab üht või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja päritoluriigi vastava kutseala hulka artikli 4 lõike 2 tähenduses, ja kui see erinevus vastab vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale erikoolitusele ja käsitleb teemasid, mis erinevad oluliselt taotleja pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga hõlmatutest. |
| --- | --- |

c)

vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala hõlmab üht või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja päritoluriigi vastava kutseala hulka artikli 4 lõike 2 tähenduses, ja kui see erinevus vastab vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale erikoolitusele ja käsitleb teemasid, mis erinevad oluliselt taotleja pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga hõlmatutest.

2.   Kui vastuvõttev liikmesriik otsustab lõikes 1 sätestatud võimalust kasutada, peab ta võimaldama taotlejal valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel.

Kui liikmesriik on arvamusel, et antud kutseala suhtes on vajalik teha erand eelmises lõigus sätestatud tingimusest võimaldada taotlejal valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel, teatab ta sellest eelnevalt teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab seda erandit.

Kui komisjon on pärast kogu vajaliku teabe saamist arvamusel, et teises lõigus sätestatud erand on asjakohatu või ei vasta ühenduse õigusele, palub ta liikmesriiki kolme kuu jooksul, et viimane hoiduks kavandatud meetmete rakendamisest. Erandit võib kohaldada juhul, kui komisjoni vastust ei ole eelnimetatud tähtajaks saabunud.

3.   Lõikes 2 sätestatud erandina taotleja valikuvabaduse õiguse põhimõttest, võib liikmesriik sätestada kas kohanemisaja või sobivustesti kutsealade suhtes, millel tegutsemine eeldab siseriiklike õigusaktide täpset tundmist ja mille puhul siseriiklike õigusaktidega seotud abistamine ja/või nõustamine on kutsetegevuse oluline ja püsiv osa.

Seda kohaldatakse ka artikli 10 punktides b ja c märgitud juhtudel, artikli 10 punktis d märgitud juhtudel arstidele ning hambaarstidele ja artikli 10 punktis f märgitud juhul kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastavate kutsetegevustega tegelevad üldõed või pärast V lisa punktis 5.2.2 loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud koolitust saadud spetsialisti kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omavad eriõed, ja artikli 10 punktis g märgitud juhul.

Kui sisserändaja soovib kutsealal tegutseda kas füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, mis eeldab kehtivate asjaomaste siseriiklike õigusaktide tundmist ja järgimist, võib liikmesriik artikli 10 punktis a märgitud juhtudel nõuda kas kohanemisaega või sobivustesti juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuavad omaenda kodanikelt sellise tegevusealustamiseks nimetatud õigusaktide tundmist ja järgimist.

4.   Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel tähendavad “oluliselt erinevad teemad” teemasid, mille tundmine on kutsealal tegutsemiseks oluline ja mille osas sisserändaja läbitud koolitus erineb nii kestuselt kui sisult märkimisväärselt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast koolitusest.

5.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse järgides proportsionaalsuse põhimõtet. Eriti juhul, kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb taotlejalt nõuda kas kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist, peab ta kõigepealt kindlaks tegema, kas taotleja poolt liikmesriigis või mõnes kolmandas riigis saadud töökogemuse käigus nõutud teadmised katavad kas osaliselt või täielikult lõikes 4 sätestatud olulist erinevust.

Artikkel 15

Korvamismeetmetest loobumine ühisplatvormi alusel

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab “ühisplatvorm” kutsekvalifikatsioonide kogumit, mis korvab erinevates liikmesriikides asjaomase kutseala koolitusnõuetes kindlakstehtud olulised erinevused. Need olulised erinevused tehakse kindlaks koolituse kestuse ja sisu võrdlemisel vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest, kaasa arvatud kõigis seda kutseala reguleerivates liikmesriikides. Erinevused koolituse sisus võivad tuleneda olulistest erinevustest kutsetegevuse ulatuses.

2.   Lõikes 1 määratletud ühisplatvormi võivad komisjonile esitada kas liikmesriigid või siseriiklikul ja Euroopa tasandil esindatud kutseühingud
  või organisatsioonid.
  Kui komisjon on pärast liikmesriikidega konsulteerimist arvamusel, et ühisplatvormi projekt hõlbustab kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, võib ta esitada meetmed, et need võetaks vastu vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

3.   Kui taotleja kutsekvalifikatsioon vastab lõike 2 alusel vastuvõetud meetmetega kehtestatud kriteeriumidele, loobub vastuvõttev liikmesriik artiklis 14 sätestatud korvamismeetmete kohaldamisest.

4.   Lõiked 1 kuni 3 ei mõjuta liikmesriikide pädevust otsustada nende territooriumil kutsealal tegutsemiseks nõutavate kutsekvalifikatsioonide, samuti nende haridussüsteemi ja kutsealase koolituse sisu ning korralduse üle.

5.   Kui liikmesriik on arvamusel, et lõike 2 alusel vastuvõetud meetmetega kehtestatud kriteeriumid ei anna enam kutsekvalifikatsioonidele asjakohast garantiid, teatab ta sellest vastavalt komisjonile, kes vajaduse korral esitab artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra alusel meetmete eelnõu.

6.   Komisjon esitab ... (24) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli toimimisest ja esitab vajaduse korral asjakohased ettepanekud käesoleva artikli muutmiseks.

II peatükk

Töökogemuse tunnustamine

Artikkel 16

Töökogemust puudutavad nõuded

Kui mõnes liikmesriigis sõltub mõne IV lisas loetletud tegevusalal tegutsema hakkamine või tegutsemine üldistest, ärilistest või kutsealastest teadmistest ja sobivusest, tunnustab see liikmesriik varasemat tegutsemist sellel tegevusalal teises liikmesriigis piisava tõendusena selliste teadmiste ja oskuste olemasolust. Tegevusalal tegutsemine peab olema kooskõlas artiklitega 17, 18 ja 19.

Artikkel 17

IV lisa I loetelus nimetatud tegevusalad

1.   IV lisa I loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

| a) | kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, või |
| --- | --- |

a)

kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, või

| b) | kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutse-organ, või |
| --- | --- |

b)

kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutse-organ, või

| c) | neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või |
| --- | --- |

c)

neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

| d) | kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või |
| --- | --- |

d)

kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või

| e) | viis järjestikust aastat juhtival ametikohal, millest vähemalt kolmel aastal tegeles ta tehniliste küsimustega ja vastutas vähemalt ühe ettevõtte osakonna eest, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan. |
| --- | --- |

e)

viis järjestikust aastat juhtival ametikohal, millest vähemalt kolmel aastal tegeles ta tehniliste küsimustega ja vastutas vähemalt ühe ettevõtte osakonna eest, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

2.   Punktides a ja d märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui 10 aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.

3.   Lõike 1 punkti e ei kohaldata ISIC nomenklatuuri juuksurisalonge käsitleva grupi ex 855 tegevusaladele.

Artikkel 18

IV lisa II loetelus nimetatud tegevusalad

1.   IV lisa II loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

| a) | viis järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või |
| --- | --- |

a)

viis järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või

| b) | kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või |
| --- | --- |

b)

kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

| c) | neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, |
| --- | --- |

c)

neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan,

| d) | kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötanud, või |
| --- | --- |

d)

kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötanud, või

| e) | töötanud viis järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või |
| --- | --- |

e)

töötanud viis järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

| f) | töötanud kuus järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan. |
| --- | --- |

f)

töötanud kuus järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

2.   Punktides a ja d märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui 10 aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.

Artikkel 19

IV lisa III nimekirjas loetletud tegevusalad

1.   IV lisa III nimekirjas loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

| a) | kas kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või |
| --- | --- |

a)

kas kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või

| b) | kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või |
| --- | --- |

b)

kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

| c) | kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt kolm aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või |
| --- | --- |

c)

kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt kolm aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või

| d) | töötanud kolm järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan. |
| --- | --- |

d)

töötanud kolm järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

2.   Punktides a ja c märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui kümme aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.

Artikkel 20

IV lisa tegevusalade nimekirjade muudatused

IV lisas toodud ja artikli 16 kohaselt töökogemuse tunnustamise objektiks olevate tegevusalade nimekirju saab nomenklatuuri ajakohastamise või selgitamise eesmärgil muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale tingimusel, et see ei muuda üksikute kategooriatega seotud tegevusalasid.

III peatükk

Tunnustamine koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel

1. osa

Üldsätted

Artikkel 21

Automaatse tunnustamise põhimõte

1.   Iga liikmesriik tunnustab kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad asuda tegutsema V lisas vastavalt punktis 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 loetletud üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis vastavad artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 ja 46 vastavalt sätestatud koolituse miinimumnõuetele, ning võrdsustab kutsealadel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks sellised dokumendid oma territooriumil väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega.

Neid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente annavad välja liikmesriigi pädevad organid ja nendega kaasnevad vajaduse korral V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 vastavalt loetletud tunnistused.

Esimese ja teise lõigu sätted ei mõjuta artiklite 23, 27, 33, 37, 39 ja 49 alusel omandatud õigusi.

2.   Iga liikmesriik tunnustab perearstipraksisega tegelemiseks oma siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis teised liikmesriigid on liikmesriikide kodanikele välja andnud vastavalt artiklis 28 määratud koolituse miinimumnõuetele.

Eelmise lõigu sätted ei mõjuta artikli 30 alusel omandatud õigusi.

3.   Iga liikmesriik tunnustab teiste liikmesriikide poolt liikmesriikide kodanikele välja antud V lisa punktis 5.5.2 nimetatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis vastavad artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele ja artiklis 41 sätestatud kriteeriumidele, ja võrdsustab sellel kutsealadel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks sellised dokumendid oma territooriumil omaenda väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega. See säte ei mõjuta artiklite 23 ja 43 alusel omandatud õigusi.

4.   Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama V lisa punktis 5.6.2 sätestatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente uute avalike apteekide asutamise suhtes. Käesoleva lõike mõistes loetakse uuteks apteekideks vähem kui kolm aastat lahtiolnud apteeke.

5.   V lisa punktis 5.7.1 sätestatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mida lõike 1 alusel automaatselt tunnustatakse, tõendab mitte varem kui selles lisas märgitud akadeemilisel võrdlusaastal alanud õppe läbimist.

6.   Kõik liikmesriigid lubavad asuda tegutsema või tegutseda arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, kui taotlejal on V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 vastavalt sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tunnistab, et asjakohane isik on oma koolituse käigus ja vastavalt vajadusele omandanud artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmised ning oskused.

Artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmisi ja oskusi võib nende kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi ühelegi liikmesriigile põhjustada olemasolevate kutsealade struktuuri katvate seadusandlike põhimõtete muutmist küsimustes, mis puudutavad üksikisikute koolitust ja kutsealal tegutsema hakkamist.

7.   Liikmesriik teatab komisjonile õigus- ja haldusnormid, mida ta võtab vastu käesoleva peatükiga reguleeritud valdkonnas kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimiseks. Kui on tegemist kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega osas 8 nimetatud valdkonnas, tuleb lisaks teavitada ka teisi liikmesriike.

Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära liikmesriikide vastuvõetud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused ja vajadusel kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandnud organi nime, kaasnevad tunnistused ja V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 vastavalt nimetatud asjakohased kutsenimetused.

Artikkel 22

Koolituse üldsätted

Artiklites 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ja 46 nimetatud koolituse osas:

| a) | võivad liikmesriigid pädevate ametiasutuste kehtestatud tingimustel lubada osalise ajaga koolitust; need asutused tagavad, et sellise koolituse kogukestus, tase ja kvaliteet ei ole pideva täisajaga koolituse omast madalamad; |
| --- | --- |

a)

võivad liikmesriigid pädevate ametiasutuste kehtestatud tingimustel lubada osalise ajaga koolitust; need asutused tagavad, et sellise koolituse kogukestus, tase ja kvaliteet ei ole pideva täisajaga koolituse omast madalamad;

| b) | täienduskoolitus tagama igas liikmesriigis kehtiva eri korra alusel selle, et õpingud läbinud isik on võimeline hoidma end kursis oma kutsealal toimuva arenguga niivõrd, kui see on vajalik turvalise ja tegeliku ametialase tegevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

b)

täienduskoolitus tagama igas liikmesriigis kehtiva eri korra alusel selle, et õpingud läbinud isik on võimeline hoidma end kursis oma kutsealal toimuva arenguga niivõrd, kui see on vajalik turvalise ja tegeliku ametialase tegevuse tagamiseks.

Artikkel 23

Omandatud õigused

1.   Ilma et see piiraks asjaomasele kutsealale eriomaseid omandatud õigusi, tunnistavad kõik liikmesriigid juhul, kui liikmesriikide kodanikel olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, ei vasta kõigile artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 sätestatud koolitusnõuetele, piisavaks nende liikmesriikide väljastatud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid niivõrd, kui need dokumendid kinnitavad V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 nimetatud võrdluskuu-päevast varem alustatud õpingute edukat läbimist ja nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et selle omanik on kõnealusel tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

2.   Samu sätteid kohaldatakse kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel ja mis on saadud endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil ning mis ei vasta artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, kui selline dokument tõendab õpingute edukat läbimist, mida alustati enne:

| a) | 3. oktoobrit 1990 üldarstide, üldõdede, põhikoolitusega hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate ja proviisoride puhul ja |
| --- | --- |

a)

3. oktoobrit 1990 üldarstide, üldõdede, põhikoolitusega hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate ja proviisoride puhul ja

| b) | 3. aprilli 1992 eriarstide puhul. |
| --- | --- |

b)

3. aprilli 1992 eriarstide puhul.

Esimeses lõigus sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument annab selle omanikule õiguse tegeleda kutsetegevusega kogu Saksamaa territooriumil V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 nimetatud pädevate Saksa ametiasutuste väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega samadel tingimustel.

3.   Ilma et see piiraks artikli 37 lõike 1 sätete kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Tšehhoslovakkias või mille omanikud on alustanud oma õpinguid Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia puhul enne 1. jaanuari 1993, kui eelpool nimetatud kahest liikmesriigist ühe ametiasutused kinnitavad, et need kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega ja arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.

Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

4.   Kõik liikmesriigid tunnustavad üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Nõukogude Liidus või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid:

| a) | Eesti puhul enne 20. augustit 1991, |
| --- | --- |

a)

Eesti puhul enne 20. augustit 1991,

| b) | Läti puhul enne 21. augustit 1991, |
| --- | --- |

b)

Läti puhul enne 21. augustit 1991,

| c) | Leedu puhul enne 11. märtsi 1990, |
| --- | --- |

c)

Leedu puhul enne 11. märtsi 1990,

kui eelpool nimetatud kolmest liikmesriigist ühe ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.

Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide korral, mis on antud välja endises Nõukogude Liidus või mille omanikud on alustanud Eesti puhul oma õpinguid enne 20. augustit 1991, peab nimetatud kinnitusega olema kaasas Eesti ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

5.   Kõik liikmesriigid tunnustavad üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud Sloveenia puhul oma õpinguid enne 25. juunit 1991, kui eelpool nimetatud liikmesriigi ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.

Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

6.   Kui liikmesriigi kodanikel olevate arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetus ei vasta sellele liikmesriigile V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 antud nimetusele, tunnistavad kõik liikmesriigid piisavaks nende liikmesriikide välja antud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, millega on kaasas pädevate asutuste või organite välja antud tunnistus.

Esimeses lõigus nimetatud tunnistus näitab, et kvalifikatsiooni tõendav dokument tunnistab õpingute edukat läbimist kooskõlas artiklitega 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 vastavalt ning selle välja andnud liikmesriik käsitleb seda samaväärselt kvalifikatsioonidega, mille nimetused on loetletud V lisa punktides 5.1.1., 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2.

2. osa

Arstid

Artikkel 24

Üldarsti õpe

1.   Üldarsti õppesse pääs sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab kõnealusel erialal astuda ülikooli.

2.   Üldarsti õpe hõlmab kokku vähemalt kuueaastast õpet või 5500 tunnist teoreetilist ja praktilist koolitust, mida korraldatakse kas ülikooli poolt või viimase järelevalve all.

Isikute osas, kes alustasid oma õpinguid enne 1. jaanuari 1972, võib esimeses lõigus nimetatud õppekava hõlmata kuut kuud täisajaga praktilist koolitust ülikooli tasemel, mille üle teostab järelevalvet pädev asutus.

3.   Üldarsti õpe annab kindluse, et kõnealused isikud on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised arstiteaduse aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised arstiteaduse aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine;

| b) | terve ja haige inimese ehituse, funktsioonide ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine; |
| --- | --- |

b)

terve ja haige inimese ehituse, funktsioonide ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine;

| c) | piisavad teadmised kliiniliste distsipliinide ja praktika kohta, mis annavad talle selge pildi vaimsetest ja füüsilistest haigustest ning arstiteadusest seoses profülaktika, diagnoosi ja teraapiaga ning inimeste taastootmisega; |
| --- | --- |

c)

piisavad teadmised kliiniliste distsipliinide ja praktika kohta, mis annavad talle selge pildi vaimsetest ja füüsilistest haigustest ning arstiteadusest seoses profülaktika, diagnoosi ja teraapiaga ning inimeste taastootmisega;

| d) | nõuetekohane kliiniline kogemus haiglates asjakohase järelevalve all. |
| --- | --- |

d)

nõuetekohane kliiniline kogemus haiglates asjakohase järelevalve all.

Artikkel 25

Eriarsti õpe

1.   Eriarsti õppesse pääs sõltub artiklis 24 sätestatud koolitusprogrammi osana kuueaastase õppetsükli läbimisest ja selle kinnitamisest, mille käigus koolitatav omandab asjakohased üldmeditsiiniteadmised.

2.   Eriarsti õpe hõlmab teoreetilist ja praktilist koolitust kas ülikoolis või arstiõpet andvas haiglas või vajadusel pädevate ametiasutuste või organite heaks kiidetud meditsiinilise abi asutuses.

Liikmesriigid tagavad, et V lisa punktis 5.1.3 nimetatud eriarsti õppe minimaalne kestus ei ole selles punktis sätestatud kestusest lühem. Koolitus peab toimuma pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. See peab sisaldama eriarstiks koolitatava isiklikku osalemist kõnealuste teenustega kaasnevates tegevustes ja kohustustes.

3.   Koolitus toimub täisajaga spetsiaalses pädevate ametiasutuste poolt tunnustatud asutuses. Sellega kaasneb osalemine kõigis koolitust korraldava osakonna arstlikes toimingutes, kaasa arvatud valvetes, nii et eriarstiks koolitatav pühendub kogu oma kutsealase tegevusega terve töönädala ja aasta jooksul praktilisele ja teoreetilisele koolitusele vastavalt pädevate ametiasutuste kehtestatud korrale. Seepärast käib sellise ametikohaga kaasas asjakohane tasustamine.

4.   Liikmesriigid muudavad eriarsti õppe läbimise tõendamise sõltuvaks V lisa punktis 5.1.1 nimetatud üldarsti õppe läbimise tõendatusest.

5.   V lisa punktis 5.1.3 nimetatud koolituse minimaalset kestust saab nende kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Artikkel 26

Eriarsti õppe liigid

Artiklis 21 nimetatud eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument on dokument, mille V lisa punktis 5.1.2 nimetatud pädev asutus või organ kinnitab kõnealuse õppe osas erinevates liikmesriikides kasutusel olevatele ja V lisa punktis 5.1.3 nimetatud kutsenimetustele.

Vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides levinud uute meditsiinierialade lisamine V lisa punkti 5.1.3 alla otsustatakse artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt, eesmärgiga ajakohastada käesolevat direktiivi siseriiklikes õigusaktides toimunud muudatuste valguses.

Artikkel 27

Eriarstidele eriomased omandatud õigused

1.   Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et eriarstid, kelle osalise ajaga eriarsti õppe tingimusi reguleeriti alates 20. juunist 1975 kehtinud õigus- või haldusnormidega ja kelle eriarsti koolitus algas hiljemalt 31. detsembril 1983, peavad koos kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga esitama tunnistuse, mis näitab, et selle omanik on vastaval tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

2.   Kõik liikmesriigid tunnustavad eriarsti kvalifikatsiooni, mille Hispaania on andnud arstidele, kes on lõpetanud eriarsti koolituse enne 1. jaanuari 1995, isegi kui see koolitus ei vasta artiklis 25 sätestatud koolituse miinimumnõuetele niivõrd, kui selle kvalifikatsiooniga kaasneb Hispaania pädeva ametiasutuse väljastatud tunnistus, mis näitab, et asjaomane isik on sooritanud erialaeksami, mida korraldatakse kuningliku dekreediga 1497/99 kehtestatud tunnustamisega seotud erakorraliste meetmete kontekstis eesmärgiga kinnitada, et asjaomase isiku teadmised ja oskused on tasemel, mis on võrreldavad V lisa punktides 5.1.2 ja 5.1.3 Hispaania jaoks määratud eriarsti kvalifikatsiooni omavate arstide
  tasemega.

3.   
  Iga
  liikmesriik, kes on tühistanud V lisa
  punktides
  5.1.2 ja 5.1.3 sätestatud eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmist käsitlevad õigus- või haldusnormid ja kes on kehtestanud tema enda kodanikke soodustavate omandatud õigustega seotud meetmed, annab teiste liikmesriikide kodanikele õiguse saada kasu nendest meetmetest niivõrd, kui need kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid anti välja enne seda kuupäeva, millal vastuvõttev liikmesriik lõpetas kõnealuse eriala osas sellise dokumendi väljastamise.

Nende aktide tühistamise kuupäevad on loetletud V lisa
  punktis 5.1.3.

Artikkel 28

Perearsti erialakoolitus

1.   Peremeditsiini erialale vastuvõtmine sõltub artiklis 24 nimetatud koolitusprogrammi kuueaastase õppetsükli läbimisest ja kinnitamisest.

2.   Perearsti erialakoolitus, mille läbimisel saadakse enne 1. jaanuari 2006 välja antud kvalifikatsiooni tõendav dokument, peab täisajaga kestma vähemalt kaks aastat. Pärast nimetatud kuupäeva välja antud kvalifikatsiooni tõendava dokumendi korral peab koolitus kestma täisajaga vähemalt kolm aastat.

Kui artiklis 24 nimetatud õppekava sisaldab praktilist koolitust, mida korraldab asjakohast meditsiinitehnikat ja -teenuseid omav selleks volitatud haigla või perearstikeskus, mille arstid osutavad üldarstiabi, võib selle praktilise koolituse kestuse maksimaalselt ühe aasta ulatuses lugeda esimeses lõigus 1. jaanuaril 2006 või pärast seda väljaantud koolitustunnistustele sätestatud kestuse hulka.

Teises lõigus nimetatud võimalust saavad kasutada ainult liikmesriigid, kus erialakoolitus peremeditsiini alal kestis kaks aastat alates 1. jaanuarist 2001.

3.   Perearsti erialakoolitust korraldatakse täisaja põhimõttel pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. See peab olema pigem praktiline kui teoreetiline.

Praktiline koolitus peab esiteks kestma vähemalt kuus kuud asjakohast meditsiinitehnikat ja -teenuseid omavas selleks volitatud haiglas ja teiseks vähemalt kuus kuud osana selleks volitatud perearstipraksisest või volitatud keskusest, mille arstid tegelevad üldarstiabi osutamisega.

Praktiline koolitus toimub koostöös teiste üldarstiabiga seotud raviasutuste või -struktuuridega. Ilma et see piiraks teises lõigus kehtestatud miinimumperioodi nõude täitmist, ei tohi praktiline koolitus teistes üldarstiabiga seotud volitatud asutuses või ravistruktuurides siiski ületada kuut kuud.

Koolitusel tuleb koolitatavalt nõudma isiklikku osalemist nende isikute kutsetegevuses ja kohustustes, kelle juures ta töötab.

4.   Liikmesriigid muudavad perearsti kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandmise sõltuvaks V lisa punktis 5.1.1 nimetatud üldarsti õppe läbimise tõendatusest.

5.   Liikmesriigid võivad artikli 5 punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente välja anda arstidele, kes ei ole läbinud käesoleva artikliga sätestatud koolitust, kuid kes on läbinud liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kinnitatud erineva, täiendava koolituse. Siiski ei tohi nad kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti välja anda, kui see ei tõenda, et teadmiste tase vastab oma kvaliteedilt käesoleva artikliga sätestatud koolitusest saadud teadmistele.

Liikmesriigid otsustavad muuhulgas selle, mis ulatuses taotleja juba läbitud täienduskoolitused ja töökogemus asendavad käesoleva artikliga sätestatud koolitust.

Liikmesriigid tohivad välja anda V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente üksnes juhul, kui taotlejal on vähemalt kuuekuune peremeditsiinialane töökogemus lõikes 3 määratletud perearstipraksises või keskuses, kus arstid tegelevad üldarstiabi osutamisega.

Artikkel 29

Perearsti kutsealal tegutsemine

Iga liikmesriik võib omandatud õigusi reguleerivaid sätteid arvestades muuta perearsti kutsealal tegutsemise siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames sõltuvaks V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust.

Liikmesriigid võivad nimetatud tingimusest vabastada isikud, kes käesoleval hetkel osalevad peremeditsiini alasel erikoolitusel.

Artikkel 30

Perearstide omandatud eriõigused

1.   Iga liikmesriik määratleb omandatud õigused. Igal juhul loetakse omandatud õiguseks kõikide arstide õigust, kellel on selles punktis nimetatud kuupäevast see õigus arstikutsele kohaldatavate ja perearstina tegutsema hakkamist võimaldavate sätete tõttu ning kes on sellest kuupäevast liikmesriigi territooriumil asutatud, olles kasu saanud artikli 21 või artikli 23 sätetest, tegutseda üldarstina siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames ilma V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendita.

Arstidele, kes on vastavalt esimesele lõigule omandanud nimetatud õigused, peavad liikmesriigi pädevad asutused vastaval nõudmisel ja ilma V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendita välja andma tunnistuse, mis kinnitab omaniku õigust tegutseda perearstina liikmesriigi siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames.

2.   Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide poolt liikmesriikide kodanikele välja antud lõike 1 teises lõigus nimetatud tunnistusi ja tunnistavad need samaväärseks oma territooriumil väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis lubavad tema siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames tegutseda perearstina.

3. osa

Üldõed

Artikkel 31

Üldõdede koolitus

1.   Üldõdede koolitusele lubamine sõltub 10 aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate ametiasutuste või organite välja antud dokument või õenduskooli sisseastumiseksamitega võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist tõendav tunnistus.

2.   Üldõdede koolitus peab toimuma täisajaga ja see peab hõlmama vähemalt V lisa punktis 5.2.1 kirjeldatud programmi.

V lisa punktis 5.2.1 kirjeldatud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

3.   Üldõdede koolitus koosneb vähemalt kolmeaastasest õppetööst või 4600 tunnisest teoreetilisest ja kliinilisest koolitusest, kusjuures teoreetilise koolituse kestus moodustab vähemalt ühe kolmandiku ja kliinilise koolituse kestus vähemalt poole koolituse miinimumajast. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse isikutele, kes on läbinud osa koolitusest vähemalt võrdväärsel tasemel kursustel.

Liikmesriigid tagavad, et õdede koolitust korraldavad institutsioonid on kogu õppeprogrammi vältel vastutavad teoreetilise ja kliinilise koolituse koordineerimise eest.

4.   Teoreetiline koolitus on osa õdede koolitusest, mille käigus õe õpilased omandavad üldise tervishoiu korraldamiseks, levitamiseks ja hindamiseks vajalikke kutsealaseid teadmisi, arusaamu ja oskusi. Koolitust viivad õenduskoolides ja teistes koolitusinstitutsioonide valitud õppeasutustes läbi õendusabi õppejõud või teised pädevad isikud.

5.   Kliiniline koolitus on õdede koolituse see osa, kus õe õpilased õpivad osana meeskonnast ja otseses kontaktis tervete või haigete üksikisikute ja/või kogukondadega korraldama, levitama ja hindama nõutavat igakülgset õendusabi, tuginedes omandatud teadmistele ja oskustele. Õe õpilased peavad õppima mitte üksnes töötama meeskonnas vaid ka juhtima meeskonda ja korraldama üleüldist õendusabi, kaasa arvatud üksikisikute ja väikeste rühmade terviseõpetust, kas raviasutuses või kogukonnas.

See koolitus toimub haiglates, teistes raviasutustes ja kogukondades ning seda viivad läbi õenduseriala õppejõud, kellega teevad koostööd ja keda aitavad teised kvalifitseeritud õed. Õppeprotsessis võib osaleda ka muu kvalifitseeritud personal.

Õe õpilased osalevad kõnealuse osakonna tegevustes niivõrd, kui need tegevused on nende koolituseks asjakohased ja võimaldavad neil õppida täitma õendusabiga kaasnevaid kohustusi.

6.   Üldõe koolitus annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised üldõenduse aluseks olevate teadusalade kohta, sealhulgas piisav arusaam terve ja haige inimese ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised üldõenduse aluseks olevate teadusalade kohta, sealhulgas piisav arusaam terve ja haige inimese ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine;

| b) | kutseala olemuse ja eetika, samuti tervishoiu ja õenduse üldpõhimõtete piisav tundmine; |
| --- | --- |

b)

kutseala olemuse ja eetika, samuti tervishoiu ja õenduse üldpõhimõtete piisav tundmine;

| c) | piisav kliiniline töökogemus; selline vastavalt tema koolitusväärtusele valitud kogemus on läbitud kvalifitseeritud õendusala töötajate järelevalve all ja kohtades, kus kvalifitseeritud personali ja varustuse hulk on patsientidele õendusabi osutamiseks piisav; |
| --- | --- |

c)

piisav kliiniline töökogemus; selline vastavalt tema koolitusväärtusele valitud kogemus on läbitud kvalifitseeritud õendusala töötajate järelevalve all ja kohtades, kus kvalifitseeritud personali ja varustuse hulk on patsientidele õendusabi osutamiseks piisav;

| d) | võime osaleda ravipersonali praktilistel koolitustel ja sellise personaliga töötamise kogemus; |
| --- | --- |

d)

võime osaleda ravipersonali praktilistel koolitustel ja sellise personaliga töötamise kogemus;

| e) | tervishoiusektori muude kutsealade esindajatega töötamise kogemus. |
| --- | --- |

e)

tervishoiusektori muude kutsealade esindajatega töötamise kogemus.

Artikkel 32

Üldõe kutsetegevus

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab üldõe kutsetegevus V lisa punktis 5.2.2 nimetatud tegevusi, millega tegeletakse kutsealaselt.

Artikkel 33

Üldõdede omandatud eriõigused

1.   Kui üldõdedele kohaldatakse omandatud õiguste üldist korda, peavad artiklis 23 nimetatud tegevused hõlmama täieliku vastutuse võtmist patsientidele osutatava õendusabi kavandamise, korraldamise ja läbiviimise eest.

2.   Poola üldõdede kvalifikatsiooni suhtes kohaldatakse ainult järgmisi omandatud õigusi käsitlevaid sätteid. Liikmesriigid tunnistavad piisavaks järgmised liikmesriikide kodanikel olevad üldõdede kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on Poolas välja antud enne 1. maid 2004, või mille omanikud on alustanud seal õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja mis ei vasta artiklis 31 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, kui nende dokumentidega on kaasas tunnistus selle kohta, et nimetatud liikmesriikide kodanikud on üldõena Poolas tegelikult ja seaduslikult tegutsenud allpool täpsustatud perioodi jooksul:

| a) | kraadiõppe tasemel õe kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata pielęgniarstwa) - vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul, |
| --- | --- |

a)

kraadiõppe tasemel õe kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata pielęgniarstwa) - vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

| b) | õe kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiini-kutsekoolis (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) - vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

õe kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiini-kutsekoolis (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) - vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

Nimetatud tegevuse hulka peab kuuluma ka täielik vastutus patsiendi hooldusravi kavandamise, korraldamise ja läbiviimise eest.

3.   Liikmesriigid tunnustavad õe kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Poolas välja antud õdedele, kes on läbinud artiklis 31 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, mida tõendab “bakalaureuse” diplom, mis on saadud 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (30. aprilli 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885) sätestatud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi alusel ning 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruse alusel nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (viimane eksam - matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (13. mai 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170), eesmärgiga tõendada, et asjaomase isiku teadmised ja pädevus on V lisa punktis 5.2.2. Poola jaoks määratletud kvalifikatsiooni omavate õdedega samaväärne.

4. osa

Hambaarstid

Artikkel 34

Hambaarsti põhiõpe

1.   Hambaarsti põhiõppesse lubamine eeldab diplomi või tunnistuse olemasolu, mis võimaldab alustada liikmesriigis kõnealuseid õpinguid ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses.

2.   Hambaarsti põhiõpe hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd, mis sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.3.1 kirjeldatud õppekava ja mis toimub ülikoolis, sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all.

V lisa punktis 5.3.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

3.   Hambaarsti põhiõpe annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised hambaarstitöö aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised hambaarstitöö aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine;

| b) | terve ja haige inimese ehituse, füsioloogia ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine, niivõrd kui need faktorid mõjutavad hamba-arstitööd; |
| --- | --- |

b)

terve ja haige inimese ehituse, füsioloogia ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine, niivõrd kui need faktorid mõjutavad hamba-arstitööd;

| c) | nii tervete kui haigete hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede struktuuri ja funktsiooni, samuti nende ja patsiendi tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse heaolu vahelise seose piisav tundmine; |
| --- | --- |

c)

nii tervete kui haigete hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede struktuuri ja funktsiooni, samuti nende ja patsiendi tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse heaolu vahelise seose piisav tundmine;

| d) | hambaarstile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliatest, kahjustustest ja haigustest, samuti ennetavast, diagnostilisest ja terapeutilisest hambaarstitööst täielikku pilti andvate kliiniliste distsipliinide ja meetodite piisav tundmine; |
| --- | --- |

d)

hambaarstile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliatest, kahjustustest ja haigustest, samuti ennetavast, diagnostilisest ja terapeutilisest hambaarstitööst täielikku pilti andvate kliiniliste distsipliinide ja meetodite piisav tundmine;

| e) | nõuetekohane kliinilise töö kogemus asjakohase järelevalve all. |
| --- | --- |

e)

nõuetekohane kliinilise töö kogemus asjakohase järelevalve all.

See koolitus peab talle andma hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliate ja haiguste ennetamise, diagnoosimise ning ravimise läbiviimiseks vajalikud oskused.

Artikkel 35

Hambaarsti eriõpe

1.   Hambaarsti eriõppesse lubamine eeldab artiklis 34 sätestatud koolituse raames viieaastase teoreetilise ja praktilise väljaõppe läbimist ja sellekohast kinnitust või artiklites 23 ja 37 nimetatud dokumentide omamist.

2.   Hambaarsti eriõpe hõlmab teoreetilist ja praktilist väljaõpet kas ülikoolikeskuses, ravivõtete õpetus- ja uurimiskeskuses või vajaduse korral pädevate ametiasutuste või organite poolt selleks nõusoleku saanud raviasutuses.

Hambaarsti täisajaga eriõpe peab kestma vähemalt kolm aastat ja toimuma pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. Sellega peab kaasnema koolitatava hambaarst-praktikandi isiklik osalemine asjaomase asutuse tegevuses ja kohustustes.

Teises lõigus nimetatud koolituse miinimumaega võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

3.   Liikmesriigid muudavad hambaarsti eriõpet tõendava dokumendi väljaandmise sõltuvaks V lisa punktis 5.3.2 nimetatud hambaarsti põhiõpet tõendava dokumendi omamisest.

Artikkel 36

Hambaarsti kutsetegevus

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitletakse hambaarsti kutsetegevusena lõikes 3 määratletud tegevusi, millega tegeletakse V lisa punktis 5.3.2 loetletud kutsekvalifikatsiooni raames.

2.   Hambaarsti kutse tugineb artiklis 34 nimetatud hambaarsti koolitusel ja see on muudest meditsiinilis-test üld- ja erikutsetest eristuv eriomane kutseala. Hambaarstina tegutsemiseks on vaja V lisa punktis 5.3.2 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti. Sellise kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omanikku käsitletakse samaväärselt isikutega, kellele kohaldatakse artiklite 23 ja 37 sätteid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et hambaarstid oleksid üldiselt võimelised hakkama tegutsema ja tegutsema hambaid, suud, lõualuid ja kaasnevaid kudesid mõjutavate anomaaliate ja haiguste ennetamise, diagnoosimise ja raviga, arvestades piisaval määral V lisa punktis 5.3.2 sätestatud võrdluskuupäevadel kehtivaid kutseeetikat käsitlevaid normatiivakte ja korda.

Artikkel 37

Hambaarstide omandatud eriõigused

1.   V lisa punktis 5.3.2 loetletud kvalifikatsioonide raames hambaarsti kutsealadega tegelemise tähenduses tunnustab liikmesriik arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud Itaalias, Hispaanias, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias isikutele, kes alustasid arstiõpinguid selles artiklis asjaomase liikmesriigi jaoks määratud võrdluskuupäeval või enne seda, millega on kaasas selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud tunnistus.

Tunnistus peab näitama järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | kõnealused isikud on selles liikmesriigis artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul, |
| --- | --- |

a)

kõnealused isikud on selles liikmesriigis artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

| b) | nendel isikutel on luba tegeleda nimetatud tegevustega V lisa punktis 5.3.2 selle liikmesriigi jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel. |
| --- | --- |

b)

nendel isikutel on luba tegeleda nimetatud tegevustega V lisa punktis 5.3.2 selle liikmesriigi jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.

Isikud, kes on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase õppe, mida asjaomase liikmesriigi pädevad asutused tunnistavad võrdväärseks artiklis 34 nimetatud koolitusega, vabastatakse teise lõigu punktis a sätestatud kolmeaasta pikkusest praktilise töökogemuse nõudest.

Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia osas tunnustatakse endises Tšehhoslovakkias saadud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid samaväärseks Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega samadel tingimustel, mis on sätestatud eelmises lõigus.

2.   Liikmesriigid tunnustavad arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Itaalias välja antud isikutele, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 28. jaanuari 1980 ja hiljemalt 31. detsembril 1984 ning millega on kaasas Itaalia pädeva asutuse välja antud tunnistus.

Tunnistus näitab järgneva kolme tingimuse täitmist:

| a) | kõnealused isikud on läbinud Itaalia pädevate ametiasutuste korraldatud asjakohase sobivustesti, mille eesmärk on kindlaks teha, kas neil on V lisa punktis 5.3.2 Itaalia osas loetletud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavate isikutega samaväärsed teadmised ja oskused, |
| --- | --- |

a)

kõnealused isikud on läbinud Itaalia pädevate ametiasutuste korraldatud asjakohase sobivustesti, mille eesmärk on kindlaks teha, kas neil on V lisa punktis 5.3.2 Itaalia osas loetletud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavate isikutega samaväärsed teadmised ja oskused,

| b) | nad on Itaalias artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul, |
| --- | --- |

b)

nad on Itaalias artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

| c) | neil on luba tegutseda või nad tegutsevad tegelikult, seaduslikult ja peamiselt artiklis 36 nimetatud tegevusalal V lisa punktis 5.3.2 Itaalia jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel. |
| --- | --- |

c)

neil on luba tegutseda või nad tegutsevad tegelikult, seaduslikult ja peamiselt artiklis 36 nimetatud tegevusalal V lisa punktis 5.3.2 Itaalia jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.

Isikud, kes on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase õppe, mida pädevad asutused tunnistavad võrdväärseks artiklis 34 nimetatud koolitusega, vabastatakse teise lõigu punktis a nimetatud sobivustestist.

Isikuid, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 31. detsembrit 1984, tuleb kohelda eelpool nimetatutega võrdväärselt juhul, kui see eelnimetatud kolmeaastane õpe algas enne 31. detsembrit 1994.

5. osa

Veterinaararstid

Artikkel 38

Veterinaararstide koolitus

1.   Veterinaararstide koolitus hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd kas ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all ja see koolitus peab sisaldama vähemalt V lisa punktis 5.4.1 nimetatud õppeprogrammi.

V lisa punktis 5.4.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

2.   Veterinaararstide koolitusele pääs sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab selle omanikul alustada kõnealuseid õpinguid ülikoolis või asjakohaste õpingute seisukohalt nendega võrdväärsel tasemel olevas ja liikmesriigi poolt tunnustatud kõrgharidust pakkuvas asutuses.

3.   Veterinaararstide koolitus annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised veterinaararstitöö aluseks olevate teadusalade kohta; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised veterinaararstitöö aluseks olevate teadusalade kohta;

| b) | piisavad teadmised tervete loomade ehituse ja funktsioonide, nende pidamise, paljunemise ja hügieeni kohta üldiselt, samuti nende toitmise/söötmise kohta, kaasa arvatud nende vajadustele vastavate toidu/sööda tootmise ja säilitamisega seotud tehnoloogiate kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised tervete loomade ehituse ja funktsioonide, nende pidamise, paljunemise ja hügieeni kohta üldiselt, samuti nende toitmise/söötmise kohta, kaasa arvatud nende vajadustele vastavate toidu/sööda tootmise ja säilitamisega seotud tehnoloogiate kohta;

| c) | piisavad teadmised loomade käitumise ja kaitse kohta; |
| --- | --- |

c)

piisavad teadmised loomade käitumise ja kaitse kohta;

| d) | piisavad teadmised üksikute loomade ja loomakoosluste haiguste põhjuste, olemuse, kulgemise, mõjude, diagnoosimise ja ravi kohta, kaasa arvatud eriteadmised inimestele edasikantavate haiguste kohta; |
| --- | --- |

d)

piisavad teadmised üksikute loomade ja loomakoosluste haiguste põhjuste, olemuse, kulgemise, mõjude, diagnoosimise ja ravi kohta, kaasa arvatud eriteadmised inimestele edasikantavate haiguste kohta;

| e) | piisavad teadmised ennetava meditsiini kohta; |
| --- | --- |

e)

piisavad teadmised ennetava meditsiini kohta;

| f) | piisavad teadmised loomatoidu/sööda ja inimtarbeks mõeldud loomsete toitude tootmise, töötlemise ja ringlusse laskmisega seotud hügieeni ja tehnoloogiate kohta; |
| --- | --- |

f)

piisavad teadmised loomatoidu/sööda ja inimtarbeks mõeldud loomsete toitude tootmise, töötlemise ja ringlusse laskmisega seotud hügieeni ja tehnoloogiate kohta;

| g) | piisavad teadmised ülalpool loetletud teemadega seotud õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

g)

piisavad teadmised ülalpool loetletud teemadega seotud õigusaktide kohta;

| h) | piisav järelevalve all omandatud kliiniline ja muu praktiline töökogemus. |
| --- | --- |

h)

piisav järelevalve all omandatud kliiniline ja muu praktiline töökogemus.

Artikkel 39

Veterinaararstidele eriomased omandatud õigused

Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 4 kohaldamist tunnustavad liikmesriigid liikmesriikide kodanikel olevaid veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud Eestis enne 1. maid 2004 või mille omanikud on alustanud seal oma õpingud enne nimetatud kuupäeva, kui sellega on kaasas tunnistus, mis näitab, et kõnealune isik on Eestis nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

6. osa

Ämmaemandad

Artikkel 40

Ämmaemandaõpe

1.   Ämmaemandaõpe hõlmab vähemalt:

| a) | täisajaga ämmaemanda erikoolitust, mis sisaldab vähemalt kolmeaastast teoreetilist ja praktilist õppetööd (liin I) ja vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud programmi
  või |
| --- | --- |

a)

täisajaga ämmaemanda erikoolitust, mis sisaldab vähemalt kolmeaastast teoreetilist ja praktilist õppetööd (liin I) ja vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud programmi

või

| b) | 18 kuu pikkust täisajaga ämmaemanda erikoolitust (liin II), mis sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud õppeprogrammi ja mida ei käsitletud võrdväärses üldõdede koolituses. |
| --- | --- |

b)

18 kuu pikkust täisajaga ämmaemanda erikoolitust (liin II), mis sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud õppeprogrammi ja mida ei käsitletud võrdväärses üldõdede koolituses.

Liikmesriigid tagavad, et ämmaemandaõpet pakkuvad asutused oleksid kogu õppetöö vältel vastutavad teooria ja praktika koordineerimise eest.

V lisa punktis 5.5.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

2.   Ämmaemandaõppesse pääs sõltub ühest järgnevalt nimetatud tingimustest:

| a) | I liini osas vähemalt kümneaastast üldharidust või |
| --- | --- |

a)

I liini osas vähemalt kümneaastast üldharidust või

| b) | II liini osas V lisa punktis 5.2.2 nimetatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolu. |
| --- | --- |

b)

II liini osas V lisa punktis 5.2.2 nimetatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolu.

3.   Ämmaemandaõpe annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised ämmaemandatöö aluseks olevate teadusalade, eriti sünnitusabi ja günekoloogia kohta; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised ämmaemandatöö aluseks olevate teadusalade, eriti sünnitusabi ja günekoloogia kohta;

| b) | piisavad teadmised kutseala eetika ja kutseala reguleerivate õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised kutseala eetika ja kutseala reguleerivate õigusaktide kohta;

| c) | üksikasjalikud teadmised bioloogiliste funktsioonide, anatoomia ja füsioloogia kohta sünnitusabi ja vastsündinutega seoses, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ning käitumise vahelise seose tundmine; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikud teadmised bioloogiliste funktsioonide, anatoomia ja füsioloogia kohta sünnitusabi ja vastsündinutega seoses, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ning käitumise vahelise seose tundmine;

| d) | piisav kliinilise töö kogemus, mis on saadud heakskiidetud asutuses ämmaemanda ja sünnitusabi kvalifikatsiooniga personali järelevalve all töötades; |
| --- | --- |

d)

piisav kliinilise töö kogemus, mis on saadud heakskiidetud asutuses ämmaemanda ja sünnitusabi kvalifikatsiooniga personali järelevalve all töötades;

| e) | ravipersonali koolituse piisav mõistmine ja nendega töötamise kogemus. |
| --- | --- |

e)

ravipersonali koolituse piisav mõistmine ja nendega töötamise kogemus.

Artikkel 41

Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamise kord

1.   V lisa punktis 5.5.2 nimetatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument kuulub automaatsele tunnustamisele artikli 21 alusel niivõrd, kui on täidetud üks järgnevatest tingimustest:

| a) | vähemalt kolmeaastane täisajaga ämmaemandaõpe:






  i) | mis sõltub diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, mis on vajalik ülikooli või muusse kõrgharidust andvasse asutusse sissesaamiseks või mis muul moel tagab teadmiste võrdväärse taseme või |
| --- | --- | --- |

a)

vähemalt kolmeaastane täisajaga ämmaemandaõpe:

i)

mis sõltub diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, mis on vajalik ülikooli või muusse kõrgharidust andvasse asutusse sissesaamiseks või mis muul moel tagab teadmiste võrdväärse taseme või

| ii) | millele järgneb kaheaastane kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus; |
| --- | --- |

ii)

millele järgneb kaheaastane kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus;

| b) | ämmaemanda täisajaga ja vähemalt kaheaastane või 3600 tunnine koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust; |
| --- | --- |

b)

ämmaemanda täisajaga ja vähemalt kaheaastane või 3600 tunnine koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust;

| c) | vähemalt 18 kuu või 3000 tunni pikkune täisajaga ämmaemanda koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, ja sellele järgnenud üheaasta pikkune kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus. |
| --- | --- |

c)

vähemalt 18 kuu või 3000 tunni pikkune täisajaga ämmaemanda koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, ja sellele järgnenud üheaasta pikkune kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus.

2.   Lõikes 1 nimetatud tunnistuse annab välja liikmesriigi pädev asutus. See tõendab, et selle omanik on pärast ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omandamist tegutsenud rahuldaval tasemel ämmaemandana asjaomast tegevusluba omavas haiglas või raviteenuseid osutavas asutuses nõutava perioodi vältel.

Artikkel 42

Ämmaemanda kutsetegevus

1.   Käesoleva osa sätteid kohaldatakse ämmaemanda kutsetegevuse suhtes nagu see on liikmesriikides määratletud, ning millega tegeletakse V lisa punktis 5.5.2 kehtestatud kutsenimetuste all, piiramata sellega lõike 2 kohaldamist.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ämmaemandad on suutelised tegelema ja hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega:

| a) | teabe andmine ja nõustamine pereplaneerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

teabe andmine ja nõustamine pereplaneerimise valdkonnas;

| b) | raseduste diagnoosimine ja normaalsete raseduste jälgimine; normaalsete raseduste jälgimiseks vajalike uuringute tegemine; |
| --- | --- |

b)

raseduste diagnoosimine ja normaalsete raseduste jälgimine; normaalsete raseduste jälgimiseks vajalike uuringute tegemine;

| c) | riskifaktoriga raseduste võimalikult varaseks diagnoosimiseks vajalike uuringute määramine ja selles valdkonnas nõustamine; |
| --- | --- |

c)

riskifaktoriga raseduste võimalikult varaseks diagnoosimiseks vajalike uuringute määramine ja selles valdkonnas nõustamine;

| d) | lapsevanemaks saamise ettevalmistusprogrammide läbiviimine ja lapse sünniks täielik ettevalmistamine, kaasa arvatud nõustamine hügieeni- ja toitmisküsimustes; |
| --- | --- |

d)

lapsevanemaks saamise ettevalmistusprogrammide läbiviimine ja lapse sünniks täielik ettevalmistamine, kaasa arvatud nõustamine hügieeni- ja toitmisküsimustes;

| e) | sünnitava ema eest hoolitsemine, tema abistamine ja asjakohaste kliiniliste ning tehniliste vahenditega emakasisese loote seisundi jälgimine; |
| --- | --- |

e)

sünnitava ema eest hoolitsemine, tema abistamine ja asjakohaste kliiniliste ning tehniliste vahenditega emakasisese loote seisundi jälgimine;

| f) | iseeneslike sünnituste ja vajaduse korral episiotoomia ning kiireloomulistel juhtudel tuharseisus sünnituste juhtimine; |
| --- | --- |

f)

iseeneslike sünnituste ja vajaduse korral episiotoomia ning kiireloomulistel juhtudel tuharseisus sünnituste juhtimine;

| g) | ema või lapse anomaaliale viitavate hoiatusmärkide äratundmine, mis põhjustab vajaduse pöörduda arsti poole ja abistada teda vajaduse korral; arsti puudumisel vajalike hädaabinõude rakendamine, eriti platsenta manuaalne eemaldamine, millele võib järgneda emaka manuaalne kontroll; |
| --- | --- |

g)

ema või lapse anomaaliale viitavate hoiatusmärkide äratundmine, mis põhjustab vajaduse pöörduda arsti poole ja abistada teda vajaduse korral; arsti puudumisel vajalike hädaabinõude rakendamine, eriti platsenta manuaalne eemaldamine, millele võib järgneda emaka manuaalne kontroll;

| h) | vastsündinu kontroll ja tema eest hoolitsemine; vajaduse korral initsiatiivi haaramine ja vajalike koheste elustamisvõtete teostamine; |
| --- | --- |

h)

vastsündinu kontroll ja tema eest hoolitsemine; vajaduse korral initsiatiivi haaramine ja vajalike koheste elustamisvõtete teostamine;

| i) | ema eest hoolitsemine ja tema seisundi jälgimine sünnitusjärgsel perioodil ning ema nõustamine lapsehoolduse teemadel, et võimaldada emal veenduda vastsündinu optimaalses arengus; |
| --- | --- |

i)

ema eest hoolitsemine ja tema seisundi jälgimine sünnitusjärgsel perioodil ning ema nõustamine lapsehoolduse teemadel, et võimaldada emal veenduda vastsündinu optimaalses arengus;

| j) | arsti määratud ravi teostamine; |
| --- | --- |

j)

arsti määratud ravi teostamine;

| k) | vajalike kirjalike aruannete koostamine. |
| --- | --- |

k)

vajalike kirjalike aruannete koostamine.

Artikkel 43

Ämmaemandate omandatud eriõigused

1.   Liikmesriikide kodanike puhul, kelle ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument on vastavuses artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetega, kuid mida artikli 41 alusel ei tunnustata ilma artikli 41 punktis 2 nimetatud kutsepraktikat tõendava tunnistuseta, tunnistavad liikmesriigid piisavaks nende liikmesriikide poolt enne V lisa punktis 5.5.2 nimetatud võrdluskuupäeva väljaantud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, kui nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et need kodanikud on nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kahel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

2.   Lõikes 1 sätestatud tingimusi kohaldatakse liikmesriikide kodanike suhtes, kellel on ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil koolituse läbimist niivõrd, kui see tõendab enne 3. oktoobrit 1990 alustatud õpingute läbimist, kui see vastab artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, kuid seda ei tunnustata kvalifikatsiooni tõendava dokumendina artikli 41 alusel ilma artikli 41 lõikes 2 nimetatud töökogemust tõendava tunnistuseta.

3.   Poola ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide osas kohaldatakse üksnes alljärgnevaid omandatud õigusi käsitlevaid sätteid.

Liikmesriikide kodanike suhtes, kelle ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument on välja antud Poolas enne 1. maid 2004 või mille omanikud alustasid seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja kes ei vasta artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnistavad liikmesriigid järgnevalt loetletud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, kui nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et kõnealune isik on ämmaemandana tegelikult ja seaduslikult tegutsenud allnimetatud aja jooksul:

| a) | kraadiõppe tasemel ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata położnictwa): vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul, |
| --- | --- |

a)

kraadiõppe tasemel ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata położnictwa): vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

| b) | ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiinikutsekoolis (dyplom położnej): vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiinikutsekoolis (dyplom położnej): vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

4.   Liikmesriigid tunnustavad ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Poolas välja antud ämmaemandatele, kes on läbinud artiklis 40 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, mida tõendab “bakalaureuse” diplom, mis on saadud 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (30. aprilli 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885) sätestatud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi alusel ning 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruse alusel nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (viimane eksam - matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (13. mai 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170), eesmärgiga tõendada, et asjaomase isiku teadmised ja pädevus on V lisa punktis 5.5.2 Poola jaoks määratletud kvalifikatsiooni omavate ämmaemandatega võrdväärsel tasemel.

7. osa

Proviisor

Artikkel 44

Proviisoriõpe

1.   Proviisoriõppesse lubamine sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab liikmesriigis alustada kõnealust õppetööd ülikoolis või sellega tunnustatult võrdväärsel tasemel kõrgharidust andvas asutuses.

2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument kinnitab vähemalt viieaasta pikkuse koolituse läbimist, sealhulgas vähemalt:

| a) | nelja-aasta pikkune täisajaga teoreetiline ja praktiline õppetöö ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all; |
| --- | --- |

a)

nelja-aasta pikkune täisajaga teoreetiline ja praktiline õppetöö ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all;

| b) | kuuekuu pikkune praktika avalikus apteegis või haiglas selle haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

kuuekuu pikkune praktika avalikus apteegis või haiglas selle haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all.

Koolitustsükkel hõlmab vähemalt V lisa punktis 5.6.1 kirjeldatud programmi.

V lisa punktis 5.6.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

3.   Proviisoriõpe peab andma kindluse, et asjaomane isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

| a) | piisavad teadmised ravimite ja ravimitootmises kasutatavate ainete kohta; |
| --- | --- |

a)

piisavad teadmised ravimite ja ravimitootmises kasutatavate ainete kohta;

| b) | piisavad teadmised farmaatsia tehnoloogia, samuti ravimite füüsikalise, keemilise, bioloogilise ja mikrobioloogilise kontrollimise kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised farmaatsia tehnoloogia, samuti ravimite füüsikalise, keemilise, bioloogilise ja mikrobioloogilise kontrollimise kohta;

| c) | piisavad teadmised metabolismi ja ravimite mõju ning mürgiste ainete toime, samuti ravimite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

c)

piisavad teadmised metabolismi ja ravimite mõju ning mürgiste ainete toime, samuti ravimite kasutamise kohta;

| d) | piisavad teadmised ravimeid puudutavate statistiliste andmete hindamiseks, et olla suuteline oma teadmiste põhjal andma asjakohast teavet; |
| --- | --- |

d)

piisavad teadmised ravimeid puudutavate statistiliste andmete hindamiseks, et olla suuteline oma teadmiste põhjal andma asjakohast teavet;

| e) | proviisorina tegutsemiseks vajalike juriidiliste ja teiste nõuete piisav tundmine. |
| --- | --- |

e)

proviisorina tegutsemiseks vajalike juriidiliste ja teiste nõuete piisav tundmine.

Artikkel 45

Proviisori kutsetegevus

1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on proviisori tegevus see, millega tegelema hakkamine ja tegelemine sõltub kas ühes või mitmes liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni olemasolust ja millega saavad tegelema hakata V lisa punktis 5.6.2 loetletud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 44 sätetele vastavaid ja ülikooli või sellega võrdväärsel tasemel proviisori kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud on suutelised tegelema või hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega, kusjuures vajadusel nõutakse lisaks dokumendile täiendavat töökogemust:

| a) | ravimite ravimvormide valmistamine; |
| --- | --- |

a)

ravimite ravimvormide valmistamine;

| b) | ravimite tootmine ja testimine; |
| --- | --- |

b)

ravimite tootmine ja testimine;

| c) | ravimite testimine ravimite testimislaboratooriumis; |
| --- | --- |

c)

ravimite testimine ravimite testimislaboratooriumis;

| d) | ravimite ladustamine, säilitamine ja jaotamine hulgimüügi staadiumis; |
| --- | --- |

d)

ravimite ladustamine, säilitamine ja jaotamine hulgimüügi staadiumis;

| e) | ravimite valmistamine, testimine, ladustamine ja tarnimine avalikes apteekides; |
| --- | --- |

e)

ravimite valmistamine, testimine, ladustamine ja tarnimine avalikes apteekides;

| f) | ravimite valmistamine, kontroll, ladustamine ja jagamine haiglates; |
| --- | --- |

f)

ravimite valmistamine, kontroll, ladustamine ja jagamine haiglates;

| g) | teabe jagamine ja nõustamine ravimite valdkonnas. |
| --- | --- |

g)

teabe jagamine ja nõustamine ravimite valdkonnas.

3.   Kui liikmesriik muudab proviisorina tegutsema hakkamise või tegutsemise sõltuvaks lisaks V lisa punktis 5.6.2 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile ka täiendava töökogemuse olemasolust, peab see liikmesriik piisava tõendina selles küsimuses tunnustama päritoluliikmesriigi pädevate ametiasutuste välja antud tunnistusst, mis kinnitab, et isik on päritoluliikmesriigis kutsealal tegutsenud sarnase ajaperioodi vältel.

4.   Lõikes 3 nimetatud tunnustamist ei kohaldata kaheaastase töökogemuse suhtes, mida Luxembourgi Suurhertsogiriik nõuab riikliku farmaatsiakontsessiooni andmiseks.

5.   Kui liikmesriigis on 16. septembri 1985. aasta seisuga korraldatud konkurentsil põhinevat eksamit, mille eesmärk on lõikes 2 nimetatud dokumendi omanike hulgast välja selekteerida need, kellele anda luba saada riikliku geograafilise jaotuse süsteemi alusel loodavate uute apteekide omanikeks, võib see liikmesriik erandina lõike 1 sätetest seda eksamit ka edaspidi korraldada ja nõuda selle eksami sooritamist liikmesriikide kodanikelt, kellel on V lisa punktis 5.6.2 nimetatud proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument või kelle suhtes kohaldatakse artikli 23 sätteid.

8. osa

Arhitekt

Artikkel 46

Arhitektide koolitus

1.   Arhitektide koolitus hõlmab vähemalt ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses toimuvat nelja-aasta pikkust täisajaga õppetööd või kuueaasta pikkust õppetööd, millest vähemalt kolm aastat toimub täisajaga. Koolitus peab lõppema ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega.

Koolitus, mis toimub ülikooli tasemel ja kus arhitektuur on peamine komponent, peab säilitama tasakaalu arhitektuurialase koolituse teoreetiliste ja praktiliste aspektide vahel ning tagama järgmiste teadmiste ja oskuste omandamise:

| a) | oskus luua nii esteetilistele kui tehnilistele nõuetele vastavaid arhitektuuriprojekte; |
| --- | --- |

a)

oskus luua nii esteetilistele kui tehnilistele nõuetele vastavaid arhitektuuriprojekte;

| b) | piisavad teadmised arhitektuuri ja sellega seotud kunstide, tehnoloogiate ja inimteaduste ajaloo ja teooriate kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised arhitektuuri ja sellega seotud kunstide, tehnoloogiate ja inimteaduste ajaloo ja teooriate kohta;

| c) | kaunite kunstide kui arhitektuuriprojekti mõjurite tundmine; |
| --- | --- |

c)

kaunite kunstide kui arhitektuuriprojekti mõjurite tundmine;

| d) | piisavad teadmised linnaarhitektuuri ja -planeerimise kohta ja planeerimiseks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

d)

piisavad teadmised linnaarhitektuuri ja -planeerimise kohta ja planeerimiseks vajalikud oskused;

| e) | inimeste ja hoonete, samuti hoonete ja neid ümbritseva keskkonna vahelise suhte mõistmine ning arusaam vajadusest seostada hooned ja nendevaheline ruum inimeste vajaduste ning jaotusega; |
| --- | --- |

e)

inimeste ja hoonete, samuti hoonete ja neid ümbritseva keskkonna vahelise suhte mõistmine ning arusaam vajadusest seostada hooned ja nendevaheline ruum inimeste vajaduste ning jaotusega;

| f) | arhitekti kutseala ja arhitekti rolli mõistmine ühiskonnas, eriti sotsiaalset tegurit arvestavate kavandite ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

f)

arhitekti kutseala ja arhitekti rolli mõistmine ühiskonnas, eriti sotsiaalset tegurit arvestavate kavandite ettevalmistamisel;

| g) | arusaam projekti kavandite ettevalmistamise ja selle tarvis tehtava uurimistöö meetoditest; |
| --- | --- |

g)

arusaam projekti kavandite ettevalmistamise ja selle tarvis tehtava uurimistöö meetoditest;

| h) | hooneprojektidega seotud ehitusliku kavandamise, konstruktsiooniliste ja insenertehniliste probleemide mõistmine; |
| --- | --- |

h)

hooneprojektidega seotud ehitusliku kavandamise, konstruktsiooniliste ja insenertehniliste probleemide mõistmine;

| i) | piisavad teadmised hoonete füüsikaliste probleemide ja tehnoloogiate ning funktsiooni kohta, et hoonete sisetingimused oleksid mugavad ja pakuksid kaitset kliima eest; |
| --- | --- |

i)

piisavad teadmised hoonete füüsikaliste probleemide ja tehnoloogiate ning funktsiooni kohta, et hoonete sisetingimused oleksid mugavad ja pakuksid kaitset kliima eest;

| j) | vajalikud projekteerimisoskused, et kulufaktoritest ja ehitusmäärustest tulenevate piirangute raames oleksid täidetud hoone kasutajate esitatud nõuded; |
| --- | --- |

j)

vajalikud projekteerimisoskused, et kulufaktoritest ja ehitusmäärustest tulenevate piirangute raames oleksid täidetud hoone kasutajate esitatud nõuded;

| k) | piisavad teadmised projektikontseptsioonide hoonetesse üle kandmisega ja kavandite üldisesse planeeri-misse integreerimisega seotud tööstusharude, organisatsioonide, normatiivaktide ja korra kohta. |
| --- | --- |

k)

piisavad teadmised projektikontseptsioonide hoonetesse üle kandmisega ja kavandite üldisesse planeeri-misse integreerimisega seotud tööstusharude, organisatsioonide, normatiivaktide ja korra kohta.

2.   Lõikes 1 loetletud teadmiste ja oskuste nimekirja võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.

Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.

Artikkel 47

Erand arhitektide koolitustingimustest

1.   Erandina artikli 46 sätetest tunnustatakse artikli 21 tingimused täidetuks ka järgmisel juhul: pärast 5. augustit 1985 läbitud koolitus, mida Saksamaa Liitvabariigis pakuvad “Fachhochschulen” nimega õppeasutused kolme aasta jooksul ja mis vastab artiklis 46 sätestatud nõuetele ning annab loa hakata selles liikmesriigis “arhitekti” kutsenimetuse all tegutsema artiklis 48 nimetatud aladel, niivõrd kui sellele koolitusele järgnes nelja-aasta pikkune töökogemus Saksamaa Liitvabariigis, mida tõendab selle kutseühingu väljaantud tunnistus, mille registris käesoleva direktiivi sätete alusel soodustatud arhitekt esineb.

Kutseühing peab esmalt kindlaks tegema, kas asjaomase arhitekti teostatud arhitektuurialane töö tähendab artikli 46 lõikes 1 loetletud teadmiste ning oskuste veenvat rakendamist. See tunnistus antakse sama korra alusel, mis kehtib kutseühingus registreerimise taotlusele.

2.   Erandina artikli 46 sätetest tunnustatakse artikli 21 tingimused täidetuks ka järgmisel juhul: koolitus on osa sotsiaalsest arenduskavast või osalise ajaga ülikooliõppest ja vastab artiklis 46 sätestatud tingimustele, mida tõendab arhitektuurialane eksam, kusjuures eksami sooritaja on arhitektuuri valdkonnas mõne arhitekti või arhitektuuribüroo järelevalve all töötanud seitse aastat või kauem. Eksam peab olema ülikooli tasemel ning võrdväärne artikli 46 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud lõpueksamiga.

Artikkel 48

Arhitekti kutsetegevus

1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on arhitekti kutsetegevus “arhitekti” kutsenimetuse all tavaliselt sooritatav tegevus.

2.   Liikmesriikide kodanikke, kellel on luba seda kutsenimetusi kasutada vastavalt seadusele, mis annab liikmesriigi pädevale ametiasutusele õiguse anda see kutsenimetus arhitektuuri valdkonnas oma töö kvaliteediga eriti silma paistvatele liikmesriikide kodanikele, loetakse vastavaks “arhitekti” kutsenimetuse all arhitektina tegutsemise tingimustele. Asjassepuutuva isiku arhitektuurilise olemusega tegevusi peab tõendama tema päritoluliikmesriigi antud tunnistus.

Artikkel 49

Arhitektide omandatud eriõigused

1.   Liikmesriik tunnistab VI lisa punktis 6 loetletud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud teistes liikmesriikides ja mis tõendavad hiljemalt eelnimetatud lisas märgitud akadeemilisel võrd-lusaastal alanud koolituse läbimist, isegi kui nad ei vasta artiklis 46 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, ja võrdsustab arhitektina tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks oma territooriumil need dokumendid omaenda väljaantud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega.

Sellisel juhul tunnistatakse Saksamaa Liitvabariigi pädevate ametiasutuste välja antud tunnistusi, mis tõendavad, et Saksa Demokraatliku Vabariigi pädevate ametiasutuste poolt 8. mail 1945 või pärast seda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on nimetatud lisas loetletud dokumentidega võrdväärsed.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, tunnustab liikmesriik järgmisi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente arhitekti kutsealal tegutsemisel ja tegutsema hakkamisel ning võrdsustab need oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega: liikmesriikide kodanikele nende liikmesriikide poolt välja antud tunnistused, kus kehtivad allpool nimetatud kuupäevast alates jõustatud arhitekti kutsealal tegutsema hakkamist ja tegutsemist reguleerivad eeskirjad:

| a) | 1. jaanuar 1995 Austria, Soome ja Rootsi jaoks; |
| --- | --- |

a)

1. jaanuar 1995 Austria, Soome ja Rootsi jaoks;

| b) | 1. mai 2004 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks; |
| --- | --- |

b)

1. mai 2004 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks;

| c) | 5. august 1987 teiste liikmesriikide jaoks. |
| --- | --- |

c)

5. august 1987 teiste liikmesriikide jaoks.

Lõikes 1 nimetatud tunnistus tõendab, et selle omanikul on hiljemalt vastaval kuupäeval väljaantud luba kasutada arhitekti kutsenimetust ja et ta on nende eeskirjade kontekstis kõnealusel tegevusalal tegelikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

IV peatükk

Asutamise üldsätted

Artikkel 50

Dokumendid ja formaalsused

1.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad ametiasutused otsustavad kõnealuse reguleeritud kutsealal tegutsemise lubamiseks kohaldada käesolevat jaotist, võivad need asutused nõuda VII lisas loetletud dokumentide ja tunnistuste esitamist.

VII lisa punkti 1 alapunktides d, e ja f nimetatud dokumendid ei tohi olla rohkem kui kolm kuud vanad nende väljaandmise kuupäevast arvates.

Liikmesriigid, organid ja teised juriidilised isikud tagavad saadud teabe konfidentsiaalsuse.

2.   Põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt kinnitust selles teises liikmesriigis välja antud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide autentsuse kohta ja vajadusel samuti kinnitust, et käesoleva jaotise III peatükis nimetatud kutsealade osas täidab soodustatud isik artiklites 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ja 46 vastavalt kehtestatud koolituse miinimumnõudeid.

3.   Juhul kui artikli 3 lõike 1 punktis c määratletud kvalifikatsiooni tõendav dokument on välja antud liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt ning hõlmab kas täielikult või osaliselt teise liikmesriigi territooriumil juriidiliselt asutatud asutuses saadus koolitust, on vastuvõtval liikmesriigil põhjendatud kahtluse korral õigus dokumendi väljastanud liikmesriigi pädevalt organilt kontrollida:

| a) | kas koolituse korraldanud asutuse koolituskursus on ametlikult atesteeritud dokumendi välja andnud liikmesriigis asuva õppeasutuse poolt; |
| --- | --- |

a)

kas koolituse korraldanud asutuse koolituskursus on ametlikult atesteeritud dokumendi välja andnud liikmesriigis asuva õppeasutuse poolt;

| b) | kas välja antud kvalifikatsiooni tõendav dokument on sama, mis oleks välja antud juhul, kui koolituskursus oleks tervenisti läbitud dokumendi välja andnud liikmesriigis ja |
| --- | --- |

b)

kas välja antud kvalifikatsiooni tõendav dokument on sama, mis oleks välja antud juhul, kui koolituskursus oleks tervenisti läbitud dokumendi välja andnud liikmesriigis ja

| c) | kas kvalifikatsiooni tõendav dokument annab dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumil samad kutsealased õigused. |
| --- | --- |

c)

kas kvalifikatsiooni tõendav dokument annab dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumil samad kutsealased õigused.

4.   Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamiseks oma kodanikelt vande-tõotuse andmist või vandega kinnitatud deklaratsiooni esitamist ja kui selle vandetõotuse või deklaratsiooni teksti ei saa teiste liikmesriikide kodanikud kasutada, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomased isikud saavad kasutada sobivat võrdväärset sõnastust.

Artikkel 51

Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kord

1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev ametiasutus kinnitab taotluse kättesaamist ühe kuu jooksul taotluse saamisest ja teavitab taotlejat puuduvatest dokumentidest.

2.   Reguleeritud kutsealal tegutseda lubamise taotlus vaadatakse läbi võimalikult kiiresti ja igal juhul peab vastuvõtva liikmesriigi pädev ametiasutus tegema oma põhjendatud otsuse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast taotleja täielike dokumentide saamist. Siiski võib käesoleva jaotise I ja II peatükiga reguleeritud juhtudel seda tähtaega pikendada.

3.   Tehtud otsuse või tähtajaks otsuse mittetegemise kohta saab esitada kaebuse vastavalt siseriiklikule seadusele.

Artikkel 52

Kutsenimetuste kasutamine

1.   Kui vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritakse kõnelause kutseala mõne tegevusalaga seotud kutse-nimetuse kasutamist, peavad III jaotise alusel kõnealusel reguleeritud kutsealal tegutsemiseks loa saanud teiste liikmesriikide kodanikud kasutama vastuvõtvas liikmesriigis sellele kutsealale vastavat kutsenimetust ja sellele vastavaid tähekombinatsioone.

2.   Kui vastuvõtvas liikmesriigis reguleerib teatud kutseala ühing või organisatsioon artikli 3 lõike 2 tähenduses, ei tohi liikmesriikide kodanikele anda luba kasutada selle ühingu või organisatsiooni kinnitatud kutsenimetusi ega nende lühendeid, kui nad ei tõenda, et nad on selle ühingu või organisatsiooni liikmed.

Kui ühing või organisatsioon muudab liikmelisuse sõltuvaks teatud kvalifikatsiooni omamisest, võib ta seda teha teiste liikmesriikide kutsekvalifikatsiooni omavate kodanike suhtes, üksnes käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel.

IV JAOTIS

KUTSEALAL TEGUTSEMISE ÜKSIKASJALIK KORD

Artikkel 53

Keeleoskus

Isikud, kes saavad kasu kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest,
  peavad
  oskama vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks vajalikke keeli.

Artikkel 54

Akadeemiliste tiitlite kasutamine

Ilma et see piiraks artiklite 7 ja 52 kohaldamist, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomastele isikutele antakse õigus kasutada päritolu liikmesriigi keeles neile päritoluliikmesriigis antud akadeemilisi tiitleid ning võimalik et nende lühendeid. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et selle nimetuse kasutamisel lisatakse selle andnud ametiasutuse või eksamikomisjoni nimi ja aadress. Kui päritoluliikmesriigis antud akadeemilist tiitlit võidakse vastuvõtvas liikmesriigis segamini ajada tiitliga, mis nõuab viimati nimetatud liikmesriigis täienduskoolitust, mida soodustatud isik läbinud ei ole, võib vastuvõttev liikmesriik soodustatud isikult nõuda pärit-oluliikmesriigi akadeemilise tiitli kasutamist vastuvõtva liikmesriigi poolt kehtestatud sobival kujul.

Artikkel 55

Haigekassapoolne tunnustamine

Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 esimese lõigu punkti b kohaldamist, loobuvad liikmesriigid, kes haigekassa kinnituse saamiseks nõuavad nende territooriumil kutsekvalifikatsiooni omandanud isikutelt ettevalmistavat ametialast täiendõpet ja/või töökogemust, sellest kohustusest teises liikmesriigis arsti ja hambaarsti kutsekvalifikatsiooni omandanud isikute suhtes.

V JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ JA VASTUTUS RAKENDAMISE EEST

Artikkel 56

Pädevad ametiasutused

1.   Käesoleva direktiivi rakendamise lihtsustamiseks teevad vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused tihedat koostööd ja abistavad teineteist vastastikku. Nad tagavad vahetatava teabe konfidentsiaalsuse.

2.   Vastuvõtva ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (25) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (26) sätestatud isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusakte.

Päritoluliikmesriik kontrollib olukorra tõepärasust ja tema ametiasutused otsustavad vajaliku uurimismenet-luse olemuse ning ulatuse ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki oma olemasoleva teabe alusel vastuvõetud otsusest.

3.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt ... (27) ametiasutused ja organid, kes on pädevad välja andma ja vastu võtma kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja muid dokumente või teavet, samuti need, kes on pädevad vastu võtma käesolevas direktiivis nimetatud taotlusi ning otsuseid, ja teatab neist koheselt teistele liikmesriikidele ning komisjonile.

4.   Iga liikmesriik määrab lõikes 1 nimetatud ametiasutuste tegevuse kooskõlastamiseks koordinaatori ja teatab sellest teistele liikmesriikidele ning komisjonile.

Koordinaatori ülesanne on:

| a) | edendada käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

edendada käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist;

| b) | koguda teavet, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kohaldamiseks, nagu näiteks liikmesriikides reguleeritud kutsealadel tegutsema hakkamise tingimusi. |
| --- | --- |

b)

koguda teavet, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kohaldamiseks, nagu näiteks liikmesriikides reguleeritud kutsealadel tegutsema hakkamise tingimusi.

Punktis b kirjeldatud ülesannete täitmisel võivad koordinaatorid paluda artiklis 57 nimetatud kontaktpunktide abi.

Artikkel 57

Kontaktpunktid

Liikmesriik määrab hiljemalt ... (28) kontaktpunkti, mille ülesanne on:

| a) | anda kodanikele ja teiste liikmesriikide kontaktpunktidele teavet, mis on käesolevas direktiivis sätestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks vajalik, nagu näiteks teave kutseala reguleerivate ja kutsealal tegutsemist reguleerivate õigusaktide, kaasa arvatud sotsiaalõigusaktide ja vajadusel eetikareeglite kohta; |
| --- | --- |

a)

anda kodanikele ja teiste liikmesriikide kontaktpunktidele teavet, mis on käesolevas direktiivis sätestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks vajalik, nagu näiteks teave kutseala reguleerivate ja kutsealal tegutsemist reguleerivate õigusaktide, kaasa arvatud sotsiaalõigusaktide ja vajadusel eetikareeglite kohta;

| b) | aidata kodanikel, vajaduse korral koostöös teiste kontaktpunktidega ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate ametiasutustega, realiseerida käesoleva direktiiviga neile antud õigusi. |
| --- | --- |

b)

aidata kodanikel, vajaduse korral koostöös teiste kontaktpunktidega ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate ametiasutustega, realiseerida käesoleva direktiiviga neile antud õigusi.

Kontaktpunktid teatavad komisjonile viimase soovil päringutest, millega nad punkti b sätete alusel tegelevad, kahe kuu jooksul pärast nende päringute saamist.

Artikkel 58

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee

1.   Komisjoni abistab kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee, edaspidi “komitee”,
  mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mida juhatab komisjoni esindaja.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes nõuete kohaselt arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud perioodi pikkuseks kehtestatakse kaks kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

VI JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 59

Konsulteerimine

Komisjon tagab, et konsulteeritakse sobival viisil asjaomaste kutserühmade ekspertidega, eelkõige seoses artiklis 58 osundatud komitee tegevusega, ning esitab nimetatud komiteele põhistatud aruande nende konsultatsioonide kohta.

Artikkel 60

Aruandlus

1.   Alates ... (28) saadavad liikmesriigid kord kahe aasta järel komisjonile aruande süsteemi rakendamise kohta. Lisaks üldistele tähelepanekutele peab aruanne sisaldama vastuvõetud otsuste statistilist kokkuvõtet ja selle direktiivi rakendamisest tulenevate peamiste probleemide kirjeldust.

2.   Alates ... (29) koostab komisjon kord viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Artikkel 61

Erandid

Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi mõne sätte rakendamisega suuri probleeme eriomases valdkonnas, tutvub komisjon koostöös asjaomase liikmesriigiga nende probleemidega.

Vajaduse korral otsustab komisjon artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt lubada kõnealusel liikmesriigil teatud perioodiks teha kõnealusest sättest erandeid.

Artikkel 62

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 77/452/EMÜ, 77/453/EMÜ, 78/686/EMÜ, 78/687/EMÜ, 78/1026/EMÜ, 78/1027/EMÜ, 80/154/EMÜ, 80/155/EMÜ, 85/384/EMÜ, 85/432/EMÜ, 85/433/EMÜ, 89/48/EMÜ, 92/51/EMÜ, 93/16/EMÜ ja 1999/42/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (29). Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja nende direktiivide alusel vastuvõetud õigusakte see kehtetuks tunnistamine ei mõjuta.

Artikkel 63

Ülevõtmine

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (29). Nad teavitava komisjoni sellest viivitamata.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad neile või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra määravad kindlaks liikmesriigid.

Artikkel 64

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 65

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT C 181E, 30.7.2002, lk 183.

1

(2)  ELT C 61, 14.3.2003, lk 67.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2004. aasta arvamus (ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 230), nõukogu 21. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 58 E, 8.3.2005, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta seisukoht.

3

(ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 230),

21. detsembri 2004. aasta

(ELT C 58 E, 8.3.2005, lk 1)

11. mai 2005. aasta

(4)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

4

(5)  EÜT L 19, 24.1.1989, lk 16. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/19/EÜ (EÜT L 206, 31.7.2001, lk 1).

5

(6)  EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/108/EÜ (ELT L 32, 5.2.2004, lk 15).

6

(7)  EÜT L 201, 31.7.1999, lk 77.

7

(8)  EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

8

(9)  EÜT L 176, 15.7.1977, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

9

(10)  EÜT L 233, 24.8.1978, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

(11)  EÜT L 233, 24.8.1978, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

11

(12)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

12

(13)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 7 Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

13

(14)  EÜT L 33, 11.2.1980, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

14

(15)  EÜT L 33, 11.2.1980, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

15

(16)  EÜT L 223, 21.8.1985, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

16

(17)  EÜT L 253, 24.9.1985, lk 34. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

17

(18)  EÜT L 253, 24.9.1985, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

18

(19)  EÜT L 165, 7.7.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

19

(20)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

20

(21)  EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

21

(22)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

22

(23)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

23

(24)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

24

(25)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

25

(26)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37

26

(27)  Kaks aastat peale käesoleva direktiivi jõustumist.

27

(28)  Kaks aastat peale käesoleva direktiivi jõustumist.

28

(29)  Kaks aastat peale käesoleva direktiivi jõustumist.

29

I LISA

NIMEKIRI KUTSEÜHINGUTEST VOI -ORGANISATSIOONIDEST, KES TÄIDAVAD ARTIKLI 3 LÕIKE 2 TINGIMUSI

IIRIMAA (1)

| 1. | The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

1.

The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

| 2. | The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

2.

The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

| 3. | The Association of Certified Accountants (2) |
| --- | --- |

3.

The Association of Certified Accountants (2)

| 4. | Institution of Engineers of Ireland |
| --- | --- |

4.

Institution of Engineers of Ireland

| 5. | Irish Planning Institute |
| --- | --- |

5.

Irish Planning Institute

ÜHENDKUNINGRIIK

| 1. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

1.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| 2. | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

2.

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| 3. | Institute of Chartered Accountants in Ireland |
| --- | --- |

3.

Institute of Chartered Accountants in Ireland

| 4. | Chartered Association of Certified Accountants |
| --- | --- |

4.

Chartered Association of Certified Accountants

| 5. | Chartered Institute of Loss Adjusters |
| --- | --- |

5.

Chartered Institute of Loss Adjusters

| 6. | Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

6.

Chartered Institute of Management Accountants

| 7. | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

7.

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| 8. | Chartered Insurance Institute |
| --- | --- |

8.

Chartered Insurance Institute

| 9. | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

9.

Institute of Actuaries

| 10. | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

10.

Faculty of Actuaries

| 11. | Chartered Institute of Bankers |
| --- | --- |

11.

Chartered Institute of Bankers

| 12. | Institute of Bankers in Scotland |
| --- | --- |

12.

Institute of Bankers in Scotland

| 13. | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

13.

Royal Institution of Chartered Surveyors

| 14. | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

14.

Royal Town Planning Institute

| 15. | Chartered Society of Physiotherapy |
| --- | --- |

15.

Chartered Society of Physiotherapy

| 16. | Royal Society of Chemistry |
| --- | --- |

16.

Royal Society of Chemistry

| 17. | British Psychological Society |
| --- | --- |

17.

British Psychological Society

| 18. | Library Association |
| --- | --- |

18.

Library Association

| 19. | Institute of Chartered Foresters |
| --- | --- |

19.

Institute of Chartered Foresters

| 20. | Chartered Institute of Building |
| --- | --- |

20.

Chartered Institute of Building

| 21. | Engineering Council |
| --- | --- |

21.

Engineering Council

| 22. | Institute of Energy |
| --- | --- |

22.

Institute of Energy

| 23. | Institution of Structural Engineers |
| --- | --- |

23.

Institution of Structural Engineers

| 24. | Institution of Civil Engineers |
| --- | --- |

24.

Institution of Civil Engineers

| 25. | Institution of Mining Engineers |
| --- | --- |

25.

Institution of Mining Engineers

| 26. | Institution of Mining and Metallurgy |
| --- | --- |

26.

Institution of Mining and Metallurgy

| 27. | Institution of Electrical Engineers |
| --- | --- |

27.

Institution of Electrical Engineers

| 28. | Institution of Gas Engineers |
| --- | --- |

28.

Institution of Gas Engineers

| 29. | Institution of Mechanical Engineers |
| --- | --- |

29.

Institution of Mechanical Engineers

| 30. | Institution of Chemical Engineers |
| --- | --- |

30.

Institution of Chemical Engineers

| 31. | Institution of Production Engineers |
| --- | --- |

31.

Institution of Production Engineers

| 32. | Institution of Marine Engineers |
| --- | --- |

32.

Institution of Marine Engineers

| 33. | Royal Institution of Naval Architects |
| --- | --- |

33.

Royal Institution of Naval Architects

| 34. | Royal Aeronautical Society |
| --- | --- |

34.

Royal Aeronautical Society

| 35. | Institute of Metals |
| --- | --- |

35.

Institute of Metals

| 36. | Chartered Institution of Building Services Engineers |
| --- | --- |

36.

Chartered Institution of Building Services Engineers

| 37. | Institute of Measurement and Control |
| --- | --- |

37.

Institute of Measurement and Control

| 38. | British Computer Society |
| --- | --- |

38.

British Computer Society

---

(1)  Iiri kodanikud on lisaks sellele liikmeteks järgmistes Ühendkuningriigi kutseühingutes või -organisatsioonides:

| — | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| — | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| — | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

—

Institute of Actuaries

| — | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

—

Faculty of Actuaries

| — | The Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

—

The Chartered Institute of Management Accountants

| — | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| — | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

—

Royal Town Planning Institute

| — | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

—

Royal Institution of Chartered Surveyors

| — | Chartered Institute of Building. |
| --- | --- |

—

Chartered Institute of Building.

(2)  Üksnes audiitori tegevuse osas.

II LISA

ARTIKLI 11 LÕIKE 4 PUNKTIS B NIMETATUD ERALDI ÜLESEHITUSEGA KOOLITUS

1.   Koolitus parameditsiini ja lastehoolduse alal

Järgmiste kutsealade koolitus:

Saksamaal:

| — | pediaatriaõde (“Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”), |
| --- | --- |

—

pediaatriaõde (“Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”),

| — | füsioterapeut (“Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1), |
| --- | --- |

—

füsioterapeut (“Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1),

| — | tööterapeut/ergoterapeut (“Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”), |
| --- | --- |

—

tööterapeut/ergoterapeut (“Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”),

| — | logopeed (“Logopäde/Logopädin”), |
| --- | --- |

—

logopeed (“Logopäde/Logopädin”),

| — | ortopeed (“Orthoptist(in)”), |
| --- | --- |

—

ortopeed (“Orthoptist(in)”),

| — | riiklikult tunnustatud lastehooldustöötaja (“Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”), |
| --- | --- |

—

riiklikult tunnustatud lastehooldustöötaja (“Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”),

| — | riiklikult tunnustatud raviõpetaja (“Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”), |
| --- | --- |

—

riiklikult tunnustatud raviõpetaja (“Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”),

| — | meditsiiniline laboritehnik (“medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

meditsiiniline laboritehnik (“medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)”),

| — | meditsiiniline röntgenitehnik (“medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

meditsiiniline röntgenitehnik (“medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”),

| — | meditsiinilise funktsionaaldiagnostika tehnik (“medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”), |
| --- | --- |

—

meditsiinilise funktsionaaldiagnostika tehnik (“medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”),

| — | veterinaartehnik (“Veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

veterinaartehnik (“Veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”),

| — | dieediõde (“Diätassistent(in)”), |
| --- | --- |

—

dieediõde (“Diätassistent(in)”),

| — | farmaatsiatehnik (“Pharmazieingenieur”), koolitus omandatud enne 31. märtsi 1994 endises Saksa Demokraatlikus Vabariigis või uute liidumaade territooriumil, |
| --- | --- |

—

farmaatsiatehnik (“Pharmazieingenieur”), koolitus omandatud enne 31. märtsi 1994 endises Saksa Demokraatlikus Vabariigis või uute liidumaade territooriumil,

| — | psühhiaatriaõde (“Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”), |
| --- | --- |

—

psühhiaatriaõde (“Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”),

| — | kõneterapeut (“Sprachtherapeut(in)”). |
| --- | --- |

—

kõneterapeut (“Sprachtherapeut(in)”).

Tšehhi Vabariigis:

| — | meditsiiniassistent (“zdravotnický asistent”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis. |
| --- | --- |

—

meditsiiniassistent (“zdravotnický asistent”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis.

| — | toitumisassistent (“nutriční asistent”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis. |
| --- | --- |

—

toitumisassistent (“nutriční asistent”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis.

Itaalias:

| — | hambatehnik (“odontotecnico”), |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“odontotecnico”),

| — | optik (“ottico”). |
| --- | --- |

—

optik (“ottico”).

Küprosel:

| — | hambatehnik (“οδοντοτεχνίτης”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast kutseharidust keskhariduse baasil, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus. |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“οδοντοτεχνίτης”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast kutseharidust keskhariduse baasil, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus.

| — | optik (“τεχνικός οπτικός”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast keskharidusejärgset haridust, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus. |
| --- | --- |

—

optik (“τεχνικός οπτικός”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast keskharidusejärgset haridust, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus.

Lätis:

| — | hambaarsti õde (“zobārstniecības māsa”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kolmeaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam. |
| --- | --- |

—

hambaarsti õde (“zobārstniecības māsa”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kolmeaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

| — | biomeditsiinilaborant (“biomedicīnas laborants”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam. |
| --- | --- |

—

biomeditsiinilaborant (“biomedicīnas laborants”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

| — | hambatehnik (“zobu tehniķis”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam. |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“zobu tehniķis”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

| — | füsioterapeudi assistent (“fizioterapeita asistents”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kolmeaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam. |
| --- | --- |

—

füsioterapeudi assistent (“fizioterapeita asistents”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kolmeaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

Luksemburgis:

| — | meditsiiniline röntgenitehnik (“assistant(e) technique médical(e) en radiologie”), |
| --- | --- |

—

meditsiiniline röntgenitehnik (“assistant(e) technique médical(e) en radiologie”),

| — | meditsiinilaborant (“assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”), |
| --- | --- |

—

meditsiinilaborant (“assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”),

| — | psühhiaatriaõde (“infirmier/ière psychiatrique”), |
| --- | --- |

—

psühhiaatriaõde (“infirmier/ière psychiatrique”),

| — | kirurgi meditsiiniline assistent (“assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”), |
| --- | --- |

—

kirurgi meditsiiniline assistent (“assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”),

| — | pediaatriaõde (“infirmier/ière puériculteur/trice”), |
| --- | --- |

—

pediaatriaõde (“infirmier/ière puériculteur/trice”),

| — | õde-anestesioloog (“infirmier/ière anesthésiste”), |
| --- | --- |

—

õde-anestesioloog (“infirmier/ière anesthésiste”),

| — | diplomeeritud massöör (“masseur/euse diplômé(e)”), |
| --- | --- |

—

diplomeeritud massöör (“masseur/euse diplômé(e)”),

| — | lastehooldustöötaja (“éducateur/trice”). |
| --- | --- |

—

lastehooldustöötaja (“éducateur/trice”).

Madalmaades:

| — | veterinaararsti assistent (“dierenartsassistent”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt kolmteist aastat ja sisaldab:






  i) | spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kolmeaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga; mõnel juhul täiendab kutsealast koolitust ühe- või kaheaastane spetsialiseerumiskursus, mis lõpeb eksamiga, või |
| --- | --- | --- |

—

veterinaararsti assistent (“dierenartsassistent”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt kolmteist aastat ja sisaldab:

i)

spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kolmeaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga; mõnel juhul täiendab kutsealast koolitust ühe- või kaheaastane spetsialiseerumiskursus, mis lõpeb eksamiga, või

| ii) | spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kahe ja poole aastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või vähemalt kuuekuuline koolitus heakskiidetud asutuses, või |
| --- | --- |

ii)

spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kahe ja poole aastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või vähemalt kuuekuuline koolitus heakskiidetud asutuses, või

| iii) | spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kaheaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või vähemalt üheaastane koolitus heakskiidetud asutuses, või |
| --- | --- |

iii)

spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kaheaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või vähemalt üheaastane koolitus heakskiidetud asutuses, või

| iv) | veterinaararsti assistendi (dierenartsassistent) puhul kolmeaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses (MBO-programm) või teise valikuna kolmeaastast kutsealast koolitust duaalses koolitussüsteemis (LLW),mis mõlemad lõpevad eksamiga. |
| --- | --- |

iv)

veterinaararsti assistendi (dierenartsassistent) puhul kolmeaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses (MBO-programm) või teise valikuna kolmeaastast kutsealast koolitust duaalses koolitussüsteemis (LLW),mis mõlemad lõpevad eksamiga.

Austrias:

| — | õdede spetsiaalne põhikoolitus, spetsialiseerumisega laste ja noortehooldusele (“spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”), |
| --- | --- |

—

õdede spetsiaalne põhikoolitus, spetsialiseerumisega laste ja noortehooldusele (“spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”),

| — | psühhiaatriaõe spetsialiseeritud põhikoolitus (“spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesund-heits- und Krankenpflege”), |
| --- | --- |

—

psühhiaatriaõe spetsialiseeritud põhikoolitus (“spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesund-heits- und Krankenpflege”),

| — | kontaktläätsede optik (“Kontaktlinsenoptiker”), |
| --- | --- |

—

kontaktläätsede optik (“Kontaktlinsenoptiker”),

| — | pediküürija (“Fußpfleger”) |
| --- | --- |

—

pediküürija (“Fußpfleger”)

| — | audiometrist (“Hörgeräteakustiker”), |
| --- | --- |

—

audiometrist (“Hörgeräteakustiker”),

| — | apteeker (“Drogist”),
  kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt neliteist aastat ja sisaldab vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis leiab aset osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks. |
| --- | --- |

—

apteeker (“Drogist”),

kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt neliteist aastat ja sisaldab vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis leiab aset osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks.

| — | massöör (“Masseur”),
  kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas kaheaastast väljaõpet, kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi ning üheaastast koolituskursust, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks. |
| --- | --- |

—

massöör (“Masseur”),

kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas kaheaastast väljaõpet, kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi ning üheaastast koolituskursust, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks.

| — | lasteaednik (“Kindergärtner/in”), |
| --- | --- |

—

lasteaednik (“Kindergärtner/in”),

| — | lastehooldutöötaja (“Erzieher”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab eksamiga lõppevat viieaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses. |
| --- | --- |

—

lastehooldutöötaja (“Erzieher”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab eksamiga lõppevat viieaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses.

Slovakkias:

| — | kunstikallakuga põhikooli tantsuõpetaja (“učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14,5 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutsekeskharidust ja viie semestri pikkust tantsupedagoogika kursust. |
| --- | --- |

—

kunstikallakuga põhikooli tantsuõpetaja (“učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14,5 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutsekeskharidust ja viie semestri pikkust tantsupedagoogika kursust.

| — | eriõppeasutuses ja sotsiaalhoolekandeasutuses töötav koolitaja (“vychovávate”) v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab kaheksa- või üheksa-aastast põhiharidust, neljaaastast pedagoogilist keskharidust või tavalist keskharidust ja kaheaastast täiendavat osaajalist pedagoogilist õpet. |
| --- | --- |

—

eriõppeasutuses ja sotsiaalhoolekandeasutuses töötav koolitaja (“vychovávate”) v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab kaheksa- või üheksa-aastast põhiharidust, neljaaastast pedagoogilist keskharidust või tavalist keskharidust ja kaheaastast täiendavat osaajalist pedagoogilist õpet.

2.   Meister-oskustööliste sektor (Mester/Meister/Maître), mis hõlmab koolituskursusi käesoleva direktiivi III jaotise II peatükis käsitlemata oskuste kohta

Järgmiste kutsealade koolitus:

Taanis:

| — | optik (“optometrist”),
  kelle koolitus kestab kokku 14 aastat, hõlmates viieaastast kutseõpet, mis jaguneb kahe ja poole aastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester. |
| --- | --- |

—

optik (“optometrist”),

kelle koolitus kestab kokku 14 aastat, hõlmates viieaastast kutseõpet, mis jaguneb kahe ja poole aastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.

| — | ortopeediatehnik (“ortopædimekaniker”),
  kelle koolitus kestab kokku 12,5 aastat, hõlmates kolme ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kuuekuuliseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kolmeaastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester. |
| --- | --- |

—

ortopeediatehnik (“ortopædimekaniker”),

kelle koolitus kestab kokku 12,5 aastat, hõlmates kolme ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kuuekuuliseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kolmeaastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.

| — | ortopeediliste jalatsite kingsepp (“ortopædiskomager”),
  kellekoolitus kestab kokku 13,5 aastat, hõlmates nelja ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kaheaastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester. |
| --- | --- |

—

ortopeediliste jalatsite kingsepp (“ortopædiskomager”),

kellekoolitus kestab kokku 13,5 aastat, hõlmates nelja ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kaheaastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.

Saksamaal:

| — | optik (“Augenoptiker”), |
| --- | --- |

—

optik (“Augenoptiker”),

| — | hambatehnik (“Zahntechniker”), |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“Zahntechniker”),

| — | kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”), |
| --- | --- |

—

kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”),

| — | kuuldeaparaatide valmistaja (“Hörgeräte-Akustiker”), |
| --- | --- |

—

kuuldeaparaatide valmistaja (“Hörgeräte-Akustiker”),

| — | ortopeediatehnik (“Orthopädiemechaniker”), |
| --- | --- |

—

ortopeediatehnik (“Orthopädiemechaniker”),

| — | ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”). |
| --- | --- |

—

ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”).

Luksemburgis:

| — | optik (“opticien”), |
| --- | --- |

—

optik (“opticien”),

| — | hambatehnik (“mécanicien dentaire”), |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“mécanicien dentaire”),

| — | kuuldeaparaatide valmistaja (“audioprothésiste”), |
| --- | --- |

—

kuuldeaparaatide valmistaja (“audioprothésiste”),

| — | ortopeediatehnik/kirurgilise sideme valmistaja (“mécanicien orthopédiste/bandagiste”), |
| --- | --- |

—

ortopeediatehnik/kirurgilise sideme valmistaja (“mécanicien orthopédiste/bandagiste”),

| — | ortopeediliste jalatsite kingsepp (“orthopédiste-cordonnier”),
  kelle koolitus nimetatud kutsealadel kestab ühtekokku 14 aastat, hõlmates vähemalt viis aastat reguleeritud väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses ja mis lõpeb eksamiga, mis annab kursuse lõpetajale õiguse töötada mis tahes oskustööna käsitataval tegevusalal kas iseseisvalt või samaväärse vastutustasandiga töövõtjana. |
| --- | --- |

—

ortopeediliste jalatsite kingsepp (“orthopédiste-cordonnier”),

kelle koolitus nimetatud kutsealadel kestab ühtekokku 14 aastat, hõlmates vähemalt viis aastat reguleeritud väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses ja mis lõpeb eksamiga, mis annab kursuse lõpetajale õiguse töötada mis tahes oskustööna käsitataval tegevusalal kas iseseisvalt või samaväärse vastutustasandiga töövõtjana.

Austrias:

| — | kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”), |
| --- | --- |

—

kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”),

| — | korsettide valmistaja (“Miederwarenerzeuger”), |
| --- | --- |

—

korsettide valmistaja (“Miederwarenerzeuger”),

| — | optik (“Optiker”), |
| --- | --- |

—

optik (“Optiker”),

| — | ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”), |
| --- | --- |

—

ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”),

| — | ortopeediatehnik (“Orthopädietechniker”), |
| --- | --- |

—

ortopeediatehnik (“Orthopädietechniker”),

| — | hambatehnik (“Zahntechniker”), |
| --- | --- |

—

hambatehnik (“Zahntechniker”),

| — | aednik (“Gärtner”),
  kelle koolitus ja väljaõpe kestavad kokku vähemalt 14 aastat, hõlmates vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning vähemalt kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks, praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

aednik (“Gärtner”),

kelle koolitus ja väljaõpe kestavad kokku vähemalt 14 aastat, hõlmates vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning vähemalt kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks, praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks.

põllumajanduse ja metsanduse meister-oskustööliste koolitus, eelkõige:

| — | põllumajanduse meister-oskustööline (“Meister in der Landwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

põllumajanduse meister-oskustööline (“Meister in der Landwirtschaft”),

| — | kodumajandusõpetuse meister-oskustööline (“Meister in der laendlichen Hauswirtschaft”), |
| --- | --- |

—

kodumajandusõpetuse meister-oskustööline (“Meister in der laendlichen Hauswirtschaft”),

| — | aianduse meister-oskustööline (“Meister im Gartenbau”), |
| --- | --- |

—

aianduse meister-oskustööline (“Meister im Gartenbau”),

| — | aiandialase töö meister-oskustööline (“Meister im Feldgemüsebau”), |
| --- | --- |

—

aiandialase töö meister-oskustööline (“Meister im Feldgemüsebau”),

| — | pomoloogia ja puuviljade töötlemise meister-oskustööline (“Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”), |
| --- | --- |

—

pomoloogia ja puuviljade töötlemise meister-oskustööline (“Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”),

| — | viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meister-oskustööline (“Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meister-oskustööline (“Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”),

| — | piimanduse meister-oskustööline (“Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

piimanduse meister-oskustööline (“Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”),

| — | hobusekasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Pferdewirtschaft”), |
| --- | --- |

—

hobusekasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Pferdewirtschaft”),

| — | kalapüügi meister-oskustööline (“Meister in der Fischereiwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

kalapüügi meister-oskustööline (“Meister in der Fischereiwirtschaft”),

| — | kodulinnukasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Geflügelwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

kodulinnukasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Geflügelwirtschaft”),

| — | mesinduse meister-oskustööline (“Meister in der Bienenwirtschafft”), |
| --- | --- |

—

mesinduse meister-oskustööline (“Meister in der Bienenwirtschafft”),

| — | metsanduse meister-oskustööline (“Meister in der Forstwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

metsanduse meister-oskustööline (“Meister in der Forstwirtschaft”),

| — | metsaistutamise ja -haldamise meister-oskustööline (“Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”), |
| --- | --- |

—

metsaistutamise ja -haldamise meister-oskustööline (“Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”),

| — | põllumajandussaaduste hoiustamise meister-oskustööline (“Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kolmeaastast kutsepraktika perioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

põllumajandussaaduste hoiustamise meister-oskustööline (“Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kolmeaastast kutsepraktika perioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks.

Poolas:

| — | õpetaja, kes õpetab praktilist kutseõpet (“Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),
  kelle koolitus hõlmab:






  i) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust või võrdväärset keskharidust asjaomasel alal, millele järgneb vähemalt 150tunnise kogukestusega pedagoogiline kursus, tööohutuse ja töö-tervishoiu kursus, ning kaheaastast erialase töö kogemust alal, mida kavatsetakse õpetama hakata, või |
| --- | --- | --- |

—

õpetaja, kes õpetab praktilist kutseõpet (“Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),

kelle koolitus hõlmab:

i)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust või võrdväärset keskharidust asjaomasel alal, millele järgneb vähemalt 150tunnise kogukestusega pedagoogiline kursus, tööohutuse ja töö-tervishoiu kursus, ning kaheaastast erialase töö kogemust alal, mida kavatsetakse õpetama hakata, või

| ii) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust ning keskharidusejärgse pedagoogilis-tehnilise kooli diplomit, või |
| --- | --- |

ii)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust ning keskharidusejärgse pedagoogilis-tehnilise kooli diplomit, või

| iii) | kaheksa-aastast põhiharidust, kahe- kuni kolmeaastast põhilist kutsekeskharidust ja vähemalt kolmeaastast erialase töö kogemust, mida tõendab vastava eriala kutseeksami sooritamise tunnistus ning millele järgneb vähemalt 150tunnise kogupikkusega pedagoogiline kursus. |
| --- | --- |

iii)

kaheksa-aastast põhiharidust, kahe- kuni kolmeaastast põhilist kutsekeskharidust ja vähemalt kolmeaastast erialase töö kogemust, mida tõendab vastava eriala kutseeksami sooritamise tunnistus ning millele järgneb vähemalt 150tunnise kogupikkusega pedagoogiline kursus.

Slovakkias:

| — | kutseõppe meister (“majster odbornej výchovy”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutseharidust (kutsekeskhariduse ja/või asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist), erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas või tehnikaülikoolis, või keskhariduse ja asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist, erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat, ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas, või 1. septembriks 2005 eripedagoogika alast erikoolitust, mida pakuvad kutseõppe meistri koolitusasutused erikoolides, ilma täiendava pedagoogilise õppeta. |
| --- | --- |

—

kutseõppe meister (“majster odbornej výchovy”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutseharidust (kutsekeskhariduse ja/või asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist), erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas või tehnikaülikoolis, või keskhariduse ja asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist, erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat, ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas, või 1. septembriks 2005 eripedagoogika alast erikoolitust, mida pakuvad kutseõppe meistri koolitusasutused erikoolides, ilma täiendava pedagoogilise õppeta.

3.   Meresõit

a)   Meretransport

Järgmine koolitus:

Tšehhi Vabariigis:

| — | tekimadrus (“palubní asistent”), |
| --- | --- |

—

tekimadrus (“palubní asistent”),

| — | vahitüürimees (“námořní poručík”), |
| --- | --- |

—

vahitüürimees (“námořní poručík”),

| — | vanemtüürimees (“první palubní důstojník”), |
| --- | --- |

—

vanemtüürimees (“první palubní důstojník”),

| — | kapten (“kapitán”), |
| --- | --- |

—

kapten (“kapitán”),

| — | abimehaanik (“strojní asistent”), |
| --- | --- |

—

abimehaanik (“strojní asistent”),

| — | vahimehaanik (“strojní důstojník”), |
| --- | --- |

—

vahimehaanik (“strojní důstojník”),

| — | teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”), |
| --- | --- |

—

teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”),

| — | vanemmehaanik (“první strojní důstojník”), |
| --- | --- |

—

vanemmehaanik (“první strojní důstojník”),

| — | laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”), |
| --- | --- |

—

laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”),

| — | vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”). |
| --- | --- |

—

vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”).

Taanis:

| — | laevakapten (“skibsfører”), |
| --- | --- |

—

laevakapten (“skibsfører”),

| — | esimene tüürimees (“overstyrmand”), |
| --- | --- |

—

esimene tüürimees (“overstyrmand”),

| — | tüürimees, tekiohvitser (“enestyrmand, vagthavende styrmand”), |
| --- | --- |

—

tüürimees, tekiohvitser (“enestyrmand, vagthavende styrmand”),

| — | tekiohvitser (“vagthavende styrmand”), |
| --- | --- |

—

tekiohvitser (“vagthavende styrmand”),

| — | masinainsener (“maskinchef”), |
| --- | --- |

—

masinainsener (“maskinchef”),

| — | esimene masinainsener (“1. maskinmester”), |
| --- | --- |

—

esimene masinainsener (“1. maskinmester”),

| — | esimene masinainsener/valveinsener (“1. maskinmester/vagthavende maskinmester”). |
| --- | --- |

—

esimene masinainsener/valveinsener (“1. maskinmester/vagthavende maskinmester”).

Saksamaal:

| — | suure rannikualuse kapten (“Kapitän AM”), |
| --- | --- |

—

suure rannikualuse kapten (“Kapitän AM”),

| — | rannikualuse kapten (“Kapitän AK”), |
| --- | --- |

—

rannikualuse kapten (“Kapitän AK”),

| — | suure rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AMW”), |
| --- | --- |

—

suure rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AMW”),

| — | rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AKW”), |
| --- | --- |

—

rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AKW”),

| — | C-kraadi peainsener (“Schiffsbetriebstechniker CT – Leiter von Maschinenanlagen”), |
| --- | --- |

—

C-kraadi peainsener (“Schiffsbetriebstechniker CT – Leiter von Maschinenanlagen”),

| — | C-kraadi laevamehaanik (“Schiffsmaschinist CMa – Leiter von Maschinenanlagen”), |
| --- | --- |

—

C-kraadi laevamehaanik (“Schiffsmaschinist CMa – Leiter von Maschinenanlagen”),

| — | C-kraadi laevainsener (“Schiffsbetriebstechniker CTW”), |
| --- | --- |

—

C-kraadi laevainsener (“Schiffsbetriebstechniker CTW”),

| — | C-kraadi laevamehaanik – üksikinsener-ohvitser (“Schiffsmaschinist CMaW – Technischer Alleinoffizier”). |
| --- | --- |

—

C-kraadi laevamehaanik – üksikinsener-ohvitser (“Schiffsmaschinist CMaW – Technischer Alleinoffizier”).

Itaalias:

| — | tekiohvitser (“ufficiale di coperta”), |
| --- | --- |

—

tekiohvitser (“ufficiale di coperta”),

| — | insener-ohvitser (“ufficiale di macchina”). |
| --- | --- |

—

insener-ohvitser (“ufficiale di macchina”).

Lätis:

| — | laeva elektrimehaanik (“Kuģu elektromehāniķis”), |
| --- | --- |

—

laeva elektrimehaanik (“Kuģu elektromehāniķis”),

| — | külmutusseadmete mehaanik (“Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”). |
| --- | --- |

—

külmutusseadmete mehaanik (“Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”).

Madalmaades:

| — | rannikualuse esimene tüürimees (koos lisakoolitusega) (“stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”), |
| --- | --- |

—

rannikualuse esimene tüürimees (koos lisakoolitusega) (“stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”),

| — | rannikualuse diplomeeritud mootorinsener (“diploma motordrijver”), |
| --- | --- |

—

rannikualuse diplomeeritud mootorinsener (“diploma motordrijver”),

| — | laevaliiklusteeninduse ametnik (“VTS-functionaris”). |
| --- | --- |

—

laevaliiklusteeninduse ametnik (“VTS-functionaris”).

Koolitus hõlmab:

Tšehhi Vabariigis:

| i) | tekimadrus (“palubní asistent”):






  1. | Vähemalt 20aastane isik. |
| --- | --- | --- |

i)

tekimadrus (“palubní asistent”):

1.

Vähemalt 20aastane isik.

| 2. | a) Mereakadeemia või merekool – laevajuhtimise teaduskond, mõlemad kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga, ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval, või
  b) Vähemalt kaks aastat tunnustatud meresõidupraktikat laeval navigatsioonivahis osalemise tasemel, STCW-koodeksi (Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon) A-II/1 osas täpsustatud pädevusnõuetele vastava tunnustatud kursuse läbimine STCW-konventsiooni osalisriigi mereakadeemias või merekoolis ja MTC (Tšehhi Vabariigi Meretranspordikomitee) poolt tunnustatud eksamikomisjoni ees eksami läbimine. |
| --- | --- |

2.

a) Mereakadeemia või merekool – laevajuhtimise teaduskond, mõlemad kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga, ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval, või

b) Vähemalt kaks aastat tunnustatud meresõidupraktikat laeval navigatsioonivahis osalemise tasemel, STCW-koodeksi (Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon) A-II/1 osas täpsustatud pädevusnõuetele vastava tunnustatud kursuse läbimine STCW-konventsiooni osalisriigi mereakadeemias või merekoolis ja MTC (Tšehhi Vabariigi Meretranspordikomitee) poolt tunnustatud eksamikomisjoni ees eksami läbimine.

| ii) | vahitüürimees (“námořní poručík”):






  1. | Tunnustatud meresõidupraktika tekimadrusena 500tonnise või suurema kogumahutavusega laeval, mis merekooli või -akadeemia lõpetamise korral kestab vähemalt kuus kuud ja tunnustatud kursuse läbimise korral üks aasta, millest vähemalt kuus kuud moodustab navigatsioonivahis osalemine. |
| --- | --- | --- |

ii)

vahitüürimees (“námořní poručík”):

1.

Tunnustatud meresõidupraktika tekimadrusena 500tonnise või suurema kogumahutavusega laeval, mis merekooli või -akadeemia lõpetamise korral kestab vähemalt kuus kuud ja tunnustatud kursuse läbimise korral üks aasta, millest vähemalt kuus kuud moodustab navigatsioonivahis osalemine.

| 2. | Nõuetekohaselt täidetud ja kinnitatud kadettide praktikaraamat laeval läbitud õppe kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuetekohaselt täidetud ja kinnitatud kadettide praktikaraamat laeval läbitud õppe kohta.

| iii) | vanemtüürimees (“první palubní důstojník”):
  500tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe diplom ning vähemalt kaksteist kuud tunnustatud meresõidupraktikat vahitüürimehena. |
| --- | --- |

iii)

vanemtüürimees (“první palubní důstojník”):

500tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe diplom ning vähemalt kaksteist kuud tunnustatud meresõidupraktikat vahitüürimehena.

| iv) | kapten (“kapitán”):






  — | 500-3000 tonnise kogumahutavusega laeva kapteni tunnistus. |
| --- | --- | --- |

iv)

kapten (“kapitán”):

—

500-3000 tonnise kogumahutavusega laeva kapteni tunnistus.

| — | 3000 tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimehe diplom, vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 500tonnise ja suurema kogumahutavusega laeval ning vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 3000tonnise või suurema kogumahutavusega laeval. |
| --- | --- |

—

3000 tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimehe diplom, vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 500tonnise ja suurema kogumahutavusega laeval ning vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 3000tonnise või suurema kogumahutavusega laeval.

| v) | abimehaanik (“strojní asistent”):






  1. | Vähemalt 20aastane isik. |
| --- | --- | --- |

v)

abimehaanik (“strojní asistent”):

1.

Vähemalt 20aastane isik.

| 2. | Mereakadeemia või merekool – laevamehaanika teaduskond ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval. |
| --- | --- |

2.

Mereakadeemia või merekool – laevamehaanika teaduskond ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval.

| vi) | vahimehaanik (“strojní důstojník”):
  Mereakadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika abimehaanikuna. |
| --- | --- |

vi)

vahimehaanik (“strojní důstojník”):

Mereakadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika abimehaanikuna.

| vii) | teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”):
  Vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika kolmanda mehaanikuna 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeval. |
| --- | --- |

vii)

teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”):

Vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika kolmanda mehaanikuna 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeval.

| viii) | vanemmehaanik (“první strojní důstojník”):
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teise mehaaniku tunnistus ja vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika samal alal. |
| --- | --- |

viii)

vanemmehaanik (“první strojní důstojník”):

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teise mehaaniku tunnistus ja vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika samal alal.

| ix) | laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”):






  1. | Vähemalt 18 aastane isik. |
| --- | --- | --- |

ix)

laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”):

1.

Vähemalt 18 aastane isik.

| 2. | Mere- või muu akadeemia, elektrotehnika teaduskond, või tehnikakool või elektrotehnika kõrgkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga ja vähemalt 12 kuu pikkuse elektrotehnika praktikaga. |
| --- | --- |

2.

Mere- või muu akadeemia, elektrotehnika teaduskond, või tehnikakool või elektrotehnika kõrgkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga ja vähemalt 12 kuu pikkuse elektrotehnika praktikaga.

| x) | vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”):






  1. | Mereakadeemia või merekool, laevaelektrotehnika teaduskond, või muu elektrotehnika alane akadeemia või keskkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksami või riigieksamiga. |
| --- | --- | --- |

x)

vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”):

1.

Mereakadeemia või merekool, laevaelektrotehnika teaduskond, või muu elektrotehnika alane akadeemia või keskkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksami või riigieksamiga.

| 2. | Akadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika elektrimehaanikuna või 24 kuu pikkune meresõidupraktika keskkooli lõpetamise korral. |
| --- | --- |

2.

Akadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika elektrimehaanikuna või 24 kuu pikkune meresõidupraktika keskkooli lõpetamise korral.

Taanis on 9-aastast põhiharidust, millele järgneb põhikoolitus ja/või 17- kuni 36-kuuline meresõidukursus, täiendatud:

| i) | pardaohvitseride puhul üheaastase kutseõppega; |
| --- | --- |

i)

pardaohvitseride puhul üheaastase kutseõppega;

| ii) | teiste kutsealade puhul 3-aastase spetsialiseeritud kutseõppega.; |
| --- | --- |

ii)

teiste kutsealade puhul 3-aastase spetsialiseeritud kutseõppega.;

Saksamaal kestab koolitus 14 kuni 18 aastat ja hõlmab 3-aastast kutsealase põhikoolituse kursust ning üheaastast meresõidupraktikat, millele järgneb ühe- kuni kaheaastane spetsiaalne kutsealane koolitus, mida vajadusel täiendab kaheaastane töökogemus navigatsiooni alal.

Lätis:

| i) | laeva elektrimehaanik (“kuģu elektromehāniķis”):






  1. | Vähemalt 18 aastane isik. |
| --- | --- | --- |

i)

laeva elektrimehaanik (“kuģu elektromehāniķis”):

1.

Vähemalt 18 aastane isik.

| 2. | Koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja kuus kuud, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhi-haridust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt kuue kuu pikkune meresõidupraktika laevaelektrimehaanikuna või selle abina 750 kW või suurema koguvõimu-sega laeval. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile. |
| --- | --- |

2.

Koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja kuus kuud, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhi-haridust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt kuue kuu pikkune meresõidupraktika laevaelektrimehaanikuna või selle abina 750 kW või suurema koguvõimu-sega laeval. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile.

| ii) | külmutusseadmete mehaanik (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”),






  1. | Vähemalt 18 aastane isik. |
| --- | --- | --- |

ii)

külmutusseadmete mehaanik (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”),

1.

Vähemalt 18 aastane isik.

| 2. | Koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhiharidust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt 12 kuu pikkune meresõidupraktika külmutusseadmete mehaaniku abina. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile. |
| --- | --- |

2.

Koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhiharidust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt 12 kuu pikkune meresõidupraktika külmutusseadmete mehaaniku abina. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile.

Itaalias kogukestusega 13 aastat, millest vähemalt viis aastat hõlmab kutsealane koolitus, mis lõpeb eksamiga ja mida vajaduse korral täiendab kutsepraktika.

Madalmaades:

| i) | rannikualuse esimene vanemtüürimehe (koos lisakoolitusega) (stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)) ja diplomeeritud mootorinseneri (diploma motordrijver) koolitus kestab 14 aastat, millest vähemalt kaks aastat toimub spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb kaheteistkuuline kutsepraktika, |
| --- | --- |

i)

rannikualuse esimene vanemtüürimehe (koos lisakoolitusega) (stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)) ja diplomeeritud mootorinseneri (diploma motordrijver) koolitus kestab 14 aastat, millest vähemalt kaks aastat toimub spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb kaheteistkuuline kutsepraktika,

| ii) | laevaliiklusteeninduse ametniku (VTS-functionaris) puhul kestab koolitus ühtekokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kolmeaastast koolitust rakenduslikus kõrgkoolis (HBO) või kutsekeskkoolis (MBO), millele järgnevad riiklikud või piirkondlikud spetsialiseeritud kursused, millest igaüks hõlmab vähemalt kaheteistnädalast eksamiga lõppevat teoreetilist koolitust, |
| --- | --- |

ii)

laevaliiklusteeninduse ametniku (VTS-functionaris) puhul kestab koolitus ühtekokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kolmeaastast koolitust rakenduslikus kõrgkoolis (HBO) või kutsekeskkoolis (MBO), millele järgnevad riiklikud või piirkondlikud spetsialiseeritud kursused, millest igaüks hõlmab vähemalt kaheteistnädalast eksamiga lõppevat teoreetilist koolitust,

ning mida tunnustatakse vastavalt rahvusvahelisele STCW konventsioonile (rahvusvaheline meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste konventsioon, 1978).

b)   Kalapüügilaevad:

Järgmine koolitus:

Saksamaal:

| — | kapten (avamere kalapüük) (“Kapitän BG/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

kapten (avamere kalapüük) (“Kapitän BG/Fischerei”),

| — | kapten (rannikuäärne kalapüük) (“Kapitän BLK/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

kapten (rannikuäärne kalapüük) (“Kapitän BLK/Fischerei”),

| — | avamerealuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier Β GW/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

avamerealuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier Β GW/Fischerei”),

| — | rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”).

Madalmaades:

| — | esimene tüürimees/insener V (“stuurman werktuigkundige V”), |
| --- | --- |

—

esimene tüürimees/insener V (“stuurman werktuigkundige V”),

| — | kalapüügialuse insener IV (“werktuigkundige IV visvaart”), |
| --- | --- |

—

kalapüügialuse insener IV (“werktuigkundige IV visvaart”),

| — | kalapüügialuse esimenetüürimees IV (“stuurman IV visvaart”), |
| --- | --- |

—

kalapüügialuse esimenetüürimees IV (“stuurman IV visvaart”),

| — | esimene tüürimees/insener VI (“stuurman werktuigkundige VI”), |
| --- | --- |

—

esimene tüürimees/insener VI (“stuurman werktuigkundige VI”),

Koolitus hõlmab:

| — | Saksamaal ühtekokku 14 kuni 18 aastat, sealhulgas kolmeaastast väljaõppekursust ja üheaastast meresõidupraktikat, millele järgneb ühe- või kaheaastane spetsialiseeritud kutseõpe, mida vajadusel täiendab kaheaastane meresõidukogemus. |
| --- | --- |

—

Saksamaal ühtekokku 14 kuni 18 aastat, sealhulgas kolmeaastast väljaõppekursust ja üheaastast meresõidupraktikat, millele järgneb ühe- või kaheaastane spetsialiseeritud kutseõpe, mida vajadusel täiendab kaheaastane meresõidukogemus.

| — | Madalmaades ühtekokku 13 kuni 15 aastat, millest vähemalt kaks aastat leiab aset spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb 12-kuuline erialase töö kogemus, |
| --- | --- |

—

Madalmaades ühtekokku 13 kuni 15 aastat, millest vähemalt kaks aastat leiab aset spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb 12-kuuline erialase töö kogemus,

ning mida tunnustatakse vastavalt Torremolinose konventsioonile (Torremolinose rahvusvaheline kalalaevade ohutuse konventsioon, 1977).

4.   Tehnikasektor

Järgmine koolitus:

Tšehhi Vabariigis:

| — | tunnustatud tehnik, tunnustatud ehitaja (“autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”),
  kelle koolitus hõlmab kutseõpet kestusega vähemalt üheksa aastat ja sisaldab nelja-aastast tehnilist keskharidust, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga (tehnikakallakuga keskkooli eksam), viieaastast erialast töökogemust, mille lõppedes tuleb sooritada erialaeksam teatud ehitustööde osas (vastavalt seadusele nr 50/1976 Sb. (ehitusseadus) ja seadusele nr 360/1992 Sb.); |
| --- | --- |

—

tunnustatud tehnik, tunnustatud ehitaja (“autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”),

kelle koolitus hõlmab kutseõpet kestusega vähemalt üheksa aastat ja sisaldab nelja-aastast tehnilist keskharidust, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga (tehnikakallakuga keskkooli eksam), viieaastast erialast töökogemust, mille lõppedes tuleb sooritada erialaeksam teatud ehitustööde osas (vastavalt seadusele nr 50/1976 Sb. (ehitusseadus) ja seadusele nr 360/1992 Sb.);

| — | rööbassõiduki juht (“fyzická osoba řídící drážní vozidlo”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb sooritada riigieksam sõidukite võimsusõpetuse kohta; |
| --- | --- |

—

rööbassõiduki juht (“fyzická osoba řídící drážní vozidlo”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb sooritada riigieksam sõidukite võimsusõpetuse kohta;

| — | rööbastee kontrolltehnik (“drážní revizní technik”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust mehaanika- või elektroonikakesk-koolis; |
| --- | --- |

—

rööbastee kontrolltehnik (“drážní revizní technik”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust mehaanika- või elektroonikakesk-koolis;

| — | sõiduõpetaja (“učitel autoškoly”),
  vähemalt 24aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust liikluse või masinaehituse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

sõiduõpetaja (“učitel autoškoly”),

vähemalt 24aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust liikluse või masinaehituse valdkonnas;

| — | mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv riigi esindaja (“kontrolní technik STK”),
  vähemalt 21 aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, millele järgneb vähemalt kahe aasta pikkune tehniline praktika; asjaomasel isikul peab olema juhiluba, ta ei tohi olla karistusregistrisse kantud ning ta peab olema läbinud vähemalt 120-tunni pikkuse riigiteenistuses olevate tehnikute erikursuse, sooritades edukalt eksami; |
| --- | --- |

—

mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv riigi esindaja (“kontrolní technik STK”),

vähemalt 21 aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, millele järgneb vähemalt kahe aasta pikkune tehniline praktika; asjaomasel isikul peab olema juhiluba, ta ei tohi olla karistusregistrisse kantud ning ta peab olema läbinud vähemalt 120-tunni pikkuse riigiteenistuses olevate tehnikute erikursuse, sooritades edukalt eksami;

| — | autode heitgaase kontrolliv mehaanik (“mechanik měření emisí”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ja “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust; lisaks sellele peab ame-titaotleja läbima vähemalt kolme aasta pikkuse tehnilise praktika ja kaheksa tundi kestva “autode heitgaase kontrolliva mehaaniku” erikursuse, sooritades edukalt eksami; |
| --- | --- |

—

autode heitgaase kontrolliv mehaanik (“mechanik měření emisí”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ja “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust; lisaks sellele peab ame-titaotleja läbima vähemalt kolme aasta pikkuse tehnilise praktika ja kaheksa tundi kestva “autode heitgaase kontrolliva mehaaniku” erikursuse, sooritades edukalt eksami;

| — | I klassi laevakapten (“kapitán I. třídy”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat kolmeaastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamiseks sooritada eksam. Sellisele kutseharidusele peab järgnema eksamiga lõppev nelja aasta pikkune kutsepraktika; |
| --- | --- |

—

I klassi laevakapten (“kapitán I. třídy”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat kolmeaastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamiseks sooritada eksam. Sellisele kutseharidusele peab järgnema eksamiga lõppev nelja aasta pikkune kutsepraktika;

| — | käsitööks loetud mälestiste restauraator (“restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”),
  kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, kui see on täies ulatuses tehniline kutsekeskharidus restaureerimise alal, või 10-12 aasta pikkust õpet sarnasel alal koos viieaastase erialase töökogemusega, kui tegemist on täies ulatuses “maturitní zkouška” eksamiga lõppenud tehnilise kutsekeskharidusega, või kaheksa-aastast erialast töökogemust, kui tegemist on tehnilise kutsekeskharidusega, mis lõpeb prakti-kaeksamiga; |
| --- | --- |

—

käsitööks loetud mälestiste restauraator (“restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”),

kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, kui see on täies ulatuses tehniline kutsekeskharidus restaureerimise alal, või 10-12 aasta pikkust õpet sarnasel alal koos viieaastase erialase töökogemusega, kui tegemist on täies ulatuses “maturitní zkouška” eksamiga lõppenud tehnilise kutsekeskharidusega, või kaheksa-aastast erialast töökogemust, kui tegemist on tehnilise kutsekeskharidusega, mis lõpeb prakti-kaeksamiga;

| — | muuseumide ja galeriide kollektsioonis olevate kunstiteoste, mis ei ole mälestised, ja teiste kultuuriväärtusega objektide restauraator (“restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”),
  kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, millele lisandub viie aasta pikkune erialase töö kogemus kui tegemist on täies ulatuses tehnilise kutsekeskharidusega restaureerimise valdkonnas, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga; |
| --- | --- |

—

muuseumide ja galeriide kollektsioonis olevate kunstiteoste, mis ei ole mälestised, ja teiste kultuuriväärtusega objektide restauraator (“restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”),

kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, millele lisandub viie aasta pikkune erialase töö kogemus kui tegemist on täies ulatuses tehnilise kutsekeskharidusega restaureerimise valdkonnas, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga;

| — | jäätmekäitleja (“odpadový hospodář”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust, “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust ning vähemalt viieaastast töökogemust jäätmekäitlusvaldkonnas viimase kümne aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

jäätmekäitleja (“odpadový hospodář”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust, “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust ning vähemalt viieaastast töökogemust jäätmekäitlusvaldkonnas viimase kümne aasta jooksul;

| — | lõhkamisspetsialist (“Technický vedoucí odstřelů”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust, mille lõpus tuleb sooritada “maturitní zkouška” eksam,
  ning millele järgneb:






  — | kaks aastat tööd lõhkajana (maa-alustes tingimustes) või üks aasta (maapealsetes tingimustes); sealhulgas kuus kuud tööd lõhkaja abina; |
| --- | --- | --- |

—

lõhkamisspetsialist (“Technický vedoucí odstřelů”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust, mille lõpus tuleb sooritada “maturitní zkouška” eksam,

ning millele järgneb:

—

kaks aastat tööd lõhkajana (maa-alustes tingimustes) või üks aasta (maapealsetes tingimustes); sealhulgas kuus kuud tööd lõhkaja abina;

| — | 100 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga asjaomase piirkondliku kaevandusameti ees; |
| --- | --- |

—

100 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga asjaomase piirkondliku kaevandusameti ees;

| — | kuuekuuline või pikem erialase töö kogemus peamiste lõhketööde kavandaja ja teostajana; |
| --- | --- |

—

kuuekuuline või pikem erialase töö kogemus peamiste lõhketööde kavandaja ja teostajana;

| — | 32 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga Tšehhi Kaevandusameti ees. |
| --- | --- |

—

32 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga Tšehhi Kaevandusameti ees.

Itaalias:

| — | ehitusgeomeeter (“geometra”); |
| --- | --- |

—

ehitusgeomeeter (“geometra”);

| — | maamõõtja (“perito agrario”),
  kelle koolitus hõlmab keskhariduse tasemel tehnilist koolitust kestusega vähemalt 13 aastat, sealhulgas kaheksa-aastast kohustuslikku põhikooli, millele järgneb viieaastane keskharidust andev õpe, millest 3 aastat moodustab kutsealane koolitus, mis lõpeb tehnikaalase bakalaureuse eksamiga ja mida täiendab:






  i) | ehitusgeomeetridel vähemalt kaheaastane kutsepraktika asjaomases ettevõttes või viieaastane töökogemus; |
| --- | --- | --- |

—

maamõõtja (“perito agrario”),

kelle koolitus hõlmab keskhariduse tasemel tehnilist koolitust kestusega vähemalt 13 aastat, sealhulgas kaheksa-aastast kohustuslikku põhikooli, millele järgneb viieaastane keskharidust andev õpe, millest 3 aastat moodustab kutsealane koolitus, mis lõpeb tehnikaalase bakalaureuse eksamiga ja mida täiendab:

i)

ehitusgeomeetridel vähemalt kaheaastane kutsepraktika asjaomases ettevõttes või viieaastane töökogemus;

| ii) | maamõõtjatel vähemalt kaheaastane kutsepraktika, |
| --- | --- |

ii)

maamõõtjatel vähemalt kaheaastane kutsepraktika,

millele järgneb riigieksam.

Lätis:

| — | vedurijuhi abi (“vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”),
  vähemalt 18 aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat, mis sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ja vähemalt nelja-aastast kutseharidust; kutseharidus lõpeb töötaja erialaeksamiga; kutsetunnistuse annab pädev asutus viieks aastaks. |
| --- | --- |

—

vedurijuhi abi (“vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”),

vähemalt 18 aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat, mis sisaldab vähemalt kaheksaaastast põhiharidust ja vähemalt nelja-aastast kutseharidust; kutseharidus lõpeb töötaja erialaeksamiga; kutsetunnistuse annab pädev asutus viieks aastaks.

Madalmaades:

| — | kohtutäitur (“gerechtsdeurwaarder”); |
| --- | --- |

—

kohtutäitur (“gerechtsdeurwaarder”);

| — | hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”),
  koolitus hõlmab:






  i) | kohtutäituri (“gerechtsdeurwaarder”) puhul koolitust ja kutseõpet kestusega 19 aastat, mis sisaldab kohustuslikku kaheksa-aastast põhikooli, millele järgneb kaheksa-aastane keskharidust andev õpe, millest neli aastat moodustab riigieksamiga lõppev tehnikaalane õpe. Koolitust täiendab kolmeaastane teoreetiline ja praktiline kutseõpe; |
| --- | --- | --- |

—

hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”),

koolitus hõlmab:

i)

kohtutäituri (“gerechtsdeurwaarder”) puhul koolitust ja kutseõpet kestusega 19 aastat, mis sisaldab kohustuslikku kaheksa-aastast põhikooli, millele järgneb kaheksa-aastane keskharidust andev õpe, millest neli aastat moodustab riigieksamiga lõppev tehnikaalane õpe. Koolitust täiendab kolmeaastane teoreetiline ja praktiline kutseõpe;

| ii) | hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”) puhul vähemalt 15-aastast täisajaga ja 3-aastast osalise ajaga koolitust, mis sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast üldkeskharidust andvat õpet ja kolmeaastast kutseõpet, sealhulgas hambatehniku teoreetilist ja praktilist koolitust, millele lisandub kolmeaastane osalise ajaga hambaproteeside valmistaja koolitus, mis lõpeb eksamiga. |
| --- | --- |

ii)

hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”) puhul vähemalt 15-aastast täisajaga ja 3-aastast osalise ajaga koolitust, mis sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast üldkeskharidust andvat õpet ja kolmeaastast kutseõpet, sealhulgas hambatehniku teoreetilist ja praktilist koolitust, millele lisandub kolmeaastane osalise ajaga hambaproteeside valmistaja koolitus, mis lõpeb eksamiga.

Austrias:

| — | metsnik (“Förster”); |
| --- | --- |

—

metsnik (“Förster”);

| — | tehniline konsultatsioon (“Technisches Büro”); |
| --- | --- |

—

tehniline konsultatsioon (“Technisches Büro”);

| — | tööjõu rentimine (“Überlassung von Arbeitskräften – Arbeitsleihe”); |
| --- | --- |

—

tööjõu rentimine (“Überlassung von Arbeitskräften – Arbeitsleihe”);

| — | tööhõiveagent (“Arbeitsvermittlung”); |
| --- | --- |

—

tööhõiveagent (“Arbeitsvermittlung”);

| — | investeeringute konsultant (“Vermögensberater”); |
| --- | --- |

—

investeeringute konsultant (“Vermögensberater”);

| — | eradetektiiv (“Berufsdetektiv”); |
| --- | --- |

—

eradetektiiv (“Berufsdetektiv”);

| — | turvatöötaja (“Bewachungsgewerbe”); |
| --- | --- |

—

turvatöötaja (“Bewachungsgewerbe”);

| — | kinnisvaramaakler (“Immobilienmakler”); |
| --- | --- |

—

kinnisvaramaakler (“Immobilienmakler”);

| — | kinnisvarahaldaja (“Immobilienverwalter”); |
| --- | --- |

—

kinnisvarahaldaja (“Immobilienverwalter”);

| — | ehituse projektijuht (“Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”); |
| --- | --- |

—

ehituse projektijuht (“Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”);

| — | inkassoteenus (“Inkassobüro/Inkassoinstitut”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust, millele järgneb vähemalt viieaastane tehnika- või ärialane keskharidust andev õpe, mis lõpeb tehnika-või ärialase küpsuseksamiga; koolitusele lisandub vähemalt kaheaastane koolitus töökohal, mis lõpeb kutseeksamiga; |
| --- | --- |

—

inkassoteenus (“Inkassobüro/Inkassoinstitut”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust, millele järgneb vähemalt viieaastane tehnika- või ärialane keskharidust andev õpe, mis lõpeb tehnika-või ärialase küpsuseksamiga; koolitusele lisandub vähemalt kaheaastane koolitus töökohal, mis lõpeb kutseeksamiga;

| — | kindlustuskonsultant (“Berater in Versicherungsangelegenheiten”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat, hõlmates vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, mis on jaotatud kolmeaastaseks väljaõppeperioodiks ja kolmeaastaseks eksamiga lõppevaks kutse-praktika- ja koolitusperioodiks; |
| --- | --- |

—

kindlustuskonsultant (“Berater in Versicherungsangelegenheiten”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat, hõlmates vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, mis on jaotatud kolmeaastaseks väljaõppeperioodiks ja kolmeaastaseks eksamiga lõppevaks kutse-praktika- ja koolitusperioodiks;

| — | ehitusmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Baumeister”); |
| --- | --- |

—

ehitusmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Baumeister”);

| — | puuseppmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Zimmermeister”),
  kelle koolitus kestab kokku vähemalt 18 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kutsealast koolitust, mis on jaotatud nelja-aastaseks tehnikaalase keskhariduse omandamise perioodiks ja viieaastaseks kutse-praktika- ja koolitusperioodiks ja mis lõpeb eksamiga. Eksam annab õiguse sellel kutsealal töötada ja praktikante välja õpetada, niivõrd kui see koolitus on seotud õigusega ehitiste projekteerimiseks, tehniliste kalkulatsioonide ja ehitusjärelevalve teostamiseks (Maria Theresia privileeg); |
| --- | --- |

—

puuseppmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Zimmermeister”),

kelle koolitus kestab kokku vähemalt 18 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kutsealast koolitust, mis on jaotatud nelja-aastaseks tehnikaalase keskhariduse omandamise perioodiks ja viieaastaseks kutse-praktika- ja koolitusperioodiks ja mis lõpeb eksamiga. Eksam annab õiguse sellel kutsealal töötada ja praktikante välja õpetada, niivõrd kui see koolitus on seotud õigusega ehitiste projekteerimiseks, tehniliste kalkulatsioonide ja ehitusjärelevalve teostamiseks (Maria Theresia privileeg);

| — | töönduse raamatupidaja (“Gewerblicher Buchhalter”) kooskõlas 1994. aasta Äriseadustikuga (Gewerbeordnung von 1994); |
| --- | --- |

—

töönduse raamatupidaja (“Gewerblicher Buchhalter”) kooskõlas 1994. aasta Äriseadustikuga (Gewerbeordnung von 1994);

| — | eraettevõtjast raamatupidaja (“Selbständiger Buchhalter”) kooskõlas 1999. aasta föderaalseadusega avalike audiitorite kohta (Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe von 1999). |
| --- | --- |

—

eraettevõtjast raamatupidaja (“Selbständiger Buchhalter”) kooskõlas 1999. aasta föderaalseadusega avalike audiitorite kohta (Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe von 1999).

Poolas:

| — | põhitaseme sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”),
  kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, kolme aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõiduki tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist; |
| --- | --- |

—

põhitaseme sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”),

kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, kolme aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõiduki tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist;

| — | piirkondlikus sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”),
  kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, nelja aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõidukite tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist; |
| --- | --- |

—

piirkondlikus sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”),

kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, nelja aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõidukite tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist;

| — | sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”),
  kelle koolitus hõlmab:






  i) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas ning tõendatud nelja aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, või |
| --- | --- | --- |

—

sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”),

kelle koolitus hõlmab:

i)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas ning tõendatud nelja aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, või

| ii) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust muus valdkonnas kui mootorsõidukid ning tõendatud kaheksa aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, kokku 113 tunni pikkust täielikku koolitust koos põhi- ja erialase väljaõppega, mille iga etapp lõppeb eksamiga. |
| --- | --- |

ii)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust muus valdkonnas kui mootorsõidukid ning tõendatud kaheksa aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, kokku 113 tunni pikkust täielikku koolitust koos põhi- ja erialase väljaõppega, mille iga etapp lõppeb eksamiga.

Diagnostikute täieliku väljaõppe pikkus tundides ja erikoolituse üldine ulatus on määratud eraldi kindlaks infrastruktuuriministri 28. novembri 2002. aasta määrusega diagnostikuid käsitlevate üksikasjalike nõuete kohta (Dz.U. z 2002, nr 208, pos. 1769).

| — | rongidispetšer (“dyżurny ruchu”),
  kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 45 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 63 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist. |
| --- | --- |

—

rongidispetšer (“dyżurny ruchu”),

kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 45 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 63 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.

5.   Ühendkuningriigi koolitused, mis on akrediteeritud kui riiklikku kutsekvalifikatsiooni (National Vocational Qualifications) või Šoti kutsekvalifikatsioonii (Scottish Vocational Qualifications) andev koolitus.

Järgmiste kutsealade koolitus:

| — | tunnustatud veterinaarmeditsiiniõde (“listed veterinary nurse”); |
| --- | --- |

—

tunnustatud veterinaarmeditsiiniõde (“listed veterinary nurse”);

| — | kaevanduse elektriinsener (“mine electrical engineer”); |
| --- | --- |

—

kaevanduse elektriinsener (“mine electrical engineer”);

| — | kaevanduse mehaanikainsener (“mine mechanical engineer”); |
| --- | --- |

—

kaevanduse mehaanikainsener (“mine mechanical engineer”);

| — | hambaterapeut (“dental therapist”); |
| --- | --- |

—

hambaterapeut (“dental therapist”);

| — | hambahügieeni töötaja (“dental hygienist”); |
| --- | --- |

—

hambahügieeni töötaja (“dental hygienist”);

| — | optik (“dispensing optician”); |
| --- | --- |

—

optik (“dispensing optician”);

| — | kaevandusassistent (“mine deputy”); |
| --- | --- |

—

kaevandusassistent (“mine deputy”);

| — | pankrotihaldur (“insolvency practitioner”); |
| --- | --- |

—

pankrotihaldur (“insolvency practitioner”);

| — | litsenseeritud kinnisvarajurist (“licensed conveyancer”); |
| --- | --- |

—

litsenseeritud kinnisvarajurist (“licensed conveyancer”);

| — | kauba- ja reisilaevade esimene tüürimees – piiranguteta (“first mate – freight/passenger ships – unrestricted”); |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisilaevade esimene tüürimees – piiranguteta (“first mate – freight/passenger ships – unrestricted”);

| — | kauba- ja reisilaevade teine tüürimees – piiranguteta (“second mate – freight/passenger ships – unrestricted”); |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisilaevade teine tüürimees – piiranguteta (“second mate – freight/passenger ships – unrestricted”);

| — | kauba- ja reisilaevade kolmas tüürimees – piiranguteta (“third mate – freight/passenger ships unrestricted”); |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisilaevade kolmas tüürimees – piiranguteta (“third mate – freight/passenger ships unrestricted”);

| — | kauba- ja reisilaevade tekiohvitser – piiranguteta (“deck officer – freight/passenger ships – unrestricted”); |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisilaevade tekiohvitser – piiranguteta (“deck officer – freight/passenger ships – unrestricted”);

| — | kauba- ja reisilaevade insener-ohvitser – piiranguteta äritegevuspiirkond (“engineer officer – freight/passenger ships – unlimited trading area”); |
| --- | --- |

—

kauba- ja reisilaevade insener-ohvitser – piiranguteta äritegevuspiirkond (“engineer officer – freight/passenger ships – unlimited trading area”);

| — | sertifitseeritud tehnikaalaselt pädev jäätmemajanduse töötaja (“certified technically competent person in waste management”),
  millega antakse kvalifikatsioon, mis on akrediteeritud Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonina (National Vocational Qualifications – NVQ) või mis on Šotimaal akrediteeritud Šoti kutsekvalifikatsioonina (Scottish Vocational Qualifications) ja mis vastab Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsiooni raamistiku (National Framework of Vocational Qualifications) tasemetele 3 ja 4.
  Tasemed määratletakse järgmiselt:






  — | 3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades, ja millest enamik on keerulised ja mitterutiinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist; |
| --- | --- | --- |

—

sertifitseeritud tehnikaalaselt pädev jäätmemajanduse töötaja (“certified technically competent person in waste management”),

millega antakse kvalifikatsioon, mis on akrediteeritud Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonina (National Vocational Qualifications – NVQ) või mis on Šotimaal akrediteeritud Šoti kutsekvalifikatsioonina (Scottish Vocational Qualifications) ja mis vastab Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsiooni raamistiku (National Framework of Vocational Qualifications) tasemetele 3 ja 4.

Tasemed määratletakse järgmiselt:

—

3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades, ja millest enamik on keerulised ja mitterutiinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist;

| — | 4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega. |
| --- | --- |

—

4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega.

Vastutakse teiste inimeste töö eest ja sageli tegeletakse ressurside suunamisega.

---

(1)  1. juunist 1994 kehtib kutsenimetuse “Krankengymnast(in)” asemel kutsenimetus “Physiotherapeut(in)”. Kutsealal töötavad isikud, kes on kvalifikatsiooni omandanud enne nimetatud kuupäeva, võivad soovi korral varasemat kutse-nimetust “Krankengymnast(in)” siiski edasi kanda.

III LISA

ARTIKLI 13 LÕIKE 2 KOLMANDAS TAANDES NIMETATUD REGULEERITUD HARIDUS JA KOOLITUS

Ühendkuningriigis:

Reguleeritud koolitus, millega antakse kvalifikatsioon, mis on akrediteeritud Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonina (National Vocational Qualifications – NVQ) või mis on Šotimaal akrediteeritud Šoti kutsekvalifikatsioonina (Scottish Vocational Qualifications) ja mis vastab Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikat-sioonisüsteemi (National Framework of Vocational Qualifications) tasemetele 3 ja 4.

Tasemed määratletakse järgmiselt:

| — | 3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja millest enamik on keerulised ja mitteruniinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist; |
| --- | --- |

—

3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja millest enamik on keerulised ja mitteruniinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist;

| — | 4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega. Vastutatakse teiste inimeste töö eest ja sageli tegeletakse ressurside suunamisega. |
| --- | --- |

—

4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega. Vastutatakse teiste inimeste töö eest ja sageli tegeletakse ressurside suunamisega.

Saksamaal:

Järgmised reguleeritud koolitused:

| — | koolitused, mis valmistavad ette töötamiseks järgmistel ametikohtadel: tehniline assistent (“technische(r) Assistent(in)”), äriassistent (“kaufmännische(r) Assistent(in)”), sotsiaalvaldkonna ametikohad (“soziale Berufe”) ja riikliku tunnistusega hingamis- ja kõnekunsti õpetaja (“staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech-und Stimmlehrer(in)”), mille kestus on vähemalt 13 aastat, mis nõuavad keskhariduse edukat (“mittlerer Bildungsabschluss”) omandamist ja sisaldavad:






  i) | spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kolmeaastast (1) eksamiga lõppevat kutsealast koolitust, mida täiendab vajaduse korral ühe- või kaheaastane eksamiga lõppev spetsiaalne kursus; |
| --- | --- | --- |

—

koolitused, mis valmistavad ette töötamiseks järgmistel ametikohtadel: tehniline assistent (“technische(r) Assistent(in)”), äriassistent (“kaufmännische(r) Assistent(in)”), sotsiaalvaldkonna ametikohad (“soziale Berufe”) ja riikliku tunnistusega hingamis- ja kõnekunsti õpetaja (“staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech-und Stimmlehrer(in)”), mille kestus on vähemalt 13 aastat, mis nõuavad keskhariduse edukat (“mittlerer Bildungsabschluss”) omandamist ja sisaldavad:

i)

spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kolmeaastast (1) eksamiga lõppevat kutsealast koolitust, mida täiendab vajaduse korral ühe- või kaheaastane eksamiga lõppev spetsiaalne kursus;

| ii) | spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kahe ja poole aastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses; |
| --- | --- |

ii)

spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kahe ja poole aastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses;

| iii) | spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kaheaastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses; |
| --- | --- |

iii)

spetsialiseeritud õppeasutuses (“Fachschule”) vähemalt kaheaastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses;

| — | järgmiste kutsealade reguleeritud koolitus: riikliku tunnistusega tehnik (“staatlich geprüfte(r) Techniker (in)”), ärimajanduse ametikohad (“Betriebswirt(in)”), disainer (“Gestalter(in)”) ja perenõustaja (“Familien-pfleger(in)”); koolitus kestab vähemalt 16 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kohustuslikku põhi-haridust või samaväärse õppe ja koolituse edukat läbimist ja vähemalt kolmeaastase õppe edukat läbimist kutseõppeasutuses (“Berufsschule”), mis sisaldab vähemalt kaheaastase töökogemuse kõrval vähemalt kaheaastast täisajaga või asjakohase kestusega osalise ajaga kutseõpet; |
| --- | --- |

—

järgmiste kutsealade reguleeritud koolitus: riikliku tunnistusega tehnik (“staatlich geprüfte(r) Techniker (in)”), ärimajanduse ametikohad (“Betriebswirt(in)”), disainer (“Gestalter(in)”) ja perenõustaja (“Familien-pfleger(in)”); koolitus kestab vähemalt 16 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kohustuslikku põhi-haridust või samaväärse õppe ja koolituse edukat läbimist ja vähemalt kolmeaastase õppe edukat läbimist kutseõppeasutuses (“Berufsschule”), mis sisaldab vähemalt kaheaastase töökogemuse kõrval vähemalt kaheaastast täisajaga või asjakohase kestusega osalise ajaga kutseõpet;

| — | Reguleeritud koolitus ja reguleeritud ametialane väljaõpe, mille kestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on üldjuhul vähemalt üheksa-aastase kohustusliku põhiharidusõppe ja üldjuhul kolmeaastase kutseõppe edukas läbimine, sealhulgas üldjuhul vähemalt kaheaastane (enamikul juhtudel kolmeaastane) tööalane kogemus ja eksam ametialase koolituse raames. Eksamiks ettevalmistus hõlmab koolituskursust, mis sisaldab ka töökogemust (vähemalt 1000 tunni ulatuses) või töös osalemist täisajaga (vähemalt ühe aasta jooksul). |
| --- | --- |

—

Reguleeritud koolitus ja reguleeritud ametialane väljaõpe, mille kestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on üldjuhul vähemalt üheksa-aastase kohustusliku põhiharidusõppe ja üldjuhul kolmeaastase kutseõppe edukas läbimine, sealhulgas üldjuhul vähemalt kaheaastane (enamikul juhtudel kolmeaastane) tööalane kogemus ja eksam ametialase koolituse raames. Eksamiks ettevalmistus hõlmab koolituskursust, mis sisaldab ka töökogemust (vähemalt 1000 tunni ulatuses) või töös osalemist täisajaga (vähemalt ühe aasta jooksul).

Saksamaa ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.

Madalmaades:

| — | Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik põhiharidus ja nelja-aastane kesktaseme üldkeskharidus (“MAVO”) või ettevalmistav kutseharidus (“VBO”) või kõrgtaseme üldkeskharidus, mille puhul nõutakse kolme- või neljaaastase kesktaseme kutsealase koolituse (“MBO”) läbimist ja eksami sooritamist; |
| --- | --- |

—

Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik põhiharidus ja nelja-aastane kesktaseme üldkeskharidus (“MAVO”) või ettevalmistav kutseharidus (“VBO”) või kõrgtaseme üldkeskharidus, mille puhul nõutakse kolme- või neljaaastase kesktaseme kutsealase koolituse (“MBO”) läbimist ja eksami sooritamist;

| — | Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 16 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik algharidus ja vähemalt nelja-aastane ettevalmistavat kutseharidust (“VBO”) või kõrgema astme üldkeskharidust andev õpe, mille puhul nõutakse vähemalt nelja-aastast kutsealast koolitust väljaõppesüsteemis, mis sisaldab vähemalt ühel päeval nädalas teoreetilist õpet kolledžis ja teistel päevadel praktilist väljaõpet praktilises koolituskeskuses või ettevõttes ja mis lõpeb teise või kolmanda taseme eksamiga. |
| --- | --- |

—

Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 16 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik algharidus ja vähemalt nelja-aastane ettevalmistavat kutseharidust (“VBO”) või kõrgema astme üldkeskharidust andev õpe, mille puhul nõutakse vähemalt nelja-aastast kutsealast koolitust väljaõppesüsteemis, mis sisaldab vähemalt ühel päeval nädalas teoreetilist õpet kolledžis ja teistel päevadel praktilist väljaõpet praktilises koolituskeskuses või ettevõttes ja mis lõpeb teise või kolmanda taseme eksamiga.

Madalmaade ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.

Austrias:

| — | õpe kõrgemates kutseõppeasutustes (“Berufsbildende höhere Schulen”) ja kõrgemates põllumajandus- ja metsandusõppeasutustes (“Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), sealhulgas eri liiki õppeasutustes (“einschliesslich der Sonderformen”), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.
  Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab viieaastast kutseõpet, mis lõpeb eksamiga, mille sooritamine tõendab kutsealast pädevust. |
| --- | --- |

—

õpe kõrgemates kutseõppeasutustes (“Berufsbildende höhere Schulen”) ja kõrgemates põllumajandus- ja metsandusõppeasutustes (“Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), sealhulgas eri liiki õppeasutustes (“einschliesslich der Sonderformen”), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.

Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab viieaastast kutseõpet, mis lõpeb eksamiga, mille sooritamine tõendab kutsealast pädevust.

| — | väljaõpe meistrikoolides (“Meisterschulen”), meistriklassides (“Meisterklassen”), tööstuslikes meistrikooli-des (“Werkmeisterschulen”) või ehitusoskustööliste koolides (“Bauhandwerkerschulen”), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.
  Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab üheksa-aastast kohustuslikku põhi-haridust, millele järgneb kas kolmeaastane kutseõpe spetsialiseeritud kutseõppeasutuses (“Fachschule”) või vähemalt kolmeaastane väljaõpe ettevõttes ja sellega paralleelselt kutseõppeasutuses (“Berufsschule”), mis mõlemad lõpevad eksamiga ja mille täienduseks tuleb läbida vähemalt üheaastane koolitus meistri-koolis (“Meisterschule”), meistriklassis (“Meisterklassen”), tööstuslikus meistrikoolis (“Werkmeisterschule”) või ehitusoskustööliste koolis (“Bauhandwerkerschule”). Enamikul juhtudel kestab õpe kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab töökogemust, mis nimetatud õppeasutustes läbi viidavale koolitusele eelneb või on osaajaliste koolituste osaks (vähemalt 960 tundi). |
| --- | --- |

—

väljaõpe meistrikoolides (“Meisterschulen”), meistriklassides (“Meisterklassen”), tööstuslikes meistrikooli-des (“Werkmeisterschulen”) või ehitusoskustööliste koolides (“Bauhandwerkerschulen”), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.

Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab üheksa-aastast kohustuslikku põhi-haridust, millele järgneb kas kolmeaastane kutseõpe spetsialiseeritud kutseõppeasutuses (“Fachschule”) või vähemalt kolmeaastane väljaõpe ettevõttes ja sellega paralleelselt kutseõppeasutuses (“Berufsschule”), mis mõlemad lõpevad eksamiga ja mille täienduseks tuleb läbida vähemalt üheaastane koolitus meistri-koolis (“Meisterschule”), meistriklassis (“Meisterklassen”), tööstuslikus meistrikoolis (“Werkmeisterschule”) või ehitusoskustööliste koolis (“Bauhandwerkerschule”). Enamikul juhtudel kestab õpe kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab töökogemust, mis nimetatud õppeasutustes läbi viidavale koolitusele eelneb või on osaajaliste koolituste osaks (vähemalt 960 tundi).

Austria ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.

---

(1)  Minimaalset kestust võib lühendada kolme aastani, kui asjaomane isik omab vajalikku ettevalmistust ülikooli astumiseks (Abitur), s.t on läbinud 13-aastase eelneva õppe, või vajalikku ettevalmistust rakenduslikku kõrgkooli astumiseks (Fachhochschulreife), s.t on läbinud 12-aastase eelneva õppe.

IV LISA

ARTIKLITES 17, 18 ja 19 NIMETATUD TÖÖKOGEMUSE KATEGOORIATEGA SEOTUD KUTSEALAD

Nimekiri I

Põhigrupid, mis on hõlmatud direktiiviga 64/427/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga69/77/EMÜning direktiividega 68/366/EMÜ ja 82/489/EMÜ

1

Direktiiv 64/427/EMÜ

(Liberaliseerimist käsitlev direktiiv 64/429/EMÜ)

NICE nomenklatuur (vastab ISIC põhigruppidele 23-40)

| Põhigrupp 23 | Tekstiili tootmine






  232 | Villase riide masinkudumine ja töötlemine |
| --- | --- | --- |
| 233 | Puuvillase riide masinkudumine jatöötlemine |
| 234 | Siidriide masinkudumine ja töötlemine |
| 235 | Linase ja kanepiriide masinkudumineja töötlemine |
| 236 | Muu tekstiilitööstus (džuut, kõvadkiud jne), nööri tootmine |
| 237 | Silmkoeliste ja heegeldatud toodetetootmine |
| 238 | Tekstiili viimistlus |
| 239 | Muude tekstiiltoodete tootmine |

Põhigrupp 23

Tekstiili tootmine

232

Villase riide masinkudumine ja töötlemine

233

Puuvillase riide masinkudumine jatöötlemine

234

Siidriide masinkudumine ja töötlemine

235

Linase ja kanepiriide masinkudumineja töötlemine

236

Muu tekstiilitööstus (džuut, kõvadkiud jne), nööri tootmine

237

Silmkoeliste ja heegeldatud toodetetootmine

238

Tekstiili viimistlus

239

Muude tekstiiltoodete tootmine

Põhigrupp 24

Jalatsite, rõivaste javooditarvete tootmine

| 241 | Jalatsite masintootmine (välja arvatudkummi- või puujalatsid) |
| --- | --- |
| 242 | Jalatsite käsitsitootmine ja parandamine |
| 243 | Rõivatootmine (välja arvatud karusnahatooted) |
| 244 | Madratsite ja vooditarvete tootmine |
| 245 | Naha- ja karusnahatoodete tootmine |

241

Jalatsite masintootmine (välja arvatudkummi- või puujalatsid)

242

Jalatsite käsitsitootmine ja parandamine

243

Rõivatootmine (välja arvatud karusnahatooted)

244

Madratsite ja vooditarvete tootmine

245

Naha- ja karusnahatoodete tootmine

Põhigrupp 25

Puit- jakorktoodete tootmine,välja arvatud mööbel

| 251 | Puidu saagimine ja selle töötlemine |
| --- | --- |
| 252 | Puidust pooltoodete tootmine |
| 253 | Puidust ehitusdetailide, kaasa arvatudpõrandamaterjali seeriatootmine |
| 254 | Puittaara tootmine |
| 255 | Muude puittoodete tootmine, väljaarvatud mööbel |
| 259 | Õlg-, kork-, punumismaterjalist, vitstestja rotangpalmist toodete ning harjade tootmine |

251

Puidu saagimine ja selle töötlemine

252

Puidust pooltoodete tootmine

253

Puidust ehitusdetailide, kaasa arvatudpõrandamaterjali seeriatootmine

254

Puittaara tootmine

255

Muude puittoodete tootmine, väljaarvatud mööbel

259

Õlg-, kork-, punumismaterjalist, vitstestja rotangpalmist toodete ning harjade tootmine

Põhigrupp 26

260 Puitmööbli tootmine

Põhigrupp 27

Paberi ja pabertoodetetootmine

| 271 | Paberimassi, paberi- ja papitootmine |
| --- | --- |
| 272 | Paberi ja papi töötlemine ning paberimassisttoodete tootmine |

271

Paberimassi, paberi- ja papitootmine

272

Paberi ja papi töötlemine ning paberimassisttoodete tootmine

Põhigrupp 28

280 Trükindus, kirjastamineja nendega seotud tööstusharud

Põhigrupp 29

Nahatööstus

| 291 | Naha parkimine ja töötlemine |
| --- | --- |
| 292 | Nahktoodete tootmine |

291

Naha parkimine ja töötlemine

292

Nahktoodete tootmine

ex põhigrupp 30

Kummi-ja plasttoodete,keemilistest kiududest toodete ja tärklisetoodete tootmine

| 301 | Kummi ja asbesti töötlemine |
| --- | --- |
| 302 | Plastmaterjali töötlemine |
| 303 | Keemiliste kiudude tootmine |

301

Kummi ja asbesti töötlemine

302

Plastmaterjali töötlemine

303

Keemiliste kiudude tootmine

ex põhigrupp 31

Keemiatööstus

| 311 | Põhikemikaalide tootmine ja töötlemine |
| --- | --- |
| 312 | Keemiatoodete tootmine eelkõige tööstuslikuksja põllumajanduslikuks otstarbeks (kaasa arvatud ISIC nomenklatuuri gruppi312 kuuluv taimsete või loomsete rasvade ja õlide tootmine tööstuslikuks kasutamiseks) |
| 313 | Keemiatoodete tootmine kodus ja kontoriskasutamiseks (välja arvatud ISIC ex gruppi 319 kuuluv meditsiini- ja farmaatsiatoodetetootmine) |

311

Põhikemikaalide tootmine ja töötlemine

312

Keemiatoodete tootmine eelkõige tööstuslikuksja põllumajanduslikuks otstarbeks (kaasa arvatud ISIC nomenklatuuri gruppi312 kuuluv taimsete või loomsete rasvade ja õlide tootmine tööstuslikuks kasutamiseks)

313

Keemiatoodete tootmine kodus ja kontoriskasutamiseks (välja arvatud ISIC ex gruppi 319 kuuluv meditsiini- ja farmaatsiatoodetetootmine)

Põhigrupp 32

320 Naftatööstus

Põhigrupp 33

Mittemetalsetest mineraalidesttoodete tootmine

| 331 | Ehituskeraamika tootmine |
| --- | --- |
| 332 | Klaasi ja klaastoodete tootmine |
| 333 | Keraamiliste, kaasa arvatud tulekindlatetoodete tootmine |
| 334 | Tsemendi-, lubja- ja kipsitootmine |
| 335 | Betoonist, tsemendist ja kipsist konstruktsioonimaterjalidetootmine |
| 339 | Kivitöötlus ja muude mittemetalsetestmineraalidest toodete tootmine |

331

Ehituskeraamika tootmine

332

Klaasi ja klaastoodete tootmine

333

Keraamiliste, kaasa arvatud tulekindlatetoodete tootmine

334

Tsemendi-, lubja- ja kipsitootmine

335

Betoonist, tsemendist ja kipsist konstruktsioonimaterjalidetootmine

339

Kivitöötlus ja muude mittemetalsetestmineraalidest toodete tootmine

Põhigrupp 34

Mustmetallide ja värvilistemetallide tootmine ja esmane töötlemine

| 341 | Raua- ja terasetööstus (ESTÜ asutamislepingutähenduses, sealhulgas terase-tehaste juurde kuuluvad koksitehased) |
| --- | --- |
| 342 | Terastorude tootmine |
| 343 | Traadi tõmbamine, külmtõmbamine, ribametallikülmvaltsimine, külm-vormimine |
| 344 | Värviliste metallide tootmine ja esmanetöötlemine |
| 345 | Mustmetallide ja värviliste metallidevalutööstus |

341

Raua- ja terasetööstus (ESTÜ asutamislepingutähenduses, sealhulgas terase-tehaste juurde kuuluvad koksitehased)

342

Terastorude tootmine

343

Traadi tõmbamine, külmtõmbamine, ribametallikülmvaltsimine, külm-vormimine

344

Värviliste metallide tootmine ja esmanetöötlemine

345

Mustmetallide ja värviliste metallidevalutööstus

Põhigrupp 35

Metallitoodete tootmine,välja arvatud masinad ja transpordivahendid

| 351 | Sepistamine, kuumvormstantsimineja kuumpressimine |
| --- | --- |
| 352 | Teisene töötlemine ja pinnatöötlus |
| 353 | Metallkonstruktsioonid |
| 354 | Katelde ja tööstuslike mahutite tootmine |
| 355 | Metallist tööriistade, seadmestikeja valmis metalltoodete tootmine (välja arvatud elektriseadmed) |
| 359 | Masinaehituse abitegevusalad |

351

Sepistamine, kuumvormstantsimineja kuumpressimine

352

Teisene töötlemine ja pinnatöötlus

353

Metallkonstruktsioonid

354

Katelde ja tööstuslike mahutite tootmine

355

Metallist tööriistade, seadmestikeja valmis metalltoodete tootmine (välja arvatud elektriseadmed)

359

Masinaehituse abitegevusalad

Põhigrupp 36

Masinate tootmine, väljaarvatud elektriseadmed

| 361 | Põllutöömasinate ja traktorite tootmine |
| --- | --- |
| 362 | Kontorimasinate tootmine |
| 363 | Metallitöötlusseadmete ja tööpinkidetootmine ning nende ja muude mootoriga masinate seadmete ja detailide tootmine |
| 364 | Tekstiilimasinate ja tarvikute tootmine,õmblusmasinate tootmine |
| 365 | Masinate ja seadmete tootmine toiduaine-ja joogitööstuse ning keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tarvis |
| 366 | Kaevanduste, raua- ja terasetehastening ehitustööstuse seadmete ja rajatiste tootmine; mehaaniliste teisaldusseadmetetootmine |
| 367 | Jõuülekandeseadmete tootmine |
| 368 | Muude tööstuslike erimasinate tootmine |
| 369 | Muude mitteelektriliste masinate jaseadmete tootmine |

361

Põllutöömasinate ja traktorite tootmine

362

Kontorimasinate tootmine

363

Metallitöötlusseadmete ja tööpinkidetootmine ning nende ja muude mootoriga masinate seadmete ja detailide tootmine

364

Tekstiilimasinate ja tarvikute tootmine,õmblusmasinate tootmine

365

Masinate ja seadmete tootmine toiduaine-ja joogitööstuse ning keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tarvis

366

Kaevanduste, raua- ja terasetehastening ehitustööstuse seadmete ja rajatiste tootmine; mehaaniliste teisaldusseadmetetootmine

367

Jõuülekandeseadmete tootmine

368

Muude tööstuslike erimasinate tootmine

369

Muude mitteelektriliste masinate jaseadmete tootmine

Põhigrupp 37

Elektrotehnika

| 371 | Elektrijuhtmete ja -kaabli tootmine |
| --- | --- |
| 372 | Mootorite, generaatorite, trafode,jaotusseadmete ja muude elektrienergiaga varustamiseks mõeldud seadmete tootm |
| 373 | Elektriseadmete tootmine otsestelkaubanduslikel eesmärkidel |
| 374 | Telekommunikatsiooniseadmete, arvestite,muude mõõteseadmete ja elektro-meditsiiniseadmete tootmine |
| 375 | Elektronseadmete, raadiovastuvõtjateja telerite ning heliseadmete tootmine |
| 376 | Elektriliste kodumasinate tootmine |
| 377 | Lampide ja valgustite ja tootmine |
| 378 | Patareide ja akude tootmine |
| 379 | Elektriseadmete parandus, montaažja paigaldamine |

371

Elektrijuhtmete ja -kaabli tootmine

372

Mootorite, generaatorite, trafode,jaotusseadmete ja muude elektrienergiaga varustamiseks mõeldud seadmete tootm

373

Elektriseadmete tootmine otsestelkaubanduslikel eesmärkidel

374

Telekommunikatsiooniseadmete, arvestite,muude mõõteseadmete ja elektro-meditsiiniseadmete tootmine

375

Elektronseadmete, raadiovastuvõtjateja telerite ning heliseadmete tootmine

376

Elektriliste kodumasinate tootmine

377

Lampide ja valgustite ja tootmine

378

Patareide ja akude tootmine

379

Elektriseadmete parandus, montaažja paigaldamine

ex põhigrupp 38

Transpordivahenditetootmine

| 383 | Mootorsõidukite ja nende osade tootmine |
| --- | --- |
| 384 | Mootorsõidukite, mootorrataste jajalgrataste parandus |
| 385 | Mootorrataste, jalgrataste ja nendeosade tootmine |
| 389 | Mujal liigitamata transpordivahenditetootmine |

383

Mootorsõidukite ja nende osade tootmine

384

Mootorsõidukite, mootorrataste jajalgrataste parandus

385

Mootorrataste, jalgrataste ja nendeosade tootmine

389

Mujal liigitamata transpordivahenditetootmine

Põhigrupp 39

Muud tootmisharud

| 391 | Mõõteriistade, täppis- ja kontrollinstrumentidetootmine |
| --- | --- |
| 392 | Meditsiini- ja kirurgiainstrumentideja -seadmete ning ortopeediliste abivahendite tootmine (välja arvatud ortopeedilisedjalatsid) |
| 393 | Fotograafia- ja optikaseadmete tootmine |
| 394 | Kellade tootmine ja parandus |
| 395 | Juveel- ja väärismetalltoodete tootmine |
| 396 | Muusikariistade tootmine ja parandus |
| 397 | Mängude, mänguasjade ja spordivarustusetootmine |
| 399 | Muud tootmisharud |

391

Mõõteriistade, täppis- ja kontrollinstrumentidetootmine

392

Meditsiini- ja kirurgiainstrumentideja -seadmete ning ortopeediliste abivahendite tootmine (välja arvatud ortopeedilisedjalatsid)

393

Fotograafia- ja optikaseadmete tootmine

394

Kellade tootmine ja parandus

395

Juveel- ja väärismetalltoodete tootmine

396

Muusikariistade tootmine ja parandus

397

Mängude, mänguasjade ja spordivarustusetootmine

399

Muud tootmisharud

Põhigrupp 40

Ehitus

| 400 | Üldehitus; lammutustööd |
| --- | --- |
| 401 | Elamute ja muude hoonete ehitus |
| 402 | Tsiviilehitus; tee-ehitus, silla-,raudtee- jmt ehitus |
| 403 | Paigaldustööd |
| 404 | Viimistlus |

400

Üldehitus; lammutustööd

401

Elamute ja muude hoonete ehitus

402

Tsiviilehitus; tee-ehitus, silla-,raudtee- jmt ehitus

403

Paigaldustööd

404

Viimistlus

2

Direktiiv 68/366/EMÜ

(Liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/365/EMÜ)

NICE nomenklatuur

| Põhigrupp 20A | 200 Loomsete ja taimseterasvade ja õlide tootmine |
| --- | --- |
| Põhigrupp 20B | Toiduainetööstus (väljaarvatud joogitööstus)






  201 | Tapmine, liha töötlemine ja säilitamine |
| 202 | Piima ja piimatoodete tootmine |
| 203 | Puu- ja köögivilja konserveerimineja säilitamine |
| 204 | Kala ja muude mereandide konserveerimineja säilitamine |
| 205 | Jahu ja tangainete tootmine |
| 206 | Pagaritoodete, kaasa arvatud kuivikuteja küpsiste tootmine |
| 207 | Suhkrutootmine |
| 208 | Kakao, šokolaadi ja suhkrukondiitritoodetetootmine |
| 209 | Muude toiduainete tootmine |

Põhigrupp 20A

200 Loomsete ja taimseterasvade ja õlide tootmine

Põhigrupp 20B

Toiduainetööstus (väljaarvatud joogitööstus)

201

Tapmine, liha töötlemine ja säilitamine

202

Piima ja piimatoodete tootmine

203

Puu- ja köögivilja konserveerimineja säilitamine

204

Kala ja muude mereandide konserveerimineja säilitamine

205

Jahu ja tangainete tootmine

206

Pagaritoodete, kaasa arvatud kuivikuteja küpsiste tootmine

207

Suhkrutootmine

208

Kakao, šokolaadi ja suhkrukondiitritoodetetootmine

209

Muude toiduainete tootmine

Põhigrupp 21

Joogitööstus

| 211 | Etüülalkoholi tootmine kääritamiseteel, pärmi ja kangete alkohoolsete jookide tootmine |
| --- | --- |
| 212 | Veini ja muude linnasteta kääritatudjookide tootmine |
| 213 | Õlle- ja linnasetootmine |
| 214 | Karastusjookide ja gaseeritud veetootmine |

211

Etüülalkoholi tootmine kääritamiseteel, pärmi ja kangete alkohoolsete jookide tootmine

212

Veini ja muude linnasteta kääritatudjookide tootmine

213

Õlle- ja linnasetootmine

214

Karastusjookide ja gaseeritud veetootmine

| ex 30 | Kummitoodete, plastmaterjalide,tehis- ja sünteeskiudude ja tärklisetoodete tootmine






  304 | Tärklisetoodete tootmine |
| --- | --- | --- |

ex 30

Kummitoodete, plastmaterjalide,tehis- ja sünteeskiudude ja tärklisetoodete tootmine

304

Tärklisetoodete tootmine

3

Direktiiv 82/489/EMÜ

ISIC nomenklatuur

| ex 855 | Juuksuriteenused, välja arvatudkiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused |
| --- | --- |

ex 855

Juuksuriteenused, välja arvatudkiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused

Nimekiri II

Direktiivide 75/368/EMÜ, 75/369/EMÜ ja 82/470/EMÜ põhigrupid

1

Direktiiv 75/368/EMÜ (artikli 5 lõikes 1 loetletud tegevusalad)

ISIC nomenklatuur

| ex 04 | Kalapüük






  043 | Kalapüük sisevetel |
| --- | --- | --- |

ex 04

Kalapüük

043

Kalapüük sisevetel

ex 38

Transpordivahendite tootmine

| 381 | Laevaehitus ja -remont |
| --- | --- |
| 382 | Raudteeseadmete tootmine |
| 386 | Õhusõidukite (kaasa arvatud kosmosetehnika)tootmine |

381

Laevaehitus ja -remont

382

Raudteeseadmete tootmine

386

Õhusõidukite (kaasa arvatud kosmosetehnika)tootmine

ex 71

Transpoordiga seotud tegevusaladja muud tegevusalad kui transport, mis kuuluvad jär miste grg-uppide alla:

| ex 711 | Magamis- ja restoranvaguniteenused;raudteeveeremi hooldus remondidepoos; vagunite puhastus |
| --- | --- |
| ex 712 | Linna- ja linnalähiliinide ningkaugliinide reisijateveo veeremi hooldus |
| ex 713 | Muu reisijate maismaaveo transpordivahendite(nagu näiteks autod, bussid ja taksod) hooldus |
| ex 714 | Maanteetranspordi abirajatiste(nagu näiteks teed, tunnelid ja sillad, kauba-hoidlad, autoparklad ning bussi-ja trammidepood) käigushoidmine ja hooldus |
| ex 716 | Siseveetranspordiga seotud tegevusalad(nagu näiteks veeteede, sadamate ja muude siseveetranspordirajatiste käigushoidmineja hooldus; puksiiri- ja loot-siteenused sadamates, poide paigaldamine, laevadelastimine ja lossimine ja muud samalaadsed tegevusalad nagu päästetööd, pukseerimineja paadikuuride käigushoidmine) |

ex 711

Magamis- ja restoranvaguniteenused;raudteeveeremi hooldus remondidepoos; vagunite puhastus

ex 712

Linna- ja linnalähiliinide ningkaugliinide reisijateveo veeremi hooldus

ex 713

Muu reisijate maismaaveo transpordivahendite(nagu näiteks autod, bussid ja taksod) hooldus

ex 714

Maanteetranspordi abirajatiste(nagu näiteks teed, tunnelid ja sillad, kauba-hoidlad, autoparklad ning bussi-ja trammidepood) käigushoidmine ja hooldus

ex 716

Siseveetranspordiga seotud tegevusalad(nagu näiteks veeteede, sadamate ja muude siseveetranspordirajatiste käigushoidmineja hooldus; puksiiri- ja loot-siteenused sadamates, poide paigaldamine, laevadelastimine ja lossimine ja muud samalaadsed tegevusalad nagu päästetööd, pukseerimineja paadikuuride käigushoidmine)

73

Side: postiteenused ja telekommunikatsioon

ex 85

Isikuteenused

| 854 | Pesumajad ja pesumajateenused, keemilinepuhastus ja värvimine |
| --- | --- |
| ex 856 | Fotostuudiod: portree- ja reklaamfoto,välja arvatud fotoreporterid |
| ex 859 | Mujal liigitamata isikuteenused(hoonete või üksnes eluruumide hooldus ja koristamine) |

854

Pesumajad ja pesumajateenused, keemilinepuhastus ja värvimine

ex 856

Fotostuudiod: portree- ja reklaamfoto,välja arvatud fotoreporterid

ex 859

Mujal liigitamata isikuteenused(hoonete või üksnes eluruumide hooldus ja koristamine)

2

Direktiiv 75/369/EMÜ

(Artikkel 6, kui tegevusala käsitatakse tööstusliku või käsitöönduslikuna)

ISIC nomenklatuur

Järgmine reisimisega seotud tegevus:

| a) | kaupade ostmine ja müümine:






  — | millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612); |
| --- | --- | --- |

a)

kaupade ostmine ja müümine:

—

millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612);

| — | kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel; |
| --- | --- |

—

kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;

| b) | selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatudtegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladeltegutsemist reisides. |
| --- | --- |

b)

selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatudtegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladeltegutsemist reisides.

3

Direktiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõiked 1 ja 3)

ISIC nomenklatuuri grupid 718 ja 720

Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:

| — | igasuguse eesmärgiga reisiteenuste (transport, toitlustamine, majutus,ekskursioonid jne) korraldamine, müügiks pakkumine või müümine otse või vahendajakaudu, üksikult või paketina (artikli 2 lõike Β punkt a); |
| --- | --- |

—

igasuguse eesmärgiga reisiteenuste (transport, toitlustamine, majutus,ekskursioonid jne) korraldamine, müügiks pakkumine või müümine otse või vahendajakaudu, üksikult või paketina (artikli 2 lõike Β punkt a);

| — | tegutsemine vahendajana eri transpordiliikide töövõtjate ja kaubalähetajate või vastuvõtjate vahel ning tegutsemine sellega seotud tegevusaladel:






  aa) | tööandja nimel transpordi töövõtjatega lepingutesõlmimine; |
| --- | --- | --- |

—

tegutsemine vahendajana eri transpordiliikide töövõtjate ja kaubalähetajate või vastuvõtjate vahel ning tegutsemine sellega seotud tegevusaladel:

aa)

tööandja nimel transpordi töövõtjatega lepingutesõlmimine;

| bb) | tööandjale kõige kasulikuma transpordiliigi, -ettevõtteja marsruudi valimine; |
| --- | --- |

bb)

tööandjale kõige kasulikuma transpordiliigi, -ettevõtteja marsruudi valimine;

| cc) | transpordi tehniliste aspektide korraldamine (nttransportimiseks nõutav pakkimine); mitmesugused transpordiga seotud toimingud(nt jää varumine külmutusvagunite jaoks); |
| --- | --- |

cc)

transpordi tehniliste aspektide korraldamine (nttransportimiseks nõutav pakkimine); mitmesugused transpordiga seotud toimingud(nt jää varumine külmutusvagunite jaoks);

| dd) | transpordiga seotud formaalsused (nagu saatekirjadekoostamine); saadetiste kokku panemine ja jagamine; |
| --- | --- |

dd)

transpordiga seotud formaalsused (nagu saatekirjadekoostamine); saadetiste kokku panemine ja jagamine;

| ee) | transpordi eri etappide koordineerimine, korraldadestransiiti, ümbersuunamist, ümberlaadimist ja muid toiminguid kaubajaamas; |
| --- | --- |

ee)

transpordi eri etappide koordineerimine, korraldadestransiiti, ümbersuunamist, ümberlaadimist ja muid toiminguid kaubajaamas;

| ff) | kauba lähetajatele ja vastuvõtjatele lasti ja vedajatening transpordivahendite tagamine:






  — | transpordikulude hindamine ja aruannete kontrollimine; |
| --- | --- | --- |

ff)

kauba lähetajatele ja vastuvõtjatele lasti ja vedajatening transpordivahendite tagamine:

—

transpordikulude hindamine ja aruannete kontrollimine;

| — | teatavate ajutiste või alaliste meetmete võtmine reederi või meretranspordiettevõttenimel (koos sadamavaldajatega, laevavarustajatega jne). |
| --- | --- |

—

teatavate ajutiste või alaliste meetmete võtmine reederi või meretranspordiettevõttenimel (koos sadamavaldajatega, laevavarustajatega jne).

[Artikli 2 lõike A punktides a, b ja d loetletud tegevusalad].

Nimekiri III

Direktiivid 64/222/EMÜ, 68/364/EMÜ, 68/368/EMÜ, 75/368/EMÜ, 75/369/EMÜ,70/523/EMÜ ja82/470/EMÜ

1

Direktiiv 64/222/EMÜ

(Liberaliseerimist käsitlevad direktiivid 64/223/EMÜ ja 64/224/EMÜ)

| 1. | Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana hulgimüügivaldkonnas, v.a meditsiini- ja farmaatsiatoodete, toksiliste toodete ja patogeenidening kivisöe hulgimüük (ex grupp 611). |
| --- | --- |

1.

Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana hulgimüügivaldkonnas, v.a meditsiini- ja farmaatsiatoodete, toksiliste toodete ja patogeenidening kivisöe hulgimüük (ex grupp 611).

| 2. | Kutseline tegutsemine vahendajana, kellele üks võimitu isikut on andnud volitused ja juhised läbirääkimiste pidamiseks või äritehingutesõlmimiseks nende isikute nimel. |
| --- | --- |

2.

Kutseline tegutsemine vahendajana, kellele üks võimitu isikut on andnud volitused ja juhised läbirääkimiste pidamiseks või äritehingutesõlmimiseks nende isikute nimel.

| 3. | Kutseline tegutsemine vahendajana, kellel alaliseltselline kohustus puudub, kuid kes viib kokku inimesi, kes soovivad omavahelotselepinguid sõlmida, või kes korraldab nendevahelisi äritehinguid või abistabneid äritehingute sõlmimisel. |
| --- | --- |

3.

Kutseline tegutsemine vahendajana, kellel alaliseltselline kohustus puudub, kuid kes viib kokku inimesi, kes soovivad omavahelotselepinguid sõlmida, või kes korraldab nendevahelisi äritehinguid või abistabneid äritehingute sõlmimisel.

| 4. | Kutseline tegutsemine vahendajana, kes sõlmib äritehinguidenda nimel teise isiku eest. |
| --- | --- |

4.

Kutseline tegutsemine vahendajana, kes sõlmib äritehinguidenda nimel teise isiku eest.

| 5. | Kutseline tegutsemine vahendajana, kes korraldab teiseisiku eest hulgimüüki enampakkumise teel. |
| --- | --- |

5.

Kutseline tegutsemine vahendajana, kes korraldab teiseisiku eest hulgimüüki enampakkumise teel.

| 6. | Kutseline tegutsemine vahendajana, kes kogub tellimusiväljaspool äriruume (lävemüük). |
| --- | --- |

6.

Kutseline tegutsemine vahendajana, kes kogub tellimusiväljaspool äriruume (lävemüük).

| 7. | Vahendajana kutseliste teenuste osutamine ühe võimitme kaubandus-, tööstus- või käsitööndusette-võtte teenistuses olles. |
| --- | --- |

7.

Vahendajana kutseliste teenuste osutamine ühe võimitme kaubandus-, tööstus- või käsitööndusette-võtte teenistuses olles.

2

Direktiiv 68/364/EMÜ

(Liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/363/EMÜ)

ex ISIC grupp 612 Jaemüük

Välistatud tegevusalad:

| 012 | Põllutöömasinate rendileandmine |
| --- | --- |
| 640 | Kinnisvara, kinnisvara rendileandmine |
| 713 | Sõiduautode, sõidukite ja hobusterendileandmine |
| 718 | Raudteevagunite rendileandmine |
| 839 | Masinate rendileandmine äriühingutele |
| 841 | Kinopiletite broneerimine ja filmidelaenutamine |
| 842 | Teatripiletite broneerimine ja teatrivarustuselaenutamine |
| 843 | Paatide, jalgrataste ja õnne- võiosavusmängude mänguautomaatide rendileandmine |
| 853 | Möbleeritud tubade rendileandmine |
| 854 | Majapidamispesu laenutamine |
| 859 | Rõivaste laenutamine |

012

Põllutöömasinate rendileandmine

640

Kinnisvara, kinnisvara rendileandmine

713

Sõiduautode, sõidukite ja hobusterendileandmine

718

Raudteevagunite rendileandmine

839

Masinate rendileandmine äriühingutele

841

Kinopiletite broneerimine ja filmidelaenutamine

842

Teatripiletite broneerimine ja teatrivarustuselaenutamine

843

Paatide, jalgrataste ja õnne- võiosavusmängude mänguautomaatide rendileandmine

853

Möbleeritud tubade rendileandmine

854

Majapidamispesu laenutamine

859

Rõivaste laenutamine

3

Direktiiv 68/368/EEC

(Liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/367/EMÜ)

ISIC nomenklatuur

ISIC ex põhigrupp 85

| 1. | Restoranid, kohvikud, baarid ning muudsöögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852) |
| --- | --- |
| 2. | Hotellid, külalistemajad, kämpingudja muud majutuskohad (ISIC grupp 853) |

1.

Restoranid, kohvikud, baarid ning muudsöögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852)

2.

Hotellid, külalistemajad, kämpingudja muud majutuskohad (ISIC grupp 853)

4

Direktiiv 75/368/EMÜ (artikkel 7)

Kõik direktiivi 75/368/EMÜ lisas loetletud tegevusalad, välja arvatud selledirektiivi artikli 5 punktis 1 nimetatud tegevusalad (käesoleva lisa nimekiriII, punkt 1)

ISIC nomenklatuur

| ex 62 | Pangad ja muud finantsasutused






  ex 620 | Patendi- ja litsentsiettevõtted |
| --- | --- | --- |

ex 62

Pangad ja muud finantsasutused

ex 620

Patendi- ja litsentsiettevõtted

ex 71

Transport

| ex 713 | Reisijate maanteevedu, välja arvatudreisijatevedu mootorsõidukitega |
| --- | --- |
| ex 719 | Vedelate süsivesinike ja muudevedelate keemiatoodete transportimine torujuhtme kaudukaudu |

ex 713

Reisijate maanteevedu, välja arvatudreisijatevedu mootorsõidukitega

ex 719

Vedelate süsivesinike ja muudevedelate keemiatoodete transportimine torujuhtme kaudukaudu

ex 82

Sotsiaal- ja kultuuriteenused

| 827 | Raamatukogud, muuseumid, botaanika-ja loomaaiad |
| --- | --- |

827

Raamatukogud, muuseumid, botaanika-ja loomaaiad

ex 84

Puhketeenused

| 843 | Mujal liigitamata puhketeenused:






  — | sport (spordiväljakud, spordivõistluste korraldamine jne), väljaarvatud spordiinstruktorite tegevus |
| --- | --- | --- |

843

Mujal liigitamata puhketeenused:

—

sport (spordiväljakud, spordivõistluste korraldamine jne), väljaarvatud spordiinstruktorite tegevus

| — | mängud (võidusõiduhobuste tallid, mänguväljakud, võidusõidurajadjne) |
| --- | --- |

—

mängud (võidusõiduhobuste tallid, mänguväljakud, võidusõidurajadjne)

| — | muud puhketeenused (tsirkused, lõbustuspargid ja muu meelelahutus) |
| --- | --- |

—

muud puhketeenused (tsirkused, lõbustuspargid ja muu meelelahutus)

ex 85

Isikuteenused

| ex 851 | Koduteenused |
| --- | --- |
| ex 855 | Ilusalongid ja maniküürijate teenused,välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused |
| ex 859 | Mujal liigitamata isikuteenused(välja arvatud spordi- ja ravimassöörid ning mägi-giidid) jagatuna järgmistesserühmadesse:






  — | desinfitseerimine ja kahjuritõrje |

ex 851

Koduteenused

ex 855

Ilusalongid ja maniküürijate teenused,välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused

ex 859

Mujal liigitamata isikuteenused(välja arvatud spordi- ja ravimassöörid ning mägi-giidid) jagatuna järgmistesserühmadesse:

—

desinfitseerimine ja kahjuritõrje

| — | rõivaste ja hoiuruumide laenutamine |
| --- | --- |

—

rõivaste ja hoiuruumide laenutamine

| — | tutvumisteenistus ja samalaadsed teenused |
| --- | --- |

—

tutvumisteenistus ja samalaadsed teenused

| — | astroloogia, ennustamine ja samalaadsed teenused |
| --- | --- |

—

astroloogia, ennustamine ja samalaadsed teenused

| — | sanitaarteenused ja nendega seotud tegevus |
| --- | --- |

—

sanitaarteenused ja nendega seotud tegevus

| — | matuseteenused ja kalmistute hooldus |
| --- | --- |

—

matuseteenused ja kalmistute hooldus

| — | kullerid ja tõlk-giidid |
| --- | --- |

—

kullerid ja tõlk-giidid

5

Direktiiv 75/369/EMÜ (artikkel 5)

Järgmine reisimisega seotud tegevus:

| a) | kaupade ostmine ja müümine:






  — | millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612); |
| --- | --- | --- |

a)

kaupade ostmine ja müümine:

—

millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612);

| — | kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel; |
| --- | --- |

—

kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;

| b) | selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatudtegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladeltegutsemist reisides. |
| --- | --- |

b)

selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatudtegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladeltegutsemist reisides.

6

Direktiiv 70/523/EMÜ

Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana kivisöe hulgimüügi valdkonnasja vahendajana kivisöekaubanduses

(ex grupp 6112, ISIC nomenklatuur)

7

Direktiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõige 2)

[Artikli 2 lõike A punktides c ja e, lõike Β punktis b ning lõigetes C jaD loetletud tegevusalad]

Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:

| — | raudteevagunite rendileandmine reisijate- või kaubaveoks; |
| --- | --- |

—

raudteevagunite rendileandmine reisijate- või kaubaveoks;

| — | tegutsemine vahendajana laevade müümisel, ostmisel või rentimisel; |
| --- | --- |

—

tegutsemine vahendajana laevade müümisel, ostmisel või rentimisel;

| — | emigrantide transpordi korraldamine, sellega seoses läbirääkimistepidamine ja lepingute sõlmimine; |
| --- | --- |

—

emigrantide transpordi korraldamine, sellega seoses läbirääkimistepidamine ja lepingute sõlmimine;

| — | ladudes, mööbliladudes, külmhoidlates, silohoidlates jne kas tollikontrolliall või mitte ladustatud esemete või kaupade vastuvõtmine ladustaja nimel; |
| --- | --- |

—

ladudes, mööbliladudes, külmhoidlates, silohoidlates jne kas tollikontrolliall või mitte ladustatud esemete või kaupade vastuvõtmine ladustaja nimel;

| — | ladustatud eseme või kaupade kohta ladustajale kättesaamistõendiandmine; |
| --- | --- |

—

ladustatud eseme või kaupade kohta ladustajale kättesaamistõendiandmine;

| — | müüki ootavate või turule viidavate või turult toodavatele loomadeletarandike, söödajahu ja müügimär-gistuse tagamine; |
| --- | --- |

—

müüki ootavate või turule viidavate või turult toodavatele loomadeletarandike, söödajahu ja müügimär-gistuse tagamine;

| — | mootorsõidukite ülevaatuse või tehnilise kontrolli teostamine; |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite ülevaatuse või tehnilise kontrolli teostamine;

| — | kaupade mõõtmine, kaalumine ja kalibreerimine. |
| --- | --- |

—

kaupade mõõtmine, kaalumine ja kalibreerimine.

V LISA

TUNNUSTAMINE KOOLITUSE MIINIMUMNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL

V.1   lisa: Arst

5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdlus kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités/De universiteiten |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdlus kuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20. detsember 1976

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

1. mai 2004

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20. detsember 1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum

20. detsember 1976

Eesti

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1. mai 2004

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1. jaanuar 1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. jaanuar 1986

France

Diplôme d'État de docteur en médecine

Universités

20. detsember 1976

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. detsember 1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20. detsember 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1. mai 2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1. mai 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1. mai 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

Jury d'examen d'État

Certificat de stage

20. detsember 1976

Magyarország

Általános orvosi oklevél (doctor medicinae universae, röv: dr. med. univ.)

Egyetem

1. mai 2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u 1-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1. mai 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20. detsember 1976

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

1. jaanuar 1994

| 2. | Österreichische Ärztekammer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekammer

| 2. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

2.

Medizinische Fakultät einer Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarski Egzamin Państwowy

1. mai 2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1. jaanuar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

1. mai 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o -udelení akademického titulu “doktor medicíny” (“MUDr.”)

Vysoká škola

1. mai 2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examensbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1. jaanuar 1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. detsember 1976

5.1.2.   Eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdlus kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20. detsember 1976 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1. mai 2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20. detsember 1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20. detsember 1976 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1. mai 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdlus kuupäev

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20. detsember 1976

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1. mai 2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20. detsember 1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20. detsember 1976

Eesti

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1. mai 2004

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 2. | Νομαρχία |
| --- | --- |

2.

Νομαρχία

1. jaanuar 1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1. jaanuar 1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20. detsember 1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

3.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

| 4. | Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

| 4. | Universités |
| --- | --- |

4.

Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20. detsember 1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20. detsember 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1. mai 2004

Latvija

“Sertifikāts” — kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1. mai 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. mai 2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20. detsember 1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. mai 2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Specialisti

1. mai 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20. detsember 1976

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1. jaanuar 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1. mai 2004

Portugal

| 1. | Grau de assistente |
| --- | --- |

1.

Grau de assistente

| 1. | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

1.

Ministério da Saúde

1. jaanuar 1986

| 2. | Título de especialista |
| --- | --- |

2.

Título de especialista

| 2. | Ordem dos Médicos |
| --- | --- |

2.

Ordem dos Médicos

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. mai 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

Slovenská zdravotnícka univerzita

1. mai 2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

1. jaanuar 1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training

Competent authority

20. detsember 1976

5.1.3.   Eriarstikursuste nimed

| | Anestesioloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Üldkirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| Česká republika | Anesteziologie a resuscitace | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi eller kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθη σιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθη σιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija ir reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Generali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Polska | Anestezjologia i intensywna terapia | Chirurgia ogólna |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Slovenija | Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina | Splošna kirurgija |
| Slovensko | Anestéziológia a intenzívna medicína | Chirurgia |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia/Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthetics | General surgery |

Anestesioloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Üldkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

Česká republika

Anesteziologie a resuscitace

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθη σιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθη σιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija ir reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Generali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Sünnitusabi ja günekoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie en verloskunde |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Nευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ir ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Sünnitusabi ja günekoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Nευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ir ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisehaigused
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Oftalmoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicín | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmic surgery |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloģija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisehaigused

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Oftalmoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Intern medicín

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmic surgery

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloģija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolarüngoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Pediaatria
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinderheilkunde |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otolaringoloģija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten | Kinder- und Jugendheilkunde |
| Polska | Otorynolaryngologia | Pediatria |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Slovenija | Otorinolaringologija | Pediatrija |
| Slovensko | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit/Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Otorinolarüngoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Pediaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinderheilkunde

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otolaringoloģija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Slovenija

Otorinolaringologija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmonoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Uroloogia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Česká republika | Tuberkulóza a respirační nemoci | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Eesti | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| Ελλάς | Φυματιολογία – Πνευμονολογία | Ουρολογία |
| España | Neumología | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Κύπρος | Πνευμονολογία – Φυματιολογία | Ουρολογία |
| Latvija | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| Lietuva | Pulmonologija | Urologija |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Magyarország | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| Malta | Mediċina Respiratorja | Uroloġija |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Polska | Choroby płuc | Urologia |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Slovenija | Pnevmologija | Urologija |
| Slovensko | Pneumológia a ftizeológia | Urológia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi | Urologia/Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Pulmonoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Uroloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

Česká republika

Tuberkulóza a respirační nemoci

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία – Πνευμονολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopeedia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Patoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| Česká republika | Ortopedie | Patologická anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie | Pathologie |
| Eesti | Ortopeedia | Patoloogia |
| Ελλάς | Ορθοπεδική | Παθολογική Ανατομική |
| España | Traumatología y cirugía ortopédica | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Trauma and orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Κύπρος | Ορθοπεδική | Παθολογοανατομία – Ιστολογία |
| Latvija | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| Lietuva | Ortopedija ir traumatologija | Patologija |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Magyarország | Ortopédia | Patológia |
| Malta | Kirurġija Ortopedika | Istopatoloġija |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Polska | Ortopedia i traumatologia narządu ruchu | Patomorfologia |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patológica |
| Slovenija | Ortopedska kirurgija | Anatomska patologija in citopatologija |
| Slovensko | Ortopédia | Patologická anatómia |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi | Patologia/Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Ortopeedia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Patoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

Česká republika

Ortopedie

Patologická anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Traumatología y cirugía ortopédica

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija ir traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patológica

Slovenija

Ortopedska kirurgija

Anatomska patologija in citopatologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neuroloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Psühhiaatria
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neuroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Psühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radioloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Onkoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | Diagnostische Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija ir radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloģija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie — Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

Diagnostische Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija ir radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloģija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie — Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Laborimeditsiin
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | Plastische Chirurgie | |
| Eesti | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρουργική | |
| España | Cirugía plástica y reparadora | Análisis clínicos |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique | Biologie médicale |
| Ireland | Plastic, reconstructive and aesthetic surgery | |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva | Patologia clinica |
| Κύπρος | Πλαστική Χειρουργική | |
| Latvija | Plastiskā ķirurģija | |
| Lietuva | Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija | Laboratorinė medicina |
| Luxembourg | Chirurgie plastique | Biologie clinique |
| Magyarország | Plasztikai (égési) sebészet | Orvosi laboratóriumi diagnosztika |
| Malta | Kirurġija Plastika | |
| Nederland | Plastische chirurgie | |
| Österreich | Plastische Chirurgie | Medizinische Biologie |
| Polska | Chirurgia plastyczna | Diagnostyka laboratoryjna |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva | Patologia clínica |
| Slovenija | Plastična, rekonstrukcij ska in estetska kirurgija | |
| Slovensko | Plastická chirurgia | |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi | |
| Sverige | Plastikkirurgi | |
| United Kingdom | Plastic surgery | |

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Laborimeditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische Chirurgie

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Patologia clínica

Slovenija

Plastična, rekonstrukcij ska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobioloogia-bakterioloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Biokeemia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | 1. | Ιατρική Βιοπαθολογία |

Mikrobioloogia-bakterioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Biokeemia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie

Eesti

Ελλάς

1.

Ιατρική Βιοπαθολογία

| 2. | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

2.

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloģija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Torakaalkirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1) |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Kardiochirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | | Herzchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Immunología | Cirugía torácica |
| France | | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ireland | Immunology (clinical and laboratory) | Thoracic surgery |
| Italia | | Chirurgia toracica; Cardiochirurgia |
| Κύπρος | Ανοσολογία | Χειρουργική Θώρακος |
| Latvija | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| Lietuva | | Krūtinės chirurgija |
| Luxembourg | | Chirurgie thoracique |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Mellkassebészet |
| Malta | Immunoloġija | Kirurġija Kardjo-Toraċika |
| Nederland | | Cardio-thoracale chirurgie |
| Österreich | Immunologie | |
| Polska | Immunologia kliniczna | Chirurgia klatki piersiowej |
| Portugal | | Cirurgia cardiotorácica |
| Slovenija | | Torakalna kirurgija |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Hrudníková chirurgia |
| Suomi/Finland | | Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Immunology | Cardio-thoracic surgery |

Immunoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Torakaalkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Kardiochirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Deutschland

Herzchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Immunología

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

Immunologie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardio-thoracic surgery

| | Lastekirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kardiovaskulaarkirurgia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2) |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| Deutschland | Kinderchirurgie | |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Ireland | | Paediatric surgery |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurġija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinderchirurgie | |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Cirurgia vascular |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | |

Lastekirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kardiovaskulaarkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

Deutschland

Kinderchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurġija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinderchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Cirurgia vascular

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

| | Kardioloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Gastroenteroloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastroenterologie |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme |
| Deutschland | Kardiologie | |
| Eesti | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| Ελλάς | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| España | Cardiología | Aparato digestivo |
| France | Pathologie cardio-vasculaire | Gastro-entérologie et hépatologie |
| Ireland | Cardiology | Gastro-enterology |
| Italia | Cardiologia | Gastroenterologia |
| Κύπρος | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| Latvija | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| Lietuva | Kardiologija | Gastroenterologija |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie | Gastro-enterologie |
| Magyarország | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| Malta | Kardjoloġija | Gastroenteroloġija |
| Nederland | Cardiologie | Leer van maag-darm-leverziekten |
| Österreich | | |
| Polska | Kardiologia | Gastrenterologia |
| Portugal | Cardiologia | Gastrenterologia |
| Slovenija | | Gastroenterologija |
| Slovensko | Kardiológia | Gastroenterológia |
| Suomi/Finland | Kardiologia/Kardiologi | Gastroenterologia/Gastroenterologi |
| Sverige | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Cardiology | Gastro-enterology |

Kardioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Gastroenteroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastroenterologie

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

Deutschland

Kardiologie

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Pathologie cardio-vasculaire

Gastro-entérologie et hépatologie

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Cardiologia

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Leer van maag-darm-leverziekten

Österreich

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

Slovenija

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastro-enterology

| | Reumatoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Hematoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzni lékařství |
| Danmark | Reumatologi | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| Ελλάς | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| España | Reumatologia | Hematología y hemoterapia |
| France | Rhumatologie | |
| Ireland | Rheumatology | Haematology (clinical and laboratory) |
| Italia | Reumatologia | Ematologia |
| Κύπρος | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| Latvija | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| Lietuva | Reumatologija | Hematologija |
| Luxembourg | Rhumatologie | Hématologie |
| Magyarország | Reumatológia | Hematológia |
| Malta | Rewmatoloġija | Ematoloġija |
| Nederland | Reumatologie | |
| Österreich | | |
| Polska | Reumatologia | Hematologia |
| Portugal | Reumatologia | Imuno-hemoterapia |
| Slovenija | | |
| Slovensko | Reumatológia | Hematológia a transfúziológia |
| Suomi/Finland | Reumatologia/Reumatologi | Kliininen hematologia/Klinisk hematologi |
| Sverige | Reumatologi | Hematologi |
| United Kingdom | Rheumatology | Haematology |

Reumatoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzni lékařství

Danmark

Reumatologi

Hæmatologi eller blodsygdomme

Deutschland

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatologia

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

Slovenija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Taastusravi ja füsiaatria
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Česká republika | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme | |
| Deutschland | | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| Eesti | Endokrinoloogia | Taastusravi ja füsiaatria |
| Ελλάς | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| España | Endocrinología y nutrición | Rehabilitación |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus | |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio | Medicina fisica e riabilitazione |
| Κύπρος | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| Latvija | Endokrinoloģija | Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna |
| Lietuva | Endokrinologija | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Magyarország | Endokrinológia | Fizioterápia |
| Malta | Endokrinoloġija u Dijabete | |
| Nederland | | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | | Physikalische Medizin |
| Polska | Endokrynologia | Rehabilitacja medyczna |
| Portugal | Endocrinologia | Fisiatria ou Medicina fisica e de reabilitação |
| Slovenija | | Fizikalna in rehabilitacijska medicina |
| Slovensko | Endokrinológia | Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia/Endokrinologi | Fysiatria/Fysiatri |
| Sverige | Endokrīna sjukdomar | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus | |

Endokrinoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Taastusravi ja füsiaatria

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

Česká republika

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

Deutschland

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Rehabilitación

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizioterápia

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia

Fisiatria ou Medicina fisica e de reabilitação

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrīna sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsühhiaatria
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Dermatoveneroloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (3) | Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Nευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (4) | Dermatologie et vénérologie |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Nευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (5) | Dermato-vénérologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato- venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw- en zielsziekten (6) | Dermatologie en Venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Dermatoveneroloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (3)

Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Nευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (4)

Dermatologie et vénérologie

Ireland

Italia

Neuropsichiatria

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Nευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (5)

Dermato-vénérologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato- venerejoloġija

Nederland

Zenuw- en zielsziekten (6)

Dermatologie en Venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radioloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Lastepsühhiaatria
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología | |
| France | Electro-radiologie (7) | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Radiology | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (8) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúságpszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (9) | |
| Österreich | Radiologie | |
| Polska | | Psychiatria dzieci i młodzieży |
| Portugal | Radiologia | Pedopsiquiatria |
| Slovenija | | Otroška in mladostniška psihiatrija |
| Slovensko | | Detská psychiatria |
| Suomi/Finland | | Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri |
| Sverige | | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | | Child and adolescent psychiatry |

Radioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Lastepsühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología

France

Electro-radiologie (7)

Pédo-psychiatrie

Ireland

Radiology

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (8)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúságpszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (9)

Österreich

Radiologie

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Pedopsiquiatria

Slovenija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriaatria
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Nefroloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | | Nefroloogia |
| Ελλάς | | Νεφρολογία |
| España | Geriatria | Nefrologia |
| France | | Néphrologie |
| Ireland | Geriatric medicine | Nephrology |
| Italia | Geriatria | Nefrologia |
| Κύπρος | Γηριατρική | Νεφρολογία |
| Latvija | | Neiroloģija |
| Lietuva | Geriatrija | Nefrologija |
| Luxembourg | | Néphrologie |
| Magyarország | Geriátria | Nefrológia |
| Malta | Ġerjatrija | Neiroloģija |
| Nederland | Klinische geriatrie | |
| Österreich | | |
| Polska | Geriatria | Nefrologia |
| Portugal | | Nefrologia |
| Slovenija | | Nefrologija |
| Slovensko | Geriatria | Nefrológia |
| Suomi/Finland | Geriatria/Geriatri | Nefrologia/Nefrologi |
| Sverige | Geriatrik | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Geriatrics | Renal medicine |

Geriaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Nefroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

Deutschland

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatria

Nefrologia

France

Néphrologie

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Neiroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Neiroloģija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatrics

Renal medicine

| | Infektsioonhaigused
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Rahvatervis
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Ιατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική |
| Latvija | Infektoloģija | |
| Lietuva | Infektologija | |
| Luxembourg | | Santé publique |
| Magyarország | Infektológia | Megelőző orvostan és népegészségtan |
| Malta | Mard Infettiv | Saħħa Pubblika |
| Nederland | | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | | Sozialmedizin |
| Polska | Choroby zakaźne | Zdrowie publiczne, epidemiologia |
| Portugal | Infecciologia | Saúde pública |
| Slovenija | Infektologija | Javno zdravje |
| Slovensko | Infektológia | Hygiena a epidemiológia |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar | Terveydenhuolto/Hälsovård |
| Sverige | Infektionssjukdomar | Socialmedicin |
| United Kingdom | Infectious diseases | Public health medicine |

Infektsioonhaigused

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Rahvatervis

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Ιατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Infecciologia

Saúde pública

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Hygiena a epidemiológia

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Töötervishoid
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | |
| France | | Médecine du travail |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloģija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Töötervishoid

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

France

Médecine du travail

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloģija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeits- und Betriebsmedizin

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Klinické pracovné lekárstvo a klinická toxikológia

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Tuumameditsiin
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergologia | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika) |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Tuumameditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergologia

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika)

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Näo-lõualuukirurgia
  (arsti põhiõpe)
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- |
| Riik | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie |
| Danmark | |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Ireland | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Κύπρος | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Magyarország | Szájsebészet |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Polska | Chirurgia szczękowo -twarzowa |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial |
| Slovenija | Maksilofacialna kirurgija |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Näo-lõualuukirurgia

(arsti põhiõpe)

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Magyarország

Szájsebészet

Malta

Nederland

Österreich

Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Chirurgia szczękowo -twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Slovenija

Maksilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Kliiniline hematoloogia




  Kursuse miinimamkestus: 4 aastat |
| --- | --- |
| Riik | Eriala· nimetus |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | |
| Danmark | Klinisk blodtypeserologi

   (10) |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | |
| France | Hématologie |
| Ireland | |
| Italia | |
| Κύπρος | |
| Latvija | |
| Lietuva | |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Magyarország | |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | |
| Polska | |
| Portugal | Hematologia clínica |
| Slovenija | |
| Slovensko | |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Kliiniline hematoloogia

Kursuse miinimamkestus: 4 aastat

Riik

Eriala· nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Klinisk blodtypeserologi

   (10)

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hématologie

Ireland

Italia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Hématologie biologique

Magyarország

Malta

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Hematologia clínica

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatoloogia




  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Dermatoloogia·




  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala· nimetus | Eriala· nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloģija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatología | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Dermatoloogia·

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala· nimetus

Eriala· nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloģija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatología

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloogia




  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Troopiline meditsiin




  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala· nimetus | Eriala· nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | Medicina tropicale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Medicina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Polska | | Medycyna transportu |
| Portugal | | Medicina tropical |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | Tropická medicína |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |

Veneroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Troopiline meditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala· nimetus

Eriala· nimetus

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Medicina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloogiline kirurgia




  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Traumatoloogia·




  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala· nimetus | Eriala· nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11) | |
| Česká republika | | Traumatologie Urgentní medicína |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía del aparato digestivo | |
| France | Chirurgie viscérale et digestive | |
| Ireland | | Emergency medicine |
| Italia | Chirurgia dell'apparato digestivo | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | Abdominalinė chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie gastro- entérologique | |
| Magyarország | | Traumatológia |
| Malta | | Mediċina tal-Aċċidenti u I-Emergenza |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | Medycyna ratunkowa |
| Portugal | | |
| Slovenija | Abdominalna kirurgija | |
| Slovensko | | Úrazová chirurgia |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Accident and emergency medicine |

Gastroenteroloogiline kirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Traumatoloogia·

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala· nimetus

Eriala· nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11)

Česká republika

Traumatologie Urgentní medicína

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digestivo

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro- entérologique

Magyarország

Traumatológia

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u I-Emergenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Slovensko

Úrazová chirurgia

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Sverige

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| | Neurofüsioloogia




  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurga




  (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (12)





  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| --- | --- | --- |
| Riik | Eriala· nimetus | Eriala· nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Česká republika | | |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi | |
| Deutschland | | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Neurofisiologia clínica | |
| France | | |
| Ireland | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |
| Italia | | |
| Κύπρος | | Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Magyarország | | Arc-, állcsont- és szájsebészet |
| Malta | Newrofiżjoloġija Klinika | Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi | Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi | |
| United Kingdom | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |

Neurofüsioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurga

(arsti ja hambaarsti põhiõpe) (12)

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala· nimetus

Eriala· nimetus

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Česká republika

Danmark

Klinisk neurofysiologi

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Eesti

Ελλάς

España

Neurofisiologia clínica

France

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-, állcsont- és szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

5.1.4.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Kutsenimetus | Võrdlus kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31. detsember 1994 |
| Česká republika | Diplom o specializaci “všeobecné lékařství” | Všeobecný lékař | 1. mai 2004 |
| Danmark | Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31. detsember 1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31. detsember 1994 |
| Eesti | Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1. mai 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31. detsember 1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31. detsember 1994 |
| France | Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale) | Médecin qualifié en médecine générale | 31. detsember 1994 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31. detsember 1994 |
| Italia | Attestato di formazione specifica in medicina generale | Medico in medicina generale | 31. detsember 1994 |
| Κύπρος | Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού | Ιατρός Γενικής Ιατρικής | 1. mai 2004 |
| Latvija | Ģimenes ārsta sertifikāts | Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts | 1. mai 2004 |
| Lietuva | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas | Šeimos medicinos gydytojas | 1. mai 2004 |
| Luxembourg | Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg | Médecin généraliste | 31. detsember 1994 |
| Magyarország | Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány | Háziorvostan szakorvosa | 1. mai 2004 |
| Malta | Tabib tal-familja | Mediċina tal-familja | 1. mai 2004 |
| Nederland | Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst | Huisarts | 31. detsember 1994 |
| Österreich | Arzt für Allgemeinmedizin | Arzt für Allgemeinmedizin | 31. detsember 1994 |
| Polska | Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej | Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej | 1. mai 2004 |
| Portugal | Diploma do internato complementar de clínica geral | Assistente de clínica geral | 31. detsember 1994 |
| Slovenija | Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine | Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine | 1. mai 2004 |
| Slovensko | Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo” | Všeobecný lekár | 1. mai 2004 |
| Suomi/Finland | Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård | Yleislääkäri/Allmänläkare | 31. detsember 1994 |
| Sverige | Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen | Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) | 31. detsember 1994 |
| United Kingdom | Certificate of prescribed/equivalent experience | General medical practitioner | 31. detsember 1994 |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Kutsenimetus

Võrdlus kuupäev

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31. detsember 1994

Česká republika

Diplom o specializaci “všeobecné lékařství”

Všeobecný lékař

1. mai 2004

Danmark

Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31. detsember 1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31. detsember 1994

Eesti

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1. mai 2004

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31. detsember 1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31. detsember 1994

France

Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

31. detsember 1994

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31. detsember 1994

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico in medicina generale

31. detsember 1994

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1. mai 2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1. mai 2004

Lietuva

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1. mai 2004

Luxembourg

Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg

Médecin généraliste

31. detsember 1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1. mai 2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1. mai 2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

31. detsember 1994

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31. detsember 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1. mai 2004

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

31. detsember 1994

Slovenija

Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1. mai 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

1. mai 2004

Suomi/Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

Yleislääkäri/Allmänläkare

31. detsember 1994

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

31. detsember 1994

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

31. detsember 1994

V.2.   Üldõde

5.2.1.   Üldõe õppekava

Üldõe kvalifikatsiooni õppekava koosneb järgmisest kahest osast.

A.   Teoreetiline õpe

| a. | Õendus:






  — | Ülevaade õendusest ja selle kutse- eetikast; |
| --- | --- | --- |

a.

Õendus:

—

Ülevaade õendusest ja selle kutse- eetikast;

| — | Terviseõpetuse ja õenduse üldised põhimõtted; |
| --- | --- |

—

Terviseõpetuse ja õenduse üldised põhimõtted;

| — | Õenduse põhimõtted järgmistes valdkondades:






  — | Üld- ja eriarstiabi; |
| --- | --- | --- |

—

Õenduse põhimõtted järgmistes valdkondades:

—

Üld- ja eriarstiabi;

| — | Üld- ja erikirurgia; |
| --- | --- |

—

Üld- ja erikirurgia;

| — | Lastehooldus ja pediaatria; |
| --- | --- |

—

Lastehooldus ja pediaatria;

| — | Sünnitajate ja imikute hooldus; |
| --- | --- |

—

Sünnitajate ja imikute hooldus;

| — | Vaimne tervis ja psühhiaatria; |
| --- | --- |

—

Vaimne tervis ja psühhiaatria;

| — | Vanurite hooldus ja geriaatria. |
| --- | --- |

—

Vanurite hooldus ja geriaatria.

| b. | Põhiteadmised:






  — | Anatoomia ja füsioloogia; |
| --- | --- | --- |

b.

Põhiteadmised:

—

Anatoomia ja füsioloogia;

| — | Patoloogia; |
| --- | --- |

—

Patoloogia;

| — | Bakterioloogia, viroloogia ja para-sitoloogia; |
| --- | --- |

—

Bakterioloogia, viroloogia ja para-sitoloogia;

| — | Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia; |
| --- | --- |

—

Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia;

| — | Toitumisõpetus; |
| --- | --- |

—

Toitumisõpetus;

| — | Hügieen;






  — | Ennetav meditsiin; |
| --- | --- | --- |

—

Hügieen;

—

Ennetav meditsiin;

| — | Tervisekasvatus; |
| --- | --- |

—

Tervisekasvatus;

| — | Farmakoloogia. |
| --- | --- |

—

Farmakoloogia.

| c. | Sotsiaalteadused:






  — | Sotsioloogia; |
| --- | --- | --- |

c.

Sotsiaalteadused:

—

Sotsioloogia;

| — | Psühholoogia; |
| --- | --- |

—

Psühholoogia;

| — | Halduse alused; |
| --- | --- |

—

Halduse alused;

| — | Pedagoogika alused; |
| --- | --- |

—

Pedagoogika alused;

| — | Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusnormid; |
| --- | --- |

—

Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusnormid;

| — | Õenduse õiguslikud aspektid. |
| --- | --- |

—

Õenduse õiguslikud aspektid.

B.   Kliinilis-praktiline õpe

| — | Õendus järgmistes valdkondades:






  — | Üld- ja eriarstiabi; |
| --- | --- | --- |

—

Õendus järgmistes valdkondades:

—

Üld- ja eriarstiabi;

| — | Üld- ja erikirurgia; |
| --- | --- |

—

Üld- ja erikirurgia;

| — | Lastehooldus ja pediaatria; |
| --- | --- |

—

Lastehooldus ja pediaatria;

| — | Sünnitajate ja imikute hooldus; |
| --- | --- |

—

Sünnitajate ja imikute hooldus;

| — | Vaimne tervis ja psühhiaatria; |
| --- | --- |

—

Vaimne tervis ja psühhiaatria;

| — | Vanurite hooldus ja geriaatria; |
| --- | --- |

—

Vanurite hooldus ja geriaatria;

| — | Haigete põetamine kodus. |
| --- | --- |

—

Haigete põetamine kodus.

Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.

Teoreetiline õpe peab olema kliinilis-praktilise õppega tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et käesolevas lisas nimetatud teadmisi ja oskusi oleks võimalik omandada asjakohasel viisil.

5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhuis-verpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuis-verpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

| — | De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster)

29. juuni 1979

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 1. | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

1.

Všeobecná sestra

1. mai 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| 2. | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

2.

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

29. juuni 1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Krankenschwester

| — | Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Krankenpfleger

29. juuni 1979

Eesti

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| 3. | Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

3.

Kohtla-Järve Meditsiinikool

Õde

1. mai 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1. jaanuar 1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα
  Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1. jaanuar 1986

France

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'État d'infir mier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29. detsember 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infir mier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29. detsember 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29. juuni 1979

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

29. juuni 1979

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

29. juuni 1979

Κύπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1. mai 2004

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1. mai 2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1. mai 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'État d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier

| — | Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29. juuni 1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Iskola |
| --- | --- |

1.

Iskola

Ápoló

1. mai 2004

| 2. | Diplomás ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Diplomás ápoló oklevél

| 2. | Egyetem/főiskola |
| --- | --- |

2.

Egyetem/főiskola

| 3. | Egyetemi okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Egyetemi okleveles ápoló oklevél

| 3. | Egyetem |
| --- | --- |

3.

Egyetem

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Università ta` Malta

Infermier Registrat

1. mai 2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29. juuni 1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als “Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger” |
| --- | --- |

1.

Diplom als “Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger”

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1. jaanuar 1994

| 2. | Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Pielęgniarka

1. mai 2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1. jaanuar 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1. mai 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister z ošetrovateľstva” (“Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister z ošetrovateľstva” (“Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Sestra

1. mai 2004

| 2. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z ošetrovateľstva” (3/4c.-) |
| --- | --- |

2.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z ošetrovateľstva” (3/4c.-)

| 2. | Vysoká škola |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola

| 3. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1. jaanuar 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

29. juuni 1979

V.3.   Hambaarst

5.3.1.   Hambaarsti õppekava

Hambaarsti kvalifikatsiooni õppekava peab sisaldama vähemalt alltoodud õppeaineid. Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.

| A. | Põhiained






  — | Keemia; |
| --- | --- | --- |

A.

Põhiained

—

Keemia;

| — | Füüsika; |
| --- | --- |

—

Füüsika;

| — | Bioloogia. |
| --- | --- |

—

Bioloogia.

| B. | Meditsiinilis-bioloogilised ja üldmeditsiinilised õppeained:






  — | Anatoomia; |
| --- | --- | --- |

B.

Meditsiinilis-bioloogilised ja üldmeditsiinilised õppeained:

—

Anatoomia;

| — | Embrüoloogia; |
| --- | --- |

—

Embrüoloogia;

| — | Histoloogia, sealhulgas tsütoloogia; |
| --- | --- |

—

Histoloogia, sealhulgas tsütoloogia;

| — | Füsioloogia; |
| --- | --- |

—

Füsioloogia;

| — | Biokeemia (või füsioloogiline keemia); |
| --- | --- |

—

Biokeemia (või füsioloogiline keemia);

| — | Patoloogiline anatoomia; |
| --- | --- |

—

Patoloogiline anatoomia;

| — | Üldine patoloogia; |
| --- | --- |

—

Üldine patoloogia;

| — | Farmakoloogia; |
| --- | --- |

—

Farmakoloogia;

| — | Mikrobioloogia; |
| --- | --- |

—

Mikrobioloogia;

| — | Hügieen; |
| --- | --- |

—

Hügieen;

| — | Ennetav meditsiin ja epidemioloogia; |
| --- | --- |

—

Ennetav meditsiin ja epidemioloogia;

| — | Radioloogia; |
| --- | --- |

—

Radioloogia;

| — | Füsioteraapia; |
| --- | --- |

—

Füsioteraapia;

| — | Üldkirurgia; |
| --- | --- |

—

Üldkirurgia;

| — | Sisehaigused, sealhulgas pediaatria; |
| --- | --- |

—

Sisehaigused, sealhulgas pediaatria;

| — | Otorinolarüngoloogia; |
| --- | --- |

—

Otorinolarüngoloogia;

| — | Dermatoloogia ja veneroloogia; |
| --- | --- |

—

Dermatoloogia ja veneroloogia;

| — | Üldine psühholoogia – psühhopatoloogia – neuropatoloogia; |
| --- | --- |

—

Üldine psühholoogia – psühhopatoloogia – neuropatoloogia;

| — | Anestesioloogia. |
| --- | --- |

—

Anestesioloogia.

| C. | Otseselt stomatoloogiaga seotud õppeained:






  — | Hambaproteetika; |
| --- | --- | --- |

C.

Otseselt stomatoloogiaga seotud õppeained:

—

Hambaproteetika;

| — | Hambaravimaterjalid ja -varustus; |
| --- | --- |

—

Hambaravimaterjalid ja -varustus;

| — | Konservatiivne stomatoloogia; |
| --- | --- |

—

Konservatiivne stomatoloogia;

| — | Ennetav stomatoloogia; |
| --- | --- |

—

Ennetav stomatoloogia;

| — | Stomatoloogiaga seotud valuvaigistid ja rahustid; |
| --- | --- |

—

Stomatoloogiaga seotud valuvaigistid ja rahustid;

| — | Erikirurgia; |
| --- | --- |

—

Erikirurgia;

| — | Eripatoloogia; |
| --- | --- |

—

Eripatoloogia;

| — | Kliiniline praktika, |
| --- | --- |

—

Kliiniline praktika,

| — | Pedodontia; |
| --- | --- |

—

Pedodontia;

| — | Ortodontia; |
| --- | --- |

—

Ortodontia;

| — | Periodontia; |
| --- | --- |

—

Periodontia;

| — | Hambaravialane radioloogia; |
| --- | --- |

—

Hambaravialane radioloogia;

| — | Hambumus ja lõualuude funktsioonid; |
| --- | --- |

—

Hambumus ja lõualuude funktsioonid;

| — | Kutseala korraldus, kutse-eetika ja kutsealased õigusnormid; |
| --- | --- |

—

Kutseala korraldus, kutse-eetika ja kutsealased õigusnormid;

| — | Hambaravi sotsiaalsed aspektid. |
| --- | --- |

—

Hambaravi sotsiaalsed aspektid.

5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeen-schap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeen-schap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28. jaanuar 1980

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, Dr. med. Dent.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

Zubní lékař

1. mai 2004

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøj skolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

28. jaanuar 1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28. jaanuar 1980

Eesti

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1. mai 2004

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1. jaanuar 1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1. jaanuar 1986

France

Diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28. jaanuar 1980

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. jaanuar 1980

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio dell'odontoiatria e protesi dentaria

Odontoiatra

28. jaanuar 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1. mai 2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola, un “Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1. mai 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1. mai 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'État

Médecin-dentiste

28. jaanuar 1980

Magyarország

Fogorvosi oklevél (doctor medicinae dentariae, röv: dr. med. dent.)

Egyetem

Fogorvos

1. mai 2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1. mai 2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28. jaanuar 1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades “Doktor der Zahnheilkunde”

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1. jaanuar 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem “lekarz dentysta”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarsko – Dentystyczny Egzamin Państwowy

Lekarz dentysta

1. mai 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1. jaanuar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1. mai 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor zubného lekárstva” (“MDDr.”)

Vysoká škola

Zubný lekár

1. mai 2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1. jaanuar 1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitetet i Umeå Universitetet i Göteborg Karolinska Institutet Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1. jaanuar 1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. jaanuar 1980

5.3.3.   Spetsialiseerunud hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Ortodontia |
| --- |
| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 28. jaanuar 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 28. jaanuar 1980 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal | Tartu Ülikool | 1. mai 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Ortodontia

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28. jaanuar 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

28. jaanuar 1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Tartu Ülikool

1. mai 2004

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1. jaanuar 1981

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28. jaanuar 1980

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. jaanuar 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. mai 2004

Latvija

“Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1. mai 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. mai 2004

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. mai 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Specialisti

1. mai 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialisten-register

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. jaanuar 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1. mai 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. mai 2004

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtandläkarexamen, tandreglering

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. jaanuar 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28. jaanuar 1980

| Suukirurgia |
| --- |
| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 28. jaanuar 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 28. jaanuar 1980 |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Suukirurgia

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

28. jaanuar 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28. jaanuar 1980

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1. jaanuar 1981

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. jaanuar 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. mai 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. mai 2004

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. mai 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Specialisti

1. mai 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialisten-register

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. jaanuar 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1. mai 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. mai 2004

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. jaanuar 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28. jaanuar 1980

V.4.   Veterinaararst

5.4.1.   Veterinaararsti õppekava

Veterinaararsti kvalifikatsiooni õppekava sisaldab vähemalt alltoodud õppeained. Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.

A.   Põhiained

| — | Füüsika |
| --- | --- |

—

Füüsika

| — | Keemia |
| --- | --- |

—

Keemia

| — | Zooloogia |
| --- | --- |

—

Zooloogia

| — | Botaanika |
| --- | --- |

—

Botaanika

| — | Biomatemaatika |
| --- | --- |

—

Biomatemaatika

B.   Eriained

| a. | Põhilised ained:






  — | Anatoomia (sealhulgas histoloogia ja embrüo-loogia); |
| --- | --- | --- |

a.

Põhilised ained:

—

Anatoomia (sealhulgas histoloogia ja embrüo-loogia);

| — | Füsioloogia; |
| --- | --- |

—

Füsioloogia;

| — | Biokeemia; |
| --- | --- |

—

Biokeemia;

| — | Geneetika; |
| --- | --- |

—

Geneetika;

| — | Farmakoloogia |
| --- | --- |

—

Farmakoloogia

| — | Farmaatsia; |
| --- | --- |

—

Farmaatsia;

| — | Toksikoloogia; |
| --- | --- |

—

Toksikoloogia;

| — | Mikrobioloogia; |
| --- | --- |

—

Mikrobioloogia;

| — | Immunoloogia; |
| --- | --- |

—

Immunoloogia;

| — | Epidemioloogia; |
| --- | --- |

—

Epidemioloogia;

| — | Kutse-eetika. |
| --- | --- |

—

Kutse-eetika.

| b. | Kliinilised ained:






  — | Poegimine ja poegimisabi; |
| --- | --- | --- |

b.

Kliinilised ained:

—

Poegimine ja poegimisabi;

| — | Patoloogia (sealhulgas patoloogiline anatoomia); |
| --- | --- |

—

Patoloogia (sealhulgas patoloogiline anatoomia);

| — | Parasitoloogia; |
| --- | --- |

—

Parasitoloogia;

| — | Kliiniline meditsiin ja kirurgia (sealhulgas anestesioloogia); |
| --- | --- |

—

Kliiniline meditsiin ja kirurgia (sealhulgas anestesioloogia);

| — | Kliiniline väljaõpe koduloomade, -lindude ja teiste loomaliikide osas; |
| --- | --- |

—

Kliiniline väljaõpe koduloomade, -lindude ja teiste loomaliikide osas;

| — | Ennetav meditsiin; |
| --- | --- |

—

Ennetav meditsiin;

| — | Radioloogia; |
| --- | --- |

—

Radioloogia;

| — | Paljunemine ja paljune-mishäired; |
| --- | --- |

—

Paljunemine ja paljune-mishäired;

| — | Epideemiatega seonduvad eeskirjad; |
| --- | --- |

—

Epideemiatega seonduvad eeskirjad;

| — | Veterinaariaalased õigusaktid ja kohtuveterinaar-meditsiin; |
| --- | --- |

—

Veterinaariaalased õigusaktid ja kohtuveterinaar-meditsiin;

| — | Teraapia; |
| --- | --- |

—

Teraapia;

| — | Propedeutika. |
| --- | --- |

—

Propedeutika.

| c. | Loomakasvatus:






  — | Loomakasvatus; |
| --- | --- | --- |

c.

Loomakasvatus:

—

Loomakasvatus;

| — | Söötmisõpetus; |
| --- | --- |

—

Söötmisõpetus;

| — | Agronoomia; |
| --- | --- |

—

Agronoomia;

| — | Põllumajandus; |
| --- | --- |

—

Põllumajandus;

| — | Aretus ja loomatervishoid; |
| --- | --- |

—

Aretus ja loomatervishoid;

| — | Loomahügieen; |
| --- | --- |

—

Loomahügieen;

| — | Etoloogia ja loomakaitse. |
| --- | --- |

—

Etoloogia ja loomakaitse.

| d. | Toiduhügieen:






  — | Loomse päritoluga toiduainete analüüs ja kontroll; |
| --- | --- | --- |

d.

Toiduhügieen:

—

Loomse päritoluga toiduainete analüüs ja kontroll;

| — | Toiduhügieen ja -tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

Toiduhügieen ja -tehnoloogia;

| — | Praktilised tööd (sealhulgas praktiline töö tapamajas ja toiduainetööstuses). |
| --- | --- |

—

Praktilised tööd (sealhulgas praktiline töö tapamajas ja toiduainetööstuses).

Praktiline õpe võib toimuda praktikumi kujul tingimusel, et see toimub pädeva asutuse otsese kontrolli all täisajaga ja ei ületa 5-aastase kõrgkooliõppe raames kuut kuud.

Teoreetiline ja praktiline õpe peavad olema tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et teadmisi ja oskusi on võimalik omandada asjakohasel viisil, mis võimaldab veterinaararstil täita kõiki tema ees seisvaid ülesandeid.

5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française

21. detsember 1980

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1. mai 2004

Danmark

Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

21. detsember 1980

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21. detsember 1980

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1. mai 2004

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1. jaanuar 1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. jaanuar 1986

France

Diplôme d'État de docteur vétérinaire

21. detsember 1980

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21. detsember 1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1. jaanuar 1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1. mai 2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1. mai 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1. mai 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'État

21. detsember 1980

Magyarország

Állatorvosdoktor oklevél -dr. med. vet.

Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

1. mai 2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal- Kirurġi Veterinarji

1. mai 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergenees-kundig/veeartsenijkundig examen

21. detsember 1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinärmedizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinärmedizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1. jaanuar 1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu

| 3. | Akademia Rolnicza w Lublinie |
| --- | --- |

3.

Akademia Rolnicza w Lublinie

| 4. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

4.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1. mai 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinària

Universidade

1. jaanuar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1. mai 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor veterinárskej medicíny” (“MVDr.”)

Univerzita veterinárskeho lekárstva

1. mai 2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1. jaanuar 1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1. jaanuar 1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21. detsember 1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

V.5.   Ämmaemand

5.5.1.   Ämmaemanda õppekava (õppekavad I ja II)

Ämmaemanda kvalifikatsiooni õppekava sisaldab kahte osa:

A.   Teoreetiline ja erialane õpe

| a. | Põhiained:






  — | Anatoomia ja füsioloogia alused; |
| --- | --- | --- |

a.

Põhiained:

—

Anatoomia ja füsioloogia alused;

| — | Patoloogia alused; |
| --- | --- |

—

Patoloogia alused;

| — | Bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia alused; |
| --- | --- |

—

Bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia alused;

| — | Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia alused; |
| --- | --- |

—

Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia alused;

| — | Pediaatria, eriti vastsündinute osas; |
| --- | --- |

—

Pediaatria, eriti vastsündinute osas;

| — | Hügieen, tervisekasvatus, ennetav meditsiin, haiguste varajane diagnoosimine; |
| --- | --- |

—

Hügieen, tervisekasvatus, ennetav meditsiin, haiguste varajane diagnoosimine;

| — | Toitumine ja dieet, pöörates erilist tähelepanu naise, vastsündinu ja imiku toitumisele; |
| --- | --- |

—

Toitumine ja dieet, pöörates erilist tähelepanu naise, vastsündinu ja imiku toitumisele;

| — | Sotsioloogia ja sotsioloogilis-meditsiiniliste küsimuste alused; |
| --- | --- |

—

Sotsioloogia ja sotsioloogilis-meditsiiniliste küsimuste alused;

| — | Farmakoloogia alused; |
| --- | --- |

—

Farmakoloogia alused;

| — | Psühholoogia; |
| --- | --- |

—

Psühholoogia;

| — | Pedagoogika põhimõtted ja meetodid; |
| --- | --- |

—

Pedagoogika põhimõtted ja meetodid;

| — | Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusaktid ja tervishoiusüsteemi korraldus; |
| --- | --- |

—

Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusaktid ja tervishoiusüsteemi korraldus;

| — | Kutse-eetika ja kutsealased õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Kutse-eetika ja kutsealased õigusaktid;

| — | Seksuaalkasvatus ja pereplaneerimine; |
| --- | --- |

—

Seksuaalkasvatus ja pereplaneerimine;

| — | Ema ja vastsündinu seaduslik kaitse. |
| --- | --- |

—

Ema ja vastsündinu seaduslik kaitse.

| b. | Ämmaemanda tööga seonduvad eriained:






  — | Anatoomia ja füsioloogia; |
| --- | --- | --- |

b.

Ämmaemanda tööga seonduvad eriained:

—

Anatoomia ja füsioloogia;

| — | Embrüoloogia ja loote areng; |
| --- | --- |

—

Embrüoloogia ja loote areng;

| — | Rasedus, sünnitus ja sünnitusjärgne periood; |
| --- | --- |

—

Rasedus, sünnitus ja sünnitusjärgne periood;

| — | Günekoloogiline ja sünnitusabialane patoloogia; |
| --- | --- |

—

Günekoloogiline ja sünnitusabialane patoloogia;

| — | Rasedate nõustamine, tulevaste lapsevanemate ettevalmistus, sealhulgas psühholoogised aspektid; |
| --- | --- |

—

Rasedate nõustamine, tulevaste lapsevanemate ettevalmistus, sealhulgas psühholoogised aspektid;

| — | Sünnituse ettevalmistus (sealhulgas teadmised sünnitusabi tehnilistest vahenditest; |
| --- | --- |

—

Sünnituse ettevalmistus (sealhulgas teadmised sünnitusabi tehnilistest vahenditest;

| — | Analgeesia, anesteesia ja elustamine; |
| --- | --- |

—

Analgeesia, anesteesia ja elustamine;

| — | Vastsündinu füsioloogia ja patoloogia; |
| --- | --- |

—

Vastsündinu füsioloogia ja patoloogia;

| — | Vastsündinu hooldus ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

Vastsündinu hooldus ja järelevalve;

| — | Psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid. |
| --- | --- |

—

Psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid.

B.   Praktiline ja kliiniline väljaõpe

Väljaõpe toimub asjakohase järelevalve all:

| — | Rasedate nõustamine, mis hõlmab vähemalt 100 sünnituseelset läbivaatust; |
| --- | --- |

—

Rasedate nõustamine, mis hõlmab vähemalt 100 sünnituseelset läbivaatust;

| — | Vähemalt 40 raseda järelevalve ja hooldus; |
| --- | --- |

—

Vähemalt 40 raseda järelevalve ja hooldus;

| — | Vähemalt 40 sünnituse vastuvõtmine väljaõpetatava enda poolt; kui sünnitajate vähesuse tõttu ei ole seda arvu võimalik saavutada, võib arvu alandada 30-le tingimusel, et väljaõpetatav osaleb veel 20 sünnitusel; |
| --- | --- |

—

Vähemalt 40 sünnituse vastuvõtmine väljaõpetatava enda poolt; kui sünnitajate vähesuse tõttu ei ole seda arvu võimalik saavutada, võib arvu alandada 30-le tingimusel, et väljaõpetatav osaleb veel 20 sünnitusel;

| — | Aktiivne osalemine tuharseis-sünnitusel. Kui see ei ole tuharseis-sünnituste vähesuse tõttu võimalik, tuleb protsessi simuleerida; |
| --- | --- |

—

Aktiivne osalemine tuharseis-sünnitusel. Kui see ei ole tuharseis-sünnituste vähesuse tõttu võimalik, tuleb protsessi simuleerida;

| — | Episiotoomia läbiviimine ja sissejuhatus haava õmblemisse. Õmblemise sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist tööd. Õmblemise praktiline õpe hõlmab episiotoomiajärgsete haavade ja sünnitusteede väikeste rebendite õmblemist. Kui teisiti ei ole võimalik, võib olukorda vajadusel ka simuleerida; |
| --- | --- |

—

Episiotoomia läbiviimine ja sissejuhatus haava õmblemisse. Õmblemise sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist tööd. Õmblemise praktiline õpe hõlmab episiotoomiajärgsete haavade ja sünnitusteede väikeste rebendite õmblemist. Kui teisiti ei ole võimalik, võib olukorda vajadusel ka simuleerida;

| — | 40 riskirühma kuuluva raseda, sünnitaja või sünnitanu järelevalve ja hooldus; |
| --- | --- |

—

40 riskirühma kuuluva raseda, sünnitaja või sünnitanu järelevalve ja hooldus;

| — | Vähemalt 100 sünnitanu ja terve vastsündinu järelevalve ja hooldus; |
| --- | --- |

—

Vähemalt 100 sünnitanu ja terve vastsündinu järelevalve ja hooldus;

| — | Vastsündinute, sealhulgas enneaegsete, ülekantud vastsündinute ning alakaaluliste ja haigete vastsündinute järelevalve ja hooldus; |
| --- | --- |

—

Vastsündinute, sealhulgas enneaegsete, ülekantud vastsündinute ning alakaaluliste ja haigete vastsündinute järelevalve ja hooldus;

| — | Günekoloogiliste ja sünnitusalaste patoloogiatega patsientide hooldus; |
| --- | --- |

—

Günekoloogiliste ja sünnitusalaste patoloogiatega patsientide hooldus;

| — | Sissejuhatus hooldusesse meditsiini ja kirurgia valdkonnas. Sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist koolitust. |
| --- | --- |

—

Sissejuhatus hooldusesse meditsiini ja kirurgia valdkonnas. Sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist koolitust.

Teoreetiline ja erialane õpe (õppekava A osa) peavad olema tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et asjaomasel isikul on võimalik käesolevas lisas nimetatud teadmisi ja oskusi asjakohasel viisil omandada.

Ämmaemanda praktiline koolitus (õppekava Β osa) toimub pädeva asutuse järelevalvel haiglate asjaomastes osakondades või teistes heakskiidetud tervishoiuasutustes. Koolituse vältel osalevad ämmaemandaõpilased nendes tegevustes sedavõrd, kuivõrd need aitavad kaasa nende väljaõppele. Neile tutvustatakse ämmaemanda tööga kaasnevat vastutust.

5.5.2.   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examen -commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen -commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23. jaanuar 1983

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)






  — | Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

—

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1. mai 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)






  — | Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

—

Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

23. jaanuar 1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23. jaanuar 1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1. mai 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

23. jaanuar 1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1. jaanuar 1986

France

Diplôme de sage-femme

L'État

Sage-femme

23. jaanuar 1983

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

23. jaanuar 1983

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23. jaanuar 1983

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1. mai 2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1. mai 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesine praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesine praktiką akušerijoje

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1. mai 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesine praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesine praktiką akušerijoje

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesine kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23. jaanuar 1983

Magyarország

Szülésznő bizonyítvány

Iskola/főiskola

Szülésznő

1. mai 2004

Malta

Lawrja jew diploma fl-Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1. mai 2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidingsinstellingen

Verloskundige

23. jaanuar 1983

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1. jaanuar 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Położna

1. mai 2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1. jaanuar 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana babica/Diplomirani babičar

1. mai 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z pôrodnej asistencie” (“Bc”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z pôrodnej asistencie” (“Bc”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Pôrodná asistentka

1. mai 2004

| 2. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorske examen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorske examen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1. jaanuar 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1. jaanuar 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

23. jaanuar 1983

V.6.   Proviisor

5.6.1.   Proviisori õppekava

| — | Botaanika ja zooloogia; |
| --- | --- |

—

Botaanika ja zooloogia;

| — | Füüsika; |
| --- | --- |

—

Füüsika;

| — | Üldine ja anorgaaniline keemia; |
| --- | --- |

—

Üldine ja anorgaaniline keemia;

| — | Orgaaniline keemia; |
| --- | --- |

—

Orgaaniline keemia;

| — | Analüütiline keemia; |
| --- | --- |

—

Analüütiline keemia;

| — | Farmatseutiline keemia, sealhulgas ravimite analüüsimine; |
| --- | --- |

—

Farmatseutiline keemia, sealhulgas ravimite analüüsimine;

| — | Üldine ja rakenduslik (meditsiiniline) biokeemia; |
| --- | --- |

—

Üldine ja rakenduslik (meditsiiniline) biokeemia;

| — | Anatoomia ja füsioloogia, meditsiiniterminoloogia; |
| --- | --- |

—

Anatoomia ja füsioloogia, meditsiiniterminoloogia;

| — | Mikrobioloogia; |
| --- | --- |

—

Mikrobioloogia;

| — | Farmakoloogia ja farmakoteraapia; |
| --- | --- |

—

Farmakoloogia ja farmakoteraapia;

| — | Farmatseutiline tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

Farmatseutiline tehnoloogia;

| — | Toksikoloogia; |
| --- | --- |

—

Toksikoloogia;

| — | Farmakognoosia; |
| --- | --- |

—

Farmakognoosia;

| — | Õigusaktid ja vajadusel kutse-eetika. |
| --- | --- |

—

Õigusaktid ja vajadusel kutse-eetika.

Teoreetiline ja praktiline õpe peavad olema vahekorras, mis jätab teooriale igas aines piisavalt ruumi säilitamaks õppe kõrgkoolikohast korraldust.

5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universités |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1. oktoober 1987

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

1. mai 2004

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Højskole

1. oktoober 1987

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1. oktoober 1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Tartu Ülikool

1. mai 2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1. oktoober 1987

España

Título de licenciado en farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. oktoober 1987

France

| — | Diplôme d'État de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de pharmacien

| — | Diplôme d'État de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de docteur en pharmacie

Universités

1. oktoober 1987

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. oktoober 1987

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1. november 1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1. mai 2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1. mai 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. mai 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de pharmacien

Jury d'examen d'État + visa du ministre de l'éducation nationale

1. oktoober 1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. pharm)

EG Egyetem

1. mai 2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1. mai 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1. oktoober 1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1. oktoober 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1. mai 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1. oktoober 1987

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv “magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1. mai 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister farmácie” (“Mgr.”)

Vysoká škola

1. mai 2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1. oktoober 1994

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1. oktoober 1994

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. oktoober 1987

V.7.   Arhitekt

5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Akadeemiline võrdlusaasta

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-institu- |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-institu-

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil-architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil-architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (13) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (13)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen. |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen.

Ελλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα- μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (TEE) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Valles; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Valles;

| — | Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

| — | Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Corana; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Corana;

| — | Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia.

1999/2000

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.(NUI)) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.(NUI))

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dipl.Arch) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dipl.Arch)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile – architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 1998/1999.)

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

1988/1989

Laurea specialistica quinquennale in Architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 2002/2003.)

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

2002/2003

(Soltanto per i diplomi che saranno rilasciati a partire dall'anno accademico 2003/2004.)

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom.-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom.-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB Kungliga Tekniska Högskolan Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board. The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Éducation if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  1. jaanuar 1983.

(2)  1. jaanuar 1983.

(3)  1. august 1987, välja arvatud isikud, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva;

(4)  31. detsember 1971;

(5)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam tunnistust;

(6)  9. juuli 1984.

(7)  3. detsember 1971;

(8)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute kohta ei väljastata enam tunnistust;

(9)  8. juuli 1984.

(10)  
  1. jaanuar 1983, välja arvatud isikute puhul, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja lõpetasid õpingud 1988. aasta lõpuks
  .

(11)  
  1. jaanuar 1983.

(12)  
  Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgi kvalifikatsiooni andva õppe eelduseks on arsti põhiõppe (artikkel 24) ja hambaarsti põhiõppe (artikkel 34) edukas läbimine
  .

(13)  Diese Diplôme sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

VI LISA

KOOLITUSE MINIMAALNÕUETE KOOSKÕLASTAMISE ALUSEL TUNNUSTATUD KUTSEALADEL TEGUTSEVATE ISIKUTE POOLT OMANDATUD
  ÕIGUSED

6.   Artikli 49 lõike 1 kohaselt teatud õigused omandanud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | riiklike arhitektuurikõrgkoolide ja -instituutide poolt välja antud diplomid (architecte-architect) |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Akadeemiline võrdlusaasta

België/Belgique/Belgien

—

riiklike arhitektuurikõrgkoolide ja -instituutide poolt välja antud diplomid (architecte-architect)

| — | Hasselti provintsi arhitektuurikõrgkooli poolt välja antud diplomid (architect) |
| --- | --- |

—

Hasselti provintsi arhitektuurikõrgkooli poolt välja antud diplomid (architect)

| — | kuninglike kunstiakadeemiate poolt välja antud diplomid (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

kuninglike kunstiakadeemiate poolt välja antud diplomid (architecte – architect)

| — | “écoles Saint-Luc”-koolide poolt välja antudd diplomid (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

“écoles Saint-Luc”-koolide poolt välja antudd diplomid (architecte – architect)

| — | tsiviilinseneri ülikoolidiplomid, millele on lisatud arhitektide ühenduse väljaantud praktikatun-nistus, mis annab selle omanikule õiguse kasutada arhitekti kutsenimetust “arhitekt” (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

tsiviilinseneri ülikoolidiplomid, millele on lisatud arhitektide ühenduse väljaantud praktikatun-nistus, mis annab selle omanikule õiguse kasutada arhitekti kutsenimetust “arhitekt” (architecte – architect)

| — | tsentraalse või riikliku arhitektuurialase eksamikomisjoni poolt välja antud arhitektidiplomid (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

tsentraalse või riikliku arhitektuurialase eksamikomisjoni poolt välja antud arhitektidiplomid (architecte – architect)

| — | ülikoolide rakendusteaduse teaduskondade ja Monsi polütehnilise teaduskonna väljaantud tsivii-linseneri-arhitekti ja arhitekti-inseneri diplomid (ingénieur-architecte, ingénieur-architect) |
| --- | --- |

—

ülikoolide rakendusteaduse teaduskondade ja Monsi polütehnilise teaduskonna väljaantud tsivii-linseneri-arhitekti ja arhitekti-inseneri diplomid (ingénieur-architecte, ingénieur-architect)

1987/1988

Česká republika

| — | “České vysoké učení technické” – ülikooli (Tšehhi tehnikaülikool Prahas) järgmiste teaduskondade poolt väljastatud diplomid:
  “Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (kuni 1951. aastani), “Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (1951. aastast kuni 1960. aastani), “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) (1960. aastast) järgmistel erialadel: hoonete ehitus ja ehitus, hoonete ehitus ja arhitektuur, arhitektuur (sealhulgas linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine), insenerehitus ja tööstuse ning põllumajanduse tootmishoonete ehitus või tsiviilehituse teooria õppekava hoonete ehituse ja arhitektuuri teooria erialal, “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) (1976. aastast) järgmistel erialadel: arhitektuur, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine või arhitektuuri ja linnaplaneerimise õppekava järgmised erialad: arhitektuur, arhitektuurse projekteerimise teooria, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine, arhitektuuri ajalugu ja ajaloomälestiste rekonstrueerimine või arhitektuur ja hoonete ehitus, |
| --- | --- |

—

“České vysoké učení technické” – ülikooli (Tšehhi tehnikaülikool Prahas) järgmiste teaduskondade poolt väljastatud diplomid:

“Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (kuni 1951. aastani), “Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (1951. aastast kuni 1960. aastani), “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) (1960. aastast) järgmistel erialadel: hoonete ehitus ja ehitus, hoonete ehitus ja arhitektuur, arhitektuur (sealhulgas linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine), insenerehitus ja tööstuse ning põllumajanduse tootmishoonete ehitus või tsiviilehituse teooria õppekava hoonete ehituse ja arhitektuuri teooria erialal, “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) (1976. aastast) järgmistel erialadel: arhitektuur, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine või arhitektuuri ja linnaplaneerimise õppekava järgmised erialad: arhitektuur, arhitektuurse projekteerimise teooria, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine, arhitektuuri ajalugu ja ajaloomälestiste rekonstrueerimine või arhitektuur ja hoonete ehitus,

| — | arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” poolt väljastatud diplomid (kuni 1951. aastani), |
| --- | --- |

—

arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” poolt väljastatud diplomid (kuni 1951. aastani),

| — | arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola stavitelství v Brně” poolt väljastatud diplomid (1951. aastast kuni 1956. aastani), |
| --- | --- |

—

arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola stavitelství v Brně” poolt väljastatud diplomid (1951. aastast kuni 1956. aastani),

| — | arhitektuuri ja linnaplaneerimise teooria erialal “Vysoké učení technické v Brně”, “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast) või ehitusteooria erialal “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast), |
| --- | --- |

—

arhitektuuri ja linnaplaneerimise teooria erialal “Vysoké učení technické v Brně”, “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast) või ehitusteooria erialal “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast),

| — | ehituse ja arhitektuuri või tsiviilehituse erialal “Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava”, “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1997. aastast), |
| --- | --- |

—

ehituse ja arhitektuuri või tsiviilehituse erialal “Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava”, “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1997. aastast),

| — | arhitektuuri osakonna linnaplaneerimise ja arhitektuuri erialal “Technická univerzita v Liberci”, “Fakulta architektury” (arhitektuuri teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1994. aastast), |
| --- | --- |

—

arhitektuuri osakonna linnaplaneerimise ja arhitektuuri erialal “Technická univerzita v Liberci”, “Fakulta architektury” (arhitektuuri teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1994. aastast),

| — | arhitektuurilise projekteerimise osakonna disaini erialal “Akademie výtvarných umění v Praze” poolt väljastatud diplomid, |
| --- | --- |

—

arhitektuurilise projekteerimise osakonna disaini erialal “Akademie výtvarných umění v Praze” poolt väljastatud diplomid,

| — | arhitektuuri osakonna disaini erialal “Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” poolt väljastatud diplomid, |
| --- | --- |

—

arhitektuuri osakonna disaini erialal “Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” poolt väljastatud diplomid,

| — | ilma spetsialiseerumiseta või hoonete ehituse erialal “Česká komora architektů” poolt väljastatud tunnistus; |
| --- | --- |

—

ilma spetsialiseerumiseta või hoonete ehituse erialal “Česká komora architektů” poolt väljastatud tunnistus;

2006/2007

Danmark

| — | Kopenhaageni ja Arhusi riiklike arhitektuurikoolide poolt välja antud diplomid (architekt) |
| --- | --- |

—

Kopenhaageni ja Arhusi riiklike arhitektuurikoolide poolt välja antud diplomid (architekt)

| — | arhitektide komisjoni 28. mai 1975. aasta seaduse nr 202 kohaselt välja antud kutsetunnistus (registreret arkitekt) |
| --- | --- |

—

arhitektide komisjoni 28. mai 1975. aasta seaduse nr 202 kohaselt välja antud kutsetunnistus (registreret arkitekt)

| — | ehituskõrgkoolide poolt välja antud diplomid (bygningskonstruktoer), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi. |
| --- | --- |

—

ehituskõrgkoolide poolt välja antud diplomid (bygningskonstruktoer), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi.

1987/1988

Deutschland

| — | kunstikõrgkoolide poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK) |
| --- | --- |

—

kunstikõrgkoolide poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

| — | tehniliste kõrgkoolide “Technische Hochschulen”, tehnikaülikoolide, ülikoolide ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada); |
| --- | --- |

—

tehniliste kõrgkoolide “Technische Hochschulen”, tehnikaülikoolide, ülikoolide ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada);

| — | rakenduslike kõrgkoolide “Fachhochschulen” ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid, millele on juhul, kui õppeaeg on alla nelja aasta, kuid vähemalt kolm aastat, lisatud tunnistus, mis kinnitab nelja-aastast töökogemust Saksamaa Liitvabariigis ja mille on välja andnud kutseorgan kooskõlas artikli 47 lõikega 1 (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada); |
| --- | --- |

—

rakenduslike kõrgkoolide “Fachhochschulen” ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid, millele on juhul, kui õppeaeg on alla nelja aasta, kuid vähemalt kolm aastat, lisatud tunnistus, mis kinnitab nelja-aastast töökogemust Saksamaa Liitvabariigis ja mille on välja andnud kutseorgan kooskõlas artikli 47 lõikega 1 (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada);

| — | enne 1. jaanuari 1973 õppeasutuste “Ingenieurschulen” ja “Werkkunstschulen” arhitektuuriosakondade poolt välja antud diplomid (Prüfungszeugnisse), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi. |
| --- | --- |

—

enne 1. jaanuari 1973 õppeasutuste “Ingenieurschulen” ja “Werkkunstschulen” arhitektuuriosakondade poolt välja antud diplomid (Prüfungszeugnisse), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi.

1987/1988

Eesti

| — | diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma in architectural studies awarded by the Faculty of Architecture at the Estonian Academy of Arts since 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (awarded by Tallinn Art University in 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (awarded by the State Art Institute of the Estonian SSR in 1951-1988) |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma in architectural studies awarded by the Faculty of Architecture at the Estonian Academy of Arts since 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (awarded by Tallinn Art University in 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (awarded by the State Art Institute of the Estonian SSR in 1951-1988)

2006/2007

Ελλάς

| — | Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas;

| — | Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas;

| — | Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, – — mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, – — mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas;

| — | Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja -tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja -tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas;

| — | kõrgkooli Panepistimion Thrakis poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kõrgkooli Panepistimion Thrakis poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas;

| — | kõrgkooli Panepistimion Patron poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas |
| --- | --- |

—

kõrgkooli Panepistimion Patron poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

1987/1988

España

Haridus- ja teadusministeeriumi või ülikoolide poolt omistatud arhitekti kutsekvalifikatsioon (título oficial de arquitecto)

1987/1988

France

| — | kuni 1959. aastani haridusministeeriumi ja pärast seda kultuuriministeeriumi poolt välja antud riiklik arhitekti diplom (architecte DPLG); |
| --- | --- |

—

kuni 1959. aastani haridusministeeriumi ja pärast seda kultuuriministeeriumi poolt välja antud riiklik arhitekti diplom (architecte DPLG);

| — | arhitektuurikõrgkooli “Ecole spéciale d'architecture” poolt välja antud diplomid (architecte DESA); |
| --- | --- |

—

arhitektuurikõrgkooli “Ecole spéciale d'architecture” poolt välja antud diplomid (architecte DESA);

| — | alates 1955. aastast kõrgkooli “Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg” (endise nimega “Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arhitektuuriteaduskonna poolt välja antud diplomid (architecte ENS AIS). |
| --- | --- |

—

alates 1955. aastast kõrgkooli “Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg” (endise nimega “Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arhitektuuriteaduskonna poolt välja antud diplomid (architecte ENS AIS).

1987/1988

Ireland

| — | kraad “Bachelor of Architecture” (B.Arch.(NUI)), mille kõrgkool National University of Ireland on välja andnud Dublini kolledži University College arhitektuurieriala lõpetanutele; |
| --- | --- |

—

kraad “Bachelor of Architecture” (B.Arch.(NUI)), mille kõrgkool National University of Ireland on välja andnud Dublini kolledži University College arhitektuurieriala lõpetanutele;

| — | tehnoloogiakolledži College of Techology (Bolton Street, Dublin) väljaantud ülikoolitasemel arhi-tektidiplom (Dipl.Arch.); |
| --- | --- |

—

tehnoloogiakolledži College of Techology (Bolton Street, Dublin) väljaantud ülikoolitasemel arhi-tektidiplom (Dipl.Arch.);

| — | instituudi Royal Institute of Architects of Ireland assotsieerunud liikme tunnistus (ARIAI); |
| --- | --- |

—

instituudi Royal Institute of Architects of Ireland assotsieerunud liikme tunnistus (ARIAI);

| — | instituudi Royal Institute of Architects of Ireland liikmetunnistus (MRIAI). |
| --- | --- |

—

instituudi Royal Institute of Architects of Ireland liikmetunnistus (MRIAI).

1987/1988

Italia

| — | ülikoolide, polütehniliste instituutide ning Veneetsia ja Reggio Calabria kõrgemate arhitektuu-riinstituutide poolt välja antud diplomid “laurea in architettura”, millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse töötada iseseisvalt arhitektina ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott.Architetto); |
| --- | --- |

—

ülikoolide, polütehniliste instituutide ning Veneetsia ja Reggio Calabria kõrgemate arhitektuu-riinstituutide poolt välja antud diplomid “laurea in architettura”, millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse töötada iseseisvalt arhitektina ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott.Architetto);

| — | ülikoolide ja polütehniliste instituutide poolt välja antud diplomid ehituse erialal (“sezione cos-tenzione civile”), millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse tegutseda iseseisvalt arhitektuuri valdkonnas ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. in ingegneria civile); |
| --- | --- |

—

ülikoolide ja polütehniliste instituutide poolt välja antud diplomid ehituse erialal (“sezione cos-tenzione civile”), millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse tegutseda iseseisvalt arhitektuuri valdkonnas ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. in ingegneria civile);

1987/1988

Κύπρος

| — | Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (Küprose Teadus- ja Tehnikakoja (ETEK) poolt välja antud arhitektide registri registreerimistunnistus). |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (Küprose Teadus- ja Tehnikakoja (ETEK) poolt välja antud arhitektide registri registreerimistunnistus).

2006/2007

Latvija

“Arhitekta diploms” ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un “Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (arhitekti diplom, mida Läti Riikliku Ülikooli tsiviilehituse teaduskonna arhitektuuri osakond andis välja kuni 1958. aastani, mida Riia Polütehnilise Instituudi tsiviilehituse teaduskonna arhitektuuri osakond andis välja aastatel 1958-1991, mida Riia Tehnikaülikooli arhitektuuri teaduskond annab välja alates 1991. aastast ning Läti Arhitektide Liidu registreerimistunnistus);

2006/2007

Lietuva

| — | insener-arhitekti/arhitekti (inžinierius architektas/architektas) diplom, mida Kaunase Polütehniline Instituut Kauno politechnikos institutas andis välja kuni 1969. aastani; |
| --- | --- |

—

insener-arhitekti/arhitekti (inžinierius architektas/architektas) diplom, mida Kaunase Polütehniline Instituut Kauno politechnikos institutas andis välja kuni 1969. aastani;

| — | diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), mida Vilnius inžinerinis statybos institutas andis välja 1990. aastani, Vilnius technikos universitetas 1996. aastani, Vilnius Gedimino technikos universitetas annab välja 1996. aastast alates; |
| --- | --- |

—

diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), mida Vilnius inžinerinis statybos institutas andis välja 1990. aastani, Vilnius technikos universitetas 1996. aastani, Vilnius Gedimino technikos universitetas annab välja 1996. aastast alates;

| — | LTSR Valstybinis dailės institutas poolt kuni 1990. aastani ja alates 1990. aastast Vilniaus dailės akademija väljaantavad spetsialistide diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras); |
| --- | --- |

—

LTSR Valstybinis dailės institutas poolt kuni 1990. aastani ja alates 1990. aastast Vilniaus dailės akademija väljaantavad spetsialistide diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras);

| — | diplomid arhitekti kõrghariduse/magistrikraadi (architektūros bakalauras/architektūros magistras) omandamise kohta, mida Kauno technologijos universitetas annab välja alates 1997. aastast; |
| --- | --- |

—

diplomid arhitekti kõrghariduse/magistrikraadi (architektūros bakalauras/architektūros magistras) omandamise kohta, mida Kauno technologijos universitetas annab välja alates 1997. aastast;

kõikidele nendele dokumentidele peab olema lisatud atesteerimiskomisjoni poolt välja antud tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri alal tegutsemiseks (atesteeritud arhitekt/Atestuotas architektas)

2006/2007

Magyarország

| — | “okleveles építészmérnök” diplom (arhitekti diplom, arhitektuurimagister), mida annavad välja ülikoolid; |
| --- | --- |

—

“okleveles építészmérnök” diplom (arhitekti diplom, arhitektuurimagister), mida annavad välja ülikoolid;

| — | “okleveles építész tervező művész” diplom (magistridiplom arhitektuuri või üldehituse alal), mida annavad välja ülikoolid. |
| --- | --- |

—

“okleveles építész tervező művész” diplom (magistridiplom arhitektuuri või üldehituse alal), mida annavad välja ülikoolid.

2006/2007

Malta

| — | Perit: Lawrja ta Perit, mida annab välja Universita` Malta-ülikool, annab õiguse registreerida end kui “Perit”; |
| --- | --- |

—

Perit: Lawrja ta Perit, mida annab välja Universita` Malta-ülikool, annab õiguse registreerida end kui “Perit”;

2006/2007

Nederland

| — | Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite arhitektuuriosakondade poolt välja antud tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on sooritanud arhitektuuri erialal kraadieksami (bouwkundig ingenieur); |
| --- | --- |

—

Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite arhitektuuriosakondade poolt välja antud tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on sooritanud arhitektuuri erialal kraadieksami (bouwkundig ingenieur);

| — | riiklikult tunnustatud arhitektuuriakadeemiate diplomid (architect); |
| --- | --- |

—

riiklikult tunnustatud arhitektuuriakadeemiate diplomid (architect);

| — | kuni 1971. aastani endiste arhitektuurikolledžite (Hoger Bouwkunstonderricht) diplomid (architect HBO); |
| --- | --- |

—

kuni 1971. aastani endiste arhitektuurikolledžite (Hoger Bouwkunstonderricht) diplomid (architect HBO);

| — | kuni 1970. aastani endiste arhitektuurikolledžite (voortgezet Bouwkunstonderricht) diplomid (architect VBO); |
| --- | --- |

—

kuni 1970. aastani endiste arhitektuurikolledžite (voortgezet Bouwkunstonderricht) diplomid (architect VBO);

| — | tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud Madalmaade Arhitektide Liidu “Bond van Nederlandse Architecten” (BNA) arhitektide nõukogu korraldatud eksami (architect); |
| --- | --- |

—

tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud Madalmaade Arhitektide Liidu “Bond van Nederlandse Architecten” (BNA) arhitektide nõukogu korraldatud eksami (architect);

| — | arhitektuuriinstituudi fondi “Stichting Instituut voor Architectuur” (IVA) diplom, mis on antud pärast kõnealuse fondi korraldatud ja vähemalt nelja aasta pikkuse kursuse läbimist ning millele on lisatud pädeva ametiasutuse tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 44 nimetatud tegevusi; |
| --- | --- |

—

arhitektuuriinstituudi fondi “Stichting Instituut voor Architectuur” (IVA) diplom, mis on antud pärast kõnealuse fondi korraldatud ja vähemalt nelja aasta pikkuse kursuse läbimist ning millele on lisatud pädeva ametiasutuse tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 44 nimetatud tegevusi;

| — | pädevate ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on enne 5. augustit 1985 sooritanud kraadieksami “Kandidaat in de bouwkunde” Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite juures ja et vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul on ta tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect); |
| --- | --- |

—

pädevate ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on enne 5. augustit 1985 sooritanud kraadieksami “Kandidaat in de bouwkunde” Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite juures ja et vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul on ta tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect);

| — | tunnistus, mille pädevad ametiasutused annavad välja üksnes isikutele, kes olid enne 5. augustit 1985 saanud 40aastaseks, ja mis kinnitab, et asjaomane isik on vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect); |
| --- | --- |

—

tunnistus, mille pädevad ametiasutused annavad välja üksnes isikutele, kes olid enne 5. augustit 1985 saanud 40aastaseks, ja mis kinnitab, et asjaomane isik on vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect);

| — | seitsmendas ja kaheksandas taandes nimetatud tunnistusi ei ole enam vaja tunnustada pärast seda, kui on jõustunud Madalmaade õigus- ja haldusnormid, mis reguleerivad arhitektuurialase tegevuse alustamist ja teostamist arhitekti kutsenimetust kasutades, kuivõrd kõnealuste õigusnormide kohaselt ei anna need tunnistused õigust kõnealuse tegevuse alustamiseks arhitekti kutsenimetust kasutades; |
| --- | --- |

—

seitsmendas ja kaheksandas taandes nimetatud tunnistusi ei ole enam vaja tunnustada pärast seda, kui on jõustunud Madalmaade õigus- ja haldusnormid, mis reguleerivad arhitektuurialase tegevuse alustamist ja teostamist arhitekti kutsenimetust kasutades, kuivõrd kõnealuste õigusnormide kohaselt ei anna need tunnistused õigust kõnealuse tegevuse alustamiseks arhitekti kutsenimetust kasutades;

1987/1988

Österreich

| — | Viini ja Grazi Tehnikaülikoolide ning Innsbrucki Ülikooli insenerehituse (“Bauingenieurwesen”), hoonete ehituse (“Hochbau”) ja arhitektuuri (“Architektur”) teaduskonna poolt arhitektuuri, insenerehituse (“Bauingenieurwesen”)/hoonete ehituse (“Hochbau”) ja ehitusinseneri (“Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen”) erialal välja antud diplomid; |
| --- | --- |

—

Viini ja Grazi Tehnikaülikoolide ning Innsbrucki Ülikooli insenerehituse (“Bauingenieurwesen”), hoonete ehituse (“Hochbau”) ja arhitektuuri (“Architektur”) teaduskonna poolt arhitektuuri, insenerehituse (“Bauingenieurwesen”)/hoonete ehituse (“Hochbau”) ja ehitusinseneri (“Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen”) erialal välja antud diplomid;

| — | Pinnakultuuride Ülikooli (“Universität für Bodenkultur”) poolt pinnakultuuride tehnoloogia ja veemajanduse erialal (“Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) välja antud diplomid |
| --- | --- |

—

Pinnakultuuride Ülikooli (“Universität für Bodenkultur”) poolt pinnakultuuride tehnoloogia ja veemajanduse erialal (“Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) välja antud diplomid

| — | Viini Kujutava Kunsti Kõrgkooli arhitektuuriinstituudi poolt välja antud diplomid |
| --- | --- |

—

Viini Kujutava Kunsti Kõrgkooli arhitektuuriinstituudi poolt välja antud diplomid

| — | Viini Kujutava Kunsti Akadeemia poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid |
| --- | --- |

—

Viini Kujutava Kunsti Akadeemia poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid

| — | rakenduslike tehnikakõrgkoolide, kutseõppeasutuste või ehituskutsekoolide poolt välja antud diplomid (Ing.), millele on lisatud ehitusmeistri (“Baumeister”) tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud vähemalt 6-aastase eksamiga lõppeva kutsepraktika Austrias; |
| --- | --- |

—

rakenduslike tehnikakõrgkoolide, kutseõppeasutuste või ehituskutsekoolide poolt välja antud diplomid (Ing.), millele on lisatud ehitusmeistri (“Baumeister”) tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud vähemalt 6-aastase eksamiga lõppeva kutsepraktika Austrias;

| — | Linzi Kunstilise ja Tööstusliku Disaini Ülikooli poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid; |
| --- | --- |

—

Linzi Kunstilise ja Tööstusliku Disaini Ülikooli poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid;

| — | ehitusinseneri või insener-konsultandi kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ehituse erialadel (“Hochbau”, “Bauwesen”, “Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen”, “Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) kooskõlas seadusega tsiviilehitajate kohta (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994). |
| --- | --- |

—

ehitusinseneri või insener-konsultandi kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ehituse erialadel (“Hochbau”, “Bauwesen”, “Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen”, “Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) kooskõlas seadusega tsiviilehitajate kohta (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994).

1997/1998

Polska

Diplomid, mis on välja antud järgmiste kõrgkoolide poolt:

| — | Varssavi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1948. aastani kutsenimetused: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1951. aastast kuni 1956. aastani kutsenimetus: inżynier architekt; 1954. aastast kuni 1957. aastani, 2. järk, kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1957. aastast kuni 1959. aastani kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1959. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architektury; 1964. aastast 1982. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architekta; 1983. aastast kuni 1990. aastani kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1991. aastast kutsenimetus: magistra inżyniera architekta), |
| --- | --- |

—

Varssavi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1948. aastani kutsenimetused: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1951. aastast kuni 1956. aastani kutsenimetus: inżynier architekt; 1954. aastast kuni 1957. aastani, 2. järk, kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1957. aastast kuni 1959. aastani kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1959. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architektury; 1964. aastast 1982. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architekta; 1983. aastast kuni 1990. aastani kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1991. aastast kutsenimetus: magistra inżyniera architekta),

| — | Krakovi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1953. aastani Kaevandamise ja Metallurgia Akadeemia arhitektuuri polütehniline teaduskond- Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Krakovi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1953. aastani Kaevandamise ja Metallurgia Akadeemia arhitektuuri polütehniline teaduskond- Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury),

| — | Wrocławi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (1949. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1956. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magister inżynier architektury; alates 1964. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Wrocławi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (1949. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1956. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magister inżynier architektury; alates 1964. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt),

| — | Sileesia Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond Gliwices (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955.aastani ehitusteaduskond – Wydział Inżynieryjno-Budowlany, kutsenimetus: inżynier architekt; 1961. aastast kuni 1969. aastani ehituskonstruktsioonide ja üldehituse teaduskond –Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, kutsenimetus: magister inżynier architekt; 1969. aastast kuni 1976. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1977. aastast arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1995. aastast kutsenimetus: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Sileesia Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond Gliwices (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955.aastani ehitusteaduskond – Wydział Inżynieryjno-Budowlany, kutsenimetus: inżynier architekt; 1961. aastast kuni 1969. aastani ehituskonstruktsioonide ja üldehituse teaduskond –Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, kutsenimetus: magister inżynier architekt; 1969. aastast kuni 1976. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1977. aastast arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1995. aastast kutsenimetus: inżynier architekt),

| — | Poznani Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhtitekti kutsenimetus: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955. aastani Insenerikool, arhitektuuriteaduskond – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury kutsenimetus: inżynier architektury; alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1999. aastast kutsenimetus: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Poznani Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhtitekti kutsenimetus: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955. aastani Insenerikool, arhitektuuriteaduskond – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury kutsenimetus: inżynier architektury; alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1999. aastast kutsenimetus: inżynier architekt),

| — | Gdanksi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1969. aastani arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury, 1969. aastast kuni 1971. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury, 1971. aastast kuni 1981. aastani Arhitektuuri ja Linnaplaneerimise Instituut – Instytut Architektury i Urbanistyki, alates 1981. aastast arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Gdanksi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1969. aastani arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury, 1969. aastast kuni 1971. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury, 1971. aastast kuni 1981. aastani Arhitektuuri ja Linnaplaneerimise Instituut – Instytut Architektury i Urbanistyki, alates 1981. aastast arhitektuuriteaduskond – Wydział Architektury),

| — | Białystoki Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1975. aastast kuni 1989. aastani Arhitektuuriinstituut – Instytut Architektury), |
| --- | --- |

—

Białystoki Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1975. aastast kuni 1989. aastani Arhitektuuriinstituut – Instytut Architektury),

| — | Łódźi Tehnikaülikool, tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1973. aastast kuni 1993. aastani tsiviiltehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury ja alates 1992. aastast tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond – Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; 1973. aastast kuni 1978. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Łódźi Tehnikaülikool, tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1973. aastast kuni 1993. aastani tsiviiltehituse ja arhitektuuri teaduskond – Wydział Budownictwa i Architektury ja alates 1992. aastast tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond – Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; 1973. aastast kuni 1978. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt),

| — | Szczecini Tehnikaülikool, tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948. aastast kuni 1954. aastani Kõrgem Insenerikool, arhitektuuriteaduskond – Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1970. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1998. aastast kutsenimetus: inżynier architekt). |
| --- | --- |

—

Szczecini Tehnikaülikool, tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948. aastast kuni 1954. aastani Kõrgem Insenerikool, arhitektuuriteaduskond – Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1970. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1998. aastast kutsenimetus: inżynier architekt).

Kõikidele nimetatud dokumentidele peab olema lisatud liikmetunnistus, mille on välja andnud Poola asjaomase piirkonna arhitektide koda ning mis annab õiguse Poolas arhitektuuri alal tegutsemiseks.

2006/2007

Portugal

| — | Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso especial de arquitectura”; |
| --- | --- |

—

Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso especial de arquitectura”;

| — | Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud arhitektidiplom “diploma de arquitecto” |
| --- | --- |

—

Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud arhitektidiplom “diploma de arquitecto”

| — | Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso de arquitectura” |
| --- | --- |

—

Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso de arquitectura”

| — | Lissaboni Kunstikõrgkooli poolt välja antud diplom “diploma de licenciatura em arquitectura” |
| --- | --- |

—

Lissaboni Kunstikõrgkooli poolt välja antud diplom “diploma de licenciatura em arquitectura”

| — | Lissaboni Tehnikaülikooli ja Porto Ülikooli poolt välja antud diplom “carta de curso de licenciatura em arquitectura” |
| --- | --- |

—

Lissaboni Tehnikaülikooli ja Porto Ülikooli poolt välja antud diplom “carta de curso de licenciatura em arquitectura”

| — | Lissaboni Tehhnikaülikooli tehnikainstituudi poolt välja antud ehitusinseneri diplom (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Lissaboni Tehhnikaülikooli tehnikainstituudi poolt välja antud ehitusinseneri diplom (licenciatura em engenharia civil)

| — | Porto Ülikooli ehitusteaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Porto Ülikooli ehitusteaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil)

| — | Coimbra Ülikooli loodusteaduste ja tehnika teaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Coimbra Ülikooli loodusteaduste ja tehnika teaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil)

| — | Minho Ülikooli poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil, produção) |
| --- | --- |

—

Minho Ülikooli poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil, produção)

1987/1988

Slovenija

| — | “Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” ((kõrgkooli arhitektuuri eriala diplom), mille on väljastanud arhitektuuriteaduskond ja millele on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri erialal tegutsemiseks, |
| --- | --- |

—

“Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” ((kõrgkooli arhitektuuri eriala diplom), mille on väljastanud arhitektuuriteaduskond ja millele on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri erialal tegutsemiseks,

| — | tehnikateaduskondade poolt väljaantav ülikoolidiplom, millega koos omistatakse “univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka” kraad; diplomile on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri alal tegutsemiseks. |
| --- | --- |

—

tehnikateaduskondade poolt väljaantav ülikoolidiplom, millega koos omistatakse “univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka” kraad; diplomile on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri alal tegutsemiseks.

2006/2007

Slovensko

| — | diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektura a pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikool (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1950-1952 (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektura a pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikool (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1950-1952 (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952-1960 (kutsenimetus: Ing. arch.); |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952-1960 (kutsenimetus: Ing. arch.);

| — | diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952-1960 (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952-1960 (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961-1976 (kutsenimetus: Ing. arch.); |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961-1976 (kutsenimetus: Ing. arch.);

| — | diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961-1976 (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961-1976 (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.),

| — | diplom linnakujunduse erialal (“urbanizmus”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.); |
| --- | --- |

—

diplom linnakujunduse erialal (“urbanizmus”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.);

| — | diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1977-1997 (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1977-1997 (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektura a pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1998. aastast (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektura a pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1998. aastast (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom hoonete ehituse erialal spetsialiseerumisega arhitektuurile (“pozemné stavby – špecializácia: architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas andis välja aastatel 2000-2001 (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse erialal spetsialiseerumisega arhitektuurile (“pozemné stavby – špecializácia: architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas andis välja aastatel 2000-2001 (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom hoonete ehituse ja arhitektuuri erialal (“pozemné stavby a architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas annab välja alates 2001. aastast (kutsenimetus: Ing.); |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse ja arhitektuuri erialal (“pozemné stavby a architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas annab välja alates 2001. aastast (kutsenimetus: Ing.);

| — | diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Bratislava Kunstiakadeemia (Vysoká škola výtvarných umení) annab välja alates 1969. aastast (kuni 1990. aastani kutsenimetus: Akad. arch., aastatel 1990-1992 kutsenimetus: Mgr., aastatel 1992-1996 kutsenimetus: Mgr. arch., alates 1997. aastast kutsenimetus: Mgr. art.), |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal (“architektura”), mida Bratislava Kunstiakadeemia (Vysoká škola výtvarných umení) annab välja alates 1969. aastast (kuni 1990. aastani kutsenimetus: Akad. arch., aastatel 1990-1992 kutsenimetus: Mgr., aastatel 1992-1996 kutsenimetus: Mgr. arch., alates 1997. aastast kutsenimetus: Mgr. art.),

| — | diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Košice Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta/Technická univerzita) andis välja aastatel 1981-1991 (kutsenimetus: Ing.). |
| --- | --- |

—

diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Košice Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta/Technická univerzita) andis välja aastatel 1981-1991 (kutsenimetus: Ing.).

Kõikidele nimetatud dokumentidele peab olema lisatud:

| — | Bratislavas asuva Slovaki arhitektide koja (Slovenská komora architektov) poolt välja antud luba eriala välja toomata või töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) või maakasutuse planeerimise (“územné plánovanie”) erialal; |
| --- | --- |

—

Bratislavas asuva Slovaki arhitektide koja (Slovenská komora architektov) poolt välja antud luba eriala välja toomata või töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) või maakasutuse planeerimise (“územné plánovanie”) erialal;

| — | Bratislavas asuva Slovaki ehitusinseneride koja (Slovenská komora stavebných inžinierov) poolt välja antud luba töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) erialal. |
| --- | --- |

—

Bratislavas asuva Slovaki ehitusinseneride koja (Slovenská komora stavebných inžinierov) poolt välja antud luba töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) erialal.

2006/2007

Suomi/Finland

| — | tehnikaülikoolide ja Oulu Ülikooli arhitektuuriteaduskondade poolt välja antud diplomid (arkki-tehti/arkitekt) |
| --- | --- |

—

tehnikaülikoolide ja Oulu Ülikooli arhitektuuriteaduskondade poolt välja antud diplomid (arkki-tehti/arkitekt)

| — | tehnikakõrgkoolide poolt välja antud diplomid (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt) |
| --- | --- |

—

tehnikakõrgkoolide poolt välja antud diplomid (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

1997/1998

Sverige

| — | Kuningliku Tehnikainstituudi arhitektuurikooli, Chalmersi Tehnikainstituudi ja Lundi Ülikooli tehnikainstituudi poolt valja antud diplomid (arkitekt, arhitektuurimagister) |
| --- | --- |

—

Kuningliku Tehnikainstituudi arhitektuurikooli, Chalmersi Tehnikainstituudi ja Lundi Ülikooli tehnikainstituudi poolt valja antud diplomid (arkitekt, arhitektuurimagister)

| — | Rootsi Arhitektide Liidu “Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) liikme tunnistus, kui kõnealune isik on omandanud ettevalmistuse riigis, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse |
| --- | --- |

—

Rootsi Arhitektide Liidu “Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) liikme tunnistus, kui kõnealune isik on omandanud ettevalmistuse riigis, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse

1997/1998

United Kingdom

| — | kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mille on pärast eksami sooritamist välja andnud:






  — | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- | --- |

—

kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mille on pärast eksami sooritamist välja andnud:

—

Royal Institute of British Architects

| — | Ülikoolide, polütehniliste instituutide, kolledžite, tehnoloogia- ja kunstikoolide juures asuvad arhitektuuriosakonnad ja mida 10. juunil 1985 Ühendkuningriigi Architects Registration Council registrisse kandmiseks (Architect) tunnustas; |
| --- | --- |

—

Ülikoolide, polütehniliste instituutide, kolledžite, tehnoloogia- ja kunstikoolide juures asuvad arhitektuuriosakonnad ja mida 10. juunil 1985 Ühendkuningriigi Architects Registration Council registrisse kandmiseks (Architect) tunnustas;

| — | tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1931. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 6 lõike 1 punktide a, b või jaotise 6 lõike 1 alusel omandanud õiguse arhitekti kutse-nimetusele (Architect); |
| --- | --- |

—

tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1931. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 6 lõike 1 punktide a, b või jaotise 6 lõike 1 alusel omandanud õiguse arhitekti kutse-nimetusele (Architect);

| — | tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1938. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 2 alusel omandanud õiguse arhitekti kutsenimetusele (Architect). |
| --- | --- |

—

tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1938. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 2 alusel omandanud õiguse arhitekti kutsenimetusele (Architect).

1987/1988

VII LISA

DOKUMENDID JA TUNNISTUSED, MILLE ESITAMIST VÕIB NÕUDA ARTIKLIi 50 LÕIKE 1 KOHASELT

1.   Dokumendid

| a) | Asjaomase isiku kodakondsust tõendav dokument. |
| --- | --- |

a)

Asjaomase isiku kodakondsust tõendav dokument.

| b) | Koopia erialast pädevust või kvalifikatsiooni tõendavast tunnistusest, mis annab õiguse asjaomasel kutsealal tegutsemiseks, ning vajadusel tõend kõnealuse isiku poolt omandatud tööalase kogemuse kohta.
  Lisaks sellele võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda taotlejalt tema koolitust ja väljaõpet puudutava teabe esitamist, kuivõrd see on vajalik tuvastamaks võimalikke kõrvalekaldeid pärit-oluliikmesriigi poolt nõutud koolitusest ja väljaõppest kooskõlas artikliga 14. Kui taotleja ei suuda nimetatud teavet esitada, pöörduvad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi kon-taktasutuse, pädeva asutuse või mõne muu asjaomase asutuse poole. |
| --- | --- |

b)

Koopia erialast pädevust või kvalifikatsiooni tõendavast tunnistusest, mis annab õiguse asjaomasel kutsealal tegutsemiseks, ning vajadusel tõend kõnealuse isiku poolt omandatud tööalase kogemuse kohta.

Lisaks sellele võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda taotlejalt tema koolitust ja väljaõpet puudutava teabe esitamist, kuivõrd see on vajalik tuvastamaks võimalikke kõrvalekaldeid pärit-oluliikmesriigi poolt nõutud koolitusest ja väljaõppest kooskõlas artikliga 14. Kui taotleja ei suuda nimetatud teavet esitada, pöörduvad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi kon-taktasutuse, pädeva asutuse või mõne muu asjaomase asutuse poole.

| c) | Artiklis 16 nimetatud juhtudel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, asjaomase asutuse või institutsiooni poolt väljastatud tõend tegevuse liigi ja kestuse kohta. |
| --- | --- |

c)

Artiklis 16 nimetatud juhtudel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, asjaomase asutuse või institutsiooni poolt väljastatud tõend tegevuse liigi ja kestuse kohta.

| d) | Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus, kes nõuab reguleeritud kutsealal tegevust alustada soovivatelt kodanikelt hea maine ja laitmatu reputatsiooni või isiku pankroti väljakuulutamise puudumise tõendamist või kes kutsealal tegutsemise ametialaste käitumisreeglite vastu eksimise või kuriteos süüdimõistmise tõttu edasi lükkab või keelustab, aktsepteerib vastuvõtva liikmesriigi territooriumil kõnealusel kutsealal tegutseda soovivate teiste liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, pädeva asutuse poolt väljaantud tõendit, mis tõendab nõuetele vastavust. Päritoluliikmesriigi asutused peavad nõutud dokumendid esitama kahe kuu jooksul.
  Kui päritoluliikmesriik või liikmesriik, kust teise riigi kodanik tuleb, ei anna välja eelnimetatud dokumentaalset tõendit, asendatakse need tõendid vandega või kui riigis ei ole vanne sätestatud, siis tõotusega, mille asjaomane isik annab pädeva kohtuorgani või haldusasutuse ees või vajadusel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, notari või pädeva kutseorgani ees; selline organ või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või tõotuse autentsust. |
| --- | --- |

d)

Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus, kes nõuab reguleeritud kutsealal tegevust alustada soovivatelt kodanikelt hea maine ja laitmatu reputatsiooni või isiku pankroti väljakuulutamise puudumise tõendamist või kes kutsealal tegutsemise ametialaste käitumisreeglite vastu eksimise või kuriteos süüdimõistmise tõttu edasi lükkab või keelustab, aktsepteerib vastuvõtva liikmesriigi territooriumil kõnealusel kutsealal tegutseda soovivate teiste liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, pädeva asutuse poolt väljaantud tõendit, mis tõendab nõuetele vastavust. Päritoluliikmesriigi asutused peavad nõutud dokumendid esitama kahe kuu jooksul.

Kui päritoluliikmesriik või liikmesriik, kust teise riigi kodanik tuleb, ei anna välja eelnimetatud dokumentaalset tõendit, asendatakse need tõendid vandega või kui riigis ei ole vanne sätestatud, siis tõotusega, mille asjaomane isik annab pädeva kohtuorgani või haldusasutuse ees või vajadusel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, notari või pädeva kutseorgani ees; selline organ või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või tõotuse autentsust.

| e) | Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt reguleeritud kutsealal tegutsemiseks dokumentaalset tõendit füüsilise ja vaimse tervise kohta, aktsepteerib asjaomane liikmesriik päritoluliikmesriigis nõutud sellekohast dokumenti piisava tõendina. Kui päritoluliikmesriik sellist tõendit ei nõua, aktsepteerib vastuvõttev liikmesriik selle riigi pädeva asutuse poolt väljastatud tõendit. Sellisel juhul peab päritoluliikmesriigi pädev asutus esitama nõutud tõendi kahe kuu jooksul. |
| --- | --- |

e)

Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt reguleeritud kutsealal tegutsemiseks dokumentaalset tõendit füüsilise ja vaimse tervise kohta, aktsepteerib asjaomane liikmesriik päritoluliikmesriigis nõutud sellekohast dokumenti piisava tõendina. Kui päritoluliikmesriik sellist tõendit ei nõua, aktsepteerib vastuvõttev liikmesriik selle riigi pädeva asutuse poolt väljastatud tõendit. Sellisel juhul peab päritoluliikmesriigi pädev asutus esitama nõutud tõendi kahe kuu jooksul.

| f) | Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt, kes soovivad alustada tegevust reguleeritud kutsealal,






  — | usaldusväärse finantsolukorra tõendamist, |
| --- | --- | --- |

f)

Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt, kes soovivad alustada tegevust reguleeritud kutsealal,

—

usaldusväärse finantsolukorra tõendamist,

| — | tõendit selle kohta, et nad on oma kutsevastutusest tuleneda võivate finantstagajärgede vastu kindlustatud, täites vastuvõtvas liikmesriigis kindlustuskatte tingimuste ja ulatusega seonduvaid kehtivaid õigusnorme, |
| --- | --- |

—

tõendit selle kohta, et nad on oma kutsevastutusest tuleneda võivate finantstagajärgede vastu kindlustatud, täites vastuvõtvas liikmesriigis kindlustuskatte tingimuste ja ulatusega seonduvaid kehtivaid õigusnorme,

aktsepteerib kõnealune liikmesriik teiste liikmesriikide pankade ja kindlustusseltside poolt välja antud sellekohaseid tõendeid piisavate tõenditena.

2.   Sertifikaadid

Hõlbustamaks käesoleva direktiivi III jaotise III peatüki kohaldamist, võivad liikmesriigid ette näha, et lisaks kvalifikatsiooni tõendavatele dokumentidele peavad käesoleva direktiiviga ettenähtud haridus- ja koolitus-nõuetele vastavad isikud esitama oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste poolt välja antud sertifikaadi, milles märgitakse, et kõnealused kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on need, millele käesolevas direktiivis viidatakse.

P6_TA(2005)0174

Puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus

Euroopa Parlamendi resolutsioon puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis analüüsib puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust (SEK(2004)1120); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis analüüsib puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust (SEK(2004)1120);

| — | võttes arvesse nõukogu määrusi (EÜ) nr 2200/96 (1), 2201/96 (2), 2202/96 (3) ja 2699/2000 (4), mis on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse aluseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrusi (EÜ) nr 2200/96 (1), 2201/96 (2), 2202/96 (3) ja 2699/2000 (4), mis on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse aluseks;

| — | võttes arvesse komisjoni dokumenti “ELi laienemine: mõju puu- ja köögiviljasektorile”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni dokumenti “ELi laienemine: mõju puu- ja köögiviljasektorile”;

| — | võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1432/2003 (5) tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta ja (EÜ) nr 1433/2003 (6) rakendusfondide ja -kavade kohta kõnealuses sektoris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1432/2003 (5) tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta ja (EÜ) nr 1433/2003 (6) rakendusfondide ja -kavade kohta kõnealuses sektoris;

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (7) ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1973/2004 (8) erimeetmete kohta pähklitootmise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (7) ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1973/2004 (8) erimeetmete kohta pähklitootmise toetamiseks;

| — | võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1535/2003 (9), (EÜ) nr 2111/2003 (10) ja (EÜ) nr 103/2004 (11) kõnealuses sektoris kehtivate eeskirjade lihtsustamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1535/2003 (9), (EÜ) nr 2111/2003 (10) ja (EÜ) nr 103/2004 (11) kõnealuses sektoris kehtivate eeskirjade lihtsustamise kohta;

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni aruannet nõukogule puu-ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (KOM(2001)0036) (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni aruannet nõukogule puu-ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (KOM(2001)0036) (12);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0121/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0121/2005),

| A. | arvestades, et Euroopa tootjad ja enamik liikmesriike toetavad 1996. aasta reformiga loodud süsteemi põhielementide säilitamist, nagu nähtub eesistujariik Hollandi 2004. aasta novembri järeldustest ning Euroopa Parlamendis 2. veebruaril 2005 toimunud avaliku kuulamise tulemustest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa tootjad ja enamik liikmesriike toetavad 1996. aasta reformiga loodud süsteemi põhielementide säilitamist, nagu nähtub eesistujariik Hollandi 2004. aasta novembri järeldustest ning Euroopa Parlamendis 2. veebruaril 2005 toimunud avaliku kuulamise tulemustest;

| B. | arvestades, et sellele vaatamata on vaja elavdada arengut puu- ja köögiviljasektori toetussüsteemis taotletavate eesmärkide suunas, kuna tootmise kontsentratsiooni tase ei ole ikka veel kõrgem kui 40 %, ehkki turgude tõhusamaks juhtimiseks ja tootjate konkurentsivõime suurendamiseks peaks see olema märgatavalt suurem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellele vaatamata on vaja elavdada arengut puu- ja köögiviljasektori toetussüsteemis taotletavate eesmärkide suunas, kuna tootmise kontsentratsiooni tase ei ole ikka veel kõrgem kui 40 %, ehkki turgude tõhusamaks juhtimiseks ja tootjate konkurentsivõime suurendamiseks peaks see olema märgatavalt suurem;

| C. | arvestades, et pakkumise ja ühenduse eelarvevahendite kontsentratsioon on erinevates liikmesriikides ja tootjaorganisatsioonides märgatavalt erinev; arvestades, et 5 % tootjaorganisatsioonidest kasutavad 50 % vahenditest, mistõttu on vaja võtta meetmeid olukorra tasakaalustamiseks ja liikmesriikide iseärasuste arvessevõtmiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pakkumise ja ühenduse eelarvevahendite kontsentratsioon on erinevates liikmesriikides ja tootjaorganisatsioonides märgatavalt erinev; arvestades, et 5 % tootjaorganisatsioonidest kasutavad 50 % vahenditest, mistõttu on vaja võtta meetmeid olukorra tasakaalustamiseks ja liikmesriikide iseärasuste arvessevõtmiseks;

| D. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata olukorrale uutes liikmesriikides, kus pakkumise kontsentratsioon on ebapiisav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata olukorrale uutes liikmesriikides, kus pakkumise kontsentratsioon on ebapiisav;

| E. | arvestades, et kümne uue liikmesriigi ühinemine ELiga on muutnud senist puu- ja köögiviljakasvatuse struktuuri, tehes 25 liikmesriigiga EList suurtootja paljude värskete ja töödeldud puu- ja köögiviljade puhul, nt hapukirsid, sõstrad, maasikad, karusmarjad ja õunamahl; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kümne uue liikmesriigi ühinemine ELiga on muutnud senist puu- ja köögiviljakasvatuse struktuuri, tehes 25 liikmesriigiga EList suurtootja paljude värskete ja töödeldud puu- ja köögiviljade puhul, nt hapukirsid, sõstrad, maasikad, karusmarjad ja õunamahl;

| F. | arvestades, et erinevalt suurest hulgast 15 liikmelises ELis kasvatatavatest puu- ja köögiviljadest ei hõlma nimetatud puu- ja köögivilju mingid toetuskavad, et neil on oluline roll kümne uue liikmesriigi majanduses ja sotsiaalsfääris ning et konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega on tihe; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et erinevalt suurest hulgast 15 liikmelises ELis kasvatatavatest puu- ja köögiviljadest ei hõlma nimetatud puu- ja köögivilju mingid toetuskavad, et neil on oluline roll kümne uue liikmesriigi majanduses ja sotsiaalsfääris ning et konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega on tihe;

| G. | arvestades, et ühenduse puu- ja köögiviljasektori jaoks ettenähtud eelarves on aasta lõikes eelarvevahendeid pidevalt ja olulisel määral kasutamata jäetud ning tekkinud varu võimaldab suurendada tootjaorganisatsioonide rahastamist, eriti neis piirkondades, kus tootjaorganisatsioonid on arengus maha jäänud, pidades sealjuures silmas asjaolu, et viimastel aastatel on kasutamata jäänud kuni 25 % kõnealuse sektori jaoks ettenähtud üldsummast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühenduse puu- ja köögiviljasektori jaoks ettenähtud eelarves on aasta lõikes eelarvevahendeid pidevalt ja olulisel määral kasutamata jäetud ning tekkinud varu võimaldab suurendada tootjaorganisatsioonide rahastamist, eriti neis piirkondades, kus tootjaorganisatsioonid on arengus maha jäänud, pidades sealjuures silmas asjaolu, et viimastel aastatel on kasutamata jäänud kuni 25 % kõnealuse sektori jaoks ettenähtud üldsummast;

| H. | arvestades, et puu- ja köögiviljasektorit iseloomustab turu ebastabiilsus ning järsu hinnalanguse korral pole turult kõrvaldamise praegune süsteem ebapiisavate hüvitiste, liigse bürokraatia, tootmispiirkondades puuduliku organiseerumise, tootmisvõimsuse puuduliku tundmise (mis teeb võimatuks nõuetekohase turukorralduse tagamise), kolmandate riikide impordi mõju ning turult kõrvaldatud toodete sobivate turustamisvõimaluste puudumise tõttu talupidajate sissetulekute tagamiseks piisavalt tõhus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puu- ja köögiviljasektorit iseloomustab turu ebastabiilsus ning järsu hinnalanguse korral pole turult kõrvaldamise praegune süsteem ebapiisavate hüvitiste, liigse bürokraatia, tootmispiirkondades puuduliku organiseerumise, tootmisvõimsuse puuduliku tundmise (mis teeb võimatuks nõuetekohase turukorralduse tagamise), kolmandate riikide impordi mõju ning turult kõrvaldatud toodete sobivate turustamisvõimaluste puudumise tõttu talupidajate sissetulekute tagamiseks piisavalt tõhus;

| I. | arvestades, et puu- ja köögiviljasektoris tuleks luua uus kriisiohjamissüsteem, mis võimaldaks senisest tõhusamalt tulla toime hinnalangustega ja julgustaks talupidajaid osalema tootjaorganisatsioonides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puu- ja köögiviljasektoris tuleks luua uus kriisiohjamissüsteem, mis võimaldaks senisest tõhusamalt tulla toime hinnalangustega ja julgustaks talupidajaid osalema tootjaorganisatsioonides;

| J. | arvestades, et töödeldud puu- ja köögivilja sektori toetuskaval on olnud oluline roll pakkumise kontsentreerimisel ja see võimaldanud arendada Euroopa Liidus vastavat tööstusharu, mis tekitab uusi töökohti ja areneb pidevalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töödeldud puu- ja köögivilja sektori toetuskaval on olnud oluline roll pakkumise kontsentreerimisel ja see võimaldanud arendada Euroopa Liidus vastavat tööstusharu, mis tekitab uusi töökohti ja areneb pidevalt;

| K. | arvestades, et töödeldud puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse raames senini ettenähtud toetuskavad ei võta arvesse paljusid liike, mis on olulised uutele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töödeldud puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse raames senini ettenähtud toetuskavad ei võta arvesse paljusid liike, mis on olulised uutele liikmesriikidele;

| L. | arvestades, et vaja oleks luua toetuskavad ka sellistele liikidele nagu hapukirsid, sõstrad, maasikad ja õunad (mahlatootmiseks), kuivõrd neil on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus ning need on tarbijate tervisele kasulikud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaja oleks luua toetuskavad ka sellistele liikidele nagu hapukirsid, sõstrad, maasikad ja õunad (mahlatootmiseks), kuivõrd neil on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus ning need on tarbijate tervisele kasulikud;

| M. | arvestades, et olemasolevatesse toetuskavadesse tuleks siiski teha teatavaid parandusi, eriti töödeldud tomatite tootmise suhtes, kuna nimetatud sektori puhul ei võta tasakaalustusmehhanismid arvesse nõudluse suurenemisest tulenevat laienemisvajadust, ning toote eriomaduste tõttu võrreldes teiste toodetega, mille suhtes töödeldud köögiviljade toetuskava rakendatakse (tegemist on ainsa üheaastase põllukultuuriga, mida kasvatakse valdavalt tööstuse tarbeks), on kogu sektor teravas kriisis, mis seab ohtu nimetatud põllukultuuri tuleviku teatud liikmesriikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et olemasolevatesse toetuskavadesse tuleks siiski teha teatavaid parandusi, eriti töödeldud tomatite tootmise suhtes, kuna nimetatud sektori puhul ei võta tasakaalustusmehhanismid arvesse nõudluse suurenemisest tulenevat laienemisvajadust, ning toote eriomaduste tõttu võrreldes teiste toodetega, mille suhtes töödeldud köögiviljade toetuskava rakendatakse (tegemist on ainsa üheaastase põllukultuuriga, mida kasvatakse valdavalt tööstuse tarbeks), on kogu sektor teravas kriisis, mis seab ohtu nimetatud põllukultuuri tuleviku teatud liikmesriikides;

| N. | arvestades, et oleks kasulik edendada uut tüüpi kvaliteetsete pastöriseeritud tsitrusviljamahlade turustamist, et muuta ühenduse turul pakutavate toodete valik täiuslikumaks ja mitmekesisemaks, aidates samal ajal kaasa uute töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oleks kasulik edendada uut tüüpi kvaliteetsete pastöriseeritud tsitrusviljamahlade turustamist, et muuta ühenduse turul pakutavate toodete valik täiuslikumaks ja mitmekesisemaks, aidates samal ajal kaasa uute töökohtade loomisele;

| O. | arvestades, et vajalik on tõhustada üldkampaaniaid puu- ja köögiviljade toetuseks, kuivõrd viimaste kasulikkust tervisele tõendavad mitmed teaduslikud uuringud ning Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 2004. aasta mais vastuvõetud toitumise, kehalise tegevuse ja tervishoiu ülemaailmse strateegia soovitused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vajalik on tõhustada üldkampaaniaid puu- ja köögiviljade toetuseks, kuivõrd viimaste kasulikkust tervisele tõendavad mitmed teaduslikud uuringud ning Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 2004. aasta mais vastuvõetud toitumise, kehalise tegevuse ja tervishoiu ülemaailmse strateegia soovitused;

| P. | arvestades, et on vaja astuda läbimõeldud samme põllumajandustoodete kaitsmiseks kolmandate riikide impordi ühe kasvava surve eest, mis mõningal juhul võib viia tootmise kadumiseni ühenduses, ning et rikkumiste vältimiseks tuleks lihtsustada tolliprotseduuri; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on vaja astuda läbimõeldud samme põllumajandustoodete kaitsmiseks kolmandate riikide impordi ühe kasvava surve eest, mis mõningal juhul võib viia tootmise kadumiseni ühenduses, ning et rikkumiste vältimiseks tuleks lihtsustada tolliprotseduuri;

| Q. | arvestades, et puu- ja köögiviljasektori ees seisavad peatselt uued kaubanduslikud väljakutsed, mis sõltuvad eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste tulemustest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puu- ja köögiviljasektori ees seisavad peatselt uued kaubanduslikud väljakutsed, mis sõltuvad eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste tulemustest;

| R. | arvestades, et puu- ja köögiviljatootjatel on piiratud juurdepääs maaelu arengu fondidele ja väljapakutud tingimustel Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks asutamine raskendaks seda olukorda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puu- ja köögiviljatootjatel on piiratud juurdepääs maaelu arengu fondidele ja väljapakutud tingimustel Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks asutamine raskendaks seda olukorda;

| S. | arvestades vajadust vähendada turumoonutuste ohtu puu- ja köögiviljasektoris pärast 2003. aasta septembris läbiviidud ühise põllumajanduspoliitika reformi, pidades silmas asjaolu, et teiste põllukultuuride tootjad, kes saavad “ühtse otsemakse” kava raames toetusi, võivad massiliselt siirduda nimetatud sektorisse; |
| --- | --- |

S.

arvestades vajadust vähendada turumoonutuste ohtu puu- ja köögiviljasektoris pärast 2003. aasta septembris läbiviidud ühise põllumajanduspoliitika reformi, pidades silmas asjaolu, et teiste põllukultuuride tootjad, kes saavad “ühtse otsemakse” kava raames toetusi, võivad massiliselt siirduda nimetatud sektorisse;

| T. | arvestades, et nimetatud sektoris on mitmeid struktuurilisi ja toimimisalaseid puudujääke, millele tuleks tähelepanu pöörata ja mis tuleks mõne järgmise ühise turukorralduse reformiga kõrvalda, nt:






  — | puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide liikmete vähesus; |
| --- | --- | --- |

T.

arvestades, et nimetatud sektoris on mitmeid struktuurilisi ja toimimisalaseid puudujääke, millele tuleks tähelepanu pöörata ja mis tuleks mõne järgmise ühise turukorralduse reformiga kõrvalda, nt:

—

puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide liikmete vähesus;

| — | puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide suhteline väiksus; |
| --- | --- |

—

puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide suhteline väiksus;

| — | ülemäärane ja keerukas bürokraatia, mis takistab rakenduskavade nõuetekohast läbiviimist; |
| --- | --- |

—

ülemäärane ja keerukas bürokraatia, mis takistab rakenduskavade nõuetekohast läbiviimist;

| — | rakenduskavade alakasutamine turustamise ja kestva müügiedenduse juures; |
| --- | --- |

—

rakenduskavade alakasutamine turustamise ja kestva müügiedenduse juures;

| — | kvaliteeditõendiga toodangu endiselt vähene osakaal. |
| --- | --- |

—

kvaliteeditõendiga toodangu endiselt vähene osakaal.

Tootjaorganisatsioonid

| 1. | avaldab kindlat vastuseisu komisjoni otsusele lükata edasi puu- ja köögiviljasektori reformimisettepaneku esitamine; peab nimetatud ettepaneku edasilükkamist ühe või kahe aasta võrra lubamatuks ja ülemääraseks, kuivõrd on vaja kiiremas korras leida lahendus turukriisidele, mida ei ole võimalik lahendata olemasolevate turukorraldusvahenditega; nõuab komisjonilt tungivalt mitte jätta unarusse sektorit, millel on Euroopa Liidu põllumajanduslikus lõpptoodangus äärmiselt oluline osa (17 %) ja millel on oht jääda uues kokkulepitavas finantsperspektiivis vastava tähelepanuta; rõhutab muuhulgas, et äärmiselt oluline on leida uusi turukorraldusmehhanisme, mille abil reageerida kaubanduse liberaliseerimisele Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste käigus; |
| --- | --- |

1.

avaldab kindlat vastuseisu komisjoni otsusele lükata edasi puu- ja köögiviljasektori reformimisettepaneku esitamine; peab nimetatud ettepaneku edasilükkamist ühe või kahe aasta võrra lubamatuks ja ülemääraseks, kuivõrd on vaja kiiremas korras leida lahendus turukriisidele, mida ei ole võimalik lahendata olemasolevate turukorraldusvahenditega; nõuab komisjonilt tungivalt mitte jätta unarusse sektorit, millel on Euroopa Liidu põllumajanduslikus lõpptoodangus äärmiselt oluline osa (17 %) ja millel on oht jääda uues kokkulepitavas finantsperspektiivis vastava tähelepanuta; rõhutab muuhulgas, et äärmiselt oluline on leida uusi turukorraldusmehhanisme, mille abil reageerida kaubanduse liberaliseerimisele Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste käigus;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2005. aasta juuliks ettepaneku tugevdada tootjaorganisatsioonide rolli turgude juhtimisel ning näidata liikmesriikide suhtes tunnustamis- ja toimimistingimuste osas üles suuremat paindlikkust ja subsidiaarsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama mitmetes liikmesriikides väärtõlgenduse tulemusel kehtestatud nõuet, et tootjaorganisatsiooni liikmeks olemise minimaalne periood on kolm aastat; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2005. aasta juuliks ettepaneku tugevdada tootjaorganisatsioonide rolli turgude juhtimisel ning näidata liikmesriikide suhtes tunnustamis- ja toimimistingimuste osas üles suuremat paindlikkust ja subsidiaarsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama mitmetes liikmesriikides väärtõlgenduse tulemusel kehtestatud nõuet, et tootjaorganisatsiooni liikmeks olemise minimaalne periood on kolm aastat;

| 3. | nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist; |
| --- | --- |

3.

nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist;

| 4. | arvab, et praegune ühenduse toetuse ülemmäär rakendusfondidesse tuleks üldjoontes säilitada, kuid erinevate organisatsioonide piiriüleste partnerlussuhete, ühinemiste, ühenduste ja koostöö puhul tuleks seda tõsta 4,1 %-lt 6 %-le, kuna praegune piirmäär ei ole vastavuses piirülestele partnerlussuhetele kohaldatava kaasrahastamise kindlaksmääratud protsendiga ja vajadusega edendada ühinemisi, ühendusi ja koostööd; |
| --- | --- |

4.

arvab, et praegune ühenduse toetuse ülemmäär rakendusfondidesse tuleks üldjoontes säilitada, kuid erinevate organisatsioonide piiriüleste partnerlussuhete, ühinemiste, ühenduste ja koostöö puhul tuleks seda tõsta 4,1 %-lt 6 %-le, kuna praegune piirmäär ei ole vastavuses piirülestele partnerlussuhetele kohaldatava kaasrahastamise kindlaksmääratud protsendiga ja vajadusega edendada ühinemisi, ühendusi ja koostööd;

| 5. | peab eriti väikeste põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks vajalikuks, et ka need ettevõtjad, kes turustavad vahetult lõpptarbijale rohkem kui 20 % või 25 % toodangust, võiksid olla tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmeks; leiab seetõttu, et otseturustuse osakaalu piiramine ei ole otstarbekas; |
| --- | --- |

5.

peab eriti väikeste põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks vajalikuks, et ka need ettevõtjad, kes turustavad vahetult lõpptarbijale rohkem kui 20 % või 25 % toodangust, võiksid olla tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmeks; leiab seetõttu, et otseturustuse osakaalu piiramine ei ole otstarbekas;

| 6. | peab vajalikuks suurendada ühenduse kaasrahastamise määra 60 %-ni tootjaorganisatsioonide vaheliste koostöö, ühenduste ja ühinemiste korral, kui on arvesse võetud müügimahtude miinimumkriteeriumeid ning lähteolukorraga võrreldes tekib lisaväärtus pakkumise kontsentreerumise näol, võttes arvesse organisatsiooni liikmete arvu; |
| --- | --- |

6.

peab vajalikuks suurendada ühenduse kaasrahastamise määra 60 %-ni tootjaorganisatsioonide vaheliste koostöö, ühenduste ja ühinemiste korral, kui on arvesse võetud müügimahtude miinimumkriteeriumeid ning lähteolukorraga võrreldes tekib lisaväärtus pakkumise kontsentreerumise näol, võttes arvesse organisatsiooni liikmete arvu;

| 7. | toetab ühenduse osalemise ülempiiri tõstmist rakendusfondides organisatsioonide puhul, juhul kui viimased vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, andes neile vähemalt viieks aastas teatud soodustuse, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale; |
| --- | --- |

7.

toetab ühenduse osalemise ülempiiri tõstmist rakendusfondides organisatsioonide puhul, juhul kui viimased vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, andes neile vähemalt viieks aastas teatud soodustuse, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale;

| 8. | peab tootjaorganisatsioonide asutamise edendamiseks väheste organisatsioonidega piirkondades vajalikuks riikliku abi organisatsioonide loomisele piirkondades, kus olemasolevad tootjaühendused turustavad alla 15 % puu- ja köögiviljatoodangust ja kus puu- ja köögiviljatoodangu osakaal on vähemalt 15 % kohalikust põllumajandustoodangust; |
| --- | --- |

8.

peab tootjaorganisatsioonide asutamise edendamiseks väheste organisatsioonidega piirkondades vajalikuks riikliku abi organisatsioonide loomisele piirkondades, kus olemasolevad tootjaühendused turustavad alla 15 % puu- ja köögiviljatoodangust ja kus puu- ja köögiviljatoodangu osakaal on vähemalt 15 % kohalikust põllumajandustoodangust;

| 9. | nõuab sellega seoses, et uus rakendusfondide kord näeks ette võimaluse kasutada ühel aastal kasutamata jäänud ühenduse eelarvevahendeid järgmisel aastal; arvab, et igal juhul tuleb tagada ühise turukorralduse reformi (eelneva tunnustamise nõude tühistamine, turult kõrvaldamine, tagasimaksed jne) tulemusel kasutamata jäänud assigneeringute tagasisuunamine kõnealusele sektorile; |
| --- | --- |

9.

nõuab sellega seoses, et uus rakendusfondide kord näeks ette võimaluse kasutada ühel aastal kasutamata jäänud ühenduse eelarvevahendeid järgmisel aastal; arvab, et igal juhul tuleb tagada ühise turukorralduse reformi (eelneva tunnustamise nõude tühistamine, turult kõrvaldamine, tagasimaksed jne) tulemusel kasutamata jäänud assigneeringute tagasisuunamine kõnealusele sektorile;

| 10. | on seisukohal, et uutele liikmesriikidele tuleks üleminekuperioodiks anda suuremat toetust ülalnimetatud tootjaühenduste loomiseks ja juhtimiseks (rakendada tootjaühenduse tegevuse esimesel viiel aastal vastavalt toetusmäärasid 10 %, 10 %, 8 %, 6 % ja 4 % praegu kohaldatavate toetusmäärade 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % asemel, jättes samas praegused toetuste ülemmäärad endiseks, vastavalt 100 000, 100 000, 80 000, 60 000 ja 40 000 eurot); |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et uutele liikmesriikidele tuleks üleminekuperioodiks anda suuremat toetust ülalnimetatud tootjaühenduste loomiseks ja juhtimiseks (rakendada tootjaühenduse tegevuse esimesel viiel aastal vastavalt toetusmäärasid 10 %, 10 %, 8 %, 6 % ja 4 % praegu kohaldatavate toetusmäärade 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % asemel, jättes samas praegused toetuste ülemmäärad endiseks, vastavalt 100 000, 100 000, 80 000, 60 000 ja 40 000 eurot);

| 11. | on seisukohal, et teatud tootjaorganisatsioonide tunnustamisega seotud menetluste paindlikumaks muutmiseks tuleb laiendada olemasolevaid tootekategooriaid ja võimaldada tootjaorganisatsioonide tunnustamist kahes täiendavas kategoorias:






  — | töödeldavad puuviljad; |
| --- | --- | --- |

11.

on seisukohal, et teatud tootjaorganisatsioonide tunnustamisega seotud menetluste paindlikumaks muutmiseks tuleb laiendada olemasolevaid tootekategooriaid ja võimaldada tootjaorganisatsioonide tunnustamist kahes täiendavas kategoorias:

—

töödeldavad puuviljad;

| — | töödeldavad köögiviljad; |
| --- | --- |

—

töödeldavad köögiviljad;

| 12. | teeb ettepaneku anda uute liikmesriikide tootjaorganisatsioonidele, juhul kui need vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, teatud soodustus, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale, ja muuta uutes liikmesriikides teatud üleminekuperioodiks nimetatud kriteeriume lõdvemaks viieteistkümnes “vanas” liikmesriigis kohaldatavatest kriteeriumidest; |
| --- | --- |

12.

teeb ettepaneku anda uute liikmesriikide tootjaorganisatsioonidele, juhul kui need vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, teatud soodustus, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale, ja muuta uutes liikmesriikides teatud üleminekuperioodiks nimetatud kriteeriume lõdvemaks viieteistkümnes “vanas” liikmesriigis kohaldatavatest kriteeriumidest;

| 13. | peab vajalikuks õiguskindluse tagamist tootjaorganisatsioonidele ja kontrolliprotseduuride lihtsustamist ühtsete kriteeriumide kehtestamise abil rakenduskavas määratud riiklikele ja ühendusetasandi kontrollimisasutustele; on arvamusel, et tootjaorganisatsioonidele õiguskindluse tagamiseks peab komisjon määrama kindlaks mehhanismid, mille põhjal oleks viimastel võimalik tagada enda ja rakenduskavade eesmärkide täitmiseks vajalike inim- ja tehniliste ressursside olemasolu; |
| --- | --- |

13.

peab vajalikuks õiguskindluse tagamist tootjaorganisatsioonidele ja kontrolliprotseduuride lihtsustamist ühtsete kriteeriumide kehtestamise abil rakenduskavas määratud riiklikele ja ühendusetasandi kontrollimisasutustele; on arvamusel, et tootjaorganisatsioonidele õiguskindluse tagamiseks peab komisjon määrama kindlaks mehhanismid, mille põhjal oleks viimastel võimalik tagada enda ja rakenduskavade eesmärkide täitmiseks vajalike inim- ja tehniliste ressursside olemasolu;

| 14. | on seisukohal, et korda, mille alusel tootjaorganisatsiooni liikmed saavad teha makseid rakendusfondidesse, tuleb muuta paindlikumaks, ning et uued õigusaktid peaksid ka tootjaorganisatsioonil endal võimaldama sissemaksete tegemist rakendusfondi; rõhutab samuti, et suurem paindlikkus nõuab rahastatavate algatuste positiivse nimekirja läbivaatamist, et kohandada rakenduskavad vastavamaks tootjaorganisatsioonide vajadustele ning anda tootjaühendustele suurem autonoomsus nimetatud algatuste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et korda, mille alusel tootjaorganisatsiooni liikmed saavad teha makseid rakendusfondidesse, tuleb muuta paindlikumaks, ning et uued õigusaktid peaksid ka tootjaorganisatsioonil endal võimaldama sissemaksete tegemist rakendusfondi; rõhutab samuti, et suurem paindlikkus nõuab rahastatavate algatuste positiivse nimekirja läbivaatamist, et kohandada rakenduskavad vastavamaks tootjaorganisatsioonide vajadustele ning anda tootjaühendustele suurem autonoomsus nimetatud algatuste läbiviimiseks;

| 15. | kutsub üles julgustama puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioone tegema rakenduskavade raames kvaliteedi tõendamist ja toiduohutuse tagamist käsitlevaid ning keskkonnaalaseid algatusi; |
| --- | --- |

15.

kutsub üles julgustama puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioone tegema rakenduskavade raames kvaliteedi tõendamist ja toiduohutuse tagamist käsitlevaid ning keskkonnaalaseid algatusi;

| 16. | on seisukohal, et tootjaorganisatsioonidele ja nende liikmetele tuleks võimaldada tulevikus täielik juurdepääs regionaalarengu fondidele, kuna rakendusfondid pole piisavad suurteks infrastruktuuriinvesteeringuteks; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et tootjaorganisatsioonidele ja nende liikmetele tuleks võimaldada tulevikus täielik juurdepääs regionaalarengu fondidele, kuna rakendusfondid pole piisavad suurteks infrastruktuuriinvesteeringuteks;

| 17. | peab vajalikuks kontrollitud ja integreeritud maaviljeluse suhtes ühtsete direktiivide rakendamist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

17.

peab vajalikuks kontrollitud ja integreeritud maaviljeluse suhtes ühtsete direktiivide rakendamist Euroopa Liidus;

| 18. | nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist; nõuab tootjate poolt otse tarbijatele müüdavate toodete piirmäärade paindlikumaks muutmist ja vastava protsendi kehtestamist kooskõlas tootjaorganisatsiooniga igal üksikul juhul eraldi; |
| --- | --- |

18.

nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist; nõuab tootjate poolt otse tarbijatele müüdavate toodete piirmäärade paindlikumaks muutmist ja vastava protsendi kehtestamist kooskõlas tootjaorganisatsiooniga igal üksikul juhul eraldi;

| 19. | nõuab normide kehtestamist järgmiste toodete turustamiseks: spargelkapsas, hiina kapsas, potimaitsetaimed, talisibul, petersell, punasigur, rabarber, naeris, murulauk, kaalikas; nõuab turukorralduse rakendusala laiendamist suhkrumaisile ja muutmist viisil, et see hõlmaks kõiki värskeid potimaitsetaimi, eelkõige basiilikut; |
| --- | --- |

19.

nõuab normide kehtestamist järgmiste toodete turustamiseks: spargelkapsas, hiina kapsas, potimaitsetaimed, talisibul, petersell, punasigur, rabarber, naeris, murulauk, kaalikas; nõuab turukorralduse rakendusala laiendamist suhkrumaisile ja muutmist viisil, et see hõlmaks kõiki värskeid potimaitsetaimi, eelkõige basiilikut;

Kriisiohjamine

| 20. | nõuab tõhusa süsteemi loomist turul kriisiolukordadega toimetulemiseks, et hoida ära tootmise lõpetamist kõnealuses sektoris järsu hinnalanguse korral, arvestades sealjuures, et selline hinnalangus ei mõjuta tavaliselt tarbijahindasid; kõnealune süsteem peaks võimaldama tootjaorganisatsioonidel osaleda aktiivselt oma toodete turustamisel; siiski tuleks kriisiohjamissüsteemid ette näha nii horisontaalmeetmete puhul kui ka puu- ja köögiviljaturu korralduses; |
| --- | --- |

20.

nõuab tõhusa süsteemi loomist turul kriisiolukordadega toimetulemiseks, et hoida ära tootmise lõpetamist kõnealuses sektoris järsu hinnalanguse korral, arvestades sealjuures, et selline hinnalangus ei mõjuta tavaliselt tarbijahindasid; kõnealune süsteem peaks võimaldama tootjaorganisatsioonidel osaleda aktiivselt oma toodete turustamisel; siiski tuleks kriisiohjamissüsteemid ette näha nii horisontaalmeetmete puhul kui ka puu- ja köögiviljaturu korralduses;

| 21. | palub komisjonil põhjalikult uurida erinevaid kriisiohjamissüsteeme, mida saab rakendada puu- ja köögiviljasektoris, ning kutsub üles looma puu- ja köögiviljade tootmise prognoosimiseks ühenduse tasandil ja riikides turujärelevalve keskusi, et tuvastada võimalikke kriisiolukordi ja nendele seeläbi kiiremini reageerida; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil põhjalikult uurida erinevaid kriisiohjamissüsteeme, mida saab rakendada puu- ja köögiviljasektoris, ning kutsub üles looma puu- ja köögiviljade tootmise prognoosimiseks ühenduse tasandil ja riikides turujärelevalve keskusi, et tuvastada võimalikke kriisiolukordi ja nendele seeläbi kiiremini reageerida;

| 22. | toetab komisjoni hiljutises dokumendis kriisiohjamise kohta põllumajanduses leiduvat mõtet panna suuremat rõhku vertikaalsetele organisatsioonidele, nagu näiteks sektoriorganisatsioonid; rõhutab üldisemas plaanis sektoriorganisatsioonide rolli turu reguleerimises ja läbipaistvuses. |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni hiljutises dokumendis kriisiohjamise kohta põllumajanduses leiduvat mõtet panna suuremat rõhku vertikaalsetele organisatsioonidele, nagu näiteks sektoriorganisatsioonid; rõhutab üldisemas plaanis sektoriorganisatsioonide rolli turu reguleerimises ja läbipaistvuses.

| 23. | nõuab praeguse turult kõrvaldamise süsteemi täiendamist teatava kindlustusfondiga, mida haldaksid tootjaorganisatsioonid ning rahastaksid Euroopa Liit, liikmesriigid ja talupidajad; kõnealust fondi tuleks kasutada kriiside puhul turult kõrvaldatud toodete eest hüvitise maksmiseks tootjale, tootmise vähendamise eest tasumiseks ning talupidajatele vabatahtliku tulu ja halva ilma kindlustusskeemi rajamiseks, arvestades vastava teostatavusuuringu tulemusi; teeb ettepaneku, et tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvad tootjad saaksid kõnealuses kindlustusfondis osaleda, kuid kriiside korral saaksid nad väiksemaid hüvitisi ning seda eeldusel, et üksiktootja osaleb tootjaorganisatsioonide poolt vastu võetud kriisiohjamismeetmetes ja järgib vastavaid eeskirju; kõnealust fondi tuleks rahastada rakendusfondist eraldi ning selle skeemi alusel rahastamiseks peaks sobilik olema kollektiivkindlustus; |
| --- | --- |

23.

nõuab praeguse turult kõrvaldamise süsteemi täiendamist teatava kindlustusfondiga, mida haldaksid tootjaorganisatsioonid ning rahastaksid Euroopa Liit, liikmesriigid ja talupidajad; kõnealust fondi tuleks kasutada kriiside puhul turult kõrvaldatud toodete eest hüvitise maksmiseks tootjale, tootmise vähendamise eest tasumiseks ning talupidajatele vabatahtliku tulu ja halva ilma kindlustusskeemi rajamiseks, arvestades vastava teostatavusuuringu tulemusi; teeb ettepaneku, et tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvad tootjad saaksid kõnealuses kindlustusfondis osaleda, kuid kriiside korral saaksid nad väiksemaid hüvitisi ning seda eeldusel, et üksiktootja osaleb tootjaorganisatsioonide poolt vastu võetud kriisiohjamismeetmetes ja järgib vastavaid eeskirju; kõnealust fondi tuleks rahastada rakendusfondist eraldi ning selle skeemi alusel rahastamiseks peaks sobilik olema kollektiivkindlustus;

| 24. | peab uue kriisiohjamissüsteemi raames vajalikuks suurendada toetusi, kui turult kõrvaldatud tooted jagatakse tasuta hoolekandeasutustele, kuna praegused toetused ei hüvita kõrgeid transpordi- ja pakendamiskulusid, või kui neid kasutatakse puu- ja köögiviljade tarbimise edendamiseks koolides tehtavate kampaaniate raames; |
| --- | --- |

24.

peab uue kriisiohjamissüsteemi raames vajalikuks suurendada toetusi, kui turult kõrvaldatud tooted jagatakse tasuta hoolekandeasutustele, kuna praegused toetused ei hüvita kõrgeid transpordi- ja pakendamiskulusid, või kui neid kasutatakse puu- ja köögiviljade tarbimise edendamiseks koolides tehtavate kampaaniate raames;

Struktuuriprobleemidega tegelemine

| 25. | nõuab raamprojekti loomist puuviljaistanduste maharaiumiseks (peamiselt vanaaegsete õuna- ja hapukirsisortide osas), et vältida ühenduses suuremaid struktuurikriise; on veendunud, et nimetatud meede on sektori tõhusaks toimimiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

25.

nõuab raamprojekti loomist puuviljaistanduste maharaiumiseks (peamiselt vanaaegsete õuna- ja hapukirsisortide osas), et vältida ühenduses suuremaid struktuurikriise; on veendunud, et nimetatud meede on sektori tõhusaks toimimiseks hädavajalik;

Töödeldud puu- ja köögiviljasektori toetuskava

| 26. | peab vajalikuks töödeldud tomatite tootmiskünniste tõstmist, vastavalt 1996. ja 2000. aastal heakskiidetud reformidele, võttes arvesse, et olemasolevad künnised ei võimalda rahuldada kasvavat nõudlust ega seista vastu kolmandate riikide konkurentsile; |
| --- | --- |

26.

peab vajalikuks töödeldud tomatite tootmiskünniste tõstmist, vastavalt 1996. ja 2000. aastal heakskiidetud reformidele, võttes arvesse, et olemasolevad künnised ei võimalda rahuldada kasvavat nõudlust ega seista vastu kolmandate riikide konkurentsile;

| 27. | pooldab seisukohta, et tootmismahtude vastavusse viimiseks turutingimustega tuleb marja- (hapukirsid, sõstrad, vaarikad, maasikad ja karusmarjad) ja õunatootmisele luua vastavad toetuskavad; märgib, et uutes liikmesriikides on kõnealused tooted nii majanduslikult kui sotsiaalselt strateegilise tähtsusega; |
| --- | --- |

27.

pooldab seisukohta, et tootmismahtude vastavusse viimiseks turutingimustega tuleb marja- (hapukirsid, sõstrad, vaarikad, maasikad ja karusmarjad) ja õunatootmisele luua vastavad toetuskavad; märgib, et uutes liikmesriikides on kõnealused tooted nii majanduslikult kui sotsiaalselt strateegilise tähtsusega;

| 28. | on seisukohal, et seoses tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele talupidajatele loodava võimalusega tarnida oma toodangut tsitrusviljatööstusele tuleks tõsta töödeldavate tsitrusviljade tootmiskünniseid; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et seoses tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele talupidajatele loodava võimalusega tarnida oma toodangut tsitrusviljatööstusele tuleks tõsta töödeldavate tsitrusviljade tootmiskünniseid;

| 29. | pooldab võimaluse andmist liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad, töödeldud tomatite tootmiskünniste kehtestamiseks piirkondlikul alusel; |
| --- | --- |

29.

pooldab võimaluse andmist liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad, töödeldud tomatite tootmiskünniste kehtestamiseks piirkondlikul alusel;

| 30. | arvab, et virsiku- ja pirnisektoris peaks muutma toetused karistatavaks vaid siis, kui mõlema toote tootmiskünniste summa on ületatud; see hoiaks ära talupidajate kahjud ilma ühenduse eelarvevahendeid suurendamata; |
| --- | --- |

30.

arvab, et virsiku- ja pirnisektoris peaks muutma toetused karistatavaks vaid siis, kui mõlema toote tootmiskünniste summa on ületatud; see hoiaks ära talupidajate kahjud ilma ühenduse eelarvevahendeid suurendamata;

| 31. | arvab, et oleks vaja paremini kasutada töödeldavate tsitrusviljade ELi tootmiskünniseid, muutes need toodete vahel ülekantavaks, kui mõnda künnistest ei kasutata täielikult; |
| --- | --- |

31.

arvab, et oleks vaja paremini kasutada töödeldavate tsitrusviljade ELi tootmiskünniseid, muutes need toodete vahel ülekantavaks, kui mõnda künnistest ei kasutata täielikult;

| 32. | arvab, et tsitrusviljade tootmiskünniste ületamise korral peaks abi muutma karistatavaks vaid siis, kui kõikide erinevate tsitruseliikide ühenduse tasandi tootmiskünniste summa on ületatud, et hoida niipalju kui võimalik ära tootjate sissetulekut vähendavaid trahve, säilitades samal ajal eelarvelise neutraalsuse; |
| --- | --- |

32.

arvab, et tsitrusviljade tootmiskünniste ületamise korral peaks abi muutma karistatavaks vaid siis, kui kõikide erinevate tsitruseliikide ühenduse tasandi tootmiskünniste summa on ületatud, et hoida niipalju kui võimalik ära tootjate sissetulekut vähendavaid trahve, säilitades samal ajal eelarvelise neutraalsuse;

| 33. | märgib, et töödeldavate tomatite puhul teise võimalusena arutluse all olevad lahtiseotud toetused kutsuks esile talupidajate massilise siirdumise nimetatud sektorisse ja teiste, 2003. aasta septembri ühise põllumajanduspoliitika reformist mõjutatud põllukultuuride viljelemise lõpetamise; samuti muudaks see keeruliseks tootjaorganisatsioonide ja tööstuse vahelised suhted; |
| --- | --- |

33.

märgib, et töödeldavate tomatite puhul teise võimalusena arutluse all olevad lahtiseotud toetused kutsuks esile talupidajate massilise siirdumise nimetatud sektorisse ja teiste, 2003. aasta septembri ühise põllumajanduspoliitika reformist mõjutatud põllukultuuride viljelemise lõpetamise; samuti muudaks see keeruliseks tootjaorganisatsioonide ja tööstuse vahelised suhted;

| 34. | kinnitab, et Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavatest kõnelustest ei tulene mingil viisil sundust kasutada töödeldud toodete puhul lahtiseotud toetusi, kuna mitmepoolsete kokkulepete raames kehtestatud eeskirjad ei keela tootmisega seotud põllumajandustoetuste säilitamist; |
| --- | --- |

34.

kinnitab, et Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavatest kõnelustest ei tulene mingil viisil sundust kasutada töödeldud toodete puhul lahtiseotud toetusi, kuna mitmepoolsete kokkulepete raames kehtestatud eeskirjad ei keela tootmisega seotud põllumajandustoetuste säilitamist;

| 35. | pooldab tootmiskünniste suurendamist klementiinide ja marjade puhul, et võtta arvesse värskete toodete tootmise ja tarbimise trendi, kuna nimetatud meede on kõige odavam ja kõige keskkonnasõbralikum, võimaldades samas turule viia uue kõrgema kvaliteediga toote – klementiinimahla – ja aidates sel viisil suurendada ühenduse tsitrusmahlade tarbimist; märgib, et see aitab kaasa ka liidus defitsiitsete toodete – kvaliteettoiduainete ja lõhnaainete – tootmisele |
| --- | --- |

35.

pooldab tootmiskünniste suurendamist klementiinide ja marjade puhul, et võtta arvesse värskete toodete tootmise ja tarbimise trendi, kuna nimetatud meede on kõige odavam ja kõige keskkonnasõbralikum, võimaldades samas turule viia uue kõrgema kvaliteediga toote – klementiinimahla – ja aidates sel viisil suurendada ühenduse tsitrusmahlade tarbimist; märgib, et see aitab kaasa ka liidus defitsiitsete toodete – kvaliteettoiduainete ja lõhnaainete – tootmisele

| 36. | arvab, et tuleb säilitada toetuse maksmine puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidele vastavalt töötlemiseks tarnitud kogustele;soovitab seepärast sõlmida lepingud töötleva tööstuse ja tootjate vahel enne saagikoristust; |
| --- | --- |

36.

arvab, et tuleb säilitada toetuse maksmine puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidele vastavalt töötlemiseks tarnitud kogustele;soovitab seepärast sõlmida lepingud töötleva tööstuse ja tootjate vahel enne saagikoristust;

Puu- ja köögivilja müügiedendus

| 37. | avaldab kahetsust puu- ja köögiviljade üldise müügiedendamise tagasihoidliku rahastamise ja selle üle, et ühendusel puuduvad strateegia ja teadusuuringud tarbimise elavdamiseks, hoolimata Euroopa Liidu üha suurenevast murest tagada elanikkonna tasakaalustatud toitumine ja toiduohutus; |
| --- | --- |

37.

avaldab kahetsust puu- ja köögiviljade üldise müügiedendamise tagasihoidliku rahastamise ja selle üle, et ühendusel puuduvad strateegia ja teadusuuringud tarbimise elavdamiseks, hoolimata Euroopa Liidu üha suurenevast murest tagada elanikkonna tasakaalustatud toitumine ja toiduohutus;

| 38. | kutsub kooskõlas määrustega, mis on suunatud ühenduse põllumajandustoodete edendamisele nii ELis kui väljaspool seda, looma vastavat eelarvepunkti, summas 15 miljonit eurot igal aastal, mille abil suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist, ning läbiviidud üldiste müügiedenduskampaaniate raames kasutuselevõetud vahenditest lähtuvalt kõnealust eelarvepunkti perioodiliselt üle vaatama, kusjuures nimetatud kampaaniad peavad rõhutama “ELi päritolu” ning peavad lisaks kvantiteedile pidama silmas ka kvaliteeti; |
| --- | --- |

38.

kutsub kooskõlas määrustega, mis on suunatud ühenduse põllumajandustoodete edendamisele nii ELis kui väljaspool seda, looma vastavat eelarvepunkti, summas 15 miljonit eurot igal aastal, mille abil suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist, ning läbiviidud üldiste müügiedenduskampaaniate raames kasutuselevõetud vahenditest lähtuvalt kõnealust eelarvepunkti perioodiliselt üle vaatama, kusjuures nimetatud kampaaniad peavad rõhutama “ELi päritolu” ning peavad lisaks kvantiteedile pidama silmas ka kvaliteeti;

| 39. | tuletab meelde, et nõukogu võttis 14. detsembri 2001. aasta nõupidamisel vastu resolutsiooni, milles osutatakse, et puu- ja köögiviljade tarbimine annab tõhusa panuse tervishoidu, nagu seda näitas komisjoni tervishoiu- ja tarbijakaitse peadirektoraat ühes 2002. aasta dokumendis; lisab, et seda seisukohta on ametlikult toetatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ülemaailmses tervisliku toitumise kavas; teeb sellega seoses ettepaneku, et üldisi kampaaniaid ELis toodetud puu-ja köögiviljade tarbimise edendamiseks (nt. kooliprojektid) rahastaks komisjon, arvestades, et puu- ja köögiviljade tarbimise vähenemine on tervishoiu seisukohast murettekitav; kutsub lisaks sellele võtma kasutusele konkreetset müügiedendusmehhanismi, mida saaks kasutada selliste toodete tarbimise edendamiseks, mille puhul võib ülemäärane tootmine viia kriisiolukorrani; samuti kutsub reklaamikampaaniate käigus arvesse võtma uusimaid toitumisteaduslikke järeldusi ning reklaamima vastavalt sellele eelkõige töötlemata või vähesel määral töödeldud puu- ja köögiviljade tarbimist, tõstes eriti esile mahepõllumajanduslikult kasvatatud tooteid ning piirkondlikke ja kohalikke puu- ja köögiviljasorte, et suurendada bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et nõukogu võttis 14. detsembri 2001. aasta nõupidamisel vastu resolutsiooni, milles osutatakse, et puu- ja köögiviljade tarbimine annab tõhusa panuse tervishoidu, nagu seda näitas komisjoni tervishoiu- ja tarbijakaitse peadirektoraat ühes 2002. aasta dokumendis; lisab, et seda seisukohta on ametlikult toetatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ülemaailmses tervisliku toitumise kavas; teeb sellega seoses ettepaneku, et üldisi kampaaniaid ELis toodetud puu-ja köögiviljade tarbimise edendamiseks (nt. kooliprojektid) rahastaks komisjon, arvestades, et puu- ja köögiviljade tarbimise vähenemine on tervishoiu seisukohast murettekitav; kutsub lisaks sellele võtma kasutusele konkreetset müügiedendusmehhanismi, mida saaks kasutada selliste toodete tarbimise edendamiseks, mille puhul võib ülemäärane tootmine viia kriisiolukorrani; samuti kutsub reklaamikampaaniate käigus arvesse võtma uusimaid toitumisteaduslikke järeldusi ning reklaamima vastavalt sellele eelkõige töötlemata või vähesel määral töödeldud puu- ja köögiviljade tarbimist, tõstes eriti esile mahepõllumajanduslikult kasvatatud tooteid ning piirkondlikke ja kohalikke puu- ja köögiviljasorte, et suurendada bioloogilist mitmekesisust;

Ühenduse toodete eelistamise põhimõte ja konkurents kolmandate riikide impordiga

| 40. | nõuab tungivalt, et lihtsustataks keerulist tollivormistussüsteemi, mida rakendatakse kolmandate riikide importkaubale, mille suhtes määratakse kindlaks hind piiril, kuna praegune olukord, kus ettevõtjad saavad valida kolme erineva eritollimaksude arvutamise meetodi vahel, soodustab rikkumisi; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et lihtsustataks keerulist tollivormistussüsteemi, mida rakendatakse kolmandate riikide importkaubale, mille suhtes määratakse kindlaks hind piiril, kuna praegune olukord, kus ettevõtjad saavad valida kolme erineva eritollimaksude arvutamise meetodi vahel, soodustab rikkumisi;

| 41. | palub komisjonil kaaluda eriabi kehtestamist toodetele, mis on kolmandatest riikidest pärit impordi tõttu kriitilises turuolukorras, nagu näiteks marjad, küüslauk ja kultuurseened ning hapukirsid, maguskirsid, õunamahl, töödeldud aprikoosid, spargel, tomatid, tsitrusviljade lõigud ja mahlad ning muud puu- ja köögiviljad, mis võivad kriitilisse turuolukorda sattuda; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kaaluda eriabi kehtestamist toodetele, mis on kolmandatest riikidest pärit impordi tõttu kriitilises turuolukorras, nagu näiteks marjad, küüslauk ja kultuurseened ning hapukirsid, maguskirsid, õunamahl, töödeldud aprikoosid, spargel, tomatid, tsitrusviljade lõigud ja mahlad ning muud puu- ja köögiviljad, mis võivad kriitilisse turuolukorda sattuda;

| 42. | palub komisjonil uurida uusi kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid, et hinnata nende mõju Euroopa puu- ja köögiviljasektorile; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil uurida uusi kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid, et hinnata nende mõju Euroopa puu- ja köögiviljasektorile;

| 43. | kuna äärepoolseimaid piirkondi mõjutab eelkõige asjaolu, et geograafiliselt lähedaste kolmandate riikide toodetel on nende turgudele hõlbus juurdepääs; nõuab, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse – mille alusel arvestatakse maksimaalset finantsabi rakendusfondidele – arvestamisel tarneklausli “vabastatud sihtkohas” arvesse võtmist, nii et selles sisalduks transpordikulu ühenduse turgudele jõudmiseks; |
| --- | --- |

43.

kuna äärepoolseimaid piirkondi mõjutab eelkõige asjaolu, et geograafiliselt lähedaste kolmandate riikide toodetel on nende turgudele hõlbus juurdepääs; nõuab, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse – mille alusel arvestatakse maksimaalset finantsabi rakendusfondidele – arvestamisel tarneklausli “vabastatud sihtkohas” arvesse võtmist, nii et selles sisalduks transpordikulu ühenduse turgudele jõudmiseks;

| 44. | kutsub komisjoni üles edendama ja hõlbustama teabevahetust ja koordineerimist kolmandate riikide tootjatega, kes tegutsevad ühenduse tootjatega samadel turgudel, et hoida ära sihtkoha turu hooajaline küllastumine; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles edendama ja hõlbustama teabevahetust ja koordineerimist kolmandate riikide tootjatega, kes tegutsevad ühenduse tootjatega samadel turgudel, et hoida ära sihtkoha turu hooajaline küllastumine;

| 45. | palub komisjonil ja liikmesriikidel analüüsida võimalust määrata ametisse Euroopa inspektorid toodete kontrollimiseks päritoluriigis; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil ja liikmesriikidel analüüsida võimalust määrata ametisse Euroopa inspektorid toodete kontrollimiseks päritoluriigis;

| 46. | kutsub Euroopa Liitu üles kahepoolsete kaubanduskokkulepete raames lähtuma turgude avamisel põllumajandustoodetele vastastikkuse põhimõttest, kaasa arvatud fütosanitaarsetes aspektides; |
| --- | --- |

46.

kutsub Euroopa Liitu üles kahepoolsete kaubanduskokkulepete raames lähtuma turgude avamisel põllumajandustoodetele vastastikkuse põhimõttest, kaasa arvatud fütosanitaarsetes aspektides;

| 47. | juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et kolmandatest riikidest imporditud tooted ei vasta alati sellisele ohutus- ja kvaliteeditasemele, millega Euroopa tarbija on harjunud, ning seetõttu on vaja rakendada nõuetekohaseid kontrollimehhanisme, et tagada kolmandate riikide toodete vastamine Euroopa Liidu toodetega samadele ohutus- ja kvaliteedinõuetele ja et nende tootmisel on järgitud teisi aluspõhimõtteid, nagu näiteks õiglased tööhõive tingimused; |
| --- | --- |

47.

juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et kolmandatest riikidest imporditud tooted ei vasta alati sellisele ohutus- ja kvaliteeditasemele, millega Euroopa tarbija on harjunud, ning seetõttu on vaja rakendada nõuetekohaseid kontrollimehhanisme, et tagada kolmandate riikide toodete vastamine Euroopa Liidu toodetega samadele ohutus- ja kvaliteedinõuetele ja et nende tootmisel on järgitud teisi aluspõhimõtteid, nagu näiteks õiglased tööhõive tingimused;

Ühenduse toodete maine tõstmine

| 48. | avaldab toetust sellise märgistamissüsteemi kasutuselevõtmiseks, kus on näidatud töödeldud toodetes kasutatud põllumajandustoodete päritoluriik, suurendades sel viisil ühenduse toodete lisaväärtust võrreldes kolmandate riikide impordiga ja tagades ühtlasi piisaval tasemel toiduohutuse ja kvaliteedi, mida kolmandate riikide importkaubal ei ole võimalik tagada; |
| --- | --- |

48.

avaldab toetust sellise märgistamissüsteemi kasutuselevõtmiseks, kus on näidatud töödeldud toodetes kasutatud põllumajandustoodete päritoluriik, suurendades sel viisil ühenduse toodete lisaväärtust võrreldes kolmandate riikide impordiga ja tagades ühtlasi piisaval tasemel toiduohutuse ja kvaliteedi, mida kolmandate riikide importkaubal ei ole võimalik tagada;

| 49. | peab hädavajalikuks liikide bioloogilise mitmekesisuse ja kulinaarse pärandi säilitamist ning tarbija selget teavitamist, tagades liigiomaduste tõelevastavuse nende puu- ja köögiviljade puhul, mille kohta Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni majanduskomisjoni poolt tunnustatud täpsed standardid ega Rahvusvahelise uute taimesortide kaitse liidu (UPOV) poolt tunnustatud ja kirjeldatud põhimõtted veel ei kehti; nõuab sellest tulenevalt ühenduse eeskirjade vastavat kohandamist; |
| --- | --- |

49.

peab hädavajalikuks liikide bioloogilise mitmekesisuse ja kulinaarse pärandi säilitamist ning tarbija selget teavitamist, tagades liigiomaduste tõelevastavuse nende puu- ja köögiviljade puhul, mille kohta Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni majanduskomisjoni poolt tunnustatud täpsed standardid ega Rahvusvahelise uute taimesortide kaitse liidu (UPOV) poolt tunnustatud ja kirjeldatud põhimõtted veel ei kehti; nõuab sellest tulenevalt ühenduse eeskirjade vastavat kohandamist;

| 50. | palub komisjonil võtta rahvusvahelistes organisatsioonides peetavate läbirääkimiste käigus arvesse asjaolu, et laienemise tagajärjel on marjasektor muutunud liidu jaoks äärmiselt tundlikuks küsimuseks, ja tagada kaitsemeetmete kehtestamine kolmandate riikide puu- ja köögiviljade ülemäärase impordi vastu; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil võtta rahvusvahelistes organisatsioonides peetavate läbirääkimiste käigus arvesse asjaolu, et laienemise tagajärjel on marjasektor muutunud liidu jaoks äärmiselt tundlikuks küsimuseks, ja tagada kaitsemeetmete kehtestamine kolmandate riikide puu- ja köögiviljade ülemäärase impordi vastu;

| 51. | on seisukohal, et kuivõrd integreeritud tootmist tuleb pidada keskkonda ja kvaliteeti austavaks tootmissüsteemiks, tuleks ühenduse lisaväärtust tugevdada integreeritud põllumajandussüsteemi kohaselt toodetud puu- ja köögiviljade jaoks eristava märgistuse loomise abil; kutsub seetõttu üles eelnevalt kehtestama ühenduse toodete kvaliteeditõendite süsteemi loomiseks integreeritud tootmist käsitlevad ühtlustatud eeskirjad; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et kuivõrd integreeritud tootmist tuleb pidada keskkonda ja kvaliteeti austavaks tootmissüsteemiks, tuleks ühenduse lisaväärtust tugevdada integreeritud põllumajandussüsteemi kohaselt toodetud puu- ja köögiviljade jaoks eristava märgistuse loomise abil; kutsub seetõttu üles eelnevalt kehtestama ühenduse toodete kvaliteeditõendite süsteemi loomiseks integreeritud tootmist käsitlevad ühtlustatud eeskirjad;

Ühise põllumajanduspoliitika vahereformi ja tulevase maaelu arengu reeglite mõju

| 52. | kutsub üles rakendama vajalikke meetmeid, et tagada puu- ja köögiviljade kasvatamise keelust kinnipidamine lahtiseotud toetuste kõlbulikel põllumajandusmaadel; arvab, et vastasel korral põhjustaks ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta septembri reform ebaausat konkurentsi ja diskrimineerimist ühtse otsemaksete kava raames toetusi saavate põllumajandustootjate ja traditsiooniliste puu- ja köögiviljatootjate (kes seda toetust ei saa) vahel, suurendades seeläbi veelgi tasakaalustamatust, mis on mõnedel puu- ja köögiviljaturgudel juba ilmnenud; |
| --- | --- |

52.

kutsub üles rakendama vajalikke meetmeid, et tagada puu- ja köögiviljade kasvatamise keelust kinnipidamine lahtiseotud toetuste kõlbulikel põllumajandusmaadel; arvab, et vastasel korral põhjustaks ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta septembri reform ebaausat konkurentsi ja diskrimineerimist ühtse otsemaksete kava raames toetusi saavate põllumajandustootjate ja traditsiooniliste puu- ja köögiviljatootjate (kes seda toetust ei saa) vahel, suurendades seeläbi veelgi tasakaalustamatust, mis on mõnedel puu- ja köögiviljaturgudel juba ilmnenud;

| 53. | on seisukohal, et tuleks kõrvaldada maaelu arengu fondide ja rakendusfondide vaheline ebavõrdsus, kuna see seab puu- ja köögiviljasektori ebasoodsasse olukorda teiste põllumajandussektorite suhtes; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et tuleks kõrvaldada maaelu arengu fondide ja rakendusfondide vaheline ebavõrdsus, kuna see seab puu- ja köögiviljasektori ebasoodsasse olukorda teiste põllumajandussektorite suhtes;

| 54. | arvab, et tuleks kehtestada põhimõte, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid saavad vabalt valida, kuidas investeeringuid rahastada, jättes kehtima topeltrahastamise keelu riiklikest vahenditest ja nõudes nimetatud keelust kinnipidamise tõendamist; |
| --- | --- |

54.

arvab, et tuleks kehtestada põhimõte, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid saavad vabalt valida, kuidas investeeringuid rahastada, jättes kehtima topeltrahastamise keelu riiklikest vahenditest ja nõudes nimetatud keelust kinnipidamise tõendamist;

| 55. | on vastu komisjoni ettepanekule anda tulevase maaelu arengu poliitika rahastamiskavaga investeeringu-, turustus- ja töötlemistoetusi vaid väikestele ettevõtjatele ja mikroettevõtjatele; |
| --- | --- |

55.

on vastu komisjoni ettepanekule anda tulevase maaelu arengu poliitika rahastamiskavaga investeeringu-, turustus- ja töötlemistoetusi vaid väikestele ettevõtjatele ja mikroettevõtjatele;

Maailma Kaubandusorganisatsioon

| 56. | palub komisjonil kaitsta Maailma Kaubandusorganisatsioonis rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimiseks peetavate kõneluste käigus ühenduse toodete eelistamise põhimõtte jätkuvat rakendamist puu- ja köögiviljasektoris ning puu- ja köögiviljade klassifitseerimist “tundlikeks” toodeteks turgudele juurdepääsu käsitlevas peatükis ning tagama, et eksporditoetuste plaanipärasel järkjärgulisel kaotamisel säästetud vahendid suunataks muuhulgas ühenduse turu tasakaalustamise meetmete jaoks, kuivõrd ühenduse turgu ohustab senisest tihedam konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil kaitsta Maailma Kaubandusorganisatsioonis rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimiseks peetavate kõneluste käigus ühenduse toodete eelistamise põhimõtte jätkuvat rakendamist puu- ja köögiviljasektoris ning puu- ja köögiviljade klassifitseerimist “tundlikeks” toodeteks turgudele juurdepääsu käsitlevas peatükis ning tagama, et eksporditoetuste plaanipärasel järkjärgulisel kaotamisel säästetud vahendid suunataks muuhulgas ühenduse turu tasakaalustamise meetmete jaoks, kuivõrd ühenduse turgu ohustab senisest tihedam konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega;

| 57. | kinnitab, et samuti tuleks turgude avamisel tagada vastastikkuse põhimõtte järgimine nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt ja tõhustada seetõttu kaubanduslike soodustuste mõju kontrolli ja seiret nii soodustusi kasutavate riikide (kokkulepete aluseks oleva “lähenemiseesmärgi” ellurakendamise suhtes) kui tootjaliikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

57.

kinnitab, et samuti tuleks turgude avamisel tagada vastastikkuse põhimõtte järgimine nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt ja tõhustada seetõttu kaubanduslike soodustuste mõju kontrolli ja seiret nii soodustusi kasutavate riikide (kokkulepete aluseks oleva “lähenemiseesmärgi” ellurakendamise suhtes) kui tootjaliikmesriikide puhul;

| 58. | nõuab, et turgude avamise suhtes peetavatel läbirääkimistel võetaks eriti arvesse pastöriseeritud tsitrusmahlade sektori rasket olukorda kolmandate riikide impordi tõttu; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et turgude avamise suhtes peetavatel läbirääkimistel võetaks eriti arvesse pastöriseeritud tsitrusmahlade sektori rasket olukorda kolmandate riikide impordi tõttu;

| 59. | rõhutab kooskõlas arenguabiorganisatsioonide seisukohaga, et on vaja hoolitseda selle eest, et puu- ja köögiviljaturu avamine ei nõrgestaks arengumaade põllumajandusmudeleid; |
| --- | --- |

59.

rõhutab kooskõlas arenguabiorganisatsioonide seisukohaga, et on vaja hoolitseda selle eest, et puu- ja köögiviljaturu avamine ei nõrgestaks arengumaade põllumajandusmudeleid;

Puu- ja köögiviljasektorile eraldatud eelarvevahendite täielik kasutamine

| 60. | nõuab, et oleks tagatud ühenduse puu- ja köögiviljasektorile ettenähtud eelarvevahendite täielik kasutamine ning et reformi tulemusena kasutamata jäänud vahendid suunataks tagasi nimetatud sektorile, et kasutada optimaalselt tootjate jaoks ettenähtud erinevaid toetusmeetmeid; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et oleks tagatud ühenduse puu- ja köögiviljasektorile ettenähtud eelarvevahendite täielik kasutamine ning et reformi tulemusena kasutamata jäänud vahendid suunataks tagasi nimetatud sektorile, et kasutada optimaalselt tootjate jaoks ettenähtud erinevaid toetusmeetmeid;

*

- *

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

61.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

(2)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

(3)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 49. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(4)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 9.

(5)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 18.

(6)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1813/2004 (ELT L 319, 20.10.2004, lk 5).

(7)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 118/2005 (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).

(8)  ELT L 345, 20.11.2004, lk 1.

(9)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).

(10)  ELT L 317, 2.12.2003, lk 5.

(11)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 3.

(12)  EÜT C 65 E, 14.3.2002, lk 334.

P6_TA(2005)0175

Tööaja korraldus ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0607) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0607) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 137 lõiget 2, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0122/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 137 lõiget 2, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0122/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomis-joni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0105/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomis-joni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0105/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastadaEuroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastadaEuroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0209

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000 Lissaboni kohtumise järeldusi,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
   (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artiklis 137 on ette nähtud, et ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, pidades silmas töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja turvalisuse kaitseks. Nimetatud artikli alusel vastu võetud direktiivid peavad vältima haldus-, finants- ja juriidilise piirangute kehtestamist, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artiklis 137 on ette nähtud, et ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, pidades silmas töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja turvalisuse kaitseks. Nimetatud artikli alusel vastu võetud direktiivid peavad vältima haldus-, finants- ja juriidilise piirangute kehtestamist, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003.aasta direktiiviga 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3) määratakse kindlaks minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded tööaja korralduse kohta ning mida kohaldatakse igapäevase puhkeaja, vaheaegade, igaädala puhkeaja, maksimaalse iganädalase tööaja, iga-aastase puhkuse ja lisaks teatava öötöö, vahetustega töö ja töökorralduse aspektide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003.aasta direktiiviga 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3) määratakse kindlaks minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded tööaja korralduse kohta ning mida kohaldatakse igapäevase puhkeaja, vaheaegade, igaädala puhkeaja, maksimaalse iganädalase tööaja, iga-aastase puhkuse ja lisaks teatava öötöö, vahetustega töö ja töökorralduse aspektide suhtes.

| (3) | Direktiivi 2003/88/EÜ artikkel 19 ja artikli 22 lõige 1 sisaldavad klauslit, et need tuleb enne 23. novembrit 2003 uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2003/88/EÜ artikkel 19 ja artikli 22 lõige 1 sisaldavad klauslit, et need tuleb enne 23. novembrit 2003 uuesti läbi vaadata.

| (4) | Rohkem kui kümme aastat pärast nõukogu direktiivi 93/104/EÜ (4) vastuvõtmist, mis on algdirektiiv tööaja korralduse valdkonnas, on osutunud vajalikuks kaasajastada ühenduse tööaega käsitlevaid õigusakte, et paremini
  arvesse võtta
  nii tööandjate kui ka töötajate uut olukorda ja uusi nõudmisi, Lissaboni eesmärkide täitmise vajadust ja Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust. |
| --- | --- |

(4)

Rohkem kui kümme aastat pärast nõukogu direktiivi 93/104/EÜ (4) vastuvõtmist, mis on algdirektiiv tööaja korralduse valdkonnas, on osutunud vajalikuks kaasajastada ühenduse tööaega käsitlevaid õigusakte, et paremini
  arvesse võtta
  nii tööandjate kui ka töötajate uut olukorda ja uusi nõudmisi, Lissaboni eesmärkide täitmise vajadust ja Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust.

| (5) | Töö- ja perekonnaelu omavaheline sobitamine on oluline osa, et saavutada Euroopa Liidu Lissaboni strateegias püstitatud eesmärke
  , eelkõige naiste tööhõive määra suurendamist
  . Selle eesmärk on luua mitte ainult parem töökliima, vaid võimaldada ka paremat kohandamist töötaja vajadustega, eriti perekondlike kohustustega. Mitmed direktiivis 2003/88/EÜ tehtud muudatused
  püüavad
  tööd ja perekonnaelu paremini kokku sobitada. |
| --- | --- |

(5)

Töö- ja perekonnaelu omavaheline sobitamine on oluline osa, et saavutada Euroopa Liidu Lissaboni strateegias püstitatud eesmärke
  , eelkõige naiste tööhõive määra suurendamist
  . Selle eesmärk on luua mitte ainult parem töökliima, vaid võimaldada ka paremat kohandamist töötaja vajadustega, eriti perekondlike kohustustega. Mitmed direktiivis 2003/88/EÜ tehtud muudatused
  püüavad
  tööd ja perekonnaelu paremini kokku sobitada.

| (6) | Selleks kontekstis lasub liikmesriikidel kohustus kutsuda tööturu osapooli üles sõlmima asjaomasel tasandil lepinguid, kus oleks kehtestatud eeskirjad paremaks töö ja perekonnaelu omavahel kokkusobitamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selleks kontekstis lasub liikmesriikidel kohustus kutsuda tööturu osapooli üles sõlmima asjaomasel tasandil lepinguid, kus oleks kehtestatud eeskirjad paremaks töö ja perekonnaelu omavahel kokkusobitamiseks.

| (7) | On tekkinud vajadus
  tugevdada
  töötajate tervise ja ohutuse kaitset,
  hoolimata
  tööaja korraldamise uute vormide väljakutsetest, kehtestada tööaja mudelid, mis pakuvad töötajatele võimalusi elukestvaks õppeks ning leida uus tasakaal ühelt poolt töö ja perekonnaelu kokkusobitamise ning teiselt poolt tööaja paindliku korraldamise vahel. |
| --- | --- |

(7)

On tekkinud vajadus
  tugevdada
  töötajate tervise ja ohutuse kaitset,
  hoolimata
  tööaja korraldamise uute vormide väljakutsetest, kehtestada tööaja mudelid, mis pakuvad töötajatele võimalusi elukestvaks õppeks ning leida uus tasakaal ühelt poolt töö ja perekonnaelu kokkusobitamise ning teiselt poolt tööaja paindliku korraldamise vahel.

| (8) | Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt on mõiste “tööaeg” iseloomulikud tunnused töötajale esitatud nõuded olla kohal tööandja määratud paigas ja tööandjale kättesaadav, et vajaduse korral viivitamatult teenuseid osutada. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt on mõiste “tööaeg” iseloomulikud tunnused töötajale esitatud nõuded olla kohal tööandja määratud paigas ja tööandjale kättesaadav, et vajaduse korral viivitamatult teenuseid osutada.

| (9) | Samuti tuleb vaadata uuesti läbi võrdlusperioodi eranditega seotud sätted, eesmärgiga luua võimalused uute tööaja mudelite kohaldamiseks, mille hulka kuulub elukestva õppe korraldamine, ja
  lihtsustada olemasolevat korda, et kohandada neid tööandjate,
  eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele ja eriti paindikkusega seotud vajadustele,
  ja töötajate vajadustele. |
| --- | --- |

(9)

Samuti tuleb vaadata uuesti läbi võrdlusperioodi eranditega seotud sätted, eesmärgiga luua võimalused uute tööaja mudelite kohaldamiseks, mille hulka kuulub elukestva õppe korraldamine, ja
  lihtsustada olemasolevat korda, et kohandada neid tööandjate,
  eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele ja eriti paindikkusega seotud vajadustele,
  ja töötajate vajadustele.

| (10) | Direktiivi 2003/88/EÜ artikli 22 lõike 1 kohaldamise käigus saadud kogemused näitavad, et täiesti individuaalne lõplik otsus mitte pidada kinni direktiivi artiklist 6 
  tekitab
  probleeme
  ja on põhjustanud kuritarvitusi
  seoses töötajate tervise ja ohutuse kaitsega ning töötaja vaba valikuga.
  Seetõttu tuleks Artikli 22 lõikes 1 sisalduva loobumisvõimaluse kohaldamine lõpetada. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2003/88/EÜ artikli 22 lõike 1 kohaldamise käigus saadud kogemused näitavad, et täiesti individuaalne lõplik otsus mitte pidada kinni direktiivi artiklist 6 
  tekitab
  probleeme
  ja on põhjustanud kuritarvitusi
  seoses töötajate tervise ja ohutuse kaitsega ning töötaja vaba valikuga.
  Seetõttu tuleks Artikli 22 lõikes 1 sisalduva loobumisvõimaluse kohaldamine lõpetada.

| (11) | Vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 2 konsulteeris komisjon ühenduse tasandil tööturu osapooltega ühenduse tegevuse võimaliku suuna üle selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 2 konsulteeris komisjon ühenduse tasandil tööturu osapooltega ühenduse tegevuse võimaliku suuna üle selles valdkonnas.

| (12) | Pärast konsulteerimist pidas komisjon ühenduse meetmeid soovitavaks ja konsulteeris uuesti ühenduse tasandil tööturu osapooltega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 3. |
| --- | --- |

(12)

Pärast konsulteerimist pidas komisjon ühenduse meetmeid soovitavaks ja konsulteeris uuesti ühenduse tasandil tööturu osapooltega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 3.

| (13) | Nimetatud teise konsultatsioonietapi kestel ei teavitanud tööturu osapooled komisjoni oma soovist algatada asutamislepingu artikli 138 lõikes 4 ettenähtud menetlust, mille tulemuseks võiks olla lepingu sõlmimine. |
| --- | --- |

(13)

Nimetatud teise konsultatsioonietapi kestel ei teavitanud tööturu osapooled komisjoni oma soovist algatada asutamislepingu artikli 138 lõikes 4 ettenähtud menetlust, mille tulemuseks võiks olla lepingu sõlmimine.

| (14) | Et käesoleva direktiivi eesmärke, mis taotlevad ühenduse tööaja korralduse õigusaktide kaasajastamist, ei saa liikmesriigid piisaval määral teostada ning parem oleks neid teostada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse põhimõttele meetmeid. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Et käesoleva direktiivi eesmärke, mis taotlevad ühenduse tööaja korralduse õigusaktide kaasajastamist, ei saa liikmesriigid piisaval määral teostada ning parem oleks neid teostada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse põhimõttele meetmeid. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik.

| (15) | Käesolev direktiiv arvestab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnistab Euroopa Liidu põhiõiguste harta. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada sobivate ja õiglaste töötingimuste õiguse täielik järgmine (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31
  , eriti selle lõige 2, milles märgitakse, et igal töötajal on õigus maksimaalse tööaja piirangule, igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja igaaastasele palgalisele puhkusele) ning õigus kokku sobitada perekonna- ja tööelu (nimetatud harta artikkel 33)
  . |
| --- | --- |

(15)

Käesolev direktiiv arvestab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnistab Euroopa Liidu põhiõiguste harta. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada sobivate ja õiglaste töötingimuste õiguse täielik järgmine (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31
  , eriti selle lõige 2, milles märgitakse, et igal töötajal on õigus maksimaalse tööaja piirangule, igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja igaaastasele palgalisele puhkusele) ning õigus kokku sobitada perekonna- ja tööelu (nimetatud harta artikkel 33)
  .

| (16) | Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele ei saa liikmesriigid allpool kavandatud meetme eesmärke piisaval määral teostada, sest tegemist kehtiva ühenduse õigusakti muutmisega. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele ei saa liikmesriigid allpool kavandatud meetme eesmärke piisaval määral teostada, sest tegemist kehtiva ühenduse õigusakti muutmisega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/88/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:







  “1a. | “valvekord” – ajavahemik, mille jooksul töötaja ei või vabalt käsutada oma aega ja tal
  on kohustus olla kättesaadav oma töökohal või muul tööandaja määratud töökohal, et teha oma tavalist tööd ja/või täita teatavaid kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:

“1a.

“valvekord” – ajavahemik, mille jooksul töötaja ei või vabalt käsutada oma aega ja tal
  on kohustus olla kättesaadav oma töökohal või muul tööandaja määratud töökohal, et teha oma tavalist tööd ja/või täita teatavaid kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega;

| 1b. | “valvekorra tegevusetu aeg” – ajavahemik, mille jooksul töötaja on valvekorras punkti la tähenduses, kuid
  ei tee tavalist tööd ega täida kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.
  ” |
| --- | --- |

1b.

“valvekorra tegevusetu aeg” – ajavahemik, mille jooksul töötaja on valvekorras punkti la tähenduses, kuid
  ei tee tavalist tööd ega täida kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.
  ”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  “Artikkel 2a
  Valvekord


  Kogu valvekorra aeg, sealhulgas tegevusetu aeg, loetakse tööajaks.




  Kollektiivlepingute, tööturu osapoolte vaheliste teiste lepingute või õigusnormide alusel võib valvekorra tegevusetut aega siiski arvestada eri viisil, et täita artiklis 6 sätestatud keskmise iganädalase maksimaalse tööaja nõuet tingimusel, et järgitakse töötajate ohutuse ja tervise kaitset käsitlevaid üldpõhimõtteid.
  ” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 2a

Valvekord

Kogu valvekorra aeg, sealhulgas tegevusetu aeg, loetakse tööajaks.

Kollektiivlepingute, tööturu osapoolte vaheliste teiste lepingute või õigusnormide alusel võib valvekorra tegevusetut aega siiski arvestada eri viisil, et täita artiklis 6 sätestatud keskmise iganädalase maksimaalse tööaja nõuet tingimusel, et järgitakse töötajate ohutuse ja tervise kaitset käsitlevaid üldpõhimõtteid.
  ”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:


  “
  Artikkel 2b




  Tööaja arvestus




  Töötajate puhul, kellel on rohkem kui üks tööleping, ja käesoleva direktiivi kohaldamise otstarbeks on töötaja tööaeg iga lepingu alusel töötatud tööaegade summa.
  ” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

“
  Artikkel 2b

Tööaja arvestus

Töötajate puhul, kellel on rohkem kui üks tööleping, ja käesoleva direktiivi kohaldamise otstarbeks on töötaja tööaeg iga lepingu alusel töötatud tööaegade summa.
  ”

| 4) | Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõik:


  “
  Liikmesriigid võtavad õigus- ja haldusnormide või teiste asjakohaste sätetega vajalikke meetmeid, et ergutada tööandjaid töö korraldamisel arvestama teatava mudeli järgi töötajate vajadust sobitada kokku töö- ja perekonnaelu. Liikmesriigid võtavad eriti vajalikud meetmed tagamaks, et:








  — | tööandjad teavitavad töötajaid aegsasti ette kõikidest tööaja mudeli muudatustes; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõik:

“
  Liikmesriigid võtavad õigus- ja haldusnormide või teiste asjakohaste sätetega vajalikke meetmeid, et ergutada tööandjaid töö korraldamisel arvestama teatava mudeli järgi töötajate vajadust sobitada kokku töö- ja perekonnaelu. Liikmesriigid võtavad eriti vajalikud meetmed tagamaks, et:

—

tööandjad teavitavad töötajaid aegsasti ette kõikidest tööaja mudeli muudatustes;

| — | töötajatel on õigus taotleda töötundide ja -mudelite muutmist, ning tööandjad on kohustatud nimetatud taotlusi õiglaselt käsitlema, võttes arvesse tööandjate ja töötajate paindlikkuse vajadusi. Tööandja võib nimetatud taotlustest keelduda ainult siis, kui töökorralduse muutusest tööandjale tulenev kahju on töötaja saadud kasuga võrreldes ebaproportsionaalne.
  ” |
| --- | --- |

—

töötajatel on õigus taotleda töötundide ja -mudelite muutmist, ning tööandjad on kohustatud nimetatud taotlusi õiglaselt käsitlema, võttes arvesse tööandjate ja töötajate paindlikkuse vajadusi. Tööandja võib nimetatud taotlustest keelduda ainult siis, kui töökorralduse muutusest tööandjale tulenev kahju on töötaja saadud kasuga võrreldes ebaproportsionaalne.
  ”

| 5) | Artikli 16 punkt b asendatakse järgmiselt:






  “b) | artikli 6 (maksimaalne iganädalane tööaeg) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis ei ületa nelja
  kuud.




  Võrdlusperiood

  ei tohi olla pikem töölepingu kestusest.
  Iga-aastased põhipuhkused, mida antakse vastavalt artiklile 7, ja haiguspuhkuse perioodid ei lähe keskmise arvutamisel arvesse või on neutraalsed;” |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 16 punkt b asendatakse järgmiselt:

“b)

artikli 6 (maksimaalne iganädalane tööaeg) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis ei ületa nelja
  kuud.

Võrdlusperiood

  ei tohi olla pikem töölepingu kestusest.

Iga-aastased põhipuhkused, mida antakse vastavalt artiklile 7, ja haiguspuhkuse perioodid ei lähe keskmise arvutamisel arvesse või on neutraalsed;”

| 6) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1
  sissejuhatav osa
  asendatakse
  järgmisega
  :
  “
  1.
     
  Nõuetekohaselt töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid arvestades võivad liikmesriigid teha erandeid artiklitest 3-6, artiklist 8 ja artikli 16 punktidest a ja c, kui tööaja pikkust kõnealuse tegevuse konkreetsete omaduste tõttu ei mõõdeta ja/või ei määrata eelnevalt kindlaks või kui selle võivad kindlaks määrata töötajad ise, eriti kui kõne all on:
  ” |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1
  sissejuhatav osa
  asendatakse
  järgmisega
  :

“
  1.
     
  Nõuetekohaselt töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid arvestades võivad liikmesriigid teha erandeid artiklitest 3-6, artiklist 8 ja artikli 16 punktidest a ja c, kui tööaja pikkust kõnealuse tegevuse konkreetsete omaduste tõttu ei mõõdeta ja/või ei määrata eelnevalt kindlaks või kui selle võivad kindlaks määrata töötajad ise, eriti kui kõne all on:
  ”

| b) | Lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:








  “
  a) | tegevjuhid (või nendega võrreldaval ametikohal olevad isikud), nende otseses alluvuses olevad kõrgema astme juhid ja isikud, kelle on vahetult ametisse nimetanud juhatus;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

“
  a)

| c) | Lõikes 2 asendatakse sõnad “tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad“ sõnadega” tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad
  pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele.
  ” |
| --- | --- |

c)

Lõikes 2 asendatakse sõnad “tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad“ sõnadega” tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad
  pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele.
  ”

| d) | Lõike 3 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16” sõnadega “artiklitest 3, 4, 5, 8 ja artiklist 16 punktidest a ja c”. |
| --- | --- |

d)

Lõike 3 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16” sõnadega “artiklitest 3, 4, 5, 8 ja artiklist 16 punktidest a ja c”.

| e) | Lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | Esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  Käesoleva artikli lõike 2 kohaselt võib teha erandeid artiklist 6 koolitusel olevate arstide puhul vastavalt käesoleva lõike teises kuni
  kuuendas
  lõigus ettenähtud sätetele. |
| --- | --- | --- |

e)

Lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

Esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:

Käesoleva artikli lõike 2 kohaselt võib teha erandeid artiklist 6 koolitusel olevate arstide puhul vastavalt käesoleva lõike teises kuni
  kuuendas
  lõigus ettenähtud sätetele.

| ii) | Viimane lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

ii)

Viimane lõik jäetakse välja.

| 7) | Artikli 18 kolmandas lõigus asendatakse väljend“tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad”väljendiga“tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad
  pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele.
  ” |
| --- | --- |

7)

Artikli 18 kolmandas lõigus asendatakse väljend“tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad”väljendiga“tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad
  pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele.
  ”

| 8) | Artikkel 19 asendatakse järgmise tekstiga:
  “
  Võimalust kalduda kõrvale artiklist 16 võib kasutada võrdlusperioodi pikendamiseks maksimaalselt 12 kuuni objektiivsetel, tehnilistel või töökorraldusega seotud põhjustel, järgides töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldisi põhimõtteid:










  a) | kui töötajate suhtes kehtivad kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised lepingud artikli 18 kohaselt või |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 19 asendatakse järgmise tekstiga:

“
  Võimalust kalduda kõrvale artiklist 16 võib kasutada võrdlusperioodi pikendamiseks maksimaalselt 12 kuuni objektiivsetel, tehnilistel või töökorraldusega seotud põhjustel, järgides töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldisi põhimõtteid:

a)

kui töötajate suhtes kehtivad kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised lepingud artikli 18 kohaselt või

| b) | õigusnormidega juhul, kui töötajate suhtes ei kehti kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised teised lepingud, tingimusel et asjaomane liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:








  — | tööandja teavitab töötajaid ja/või nende esindajaid kavandatavast tööaja mudeli kehtestamisest ja selle muudatustest ning konsulteerib nendega; |
| --- | --- | --- |

b)

õigusnormidega juhul, kui töötajate suhtes ei kehti kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised teised lepingud, tingimusel et asjaomane liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:

—

tööandja teavitab töötajaid ja/või nende esindajaid kavandatavast tööaja mudeli kehtestamisest ja selle muudatustest ning konsulteerib nendega;

| — | tööandja võtab vajalikke meetmeid, et vältida ja/või kõrvaldada kõik tervise ja ohutusega seotud ohud, mis võivad liituda kavandatava tööaja mudeliga.
  ” |
| --- | --- |

—

tööandja võtab vajalikke meetmeid, et vältida ja/või kõrvaldada kõik tervise ja ohutusega seotud ohud, mis võivad liituda kavandatava tööaja mudeliga.
  ”

| 9) | Artiklis 20 jäetakse välja lõige 2. |
| --- | --- |

9)

Artiklis 20 jäetakse välja lõige 2.

| 10) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Liikmesriigil on võimalus mitte kohaldada artiklit 6, kui ta samal ajal järgib töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid ning võtab vajalikke meetmeid. Selle võimaluse kohaldamine peab siiski olema konkreetselt ette nähtud kollektiivlepingu või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel siseriiklikul või piirkondlikul tasandil või kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega, või kollektiivlepinguga või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel asjaomasel tasandil.
  Selle võimaluse kohaldamine on võimalik ka tööandja ja töövõtja vahelise kokkuleppe korral, kui ühtegi kollektiivlepingut ei kehti või kui kõnealuses ettevõttes või asutuses ei ole töötajate esinduste, kellel oleksid volitused vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale tööturu osapoolte vahelise kollektiivlepingu või lepingu sõlmimiseks selles valdkonnas.” |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Liikmesriigil on võimalus mitte kohaldada artiklit 6, kui ta samal ajal järgib töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid ning võtab vajalikke meetmeid. Selle võimaluse kohaldamine peab siiski olema konkreetselt ette nähtud kollektiivlepingu või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel siseriiklikul või piirkondlikul tasandil või kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega, või kollektiivlepinguga või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel asjaomasel tasandil.

Selle võimaluse kohaldamine on võimalik ka tööandja ja töövõtja vahelise kokkuleppe korral, kui ühtegi kollektiivlepingut ei kehti või kui kõnealuses ettevõttes või asutuses ei ole töötajate esinduste, kellel oleksid volitused vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale tööturu osapoolte vahelise kollektiivlepingu või lepingu sõlmimiseks selles valdkonnas.”

| b) | Lisatakse järgmine lõige:

  “1a.   Igal juhul peavad kõik liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 1 ettenähtud võimalust, võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et:






  a) | ükski tööandja ei nõua töötajalt, et ta töötaks rohkem kui nelikümmend kaheksa tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul, mida arvestatakse artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, välja arvatud juhul, kui ta on
  tellimisraamatu muudatuste alusel
  saanud töötajalt kirjaliku nõusoleku sellist tööd teha. Sellise kokkuleppe kehtivus on maksimaalselt
  kuus kuud
  ja seda võib pikendada. Individuaalse töölepingu allkirjastamise käigus või katseajal antud nõusolek on õigustühine ja ei kehti; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Igal juhul peavad kõik liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 1 ettenähtud võimalust, võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et:

a)

ükski tööandja ei nõua töötajalt, et ta töötaks rohkem kui nelikümmend kaheksa tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul, mida arvestatakse artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, välja arvatud juhul, kui ta on
  tellimisraamatu muudatuste alusel
  saanud töötajalt kirjaliku nõusoleku sellist tööd teha. Sellise kokkuleppe kehtivus on maksimaalselt
  kuus kuud
  ja seda võib pikendada. Individuaalse töölepingu allkirjastamise käigus või katseajal antud nõusolek on õigustühine ja ei kehti;

| b) | ükski töötaja ei tohi kannatada kahju, kui ta ei soovi sellise töö tegemiseks oma nõusolekut anda; |
| --- | --- |

b)

ükski töötaja ei tohi kannatada kahju, kui ta ei soovi sellise töö tegemiseks oma nõusolekut anda;

| c) | ühtegi töötajat ei tohi rakendada rohkem kui kuuskümmend viis tundi ükskõik millisel nädalal, välja arvatud juhul, kui tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepingus või lepingus on sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

c)

ühtegi töötajat ei tohi rakendada rohkem kui kuuskümmend viis tundi ükskõik millisel nädalal, välja arvatud juhul, kui tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepingus või lepingus on sätestatud teisiti;

| d) | tööandja peab ajakohastatult arvet kõigi töötajate üle, kes sellist tööd teevad, ning reaalselt töötatud tundide arvu üle; |
| --- | --- |

d)

tööandja peab ajakohastatult arvet kõigi töötajate üle, kes sellist tööd teevad, ning reaalselt töötatud tundide arvu üle;

| e) | arvepidamine esitatakse pädevale ametiasutusele, kellel on õigus töötajate ohutuse ja/või tervise kaitse eesmärgil keelata või piirata võimalust nädala maksimaalset töötundide arvu ületamiseks; |
| --- | --- |

e)

arvepidamine esitatakse pädevale ametiasutusele, kellel on õigus töötajate ohutuse ja/või tervise kaitse eesmärgil keelata või piirata võimalust nädala maksimaalset töötundide arvu ületamiseks;

| f) | tööandja annab päevale ametiasutusele viimase nõudmisel teabe töötaja antud nõusolekute kohta sellist töö tegemiseks, mis ületab neljakümmet kaheksat tundi seitsmepäevase perioodi jooksul, arvestatuna artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, ning samuti nende töötajate reaalselt töötatud tundide kohta.” |
| --- | --- |

f)

tööandja annab päevale ametiasutusele viimase nõudmisel teabe töötaja antud nõusolekute kohta sellist töö tegemiseks, mis ületab neljakümmet kaheksat tundi seitsmepäevase perioodi jooksul, arvestatuna artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, ning samuti nende töötajate reaalselt töötatud tundide kohta.”

| c) | lisatakse järgmine lõige:


  “
  3a.
     
  Käesolev artikkel tunnistatakse kehtetuks 36 kuu möödumisel direktiivi 2005/.../EÜ jõustumisest.
  ” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“
  3a.
     
  Käesolev artikkel tunnistatakse kehtetuks 36 kuu möödumisel direktiivi 2005/.../EÜ jõustumisest.
  ”

| 11) | Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:


  “
  3.
     
  Alates 23. novembrist 1996 iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva aruande, lisades vajadusel asjakohased ettepanekud direktiivi muutmiseks, et võtta arvesse töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas toimunud arenguid ning perekonna ja tööelu kokkusobitamist.
  ” |
| --- | --- |

11)

Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“
  3.
     
  Alates 23. novembrist 1996 iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva aruande, lisades vajadusel asjakohased ettepanekud direktiivi muutmiseks, et võtta arvesse töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas toimunud arenguid ning perekonna ja tööelu kokkusobitamist.
  ”

Artikkel 2

Liikmesriigid kehtestavad korra käesoleva direktiivi kohaldamiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete kohaldamiseks. Kõnealused karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatava iseloomuga. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest hiljemalt artiklis 3 nimetatud kuupäevaks ning edastavad kõik edasised muudatused võimalikult kiiresti. Eriti kannavad nad hoolt selle eest, et töötajad ja/või nende esindajad kasutaksid asjakohaseid menetlusi käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks.

Artikkel 3

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldussätted hiljemalt [...]
   (5) või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled on kehtestanud lepingute kaudu vajalikud sätted, sest liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada igal hetkel käesolevas direktiivis kehtestatud eesmärkide täitmine. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende meetmete teksti ja samuti kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused sätted vastu, sisalduvad neis viited käesolevale direktiivile või lisatakse kõnealused viited nende ametlikul avaldamisel. Kõnealuse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid tagavad, et kõik lepingud, mis töötajad on sõlminud direktiivi 2003/88/EÜ artikli 22 lõike 1 punkti a algsõnastuse kohaselt ja mis endiselt kehtivad [...], kehtivad veel kuni ühe aasta jooksul sellest kuupäevast alates.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
  Pärast avaldamist saadetakse käesoleva direktiivi koopia kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C [...], [...], lk [...].

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta seisukoht.

(3)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

3

(4)  
  EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18 . Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2003/88/EÜ.

4

EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18 . Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2003/88/EÜ.

(5)  ...

5

---

Neljapäev, 12. mai 2005

| 20.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 92/299 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 92/299

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.00.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institut-sioonidevahelise kokkuleppe punktile 24 (SEK(2005)0548 – C6-0127/2005 – 2005/2083(ACI));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG
  nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institut-sioonidevahelise kokkuleppe punktile 24 (SEK(2005)0548 – C6-0127/2005 – 2005/2083(ACI));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise lennu-teenuste teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011 (CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise lennu-teenuste teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011 (CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

3.   WTO eeskirjade kohaldamine Hiinas (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: WTO eeskirjade rakendamine Hiinas (B6-0230/2005).

Enrique Barón Crespo esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Peter Mandelson (Euroopa Komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Daniel Caspary fraktsiooni PPE-DE nimel, Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Caroline Lucas fraktsiooni Verts/ALE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Umberto Pirilli fraktsiooni UEN nimel, Jean-Claude Martinez (fraktsioonilise kuuluvuseta), Manolis Mavrommatis, David Martin, Patrizia Toia, Carl Schlyter, Georgios Toussas, Mario Borghezio, Roberta Angelilli, Tokia Säifi, Joan Calabuig Rull, Jorgo Chatzimarkakis ja Zuzana Roithová.

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid: Nicola Zingaretti, Georgios Papastamkos, Adam Gierek, Ivo Belet, Harald Ettl, Nikolaos Vakalis, Panagiotis Beglitis, Paul Rübig ja Peter Mandelson.

Arutelu lõpetati.

4.   Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (arutelu)

Raport Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (2004/2238(INI)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Luis Francisco Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

Luis Herrero-Tejedor tutvustas raportit.

Sõna võttis Margot Wallström (Euroopa Komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Othmar Karas fraktsiooni PPE-DE nimel, María Badía i Cutchet fraktsiooni PSE nimel, Giulietto Chiesa fraktsiooni ALDE nimel, Helga Trüpel fraktsiooni Verts/ALE nimel, Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Matteo Salvini fraktsiooni IND/DEM nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Ashley Mote (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ljudmila Novak, Christa Prets, Ignasi Guardans Cambó, Carl Schlyter, Thomas Wise, Marine Le Pen, Paul Rübig, Marianne Mikko, Jorgo Chatzimarkakis, Guy Bono ja Margot Wallström.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 5.8.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

5.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

Sõna võtsid:

| — | Michl Ebner, kes protesteeris eelmise päeva istungi pärastlõunasse juba mitu nädalat varem kavandatud koosolekute hilise tühistamise üle (asepresident võttis protesti arvesse); |
| --- | --- |

—

Michl Ebner, kes protesteeris eelmise päeva istungi pärastlõunasse juba mitu nädalat varem kavandatud koosolekute hilise tühistamise üle (asepresident võttis protesti arvesse);

| — | Robert Atkins, kes kritiseeris hääletuste alguse hilinemist, võttes arvesse Strasbourg'i lennujaama streiki. Ta palus, et juhatus kaaluks võimalust tuua neljapäevase istungi hääletused ettepoole (asepresident lubas, et palvet arutatakse juhatuses). |
| --- | --- |

—

Robert Atkins, kes kritiseeris hääletuste alguse hilinemist, võttes arvesse Strasbourg'i lennujaama streiki. Ta palus, et juhatus kaaluks võimalust tuua neljapäevase istungi hääletused ettepoole (asepresident lubas, et palvet arutatakse juhatuses).

5.1.   Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0277/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0176)

5.2.   Kliimamuutused (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0278/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0177)

5.3.   Olukord Sudaanis (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005 ja B6-0305/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0300/2005

(asendades B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2002 ja B6-0305/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel;

| — | Fiona Hall, Lapo Pistelli ja Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Lapo Pistelli ja Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken ja Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken ja Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0178)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0304/2005 muutus kehtetuks.)

5.4.   Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 ja B6-0306/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0295/2005

(asendades B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 ja B6-0306/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Armin Laschet ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Armin Laschet ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Jan Marinus Wiersma ja Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma ja Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel;

| — | Ona Juknevičienė ja Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė ja Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Bart Staes ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Bart Staes ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Cristiana Muscardini ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini ja Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0179)

5.5.   Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0290/2005/rev

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0180)

5.6.   Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus (hääletus)

Raport Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD)) – eelarvekomisjon.

Raportöör: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Sõna võtsid: Hans-Peter Martin, kes, tulles tagasi oma eelnevate sõnavõttude juurde (9.5.2005 protokolli punkt 12 ja 11.5.2005 protokolli punkt 13), protesteeris uuesti nimetatud raporti hääletusele panemise üle, vaidlustades raporti legitiimsuse ja Janusz Lewandowski (BUDG komisjoni esimees), kes tuletas meelde komisjoni hääletusel järgitud menetlust.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0181)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Valdis Dombrovskis (raportöör) seoses muudatusettepanekute 1 ja 2 vastuvõtmise eelarvemõjudega. |
| --- | --- |

—

Valdis Dombrovskis (raportöör) seoses muudatusettepanekute 1 ja 2 vastuvõtmise eelarvemõjudega.

5.7.   Doha vooru hindamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (hääletus)

Raport Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2004/2138 (INI)) – rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0182)

5.8.   Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia (hääletus)

Raport Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (2004/2238(INI)) – kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Luis Francisco Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0183)

6.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda – B6-0290/2005.

Aldis Kušķis, Laima Liucija Andrikienė, Nicola Zingaretti, Tunne Kelam, Michael Gahler, Vytautas Landsbergis, Zita Pleštinská.

7.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast teist maailmasõda – B6-0290/2005:

| — | lõige 1, 2. osa:

  poolt: Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

—

lõige 1, 2. osa:

poolt: Hans-Peter Martin;

| — | lõige 5, 2. osa:

  poolt: Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

—

lõige 5, 2. osa:

poolt: Hans-Peter Martin;

| — | lõige 7, 2. osa:

  vastu: Malcolm Harbour; |
| --- | --- |

—

lõige 7, 2. osa:

vastu: Malcolm Harbour;

| — | resolutsioon (terviktekst):

  vastu: Gary Titley. |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

vastu: Gary Titley.

Lissy Gröner teatas, et ei osalenud hääletusel.

Francis Wurtz teatas, et fraktsiooni GUE/NGL parlamendiliikmed osalesid vaid lõpphääletusel.

Raport: Valdis Dombrovskis – A6-0106/2005:

| — | lõige 19, 2. osa:

  poolt: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley;

  erapooletu: Malcolm Harbour; |
| --- | --- |

—

lõige 19, 2. osa:

poolt: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley;

erapooletu: Malcolm Harbour;

| — | muudatusettepanek 18:

  poolt: Claude Turmes; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 18:

poolt: Claude Turmes;

| — | muudatusettepanek 4:

  poolt: Claude Turmes; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4:

poolt: Claude Turmes;

| — | resolutsioon (terviktekst):

  poolt: James Elles. |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

poolt: James Elles.

Raport: Javier Moreno Sánchez – A6-0095/2005:

| — | muudatusettepanek 14:

  vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 14:

vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas;

| — | muudatusettepanek 2:

  vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2:

vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas.

Raport: Luis Herrero-Tejedor – A6-0111/2005:

| — | muudatusettepanek 10:

  poolt: Charles Tannock, Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10:

poolt: Charles Tannock, Hans-Peter Martin;

| — | muudatusettepanek 12:

  poolt: Claude Turmes, Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 12:

poolt: Claude Turmes, Hans-Peter Martin;

| — | muudatusettepanek 15 S:

  erapooletu: Pedro Guerreiro;

  vastu: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 15 S:

erapooletu: Pedro Guerreiro;

vastu: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter;

| — | resolutsioon (terviktekst):

  poolt: Marie Panayotopoulos-Cassiotou;

  vastu: Hans-Peter Martin. |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

poolt: Marie Panayotopoulos-Cassiotou;

vastu: Hans-Peter Martin.

8.   Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 57 lõikele 1 teatas asepresident, et on nõukogult saanud järgmised ühised seisukohad koos nende vastuvõtmise põhjustega ja Euroopa Komisjoni seisukohaga:

| — | nõukogu 12 aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (16075/1/2004 – KOM(2005)0170 – C6-0128/2005 – 2003/0107(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu 12 aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (16075/1/2004 – KOM(2005)0170 – C6-0128/2005 – 2003/0107(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

| — | nõukogu 18. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (05571/6/2005 – 07788/2005 – KOM(2005)0189 – C6-0129/2005 – 1992/0449B(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu 18. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (05571/6/2005 – 07788/2005 – KOM(2005)0189 – C6-0129/2005 – 1992/0449B(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: EMPL

Seisukoha vastuvõtmiseks parlamendile antud kolmekuuline tähtaeg algab homme, 13.5.2005.

9.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Witold Tomczak edastas presidentuurile kirja, milles palub parlamendi sõnavõttu Poola pädevate võimude juures oma saadikupuutumatuse kaitseks käimasoleval kohtumenetlusel Suur-Poola maakonnakohtus.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

10.   Parlamendi komisjonide koosseis

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament järgmise ametissenimetamise:

| — | EMPL komisjon: Pier Antonio Panzeri. |
| --- | --- |

—

EMPL komisjon: Pier Antonio Panzeri.

11.   Päevakord

Asepresident teatas järgmistest esimeeste konverentsi poolt tehtud muudatusettepanekutest 25. ja 26. mai 2005. aasta istungite päevakorra kohta:

Kolmapäev 25.5.2005:

| 1. | Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on kolmapäev, 18.5.2005 kell 12.00 järgmiste raportite puhul:






  — | Hartmut Nassauer (LIBE – A6-0137/2005): rahapesu ja terrorismi finantseerimine; |
| --- | --- | --- |

1.

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on kolmapäev, 18.5.2005 kell 12.00 järgmiste raportite puhul:

—

Hartmut Nassauer (LIBE – A6-0137/2005): rahapesu ja terrorismi finantseerimine;

| — | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM – A6-0132/2005): naiste ja meeste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine; |
| --- | --- |

—

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM – A6-0132/2005): naiste ja meeste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine;

| 2. | Järgmised raportid kanti üle juunikuu I osaistungjärku:






  — | Herbert Bösch (CONT): Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus; |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmised raportid kanti üle juunikuu I osaistungjärku:

—

Herbert Bösch (CONT): Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus;

| — | Frederika Brepoels (ENVI – A6-0108/2005): Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE); |
| --- | --- |

—

Frederika Brepoels (ENVI – A6-0108/2005): Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE);

| 3. | Peter Skinneri (ECON) reinvesteerimist käsitlevat raportit, mis on praegu kantud neljapäevastesse hääletustesse, käsitletakse aruteluga; |
| --- | --- |

3.

Peter Skinneri (ECON) reinvesteerimist käsitlevat raportit, mis on praegu kantud neljapäevastesse hääletustesse, käsitletakse aruteluga;

| 4. | Ühisarutelu põhiõiguste üle (raportite koostajad: Kinga Gál ja Claude Moraes) tuuakse ettepoole ja kantakse päevakorda pärast Cecilia Malmströmi raportit; |
| --- | --- |

4.

Ühisarutelu põhiõiguste üle (raportite koostajad: Kinga Gál ja Claude Moraes) tuuakse ettepoole ja kantakse päevakorda pärast Cecilia Malmströmi raportit;

| 5. | Suuliselt vastatav küsimus Euroopa Komisjonile (ECON – O-0069/2005) väärtpaberibörsi ühinemise kohta liidus ja finantsturgude ülesehituse kohta lisatakse viimase punktina päevakorda. |
| --- | --- |

5.

Suuliselt vastatav küsimus Euroopa Komisjonile (ECON – O-0069/2005) väärtpaberibörsi ühinemise kohta liidus ja finantsturgude ülesehituse kohta lisatakse viimase punktina päevakorda.

Esitamistähtaeg:

| — | resolutsiooni ettepanekud: kolmapäev 18.5.2005 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud: kolmapäev 18.5.2005 kell 12.00;

| — | muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanekud: esmaspäev, 23.5.2005 kell 12.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanekud: esmaspäev, 23.5.2005 kell 12.00.

Neljapäev 26.5.2005

| 1. | Resolutsiooni ettepanekute hääletus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva üle viidi üle juunikuu I osaistungjärku; |
| --- | --- |

1.

Resolutsiooni ettepanekute hääletus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva üle viidi üle juunikuu I osaistungjärku;

| 2. | Muudatusettepanekute ja resolutsiooni ühisettepanekute esitamise tähtaega pikendati teisipäeval 24.5.2005 kella 12.00-ni; |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanekute ja resolutsiooni ühisettepanekute esitamise tähtaega pikendati teisipäeval 24.5.2005 kella 12.00-ni;

| 3. | Järgmised punktid kanti hääletustesse:






  — | lõpphääletus Niels Buski erandlikke turutoetusmeetmeid käsitleva raporti (AGRI – A6-0126/2005) üle (vastavalt artikli 52 lõikele 3); |
| --- | --- | --- |

3.

Järgmised punktid kanti hääletustesse:

—

lõpphääletus Niels Buski erandlikke turutoetusmeetmeid käsitleva raporti (AGRI – A6-0126/2005) üle (vastavalt artikli 52 lõikele 3);

| — | tööhõive ja sotsiaalkomisjoni poolt vastavalt artikli 78 lõikele 3 esitatud resolutsiooni ettepanek Euroopa Raudteeühenduse ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni kokkuleppe kohta seoses piiriülest koostalitlust teostavate liikuvate töötajate teenuste kasutamise tingimustega. |
| --- | --- |

—

tööhõive ja sotsiaalkomisjoni poolt vastavalt artikli 78 lõikele 3 esitatud resolutsiooni ettepanek Euroopa Raudteeühenduse ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni kokkuleppe kohta seoses piiriülest koostalitlust teostavate liikuvate töötajate teenuste kasutamise tingimustega.

Parlament märkis oma nõusolekut nimetatud muudatuste osas.

(Istung katkestati kell 13.05 ja see jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

12.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Heide Rühle teatas, et vaatamata tema kohalolekule 10.5.2005 istungil ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Hääletuse parandused:

Raport: Alejandro Cercas – A6-0105/2005:

| — | muudatusettepanek 31:

  vastu: Cem Özdemir, Othmar Karas; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 31:

vastu: Cem Özdemir, Othmar Karas;

| — | muudatusettepanek 49:

  poolt: Antonio López-Istúriz White; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 49:

poolt: Antonio López-Istúriz White;

| — | muudatusettepanek 52:

  poolt: Katerina Batzeli. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 52:

poolt: Katerina Batzeli.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

13.   Umbusalduse avaldamise ettepanek Euroopa Komisjonile

Asepresident teatas vastavalt kodukorra artiklile 100, et sai kätte Nigel Farage'i ja 76 teise parlamendiliikme (vt lisa) poolt allkirjastatud umbusalduse avaldamise ettepaneku Euroopa Komisjonile seoses huvikonfliktide riski vastase kaitsega (B6-0318/2005).

Nimetatud ettepanek edastatakse Euroopa Komisjonile.

Arutelu kantakse kolmapäevase, 25.5.2005 istungi päevakorda.

14.   Põud Hispaanias (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Põud Hispaanias.

Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Antonio López-Istúriz White fraktsiooni PPE-DE nimel, Inés Ayala Sender fraktsiooni PSE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, Fausto Correia, Cristina Gutiérrez-Cortines, Stavros Dimas ja Inés Ayala Sender.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Cristobal Montoro Romero fraktsiooni PPE-DE nimel, põud Hispaanias (B6-0307/2005); |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Cristobal Montoro Romero fraktsiooni PPE-DE nimel, põud Hispaanias (B6-0307/2005);

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel, Hispaania põua tagajärjed (B6-0308/2005); |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel, Hispaania põua tagajärjed (B6-0308/2005);

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García ja María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel, põud Hispaanias (B6-0309/2005); |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García ja María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel, põud Hispaanias (B6-0309/2005);

| — | Ignasi Guardans Cambó ja Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel, põud Hispaanias (B6-0310/2005). |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó ja Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel, põud Hispaanias (B6-0310/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 16.4.

15.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid on toodud 10.5.2005 protokolli punktis 3.)

15.1.   Togo

Resolutsiooni ettepanekud B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 ja B6-0314/2005.

Alyn Smith ja Michael Gahler tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Ioannis Varvitsiotis fraktsiooni PPE-DE nimel, Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 16.1.

15.2.   Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 ja B6-0316/2005.

Gyula Hegyi, Esko Seppänen, Sepp Kusstatscher, István Szent-Iványi, Marcin Libicki ja Tunne Kelam tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: György Schöpflin fraktsiooni PPE-DE nimel, Marianne Mikko fraktsiooni PSE nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 16.2.

15.3.   Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 ja B6-0315/2005.

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis ja Bernd Posselt tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Thomas Mann ja Stavros Dimas (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.5.2005 protokolli punkt 16.3.

16.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

16.1.   Togo (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 ja B6-0314/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0282/2005

(asendades B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0312/2005 ja B6-0314/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Michael Gahler ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

| — | Pasqualina Napoletano ja Marie-Arlette Carlotti fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Marie-Arlette Carlotti fraktsiooni PSE nimel,

| — | Marie-Hélène Aubert ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel,

| — | Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel,

| — | Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0184)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0311/2005 muutus kehtetuks.)

16.2.   Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 ja B6-0316/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0283/2005

(asendades B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 ja B6-0316/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna ja Csaba Sándor Tabajdi fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna ja Csaba Sándor Tabajdi fraktsiooni PSE nimel;

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Satu Hassi, Bart Staes ja Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes ja Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Esko Seppänen ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Anna Elzbieta Fotyga ja Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga ja Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0185)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Tunne Kelam esitas suulise muudatusettepaneku lõike 3 kohta, mis lisati teksti. |
| --- | --- |

—

Tunne Kelam esitas suulise muudatusettepaneku lõike 3 kohta, mis lisati teksti.

16.3.   Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 ja B6-0315/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0284/2005

(asendades B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 ja B6-0315/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Bernd Posselt, Charles Tannock ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt, Charles Tannock ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Glenys Kinnock fraktsiooni PSE nimel;

| — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Frithjof Schmidt ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Agnoletto ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0186)

16.4.   Põud Hispaanias (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 ja B6-0310/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0307/2005

(asendades B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 ja B6-0310/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Cristobal Montoro Romero fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Cristobal Montoro Romero fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García ja María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García ja María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel;

| — | Ignasi Guardans Cambó ja Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó ja Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0187)

*

- *

Sõna võttis Paul Rübig, kes palus edaspidi istung katkestada veerand tundi enne hääletuste algust (asepresident võttis palve arvesse ning lubas selle edastada juhatusele).

17.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Saatmine parlamendi komisjonidesse:

FEMM komisjon:

| — | Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ITRE
  (nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM); |
| --- | --- | --- |

—

Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ITRE

(nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM);

BUDG komisjon:

| — | Konsultatsioon Euroopa koolide süsteemi arendamise võimaluste kohta (2004/2237(INI))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CULT
  (nõuandvad komisjonid: BUDG) |
| --- | --- | --- |

—

Konsultatsioon Euroopa koolide süsteemi arendamise võimaluste kohta (2004/2237(INI))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CULT

(nõuandvad komisjonid: BUDG)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö:

JURI komisjon:

| — | Euroopa lepinguõigus ja acquis' läbivaatamine: edasine tegevus (2005/2022(INI))
  (nõuandvad komisjonid: LIBE)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel – 4.5.2005) |
| --- | --- |

—

Euroopa lepinguõigus ja acquis' läbivaatamine: edasine tegevus (2005/2022(INI))

(nõuandvad komisjonid: LIBE)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel – 4.5.2005)

| — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/71/EÜ disainilahenduste õiguskaitse kohta (KOM(2004)0582 – C6-0119/2004 – 2004/0203(COD))
  (nõuandvad komisjonid: ECON)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel – 4.5.2005) |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/71/EÜ disainilahenduste õiguskaitse kohta (KOM(2004)0582 – C6-0119/2004 – 2004/0203(COD))

(nõuandvad komisjonid: ECON)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel – 4.5.2005)

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45):

AFET komisjon:

| — | Inimõiguste ja demokraatiaklausel ELi kokkulepetes (2005/2057(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Inimõiguste ja demokraatiaklausel ELi kokkulepetes (2005/2057(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA)

| — | Atlandiülesed suhted (2005/2056(INI))
  (nõuandvad komisjonid: INTA, LIBE) |
| --- | --- |

—

Atlandiülesed suhted (2005/2056(INI))

(nõuandvad komisjonid: INTA, LIBE)

| — | Tagasipöördumine Barcelona protsessi juurde (2005/2058(INI))
  (nõuandvad komisjonid: INTA) |
| --- | --- |

—

Tagasipöördumine Barcelona protsessi juurde (2005/2058(INI))

(nõuandvad komisjonid: INTA)

DEVE komisjon:

| — | Peamised ja tähelepanuta jäetud haigused arengumaades (2005/2047(INI))
  (nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ENVI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Peamised ja tähelepanuta jäetud haigused arengumaades (2005/2047(INI))

(nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ENVI, FEMM)

ECON komisjon:

| — | Euroopa Keskpanga (EKP) 2004. aasta aastaaruanne (2005/2048(INI)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga (EKP) 2004. aasta aastaaruanne (2005/2048(INI))

EMPL komisjon:

| — | Globaliseerumise sotsiaalne mõõde (2005/2061 (INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Globaliseerumise sotsiaalne mõõde (2005/2061 (INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA)

ENVI komisjon:

| — | Ühenduse elavhõbedaalane strateegia (2005/2050(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ITRE) |
| --- | --- |

—

Ühenduse elavhõbedaalane strateegia (2005/2050(INI))

(nõuandvad komisjonid: ITRE)

| — | Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu? (2005/2049(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, ITRE) |
| --- | --- |

—

Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu? (2005/2049(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, ITRE)

| — | Säästva arengu keskkonnaaspektid (2005/2051 (INI))
  (nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ITRE) |
| --- | --- |

—

Säästva arengu keskkonnaaspektid (2005/2051 (INI))

(nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ITRE)

ITRE komisjon:

| — | Elektroonilise side reguleerimine ja turud Euroopas 2004 (2005/2052(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ECON, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Elektroonilise side reguleerimine ja turud Euroopas 2004 (2005/2052(INI))

(nõuandvad komisjonid: ECON, IMCO, JURI)

AGRI komisjon:

| — | Riskijuhtimine ja kriisiohjamine põllumajandussektoris (2005/2053 (INI)) |
| --- | --- |

—

Riskijuhtimine ja kriisiohjamine põllumajandussektoris (2005/2053 (INI))

| — | Euroopa Liidu metsastrateegia rakendamine (2005/2054(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ENVI) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu metsastrateegia rakendamine (2005/2054(INI))

(nõuandvad komisjonid: ENVI)

JURI komisjon:

| — | Euroopa lepinguõigus ja acquis' läbivaatamine: edasine tegevus (2005/2022(INI))
  (nõuandvad komisjonid: LIBE)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO |
| --- | --- |

—

Euroopa lepinguõigus ja acquis' läbivaatamine: edasine tegevus (2005/2022(INI))

(nõuandvad komisjonid: LIBE)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, IMCO

LIBE komisjon:

| — | Liidu kodakondsus – neljas raport (2005/2060(INI))
  (nõuandvad komisjonid: CULT, AFCO, PETI) |
| --- | --- |

—

Liidu kodakondsus – neljas raport (2005/2060(INI))

(nõuandvad komisjonid: CULT, AFCO, PETI)

| — | Ühenduse lähenemisviis majandusliku sisserände juhtimisele (2005/2059 (INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Ühenduse lähenemisviis majandusliku sisserände juhtimisele (2005/2059 (INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM)

18.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele saadud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi number | Autor | Allkirjad |
| --- | --- | --- |
| 5/2005 | Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews ja Alain Lipietz | 70 |
| 6/2005 | Cristiana Muscardini | 141 |
| 7/2005 | Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček | 30 |
| 8/2005 | Marie Anne Isler Béguin | 33 |
| 9/2005 | Robert Evans ja Neena Gill | 18 |
| 10/2005 | Andreas Mölzer | 11 |
| 11/2005 | Glyn Ford | 30 |
| 12/2005 | Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott ja Patrick Louis | 29 |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert | 91 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor | 21 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux | 54 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda | 41 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz | 19 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig | 50 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 14 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas | 161 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson | 77 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira ja Patrick Gaubert | 21 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann ja Klaus-Heiner Lehne | 9 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 37 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 3 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 3 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 3 |

Dokumendi number

Autor

Allkirjad

5/2005

Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews ja Alain Lipietz

70

6/2005

Cristiana Muscardini

141

7/2005

Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček

30

8/2005

Marie Anne Isler Béguin

33

9/2005

Robert Evans ja Neena Gill

18

10/2005

Andreas Mölzer

11

11/2005

Glyn Ford

30

12/2005

Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott ja Patrick Louis

29

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert

91

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor

21

15/2005

Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux

54

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda

41

17/2005

Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz

19

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig

50

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

14

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas

161

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson

77

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira ja Patrick Gaubert

21

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann ja Klaus-Heiner Lehne

9

24/2005

Wojciech Roszkowski

37

25/2005

Maciej Marian Giertych

3

26/2005

Andreas Mölzer

3

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

3

19.   Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

20.   Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Järgmine osaistungjärk toimub 25.5.2005 ja 26.5.2005.

21.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 16.55.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Correia, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay Dover, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gal'a, Galeote Quecedo, García Pérez, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Poettering, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ia sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine

Resolutsiooni ettepanek: B6-0277/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek (B6-0277/2005) keskkonnakomisjon |
| § 4, esimene taane | 1 | Verts/ALE ja parlamendiliige SCHEELE | NH | - | 234, 276, 18 |
| § 4, pärast kolmandat taanet | 2 | Verts/ALE ja GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ettepanek (B6-0277/2005) keskkonnakomisjon

§ 4, esimene taane

1

Verts/ALE ja parlamendiliige SCHEELE

NH

-

234, 276, 18

§ 4, pärast kolmandat taanet

2

Verts/ALE ja GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me 1

2.   Kliimamuutused

Resolutsiooni ettepanek: B6-0278/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek (B6-0278/2005) keskkonnakomisjon |
| § 11 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 529, 11, 14 |
| 2/NH | - | 244, 282, 14 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ettepanek (B6-0278/2005) keskkonnakomisjon

§ 11

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

529, 11, 14

2/NH

-

244, 282, 14

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlus osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 11

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “näiteks läbi WTO-le vastuvõetavate kaubandussanktsioonide”

2. osa: need sõnad

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: § 11

3.   Olukord Sudaanis

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005, B6-0305/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE ja GUE/NGL) |
| pärast § 8 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 9 | 2 | UEN | | + | |
| pärast § 11 | 3 | UEN | | + | |
| 4 | ALDE | | - | |
| pärast § 19 | 5 | GUE/NGL | | + | |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0300/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0301/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0302/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0303/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0304/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0305/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ühisettepanek (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE ja GUE/NGL)

pärast § 8

1

Verts/ALE

-

pärast § 9

2

UEN

+

pärast § 11

3

UEN

+

4

ALDE

-

pärast § 19

5

GUE/NGL

+

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 23

6

GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0300/2005

PSE

↓

B6-0301/2005

Verts/ALE

↓

B6-0302/2005

GUE/NGL

↓

B6-0303/2005

PPE-DE

↓

B6-0304/2005

UEN

↓

B6-0305/2005

ALDE

↓

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE, GUE/NGL

§ 20

1. osa:“nõuab tungivalt, et komisjon ... humanitaarorganisatsioonide kaudu”

2. osa:“rõhutab, et Sudaani ... kriminaaljuurdluse valdkonnas”

4.   Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005, B6-0306/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN) |
| § 6 | 2 | PPE-DE | | + | |
| põhj D | 1 | PPE-DE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0295/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0296/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0297/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0298/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0299/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0306/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ühisettepanek (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN)

§ 6

2

PPE-DE

+

põhj D

1

PPE-DE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0295/2005

GUE/NGL

↓

B6-0296/2005

Verts/ALE

↓

B6-0297/2005

ALDE

↓

B6-0298/2005

UEN

↓

B6-0299/2005

PSE

↓

B6-0306/2005

PPE-DE

↓

5.   Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda

Resolutsiooni ettepanek: B6-0290/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek kuuelt fraktsioonilt (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM ja UEN) (B6-0290/2005/rev) |
| § 1 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 433, 48, 35 |
| § 5 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 437, 73, 11 |
| § 6 | 6 | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 466, 40, 18 |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 429, 61, 15 |
| 2/NH | + | 349, 147, 14 |
| § 8 | § | originaaltekst | NH | + | 438, 75, 14 |
| põhj A | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 463, 29, 27 |
| põhj D | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 460, 47, 14 |
| põhj G | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 452, 44, 15 |
| põhj J | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 438, 70, 14 |
| hääletus: resolutsioon (tervikteks)t | NH | + | 463, 49, 33 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ettepanek kuuelt fraktsioonilt (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM ja UEN) (B6-0290/2005/rev)

§ 1

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

433, 48, 35

§ 5

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

437, 73, 11

§ 6

6

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

466, 40, 18

§ 7

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

429, 61, 15

2/NH

+

349, 147, 14

§ 8

§

originaaltekst

NH

+

438, 75, 14

põhj A

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

463, 29, 27

põhj D

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

460, 47, 14

põhj G

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

452, 44, 15

põhj J

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

438, 70, 14

hääletus: resolutsioon (tervikteks)t

NH

+

463, 49, 33

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: § 7 ja lõpphääletus

UEN: lõpphääletus

IND/DEM: §-d 7 ja 8; põhj A, 2. osa; põhj D, 2. osa; põhj G, 2. osa; põhj J, 2. osa; § 1, 2. osa; § 5, 2. osa;§ 6, 2. osa

Taotlused eraldi hääletusteks

PPE-DE: § 8 ja põhj J

Taotlus osade kaupa hääletuseks

ALDE

§ 7

1. osa:“Rõhutab, et Euroopa integratsiooniprotsess ... Euroopa kontinendil”

2. osa:“nii ... Hispaanias, Portugalis, Kreekas”

IND/DEM

põhj A

1. osa: terve tekst v.a sõna “tulemusena”

2. osa: see sõna

põhj D

1. osa: terve tekst v.a sõna “Euroopa”

2. osa: see sõna

põhj G

1. osa: terve tekst v.a sõna “stalinlistliku”

2. osa: see sõna

põhj J

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “Euroopa integratsiooniprotsessi ja”

2. osa: need sõnad

§ 1

1. osa:“rõhutab minevikumälestuste ... ja mälestusteta ei saa olla leppimist”

2. osa:“samal ajal rõhutab ... möödaniku õudustest ülesaamiseks”

§ 5

1. osa: terve tekst v.a sõnad “mis väljendab üha tugevamat liitu meie rahvaste ja kodanike vahel” ja sõna “Euroopa”

2. osa: need sõnad

§ 6

1. osa:“tunneb heameelt asjaolu üle, et Kesk- ja Ida-Euroopa ... või muu kommunistliku diktatuuri all”

2. osa:“tervitab Saksamaa ühendamist ... on ühinenud või peatselt ühinevad Euroopa Liiduga”

6.   Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus

Raport: DOMBROVSKIS (A6-0106/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 16 | 3 | PPE-DE | EH | + | 274, 235, 34 |
| § 19 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 487, 18, 46 |
| § 21 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23 | 5 | PPE-DE | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 28 | 1 | Verts/ALE | NH | + | 279, 226, 7 |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 29 | 2 | Verts/ALE | EH | + | 296, 249, 7 |
| § | originaaltekst | osa | ↓ | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

§ 16

3

PPE-DE

EH

+

274, 235, 34

§ 19

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

487, 18, 46

§ 21

4

PPE-DE

+

§ 22

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23

5

PPE-DE

-

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 28

1

Verts/ALE

NH

+

279, 226, 7

§

originaaltekst

↓

§ 29

2

Verts/ALE

EH

+

296, 249, 7

§

originaaltekst

osa

↓

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: § 22

PSE, Verts/ALE, ALDE: § 23

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me 1

IND/DEM: § 19, 2. osa.

Taotlused osade kaupa hääletuseks

IND/DEM

§ 19

1. osa:“märgib, et uusi ametikohti, ... edasi lükatud: peab seda kahetsusväärseks:”

2. osa:“võtab teadmiseks ettepaneku 48 fraktsioonisisese ametikoha viimise kohta kõrgemale astmele: 4 A*12 astmele A*13, 2 A*11astmele A*12, 2 A*10 astmele A*11 2 A*6 astmele A*9, 2 A*8 astmele A*9, 1 A*5 astmele A*6, 7 B*10 astmele B*11, 1 B*8 astmele B*9, 5 B*7 astmele B*8, 3 B*6 astmele B*7, 2 B*5 astmele B*6, 2 B*3 astmele B*4, 12 C*6 astmele C*7, 2 C*2 astmele C*3, 1 C*1 astmele C*2:”

7.   Doha voor

Raport: MORENO SÁNCHEZ (A6-0095/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 10 | GUE/NGL | NH | - | 83, 454, 13 |
| § 2 | 11 | GUE/NGL | NH | - | 82, 452, 15 |
| pärast § 2 | 12 | GUE/NGL | | - | |
| § 5 | 7 | PSE | | + | |
| § 14 | 13 | GUE/NGL | NH | - | 98, 449, 7 |
| § 15 | 14 | GUE/NGL | NH | - | 87, 455, 7 |
| pärast § 17 | 5 | Verts/ALE | NH | - | 64, 461, 21 |
| pärast § 18 | 3 | Verts/ALE | NH | - | 87, 455, 10 |
| § 21 | 15 | GUE/NGL | | - | |
| § 22 | 16 | GUE/NGL | NH | - | 74, 469, 6 |
| 6/rev2 | PSE | | tagasi | |
| 9 | KADER ARIF ja teised | NH | - | 237, 283, 16 |
| 2 | PPE-DE | NH | - | 241, 298, 15 |
| § 24 | 17 | GUE/NGL | NH | - | 85, 459, 6 |
| § 30 | 18 | GUE/NGL | NH | - | 70, 450, 28 |
| pärast § 31 | 4 | Verts/ALE | NH | - | 84, 460, 5 |
| § 32 | 8 | PSE | | + | |
| põhj I | 1 | PPE-DE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 437, 94, 12 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

§ 1

10

GUE/NGL

NH

-

83, 454, 13

§ 2

11

GUE/NGL

NH

-

82, 452, 15

pärast § 2

12

GUE/NGL

-

§ 5

7

PSE

+

§ 14

13

GUE/NGL

NH

-

98, 449, 7

§ 15

14

GUE/NGL

NH

-

87, 455, 7

pärast § 17

5

Verts/ALE

NH

-

64, 461, 21

pärast § 18

3

Verts/ALE

NH

-

87, 455, 10

§ 21

15

GUE/NGL

-

§ 22

16

GUE/NGL

NH

-

74, 469, 6

6/rev2

PSE

tagasi

9

KADER ARIF ja teised

NH

-

237, 283, 16

2

PPE-DE

NH

-

241, 298, 15

§ 24

17

GUE/NGL

NH

-

85, 459, 6

§ 30

18

GUE/NGL

NH

-

70, 450, 28

pärast § 31

4

Verts/ALE

NH

-

84, 460, 5

§ 32

8

PSE

+

põhj I

1

PPE-DE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

437, 94, 12

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 2, 3, 4, 5, 6 ja 9

PPE-DE: lõpphääletus

GUE/NGL: me-d 10, 11, 13, 14, 16, 2, 9, 17, 18 ja lõpphääletus

Kader Arif ja teised: me 9

8.   Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia

Raport: HERRERO-TEJEDOR (A6-0111/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | IND/DEM | | - | |
| § 2 | 8 | IND/DEM | | - | |
| pärast § 2 | 3 | ALDE | | + | |
| § 3 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 4 | 10 | IND/DEM | NH | - | 83, 441, 12 |
| § 5 | 11D | IND/DEM | NH | - | 52, 451, 32 |
| § 6 | 12 | IND/DEM | NH | - | 43, 473, 15 |
| § 9 | 1D=
  13D= | Verts/ALE
  IND/DEM | NH | - | 113, 388, 27 |
| § 10 | 14 | IND/DEM | | - | |
| § 11 | 31 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 20 | 15D | IND/DEM | NH | - | 111, 354, 40 |
| § 21 | 16 | IND/DEM | | - | |
| § 22 | 32D | PPE-DE | | w | |
| § 23 | 17 | IND/DEM | | - | |
| § 26 | 18D | IND/DEM | | - | |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| § 31 | 19 | IND/DEM | NH | - | 84, 430, 13 |
| § 32 | 20 | IND/DEM | | - | |
| § 34 | 21 | IND/DEM | | - | |
| § 36 | § | originaaltekst | NH | + | 477, 39, 14 |
| § 37 | 22D=
  34D= | IND/DEM
  PPE-DE | NH | + | 503, 19, 3 |
| § 38 | 29 | PPE-DE | | + | |
| § 39 | 23 | IND/DEM | | - | |
| § 40 | 24 | IND/DEM | | - | |
| § 41 | 25D | IND/DEM | | - | |
| § 42 | 26 | IND/DEM | | - | |
| pärast § 44 | 30 | PPE-DE | | + | |
| § 45 | 27D | IND/DEM | | - | |
| § 47 | 28 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | | - | |
| põhj Β | 4 | IND/DEM | NH | - | 95, 384, 37 |
| põhj C | 5 | IND/DEM | | - | |
| põhj E | 6 | IND/DEM | | - | |
| hääletus: resolutsioon (tenviktekst) | NH | + | 398, 54, 55 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

§ 1

7

IND/DEM

-

§ 2

8

IND/DEM

-

pärast § 2

3

ALDE

+

§ 3

9

IND/DEM

-

§ 4

10

IND/DEM

NH

-

83, 441, 12

§ 5

11D

IND/DEM

NH

-

52, 451, 32

§ 6

12

IND/DEM

NH

-

43, 473, 15

§ 9

1D=

13D=

Verts/ALE

IND/DEM

NH

-

113, 388, 27

§ 10

14

IND/DEM

-

§ 11

31

PPE-DE

osa

1

+

2

+

§

originaaltekst

↓

§ 20

15D

IND/DEM

NH

-

111, 354, 40

§ 21

16

IND/DEM

-

§ 22

32D

PPE-DE

w

§ 23

17

IND/DEM

-

§ 26

18D

IND/DEM

-

33

PPE-DE

+

§ 31

19

IND/DEM

NH

-

84, 430, 13

§ 32

20

IND/DEM

-

§ 34

21

IND/DEM

-

§ 36

§

originaaltekst

NH

+

477, 39, 14

§ 37

22D=

34D=

IND/DEM

PPE-DE

NH

+

503, 19, 3

§ 38

29

PPE-DE

+

§ 39

23

IND/DEM

-

§ 40

24

IND/DEM

-

§ 41

25D

IND/DEM

-

§ 42

26

IND/DEM

-

pärast § 44

30

PPE-DE

+

§ 45

27D

IND/DEM

-

§ 47

28

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

-

põhj Β

4

IND/DEM

NH

-

95, 384, 37

põhj C

5

IND/DEM

-

põhj E

6

IND/DEM

-

hääletus: resolutsioon (tenviktekst)

NH

+

398, 54, 55

Taotlus osade kaupa häälduseks

PSE

me 31

1. osa: terve tekst v.a sõnad “näiteks “Meedia”, “Kultuur”, “Noored” või “Haridus””

2. osa: need sõnad

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 1, 4 ja 11

IND/DEM: me-d 10, 12, 13, 15, 19, 22, § 36 ja lõpphääletus

9.   Togo

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005, B6-0314/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 56,3, 4 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0282/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0285/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0288/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0311/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0312/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0314/2005 | | UEN | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

56,3, 4

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0282/2005

PSE

↓

B6-0285/2005

Verts/ALE

↓

B6-0288/2005

GUE/NGL

↓

B6-0311/2005

ALDE

↓

B6-0312/2005

PPE-DE

↓

B6-0314/2005

UEN

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

10.   Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari Eli Vabariigis

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005, B6-0316/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | § 3 muudeti suuliselt |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0283/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0286/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0291/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0292/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0294/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0316/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

§ 3 muudeti suuliselt

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0283/2005

PSE

↓

B6-0286/2005

GUE/NGL

↓

B6-0291/2005

Verts/ALE

↓

B6-0292/2005

ALDE

↓

B6-0294/2005

UEN

↓

B6-0316/2005

PPE-DE

↓

Hr Kelam tegi suulise muudatusettepaneku lõike 3 kohta: asendada sõnad “4. veebruari 2005. aasta” sõnadega “19. detsembri 2004. aasta”.

11.   Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005, B6-0315/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 65,0, 3 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0284/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0287/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0289/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0293/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0313/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0315/2005 | | UEN | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

65,0, 3

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0284/2005

PSE

↓

B6-0287/2005

GUE/NGL

↓

B6-0289/2005

Verts/ALE

↓

B6-0293/2005

ALDE

↓

B6-0313/2005

PPE-DE

↓

B6-0315/2005

UEN

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE

12.   Põud Hispaanias

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005, B6-0310/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL ja UEN) |
| pärast § 1 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § 2 | § | originaal | eraldi | + | |
| § 4 | § | originaal | eraldi | + | |
| § 6 | § | originaal | eraldi | + | |
| pärast § 11 | 2 | Verts/ALE | NH | - | 17, 48, 3 |
| pärast § 18 | 3 | ALDE | NH | - | 12, 55, 1 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0307/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0308/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0309/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0310/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL ja UEN)

pärast § 1

1

GUE/NGL

-

§ 2

§

originaal

eraldi

+

§ 4

§

originaal

eraldi

+

§ 6

§

originaal

eraldi

+

pärast § 11

2

Verts/ALE

NH

-

17, 48, 3

pärast § 18

3

ALDE

NH

-

12, 55, 1

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0307/2005

PPE-DE

↓

B6-0308/2005

GUE/NGL

↓

B6-0309/2005

PSE

↓

B6-0310/2005

ALDE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me 2

ALDE: me 3

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: §-d 2, 4 ja 6

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   B6-0277/2005 — Århusi konventsioon

Poolt: 50

ALDE: Guardans Cambó, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Higgins, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg, Škottová

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto

Vastu: 126

PPE-DE: Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Paleckis

UEN: Aylward, Camre, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 18

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Ventre

PSE: Lehtinen

Verts/ALE: van Buitenen

2.   B6-0278/2005 — kliimamuutused

Poolt: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 11

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Seeberg

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

3.   B6-0278/2005 — kliimamuutused

Poolt: 244

ALDE: Deprez

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Atkins, Laschet, Mauro, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 433

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 48

GUE/NGL: Adamou, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Herranz García, López-Istúriz White

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 35

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Lauk, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Haug, Krehl, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

5.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 73

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, D'Alema, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 11

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas

6.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 466

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 40

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Erapooletuid: 18

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

7.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 429

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 61

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Lambrinidis, Matsouka

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 15

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 349

ALDE: De Sarnez, Ludford, Mohácsi, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Kusstatscher

Vastu: 147

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lax, Lehideux, Letta, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Erapooletuid: 14

ALDE: Kułakowski, Maaten

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Romeva i Rueda

9.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 75

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

10.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 29

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi

Erapooletuid: 27

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Wohlin

NI: Claeys, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 47

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Adamou

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 44

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Erapooletuid: 15

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Lienemann, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 70

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 14

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Rutowicz

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Ühisresolutsioon — B6-0290/2005 — Euroopa tulevik

Poolt: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Giertych, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Erapooletuid: 33

ALDE: Duff, Maaten, Ries

GUE/NGL: de Brún, Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Hannan, Škottová, Strejček, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Fava, Haug, Kindermann, Krehl, Leichtfried, Prets, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas, Schlyter

15.   Dombrovskise raport A6-0106/2005

Poolt: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 18

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Pleguezuelos Aguilar, Titley

Verts/ALE: Breyer

Erapooletuid: 46

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Mastenbroek

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Dombrovskise raport A6-0106/2005

Poolt: 279

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Fatuzzo, Gräßle, Grosch, Mauro, Parish, Podkański, Tannock

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 226

ALDE: Andrejevs, Klinz, Krahmer, Kułakowski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Libicki, Pirilli, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 7

NI: Claeys, Gollnisch

PSE: Leichtfried

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter, Voggenhuber

17.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PSE: dos Santos

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 454

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 13

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter

PSE: Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Paasilinna, Tarabella, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 15

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 98

ALDE: Chiesa, Letta

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 449

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Baco, Claeys, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 7

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 64

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Resetarits

PPE-DE: Iturgaiz Angulo, Zahradil

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Foglietta, Fotyga, Libicki, Muscardini, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 21

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Resetarits, Rutowicz

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Patrie, Roure, Scheele, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Obiols i Germà

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 74

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Romagnoli

PSE: Lehtinen, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 6

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 237

ALDE: Cavada, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Lehideux

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Di Pietro, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Tabajdi

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 16

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 241

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Fotyga, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Vastu: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: del Castillo Vera, Florenz, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Lewandowski, Mauro, Pieper

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lauk

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 85

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PPE-DE: del Castillo Vera, Wuermeling

PSE: Arif, Carlotti, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Goudin, Louis

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 70

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Guellec, Wuermeling

PSE: Napoletano, Vincenzi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 28

IND/DEM: Borghezio, Lundgren, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Resetarits

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Jałowiecki, Kušķis, Kuźmiuk, Mato Adrover

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Trüpel

Erapooletuid: 5

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Moreno Sánchezi raport A6-0095/2005

Poolt: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 94

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Elles, Mauro, Mayer, Reul

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 12

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PSE: Hamon, Leichtfried, Scheele, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Kristensen, Panzeri

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Breyer, Schlyter

Vastu: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

31.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 52

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic

PSE: Paleckis

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Vastu: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 32

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Podkański

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 43

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Henin, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Vastu: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

33.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 113

ALDE: Jäätteenmäki, Jensen, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Podkański

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Erapooletuid: 27

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Parish, Purvis, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 111

ALDE: Budreikaitė, Chatzimarkakis, Duquesne, Hennis-Plasschaert, Prodi, Sbarbati

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Krarup, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Bauer, Becsey, Brepoels, Buzek, Daul, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Gräßle, Gyürk, Higgins, Hoppenstedt, Kelam, Mato Adrover, Millán Mon, Mitchell, Posselt, Roithová, Rudi Ubeda, Schnellhardt, Škottová, Ventre, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Casaca, Correia, Cottigny, D'Alema, De Vits, Herczog, Honeyball, Howitt, Liberadzki, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Vincenzi

UEN: Bielan, Fotyga, Kamiński, Libicki, Szymański

Verts/ALE: Beer, Cohn-Bendit, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes

Vastu: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Ries, Samuelsen, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Portas, Strož

IND/DEM: Bonde, Farage, Nattrass

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Prets, Rapkay Rasmussen, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 40

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz

NI: Allister, Baco, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

35.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Martin David

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 13

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

36.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 39

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Pleštinská

PSE: Hughes

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 19

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Mauro

UEN: Aylward, Crowley Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 3

IND/DEM: Železný

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 95

ALDE: Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini

PPE-DE: Eurlings, Iturgaiz Angulo

PSE: Herczog

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 37

IND/DEM: Batten, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Ibrisagic, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Cohn-Bendit

39.   Herrero-Tejedori raport A6-0111/2005

Poolt: 398

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kułakowski, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Pannella, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Fotyga, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 54

ALDE: Hennis-Plasschaert, Kacin, Lax, Oviir

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ibrisagic, Panayotopoulos-Cassiotou, Podkański

PSE: Guy-Quint

UEN: Crowley

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 55

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Lauk, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Dobolyi, Mann Erika

UEN: Camre, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Ühisresolutsioon — B6-0282/2005 – Togo

Poolt: 56

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Strož

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Sakalas, dos Santos

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Vastu: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

Erapooletuid: 4

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk

41.   Ühisresolutsioon — B6-0284/2005 — Birmanie

Poolt: 65

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Erapooletuid: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

42.   Ühisresolutsioon — B6-0307/2005 — põud Hispaanias

Poolt: 17

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Romagnoli

PSE: Kuc

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Vastu: 48

ALDE: Matsakis

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Erapooletuid: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

43.   Ühisresolutsioon — B6-0307/2005 — põud Hispaanias

Poolt: 12

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Vastu: 55

IND/DEM: Batten, Giertych, Krupa, Nattrass, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Erapooletuid: 1

NI: Romagnoli

---

III LISA

UMBUSALDAMISE AVALDAMISE ETTEPANEK

Euroopa Komisjonile

seoses huvikonfliktide riski vastase kaitsega

(B6-0318/2005)

ALLAKIRJUTANUTE NIMEKIRI ALFABEETILISES JÄRJEKORRAS

Adwent Filip, Allister James Hugh, Attard-Montalto John, Baco Peter, Batten Gerard, Belder Bastiaan, Blokland Johannes, Bloom Godfrey, Bonde Jens-Peter, Booth Graham, Borghezio Mario, Brie André, van Buitenen Paul, Callanan Martin, Camre Mogens, Chruszcz Sylwester, Clark Derek, Couteaux Paul Marie, Czarnecki Marek, Czarnecki Ryszard, de Brun Bairbre, Evans Jill, Farage Nigel, Giertych Maciej, Goudin Hélène, Grabowski Dariusz, de Groen-Kouwenhoven Elly Guidoni Umberto, Hannan Daniel, Heaton-Harris Christopher, Helmer Roger, Hudghton Ian, Karatzaferis Georgios, Knapman Roger, Kozlik Sergej, Krarup Ole, Krupa Urszula, Liotard Kartika Tamara, Louis Patrick, Lucas Caroline, Lundgren Niels, McDonald Mary Lou, Markov Helmuth, Martin Hans-Peter, Masiel Jan Tadeusz, Meijer Erik, Mote Ashley, Natrass Michael Henry, Pek Bogdan, Pflüger Tobias, Piotrowski Miroslaw Mariusz, Portas Miguel, Ransdorf Miloslav, Remek Vladimir, Resetartis Karin, Rogalski Bogusław, Rutowicz Leopold Józef, Salvini Matteo, Schlyter Carl, Sinnott Kathy Sjöstedt Jonas, Speroni Francesco Enrico, Staes Bart, Sumberg David, Svenson Eva-Britt, Titford Jeffrey, Tomczak Witold, Uca Feleknas, Verges Paul, de Villiers Philippe, Wagenknech Sahra, Whittaker John, Wierzejski Wojciech, Wise Thomas, Wohlin Lars, Železný Vladimir, Zimmer Gabriele

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0176

Århusi konventsiooni osaliste teine kohtumine

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Almatõs toimuval Århusi konventsiooni konverentsil

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 25. juunil 1998 vastu võetud keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni ning tulevast järjekorras teist lepinguosaliste kohtumist (MOP-2), mis peetakse Kasahstanis Almatõs 25.–27. maini 2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 1998 vastu võetud keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni ning tulevast järjekorras teist lepinguosaliste kohtumist (MOP-2), mis peetakse Kasahstanis Almatõs 25.–27. maini 2005;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0237/2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0237/2005;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Århusi konventsioon jõustus 30. oktoobril 2001; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Århusi konventsioon jõustus 30. oktoobril 2001;

| B. | arvestades, et Euroopa Ühendus ratifitseeris Århusi konventsiooni 17. veebruaril 2005 (1) ning enamik liikmesriike, sealhulgas uued liikmesriigid, on selle samuti ratifitseerinud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Ühendus ratifitseeris Århusi konventsiooni 17. veebruaril 2005 (1) ning enamik liikmesriike, sealhulgas uued liikmesriigid, on selle samuti ratifitseerinud;

| C. | arvestades, et praegu on Århusi konventsiooni 35 osalisest 19 Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu on Århusi konventsiooni 35 osalisest 19 Euroopa Liidu liikmesriigid;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid juba osaliselt vastu Århusi konventsiooni rakendamiseks vajalikud õigusaktid (2) ning praegu peavad Euroopa Parlament ja nõukogu täiendavate õigusaktide üle läbirääkimisi (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid juba osaliselt vastu Århusi konventsiooni rakendamiseks vajalikud õigusaktid (2) ning praegu peavad Euroopa Parlament ja nõukogu täiendavate õigusaktide üle läbirääkimisi (3);

| E. | arvestades, et Århusi konventsiooni eesmärk on võimaldada riigiasutustel ja kodanikel võtta keskkonna kaitsmiseks ning parandamiseks individuaalseid ja kollektiivseid kohustusi praeguste ja tulevaste põlvkondade heaoluks ja hüvanguks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Århusi konventsiooni eesmärk on võimaldada riigiasutustel ja kodanikel võtta keskkonna kaitsmiseks ning parandamiseks individuaalseid ja kollektiivseid kohustusi praeguste ja tulevaste põlvkondade heaoluks ja hüvanguks;

| F. | arvestades, et Kiievi protokoll saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kohta aitab suurendada ettevõtete vastutust, vähendada saastamist ja edendada säästvat arengut, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kiievi protokoll saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kohta aitab suurendada ettevõtete vastutust, vähendada saastamist ja edendada säästvat arengut,

| 1. | soovitab tungivalt ELil võtta läbirääkimistel juhtiv, läbipaistev ja konstruktiivne roll; |
| --- | --- |

1.

soovitab tungivalt ELil võtta läbirääkimistel juhtiv, läbipaistev ja konstruktiivne roll;

| 2. | usub, et MOP-2 annab hea võimaluse senised edusammud läbi vaadata ja tulevaste väljakutsete üle aru pidada; |
| --- | --- |

2.

usub, et MOP-2 annab hea võimaluse senised edusammud läbi vaadata ja tulevaste väljakutsete üle aru pidada;

| 3. | soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et lepinguosaliste kohtumisel vastuvõetud otsused aitavad konventsiooni rakendada ja arendada ning luuakse sünergia Århusi konventsiooni ja asjakohaste mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel; |
| --- | --- |

3.

soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et lepinguosaliste kohtumisel vastuvõetud otsused aitavad konventsiooni rakendada ja arendada ning luuakse sünergia Århusi konventsiooni ja asjakohaste mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid eelkõige eesmärgiks tagada, et:






  — | kehtestatakse täpsed sätted, et tagada üldsuse tõhus ja igakülgne osalemine geneetiliselt muundatud organismidega (GMOdega) seotud otsuste tegemisel, vajaduse korral muutes kõnealust konventsiooni ja selle lisasid; |
| --- | --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid eelkõige eesmärgiks tagada, et:

—

kehtestatakse täpsed sätted, et tagada üldsuse tõhus ja igakülgne osalemine geneetiliselt muundatud organismidega (GMOdega) seotud otsuste tegemisel, vajaduse korral muutes kõnealust konventsiooni ja selle lisasid;

| — | kehtestatakse alaline rahastamiskord, et tagada prognoositav rahastamine; |
| --- | --- |

—

kehtestatakse alaline rahastamiskord, et tagada prognoositav rahastamine;

| — | saadud kogemuste alusel jätkatakse sätete täitmise mehhanismi parandamist; |
| --- | --- |

—

saadud kogemuste alusel jätkatakse sätete täitmise mehhanismi parandamist;

| 5. | soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel jätkata õigusloometööd, mille eesmärk on vastu võtta konventsiooni artikli 9 kogu Euroopa Liidus rakendamiseks vajalik õigusakt; |
| --- | --- |

5.

soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel jätkata õigusloometööd, mille eesmärk on vastu võtta konventsiooni artikli 9 kogu Euroopa Liidus rakendamiseks vajalik õigusakt;

| 6. | väljendab toetust muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööle ja konventsioonidele, eelkõige Cartagena bioohutuse protokollile, kuid arvab, et Århusi konventsioon on foorum, kus saab asjatundlikult arutleda keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumisega seotud horisontaalsete põhimõtete üle; |
| --- | --- |

6.

väljendab toetust muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööle ja konventsioonidele, eelkõige Cartagena bioohutuse protokollile, kuid arvab, et Århusi konventsioon on foorum, kus saab asjatundlikult arutleda keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumisega seotud horisontaalsete põhimõtete üle;

| 7. | soovitab tungivalt riikidel, kes veel ei ole Århusi konventsiooni ning Kiievi protokolli saasteainete heite-ja ülekanderegistrite kohta ratifitseerinud, need ratifitseerida ning soodustada teiste ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvate riikide konventsiooniosalisteks saamist, kui nad seda soovivad; |
| --- | --- |

7.

soovitab tungivalt riikidel, kes veel ei ole Århusi konventsiooni ning Kiievi protokolli saasteainete heite-ja ülekanderegistrite kohta ratifitseerinud, need ratifitseerida ning soodustada teiste ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvate riikide konventsiooniosalisteks saamist, kui nad seda soovivad;

| 8. | usub, et EÜ delegatsiooni kuuluvad Euroopa Parlamendi liikmed saavad konverentsi õnnestumisele oluliselt kaasa aidata, ning eeldab seetõttu, et neile antakse Almatõs võimalus osaleda ELi koordineerimis-koosolekutel vähemalt vaatleja staatuses sõnaõigusega või ilma; |
| --- | --- |

8.

usub, et EÜ delegatsiooni kuuluvad Euroopa Parlamendi liikmed saavad konverentsi õnnestumisele oluliselt kaasa aidata, ning eeldab seetõttu, et neile antakse Almatõs võimalus osaleda ELi koordineerimis-koosolekutel vähemalt vaatleja staatuses sõnaõigusega või ilma;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadile taotlusega saata see kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadile taotlusega saata see kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus Århusi konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (seni avaldamata).

(2)  Direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26); direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

(3)  Ettepanek võtta vastu määrus EÜ institutsioonide ja asutuste suhtes Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta (KOM(2003)0622); ettepanek võtta vastu direktiiv õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaküsimustes (KOM(2003)0624).

P6_TA(2005)0177

Kliimamuutused

Euroopa Parlamendi resolutsioon valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raam-konventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli, ja selle rakendamismenetlusi, mis võeti vastu osapoolte konverentsil Bonnis (2001. aasta juulis) Marrakešis (2001. aasta novembris), New Delhis (2002. aasta novembris), Milanos (2003. aasta detsembris) ja Buenos Aireses (2004. aasta detsembris); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raam-konventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli, ja selle rakendamismenetlusi, mis võeti vastu osapoolte konverentsil Bonnis (2001. aasta juulis) Marrakešis (2001. aasta novembris), New Delhis (2002. aasta novembris), Milanos (2003. aasta detsembris) ja Buenos Aireses (2004. aasta detsembris);

| — | võttes arvesse kümnendal osapoolte konverentsil tehtud otsust valitsusekspertide seminari toimumise kohta 2005. aasta mais, et edendada mitteametlikku teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, et aidata osapooltel jätkata mõjusate ja asjakohaste abinõude rakendamise arendamist vastuseks kliimamuutustele, ja nende vastavate valitsuste poliitika ning meetmete osas, mis toetab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevate kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kümnendal osapoolte konverentsil tehtud otsust valitsusekspertide seminari toimumise kohta 2005. aasta mais, et edendada mitteametlikku teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, et aidata osapooltel jätkata mõjusate ja asjakohaste abinõude rakendamise arendamist vastuseks kliimamuutustele, ja nende vastavate valitsuste poliitika ning meetmete osas, mis toetab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevate kohustuste täitmist;

| — | võttes arvesse oma resolutsioone kliimamuutuste kohta, eriti 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone kliimamuutuste kohta, eriti 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| Α. | arvestades, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed üleilmsed keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning mis eeldatavalt avaldab negatiivset mõju säästvale arengule ja miljonite inimeste elatisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

Α.

arvestades, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed üleilmsed keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning mis eeldatavalt avaldab negatiivset mõju säästvale arengule ja miljonite inimeste elatisele kogu maailmas;

| B. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, mis jõustus 21. märtsil 1994 ja mille on nüüdseks ratifitseerinud 189 osalist, sätestab raamistiku tegevuseks, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine atmosfääris, et vältida kliimasüsteemi “ohtlikke antropogeenseid häireid”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, mis jõustus 21. märtsil 1994 ja mille on nüüdseks ratifitseerinud 189 osalist, sätestab raamistiku tegevuseks, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine atmosfääris, et vältida kliimasüsteemi “ohtlikke antropogeenseid häireid”;

| C. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll jõustus 16. veebruaril 2005, kui selle oli ratifitseerinud 146 riiki ja piirkondlikku majandusorganisatsiooni, kelle arvele langeb 61,6 % 1990. aasta I lisas toodud kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll jõustus 16. veebruaril 2005, kui selle oli ratifitseerinud 146 riiki ja piirkondlikku majandusorganisatsiooni, kelle arvele langeb 61,6 % 1990. aasta I lisas toodud kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| D. | arvestades, et Kyoto protokoll kehtestab siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid I lisa riikidele perioodiks 2008–2012; arvestades, et protokoll sätestab kohustuste järgmiste perioodide algamise vähemalt seitse aastat enne kohustuste esimese perioodi lõppu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kyoto protokoll kehtestab siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid I lisa riikidele perioodiks 2008–2012; arvestades, et protokoll sätestab kohustuste järgmiste perioodide algamise vähemalt seitse aastat enne kohustuste esimese perioodi lõppu;

| E. | arvestades, et osapoolte kümnes konverents (COP-10), mis toimus Buenos Aireses 2004. aasta detsembris otsustas valitsusekspertide seminari toimumise 2005. aasta mais, et edendada osaliste teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, ja poliitika ning meetmete osas, mis toetavad võetud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et osapoolte kümnes konverents (COP-10), mis toimus Buenos Aireses 2004. aasta detsembris otsustas valitsusekspertide seminari toimumise 2005. aasta mais, et edendada osaliste teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, ja poliitika ning meetmete osas, mis toetavad võetud kohustuste täitmist;

| F. | arvestades, et suur osa kasvuhoonegaaside heitkogustest pärineb arenenud riikidest ning sellest tulenevalt peaks neil olema juhtiv roll heitkoguste vähendamisel; arvestades, et Euroopa Parlament on püsivalt nõudnud, et EL jätkaks sellise juhtrolli täitmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suur osa kasvuhoonegaaside heitkogustest pärineb arenenud riikidest ning sellest tulenevalt peaks neil olema juhtiv roll heitkoguste vähendamisel; arvestades, et Euroopa Parlament on püsivalt nõudnud, et EL jätkaks sellise juhtrolli täitmist;

| G. | arvestades, et Kyoto protokolli eesmärgid on kliimamuutuste ülemaailmse strateegia oluline tingimus, kuid sellegipoolest tuleb 2012. aastale järgnevaks perioodiks seada edasised eesmärgid, pakkumaks investeeringute tegemiseks vajalikku kindlust madala süsinikusisaldusega energiaallikate kasutamisele, kasvuhoonegaaside väikeste heitkogustega tehnoloogiatele ja taastuvenergia kasutamisele ning hoiduda investeeringutest mitteühilduvasse energiainfrastruktuuri; arvestades, et kliimamuutustega tegelemine toob kaasa ka võimalusi ja stiimuleid innovatsiooniks, mis on kooskõlas Lissaboni agendas seatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kyoto protokolli eesmärgid on kliimamuutuste ülemaailmse strateegia oluline tingimus, kuid sellegipoolest tuleb 2012. aastale järgnevaks perioodiks seada edasised eesmärgid, pakkumaks investeeringute tegemiseks vajalikku kindlust madala süsinikusisaldusega energiaallikate kasutamisele, kasvuhoonegaaside väikeste heitkogustega tehnoloogiatele ja taastuvenergia kasutamisele ning hoiduda investeeringutest mitteühilduvasse energiainfrastruktuuri; arvestades, et kliimamuutustega tegelemine toob kaasa ka võimalusi ja stiimuleid innovatsiooniks, mis on kooskõlas Lissaboni agendas seatud eesmärkidega;

| H. | arvestades, et eesmärk hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2°C taset võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga tuleks samuti seada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eesmärk hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2°C taset võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga tuleks samuti seada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames;

| I. | arvestades, et hiljutiste teaduslike andmete kohaselt on +2 °C taseme ületamise tõenäosus ligikaudu 85 % kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni stabiliseerumisel 550 ppmi tasemel (CO2 ekvivalent) ja ligikaudu 50 % 450 ppmi tasemel; arvestades seega, et need aruanded rõhutavad asjaolu, mille kohaselt maailmal võib olla tunduvalt vähem aega kasvuhoonegaaside heitkoguste koguhulga vähendamiseks kui varem on arvatud, eeldades, et soovitakse vältida keskmise maailmatemperatuuri suurenemist enam kui 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega ja sellele järgnevaid ohtlikke kliimamuutusi; arvestades, et see võib muuta vajalikuks kõikide peamiste kasvuhoonegaaside keskkonda juhtijate heitkoguste suurema piiramise lähitulevikus, mis rõhutaks laiemate globaalsete jõupingutuste tähtsust, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutiste teaduslike andmete kohaselt on +2 °C taseme ületamise tõenäosus ligikaudu 85 % kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni stabiliseerumisel 550 ppmi tasemel (CO2 ekvivalent) ja ligikaudu 50 % 450 ppmi tasemel; arvestades seega, et need aruanded rõhutavad asjaolu, mille kohaselt maailmal võib olla tunduvalt vähem aega kasvuhoonegaaside heitkoguste koguhulga vähendamiseks kui varem on arvatud, eeldades, et soovitakse vältida keskmise maailmatemperatuuri suurenemist enam kui 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega ja sellele järgnevaid ohtlikke kliimamuutusi; arvestades, et see võib muuta vajalikuks kõikide peamiste kasvuhoonegaaside keskkonda juhtijate heitkoguste suurema piiramise lähitulevikus, mis rõhutaks laiemate globaalsete jõupingutuste tähtsust,

| 1. | tervitab Buenos Aireses tehtud valitsusekspertide seminari korraldamise otsust; avaldab samas kahetsust, et kümnes osapoolte konverents nõustus hoolimata ELi delegatsiooni pingutustest andma seminarile vaid väga piiratud volitused; |
| --- | --- |

1.

tervitab Buenos Aireses tehtud valitsusekspertide seminari korraldamise otsust; avaldab samas kahetsust, et kümnes osapoolte konverents nõustus hoolimata ELi delegatsiooni pingutustest andma seminarile vaid väga piiratud volitused;

| 2. | on veendunud, et Euroopa Liit peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega; rõhutab, et ELi sisemise kliimapoliitika toetamiseks on vajalik kolmeosaline lähenemine: iga-aastane ELi majanduse energiakasutuse intensiivsuse vähendamine 2-2,5 % ulatuses, alternatiivenergia osakaalu oluline suurendamine energeetikas üldiselt ja teadus- ning arendustegevuse piisav toetamine säästva energeetika vallas; rõhutab, et transpordisektor on suur väljakutse ja maanteetranspordi, lennunduse ning laevanduse heitkoguste vähendamiseks on vaja uut ning uuenduslikku poliitikat, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks nende probleemide lahendamiseks ettepanekud säästlike meetmete kasutamiseks; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et Euroopa Liit peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega; rõhutab, et ELi sisemise kliimapoliitika toetamiseks on vajalik kolmeosaline lähenemine: iga-aastane ELi majanduse energiakasutuse intensiivsuse vähendamine 2-2,5 % ulatuses, alternatiivenergia osakaalu oluline suurendamine energeetikas üldiselt ja teadus- ning arendustegevuse piisav toetamine säästva energeetika vallas; rõhutab, et transpordisektor on suur väljakutse ja maanteetranspordi, lennunduse ning laevanduse heitkoguste vähendamiseks on vaja uut ning uuenduslikku poliitikat, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks nende probleemide lahendamiseks ettepanekud säästlike meetmete kasutamiseks;

| 3. | tervitab 22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, eelkõige asjaolu, et lepiti kokku arenenud riikide heitkoguste vähendamise eesmärkide osas suurusjärgus 15-30 % aastaks 2020; samas avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu ei märkinud ära pikemaajalisi heitkoguste vähendamise eesmärke ja soovitab heitkoguste vähendamist 60-80 % ulatuses aastaks 2050; |
| --- | --- |

3.

tervitab 22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, eelkõige asjaolu, et lepiti kokku arenenud riikide heitkoguste vähendamise eesmärkide osas suurusjärgus 15-30 % aastaks 2020; samas avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu ei märkinud ära pikemaajalisi heitkoguste vähendamise eesmärke ja soovitab heitkoguste vähendamist 60-80 % ulatuses aastaks 2050;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama eeloleval valitsusekspertide seminaril Euroopa Liidu nimel ettepanekuid tulevase süsteemi kohta, mis on kooskõlas ELi eesmärgiga hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga, samas kui kasvuhoonegaaside heit-kogused saavutavad kõrgeima taseme järgmisel kahekümnel aastal, ning lähtudes õigluse, vastutuse ja tegut-semissuutlikkuse või -võimelisuse põhimõtetest; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama eeloleval valitsusekspertide seminaril Euroopa Liidu nimel ettepanekuid tulevase süsteemi kohta, mis on kooskõlas ELi eesmärgiga hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga, samas kui kasvuhoonegaaside heit-kogused saavutavad kõrgeima taseme järgmisel kahekümnel aastal, ning lähtudes õigluse, vastutuse ja tegut-semissuutlikkuse või -võimelisuse põhimõtetest;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid Kyoto protokolli edasise strateegia kujundamise kohta ja lähtuma keskkonnauuendustest ja keskkonnatehnoloogia arengutest, mis on eelkõige suunatud energeetika- ja transpordisektorile ning omistama sellele erilist tähtsust asjakohase poliitika raames, nagu näiteks keskkonnatehnoloogiate tegevuskava, seitsmes teadusuuringute raamprogramm, jne; jõupingutusi tuleks teha koostöö tegemiseks erinevate riikidega, eriti enamarenenud arengumaadega; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid Kyoto protokolli edasise strateegia kujundamise kohta ja lähtuma keskkonnauuendustest ja keskkonnatehnoloogia arengutest, mis on eelkõige suunatud energeetika- ja transpordisektorile ning omistama sellele erilist tähtsust asjakohase poliitika raames, nagu näiteks keskkonnatehnoloogiate tegevuskava, seitsmes teadusuuringute raamprogramm, jne; jõupingutusi tuleks teha koostöö tegemiseks erinevate riikidega, eriti enamarenenud arengumaadega;

| 6. | rõhutab, et valitsusekspertide seminar peab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames keskenduma kliimamuutustele mõjusate ning asjakohaste reageeringute väljatöötamisele, mis hõlmaks aega pärast aastat 2012; palub, et avaldataks kirjalik aruanne seminari tulemustega, mis võimaldaks anda alusteavet 2012. aastale järgneva kohustuste perioodi ametlike läbirääkimiste jaoks, mis algavad 2005. aastal; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et valitsusekspertide seminar peab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames keskenduma kliimamuutustele mõjusate ning asjakohaste reageeringute väljatöötamisele, mis hõlmaks aega pärast aastat 2012; palub, et avaldataks kirjalik aruanne seminari tulemustega, mis võimaldaks anda alusteavet 2012. aastale järgneva kohustuste perioodi ametlike läbirääkimiste jaoks, mis algavad 2005. aastal;

| 7. | usub, et tulevane süsteem peaks põhinema ühisel, kuid jagatud vastutusel, jätkuval ja suureneval heitkoguste vähendamisel ning suurema arvu riikide, eelkõige ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt India ja Hiina ning teiste enamarenenud arengumaade kaasamisel heitkoguste vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel rahvusvaheliste partnerite, eriti Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Indiaga dialoogi pidamisel rõhutada kliima kaitsmise vajadust; |
| --- | --- |

7.

usub, et tulevane süsteem peaks põhinema ühisel, kuid jagatud vastutusel, jätkuval ja suureneval heitkoguste vähendamisel ning suurema arvu riikide, eelkõige ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt India ja Hiina ning teiste enamarenenud arengumaade kaasamisel heitkoguste vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel rahvusvaheliste partnerite, eriti Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Indiaga dialoogi pidamisel rõhutada kliima kaitsmise vajadust;

| 8. | arvab, et rahvusvahelisel tasandil konkureerivad äriühingud, eelkõige intensiivselt energiat tarbivad tööstused vajavad sektoripõhist lähenemisviisi heitkoguste rahvusvahelise vähendamise tuleviku eesmärkide jaoks, et tagada võrdne mänguruum rahvusvaheliselt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama seesugust sektoripõhist lähenemisviisi aruteludesse; |
| --- | --- |

8.

arvab, et rahvusvahelisel tasandil konkureerivad äriühingud, eelkõige intensiivselt energiat tarbivad tööstused vajavad sektoripõhist lähenemisviisi heitkoguste rahvusvahelise vähendamise tuleviku eesmärkide jaoks, et tagada võrdne mänguruum rahvusvaheliselt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama seesugust sektoripõhist lähenemisviisi aruteludesse;

| 9. | tunnistab, et eksisteerib süsinikuühendite heitmete enamarenenud arengumaadesse sattumise oht; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et eksisteerib süsinikuühendite heitmete enamarenenud arengumaadesse sattumise oht;

| 10. | kutsub üles riike, kes seni ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, seda võimalikult kiiresti tegema; kutsub Ameerika Ühendriikide ja Austraalia valitsust üles mitteosalemisotsust uuesti läbi vaatama ning esimese sammuna täitma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevat kohustust vähendada heit-koguseid 1990. aasta tasemele; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles riike, kes seni ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, seda võimalikult kiiresti tegema; kutsub Ameerika Ühendriikide ja Austraalia valitsust üles mitteosalemisotsust uuesti läbi vaatama ning esimese sammuna täitma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevat kohustust vähendada heit-koguseid 1990. aasta tasemele;

| 11. | kutsub komisjoni võtma kliimamuutusi käsitleva poliitika kulude ja kasude analüüse uurides kaalumisele piiridel rakendatavate kohandamismeetmete kasutusele võtmist, et tasakaalustada konkurentsieelist, mis süsinikupiiranguteta tööstusmaade tootjatel võivad olla; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni võtma kliimamuutusi käsitleva poliitika kulude ja kasude analüüse uurides kaalumisele piiridel rakendatavate kohandamismeetmete kasutusele võtmist, et tasakaalustada konkurentsieelist, mis süsinikupiiranguteta tööstusmaade tootjatel võivad olla;

| 12. | rõhutab vajadust suurema rahalise abi järele kohandumismeetmeteks arengumaades, pöörates erilist tähelepanu vähimarenenud riikidele; rõhutab, et majanduslik areng on kõikide arengumaade õigus; tunnistab samal ajal, et arengumaad ei peaks kordama tööstusriikide saastamispraktikat ja EL peaks läbi liikmesriikide ekspordikrediidiasutuste välja töötama tugevad mehhanismid, et toetada madala süsinikusisaldusega arengu ergutamiseks arenenud tehnoloogia kasutuselevõttu arengumaade energeetika- ja transpordisektorites; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust suurema rahalise abi järele kohandumismeetmeteks arengumaades, pöörates erilist tähelepanu vähimarenenud riikidele; rõhutab, et majanduslik areng on kõikide arengumaade õigus; tunnistab samal ajal, et arengumaad ei peaks kordama tööstusriikide saastamispraktikat ja EL peaks läbi liikmesriikide ekspordikrediidiasutuste välja töötama tugevad mehhanismid, et toetada madala süsinikusisaldusega arengu ergutamiseks arenenud tehnoloogia kasutuselevõttu arengumaade energeetika- ja transpordisektorites;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema mõõdetavaid edusamme süsinikuühendite madalate heit-kogustega majanduse suunas; julgustab liikmesriike vahetama kogemusi nii üksteisega kui teiste maailma riikidega; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema mõõdetavaid edusamme süsinikuühendite madalate heit-kogustega majanduse suunas; julgustab liikmesriike vahetama kogemusi nii üksteisega kui teiste maailma riikidega;

| 14. | kutsub tulevasi eesistujariike Ühendkuningriiki ja Austriat üles säilitama kliimamuutuste küsimuses hoogsat tegevust ja seda isegi kiirendama, suurendades samas kohustuste taset ja rahvusvaheliste partnerite arvu nimetatud protsessis; |
| --- | --- |

14.

kutsub tulevasi eesistujariike Ühendkuningriiki ja Austriat üles säilitama kliimamuutuste küsimuses hoogsat tegevust ja seda isegi kiirendama, suurendades samas kohustuste taset ja rahvusvaheliste partnerite arvu nimetatud protsessis;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega saata see edasi kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega saata see edasi kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0005.

P6_TA(2005)0178

Olukord Sudaanis

Euroopa Parlamendi resolutsioon Sudaani kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kõiki asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, sealhulgas resolutsiooni 1593 (2005) olukorra kohta Sudaanis ja resolutsiooni 1564 (2004), mille kohaselt esitati ÜRO peasekretärile rahvusvahelise uurimiskomisjoni 25. jaanuari 2005. aasta raport Darfuri kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, sealhulgas resolutsiooni 1593 (2005) olukorra kohta Sudaanis ja resolutsiooni 1564 (2004), mille kohaselt esitati ÜRO peasekretärile rahvusvahelise uurimiskomisjoni 25. jaanuari 2005. aasta raport Darfuri kohta;

| — | võttes arvesse Darfuri tegevusplaani, mille osas ÜRO ja Sudaani valitsus leppisid kokku 5. augustil 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Darfuri tegevusplaani, mille osas ÜRO ja Sudaani valitsus leppisid kokku 5. augustil 2004. aastal;

| — | võttes arvesse üldist rahukokkulepet, millele kirjutasid 9. jaanuaril 2005. aastal Nairobis alla Sudaani valitsus ja Sudaani rahvavabastusliikumise/-armee (SPLM/A); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist rahukokkulepet, millele kirjutasid 9. jaanuaril 2005. aastal Nairobis alla Sudaani valitsus ja Sudaani rahvavabastusliikumise/-armee (SPLM/A);

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2004. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Sudaanis (1) ja AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. aprilli 2005. aasta resolutsiooni AKV-EL nr 3777/05 olukorra kohta Sudaanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2004. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Sudaanis (1) ja AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. aprilli 2005. aasta resolutsiooni AKV-EL nr 3777/05 olukorra kohta Sudaanis;

| — | võttes arvesse ÜRO 26. aprilli 2005. aasta raportit olukorra kohta Sudaanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 26. aprilli 2005. aasta raportit olukorra kohta Sudaanis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et üldine rahukokkulepe tagab erinevatele relvajõududele – koos 91 000 valitsusvägede sõduri väljaviimisega lõunaosast 2,5 aasta jooksul ja SPLA vägede väljaviimisega põhjaosast 8 kuu jooksul – õli müügist saadud tulude jaotamise võrdsetel alustel ja valimiste läbiviimise pärast kolme aasta möödumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine rahukokkulepe tagab erinevatele relvajõududele – koos 91 000 valitsusvägede sõduri väljaviimisega lõunaosast 2,5 aasta jooksul ja SPLA vägede väljaviimisega põhjaosast 8 kuu jooksul – õli müügist saadud tulude jaotamise võrdsetel alustel ja valimiste läbiviimise pärast kolme aasta möödumist;

| B. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas oma resolutsioonis 1593 (2005) anda Darfuri olukorra (alates 2002. aasta juulist) käsitlemine üle Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas oma resolutsioonis 1593 (2005) anda Darfuri olukorra (alates 2002. aasta juulist) käsitlemine üle Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile;

| C. | arvestades, et Naivasha rahulepingute allkirjastamine 31. detsembril 2004 on küll tervitatav, kuid vägivald jätkub endiselt kõikjal Darfuris, sealhulgas jätkab Sudaani valitsus endiselt relvarahu kokkuleppe rikkumist õhurünnakute ja edutu Janjaweedi laialisaatmise ning selle liikmete kohtusse andmise näol; väljendab muret seoses hiljutise relvarahu rikkumiste arvu dramaatilise kasvuga mässumeelsete rühmade osalusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Naivasha rahulepingute allkirjastamine 31. detsembril 2004 on küll tervitatav, kuid vägivald jätkub endiselt kõikjal Darfuris, sealhulgas jätkab Sudaani valitsus endiselt relvarahu kokkuleppe rikkumist õhurünnakute ja edutu Janjaweedi laialisaatmise ning selle liikmete kohtusse andmise näol; väljendab muret seoses hiljutise relvarahu rikkumiste arvu dramaatilise kasvuga mässumeelsete rühmade osalusel;

| D. | arvestades, et rahvusvaheline uurimiskomisjon nentis oma raportis, et Darfuris sooritatud sõjakuriteod “ei ole vähem rasked ja jälgid kui genotsiid”, sealhulgas “valimatud rünnakud, k.a tsiviilisikute tapmised, piinamised, peale sunnitud kadumised, külade hävitamine, vägistamised ja muud seksuaalse vägivalla vormid”, järeldades, et “nende tuvastatud isikute hulgas, kes kannavad võimalikku vastutust (nende) vägivaldsete kuritegude eest, hulgas on nii üksikkurjategijaid, sh Sudaani valitsuse ametnikke, omakait-seväe liikmeid, mässuliste väeosade liikmeid ja teatud teiste riikide sõjaväeohvitsere, kes tegutsesid omal vastutusel”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvaheline uurimiskomisjon nentis oma raportis, et Darfuris sooritatud sõjakuriteod “ei ole vähem rasked ja jälgid kui genotsiid”, sealhulgas “valimatud rünnakud, k.a tsiviilisikute tapmised, piinamised, peale sunnitud kadumised, külade hävitamine, vägistamised ja muud seksuaalse vägivalla vormid”, järeldades, et “nende tuvastatud isikute hulgas, kes kannavad võimalikku vastutust (nende) vägivaldsete kuritegude eest, hulgas on nii üksikkurjategijaid, sh Sudaani valitsuse ametnikke, omakait-seväe liikmeid, mässuliste väeosade liikmeid ja teatud teiste riikide sõjaväeohvitsere, kes tegutsesid omal vastutusel”;

| E. | arvestades, et rahvusvaheline uurimiskomisjon järeldas, et “Sudaani kohtusüsteem ei ole võimeline ega ka soovi Darfuris valitseva olukorraga tegeleda”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvaheline uurimiskomisjon järeldas, et “Sudaani kohtusüsteem ei ole võimeline ega ka soovi Darfuris valitseva olukorraga tegeleda”;

| F. | arvestades, et Naivasha rahulepingu allkirjastamine tõi kaasa komisjoni lubaduse võimaldada Sudaanile uuesti juurdepääs Euroopa Arengufondi vahenditele 450 000 000 euro ulatuses, alustades esialgu humanitaarabiks ette nähtud 50 000 000 euroga, mis jagatakse põhja- ja lõunaosa vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Naivasha rahulepingu allkirjastamine tõi kaasa komisjoni lubaduse võimaldada Sudaanile uuesti juurdepääs Euroopa Arengufondi vahenditele 450 000 000 euro ulatuses, alustades esialgu humanitaarabiks ette nähtud 50 000 000 euroga, mis jagatakse põhja- ja lõunaosa vahel;

| G. | arvestades, et Aafrika Liit on siiani oma rolliga seoses ennetava tegevuse, relvarahu järelevalve ja selle rikkumistest aru andmisega hästi toime tulnud; arvestades, et Aafrika Liit püüab taasalustada Darfuri rahukõnelusi ning nende ametliku alustamise tähtajaks on määratud 2005. aasta mai lõpp; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Aafrika Liit on siiani oma rolliga seoses ennetava tegevuse, relvarahu järelevalve ja selle rikkumistest aru andmisega hästi toime tulnud; arvestades, et Aafrika Liit püüab taasalustada Darfuri rahukõnelusi ning nende ametliku alustamise tähtajaks on määratud 2005. aasta mai lõpp;

| H. | arvestades, et mõnede hinnangute kohaselt suri Daifuris 300 000 (2) inimest, s.t, et kuus hukkus vägivalla, sh alatoitumuse ja haiguste tõttu 10 000 (3) inimest; arvestades, et Darfuris on endiselt veel 1,65 miljonit väljasaadetut (4), kellest raportite kohaselt sunnitakse osa jõuga nende kodudesse tagasi pöörduma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõnede hinnangute kohaselt suri Daifuris 300 000 (2) inimest, s.t, et kuus hukkus vägivalla, sh alatoitumuse ja haiguste tõttu 10 000 (3) inimest; arvestades, et Darfuris on endiselt veel 1,65 miljonit väljasaadetut (4), kellest raportite kohaselt sunnitakse osa jõuga nende kodudesse tagasi pöörduma;

| I. | arvestades, et kõikide vägede endiste võitlejate taasintegreerimine Sudaanis kujutab endast väga suurt probleemi ja arvestades, et tsiviilisikute ja kõikide ametlike ja mitteametlike omakaitsevägede liikmete relvitustamine on korra, turvalisuse, vabaduse ja stabiilsuse seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõikide vägede endiste võitlejate taasintegreerimine Sudaanis kujutab endast väga suurt probleemi ja arvestades, et tsiviilisikute ja kõikide ametlike ja mitteametlike omakaitsevägede liikmete relvitustamine on korra, turvalisuse, vabaduse ja stabiilsuse seisukohalt oluline;

| J. | arvestades, et algav vihmaperiood võib olukorda halvendada, kuna potentsiaalselt 3,5-4 miljonit inimest vajavad toidu- ja meditsiiniabi; arvestades, et maailma toiduabi programmil ei ole veel piisavalt vahendeid, et tagada riigisiseselt ümberasustatud isikutele piisavalt toiduaineid, 11. aprilli 2005. aasta seisuga olid vajadused kaetud vaid umbes 20 % ulatuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et algav vihmaperiood võib olukorda halvendada, kuna potentsiaalselt 3,5-4 miljonit inimest vajavad toidu- ja meditsiiniabi; arvestades, et maailma toiduabi programmil ei ole veel piisavalt vahendeid, et tagada riigisiseselt ümberasustatud isikutele piisavalt toiduaineid, 11. aprilli 2005. aasta seisuga olid vajadused kaetud vaid umbes 20 % ulatuses;

| K. | arvestades, et dr Mudawi Ibrahim Adam ja tema kolleeg Yasir Salim ning autojuht Abdalla Taha arreteeriti 8. mail 2005. aastal mõned tunnid enne, kui dr Adam pidi sõitma Iirimaale, et võtta vastu autasu “Front Line Human Rights Defender”, mille pidi talle üle andma president McAleese, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et dr Mudawi Ibrahim Adam ja tema kolleeg Yasir Salim ning autojuht Abdalla Taha arreteeriti 8. mail 2005. aastal mõned tunnid enne, kui dr Adam pidi sõitma Iirimaale, et võtta vastu autasu “Front Line Human Rights Defender”, mille pidi talle üle andma president McAleese,

| 1. | tervitab ajaloolise tähtsusega üldise rahukokkuleppe allkirjastamist Nairobis 9. jaanuaril 2005. aastal Sudaani valituse ja Sudaani rahvavabastusliikumise/-armee (SPLM/A) poolt, mis tähistab 21 aastat kestnud kodusõja lõppu ning on ühtlasi oluline samm rahu saavutamise suunas Lõuna-Sudaanis ning areng, mis võib samuti kaasa aidata rahu saavutamisele Darfuris; |
| --- | --- |

1.

tervitab ajaloolise tähtsusega üldise rahukokkuleppe allkirjastamist Nairobis 9. jaanuaril 2005. aastal Sudaani valituse ja Sudaani rahvavabastusliikumise/-armee (SPLM/A) poolt, mis tähistab 21 aastat kestnud kodusõja lõppu ning on ühtlasi oluline samm rahu saavutamise suunas Lõuna-Sudaanis ning areng, mis võib samuti kaasa aidata rahu saavutamisele Darfuris;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik pooled rakendaksid viivitusteta nii üldist rahukokkulepet kui ka selle juurde kuuluvaid protokolle, muuhulgas võimu ja tulude jagamist reguleerivaid kokkuleppeid; palub Sudaani valitsust ja rahvavabastusliikumist/-armeed (SPLM/A) kasutada üldise rahukokkleppe alusel ressursside jagamise tulemusel õli müügist saadud aastatulu arengu edendamise eesmärkidel, et Sudaani inimesed tunnetaksid rahu eeliseid; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik pooled rakendaksid viivitusteta nii üldist rahukokkulepet kui ka selle juurde kuuluvaid protokolle, muuhulgas võimu ja tulude jagamist reguleerivaid kokkuleppeid; palub Sudaani valitsust ja rahvavabastusliikumist/-armeed (SPLM/A) kasutada üldise rahukokkleppe alusel ressursside jagamise tulemusel õli müügist saadud aastatulu arengu edendamise eesmärkidel, et Sudaani inimesed tunnetaksid rahu eeliseid;

| 3. | palub üldisele rahukokkuleppele allakirjutanuid kaasata kõigi poliitiliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonide esindajad uue põhiseaduse projekti väljatöötamisse, et tagada demokraatiale ülemineku õigusjärgsus ning lai poliitiline ja rahvapoolne toetus; |
| --- | --- |

3.

palub üldisele rahukokkuleppele allakirjutanuid kaasata kõigi poliitiliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonide esindajad uue põhiseaduse projekti väljatöötamisse, et tagada demokraatiale ülemineku õigusjärgsus ning lai poliitiline ja rahvapoolne toetus;

| 4. | on arvamusel, et naiste osalus ja mittediskrimineerimine otsustamisprotsessis – nii seadusandlikul kui ka täidesaatval tasemel – on heade valitsemistavade väljakujunemiseks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et naiste osalus ja mittediskrimineerimine otsustamisprotsessis – nii seadusandlikul kui ka täidesaatval tasemel – on heade valitsemistavade väljakujunemiseks olulise tähtsusega;

| 5. | nõuab tungivalt, et Sudaani ülesehitamise protsessis pööratakse suurt tähelepanu kogunemisvabadusele ja sõnavabadusele ning sõltumatu meedia kohalolekule kui demokraatliku pluralismi tagatisele; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Sudaani ülesehitamise protsessis pööratakse suurt tähelepanu kogunemisvabadusele ja sõnavabadusele ning sõltumatu meedia kohalolekule kui demokraatliku pluralismi tagatisele;

| 6. | rõhutab, et üldine rahukokkulepe võib aidata kaasa rahu püsima jäämisele ja stabiilsusele kogu Sudaanis ja Darfuri olukorra parandamisele suunatud jõupingutustele, kuid samal ajal väljendab tõsist muret seoses kasvava ebakindluse ja vägivallaga ning rahumeelsete lahenduste puudumisega Darfuri kriisi lahendamiseks, mis võib teatud juhtudel rahuprotsessi alustamist ohustada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et üldine rahukokkulepe võib aidata kaasa rahu püsima jäämisele ja stabiilsusele kogu Sudaanis ja Darfuri olukorra parandamisele suunatud jõupingutustele, kuid samal ajal väljendab tõsist muret seoses kasvava ebakindluse ja vägivallaga ning rahumeelsete lahenduste puudumisega Darfuri kriisi lahendamiseks, mis võib teatud juhtudel rahuprotsessi alustamist ohustada;

| 7. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust luua ÜRO missioon Sudaanis (UNMIS), mis koosneb 10 000 isikust, kes vastutavad võitlejate relvitustamise, lepitamise, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgmise jälgimise, miinide kahjutuks tegemise ja valimiste vaatlemise eest, samuti ka rehabilitatsiooni- ja arenguprotsessi kaasamise eest riigis, ning avaldab UNMISes osalevatele riikidele oma lugupidamist; |
| --- | --- |

7.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust luua ÜRO missioon Sudaanis (UNMIS), mis koosneb 10 000 isikust, kes vastutavad võitlejate relvitustamise, lepitamise, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgmise jälgimise, miinide kahjutuks tegemise ja valimiste vaatlemise eest, samuti ka rehabilitatsiooni- ja arenguprotsessi kaasamise eest riigis, ning avaldab UNMISes osalevatele riikidele oma lugupidamist;

| 8. | tervitab Aafrika Liidu otsust suurendada rahuvalvejõudude koosseisu Darfuris umbes 7 700 sõdurini; |
| --- | --- |

8.

tervitab Aafrika Liidu otsust suurendada rahuvalvejõudude koosseisu Darfuris umbes 7 700 sõdurini;

| 9. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust anda Darfuri olukorra käsitlemine Rahvusvahelise Kriminaal-kohtu kätte; tervitab samuti üle 51 sõjakuritegudes kahtlustatava isiku nime üleandmist peaprokurörile Kofi Annani poolt 5. aprillil 2005. aastal; nõuab tungivalt, et Sudaani valitsus ja kõik teised konfliktiga seotud pooled annaksid koostöös kohtuga endast parima; |
| --- | --- |

9.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust anda Darfuri olukorra käsitlemine Rahvusvahelise Kriminaal-kohtu kätte; tervitab samuti üle 51 sõjakuritegudes kahtlustatava isiku nime üleandmist peaprokurörile Kofi Annani poolt 5. aprillil 2005. aastal; nõuab tungivalt, et Sudaani valitsus ja kõik teised konfliktiga seotud pooled annaksid koostöös kohtuga endast parima;

| 10. | kritiseerib teravalt Sudaani valitsust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 (2005) “ülekohtuseks” nimetamise eest, samuti ka mässuliste juhtide toetuse puudumise eest Rahvusvahelisele Kriminaal-kohtule; |
| --- | --- |

10.

kritiseerib teravalt Sudaani valitsust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 (2005) “ülekohtuseks” nimetamise eest, samuti ka mässuliste juhtide toetuse puudumise eest Rahvusvahelisele Kriminaal-kohtule;

| 11. | kutsub kõiki pooli üles toetama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevust, et teha karistamatuse kultuurile lõpp kogu Darfuris; on veendunud, et resolutsiooni järgimine annab tõuke Darfuri rahuprotsessile ja aitab kaasa Sudaani arengule tervikuna; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki pooli üles toetama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevust, et teha karistamatuse kultuurile lõpp kogu Darfuris; on veendunud, et resolutsiooni järgimine annab tõuke Darfuri rahuprotsessile ja aitab kaasa Sudaani arengule tervikuna;

| 12. | väljendab tugevat toetust ÜRO Julgeolekunõukogu poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule esitatud palvele toetada rahvusvahelise koostöö raames tehtud jõupingutusi toetamaks õigusriigi põhimõtete järgimist, kaitsmaks inimõigusi ja võitlemaks karistamatusega Darfuris; |
| --- | --- |

12.

väljendab tugevat toetust ÜRO Julgeolekunõukogu poolt Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule esitatud palvele toetada rahvusvahelise koostöö raames tehtud jõupingutusi toetamaks õigusriigi põhimõtete järgimist, kaitsmaks inimõigusi ja võitlemaks karistamatusega Darfuris;

| 13. | mõistab Sudaani hukka seoses viimase aastakümnete pikkuse vastutusega teatud kogukondade ja piirkondade majandusliku ja poliitilise marginaliseerimise eest, mille tulemusena kujunes välja olukord, mis konflikti veelgi raskendas; |
| --- | --- |

13.

mõistab Sudaani hukka seoses viimase aastakümnete pikkuse vastutusega teatud kogukondade ja piirkondade majandusliku ja poliitilise marginaliseerimise eest, mille tulemusena kujunes välja olukord, mis konflikti veelgi raskendas;

| 14. | mõistab hukka jätkuva vägivalla, terrori ja Darfuris ilmnenud laialdased vägistamised, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide töötajate röövimised, ja omakaitseväe ning teiste tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud Lõuna- ja Lääne-Darfuris vastavalt 25. ja 26. aprillil 2005, millest kandis ette ÜRO (5); palub kõiki pooli lõpetada viivitusteta vägivald, konfliktid ja seksuaalsed ründed Darfuris; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka jätkuva vägivalla, terrori ja Darfuris ilmnenud laialdased vägistamised, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide töötajate röövimised, ja omakaitseväe ning teiste tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud Lõuna- ja Lääne-Darfuris vastavalt 25. ja 26. aprillil 2005, millest kandis ette ÜRO (5); palub kõiki pooli lõpetada viivitusteta vägivald, konfliktid ja seksuaalsed ründed Darfuris;

| 15. | mõistab hukka vägivalla, hirmutamise ja tagakiusamise riigisiseselt ümberasustatud isikute laagrites ja keeldumise võimaldada teatud valitsusvälistele organisatsioonidele juurdepääs riigisiseselt ümberasustatud isikute laagritele; nõuab kindlalt, et rahvusvahelistele valitsusvälistele organisatsioonidele peab olema tagatud piiramatu juurdepääsu maa kõikidesse piirkondadesse, sh riigisiseselt ümberasustatud isikute laagritele; |
| --- | --- |

15.

mõistab hukka vägivalla, hirmutamise ja tagakiusamise riigisiseselt ümberasustatud isikute laagrites ja keeldumise võimaldada teatud valitsusvälistele organisatsioonidele juurdepääs riigisiseselt ümberasustatud isikute laagritele; nõuab kindlalt, et rahvusvahelistele valitsusvälistele organisatsioonidele peab olema tagatud piiramatu juurdepääsu maa kõikidesse piirkondadesse, sh riigisiseselt ümberasustatud isikute laagritele;

| 16. | mõistab hukka Sudaani Sotsiaalse Arengu organisatsiooni esimehe dr Mudawi Ibrahim Adami (keda peeti 2004. aastal seitse kuud kinni) taasarreteerimise, samuti tema kolleegi Yasir Salimi ja autojuhi Abdalla Taha arreteerimise; palub Sudaani ametiasutusi kõik kolm viivitusteta vabastada; nõuab kindlalt, et Sudaani ametiasutused teevad teatavaks, kus nad dr Mudawi Ibrahim Adamit kinni peavad ja lubada teda külastada perekonnaliikmetel ja kohtuda advokaatidega; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka Sudaani Sotsiaalse Arengu organisatsiooni esimehe dr Mudawi Ibrahim Adami (keda peeti 2004. aastal seitse kuud kinni) taasarreteerimise, samuti tema kolleegi Yasir Salimi ja autojuhi Abdalla Taha arreteerimise; palub Sudaani ametiasutusi kõik kolm viivitusteta vabastada; nõuab kindlalt, et Sudaani ametiasutused teevad teatavaks, kus nad dr Mudawi Ibrahim Adamit kinni peavad ja lubada teda külastada perekonnaliikmetel ja kohtuda advokaatidega;

| 17. | nõuab tungivalt, et EL avaldaks Sudaani ametiasutustele survet vabastamaks viivitamatult dr Mudawi Ibrahim Adam ja lõpetada tema süstemaatiline tagakiusamine; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et EL avaldaks Sudaani ametiasutustele survet vabastamaks viivitamatult dr Mudawi Ibrahim Adam ja lõpetada tema süstemaatiline tagakiusamine;

| 18. | nõuab kindlalt, et kõikide riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumine peab olema vabatahtlik ja see peab toimuma turvaliselt ning piisava kaitse all ning kõikidest plaanitud riigisiseselt ümberasustatud isikute liikumisega seotud tegevustest tuleb eelnevalt teavitada rahvusvahelist üldsust; |
| --- | --- |

18.

nõuab kindlalt, et kõikide riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumine peab olema vabatahtlik ja see peab toimuma turvaliselt ning piisava kaitse all ning kõikidest plaanitud riigisiseselt ümberasustatud isikute liikumisega seotud tegevustest tuleb eelnevalt teavitada rahvusvahelist üldsust;

| 19. | palub Sudaani valitsusel tagada, et naised, keda vägistati, saavad pärast juhtumist teatamist viivitamatult abi ja et tehakse kõik jõupingutused selleks, et edaspidi saab politsei seksuaalsete ja soospetsiifiliste vägivallajuhtumite käsitlemiseks vajalikku vastavat väljaõpet; seoses sellega tervitab vägistamisjuhtumitest teatamise menetluse valdkonnas tehtud muudatusi (vormi 8 täitmise nõude kõrvaldamine ja meditsiini valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide tunnustamine abikeskustena samaväärsetel alustel), millest teatas delegatsioonile justiitsminister; |
| --- | --- |

19.

palub Sudaani valitsusel tagada, et naised, keda vägistati, saavad pärast juhtumist teatamist viivitamatult abi ja et tehakse kõik jõupingutused selleks, et edaspidi saab politsei seksuaalsete ja soospetsiifiliste vägivallajuhtumite käsitlemiseks vajalikku vastavat väljaõpet; seoses sellega tervitab vägistamisjuhtumitest teatamise menetluse valdkonnas tehtud muudatusi (vormi 8 täitmise nõude kõrvaldamine ja meditsiini valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide tunnustamine abikeskustena samaväärsetel alustel), millest teatas delegatsioonile justiitsminister;

| 20. | kutsub kõiki konflikti pooli üles hoiduma alla 18-aastaste lapssõdurite värbamisest ja nende kasutamisest ning kutsub Sudaani ametiasutusi üles kaitsma ümberasustatud lapsi, eriti saatjata alaealisi; |
| --- | --- |

20.

kutsub kõiki konflikti pooli üles hoiduma alla 18-aastaste lapssõdurite värbamisest ja nende kasutamisest ning kutsub Sudaani ametiasutusi üles kaitsma ümberasustatud lapsi, eriti saatjata alaealisi;

| 21. | mõistab hukka Jumala Vastupanuarmee tegevuse Lõuna-Sudaanis ja Ugandas; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka Jumala Vastupanuarmee tegevuse Lõuna-Sudaanis ja Ugandas;

| 22. | tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata majandusliku tegevuse taaskäivitamisele, eelkõige põllumajanduse valdkonnas, sh mikrokrediitide võtmise võimaluste loomisele naiste jaoks; eriti tuleks edendada ja toetada tervise ja laste haridusega ning naiste probleemide ja ülikoolidega seonduvaid valdkondi, eelkõige lõunaosas; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata majandusliku tegevuse taaskäivitamisele, eelkõige põllumajanduse valdkonnas, sh mikrokrediitide võtmise võimaluste loomisele naiste jaoks; eriti tuleks edendada ja toetada tervise ja laste haridusega ning naiste probleemide ja ülikoolidega seonduvaid valdkondi, eelkõige lõunaosas;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks 450 000 000 euro suuruse abi astmelise väljamaksmise ja et see toimuks nii suures osas kui võimalik humanitaarorganisatsioonide kaudu; rõhutab, et Sudaani valitsusele võimaldatakse juurdepääs antud vahenditele alles siis, kui on saavutatud olulist edasiminekut rahu saavutamisel Darfuris, sealhulgas vägivalla lõpetamine kõikjal, valituse poolt toetavate omakaitsevägede vaos hoidmine ja koostöö tõhustamine Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga kriminaaljuurdluse valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks 450 000 000 euro suuruse abi astmelise väljamaksmise ja et see toimuks nii suures osas kui võimalik humanitaarorganisatsioonide kaudu; rõhutab, et Sudaani valitsusele võimaldatakse juurdepääs antud vahenditele alles siis, kui on saavutatud olulist edasiminekut rahu saavutamisel Darfuris, sealhulgas vägivalla lõpetamine kõikjal, valituse poolt toetavate omakaitsevägede vaos hoidmine ja koostöö tõhustamine Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga kriminaaljuurdluse valdkonnas;

| 24. | kutsub liikmesriike üles tagama viivitamatu ja suuremeelne toetus humanitaarvaldkonnas tehtavatele jõupingutustele Sudaanis ja Tšaadis, sealhulgas detsentraliseeritud koostöö osas; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles tagama viivitamatu ja suuremeelne toetus humanitaarvaldkonnas tehtavatele jõupingutustele Sudaanis ja Tšaadis, sealhulgas detsentraliseeritud koostöö osas;

| 25. | kutsub Sudaani valitsust ja Tšaadi, Liibüa ning Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusi üles kehtestama rangemat kontrolli käsirelvade müügi osas antud piirkonnas; palub ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastavad meetmed peatamaks igasugune relvade levik Darfuri piirkonnas ja kaaluda piiratud sanktsioonide kehtestamist kui asjakohast vahendit edasise relvamüügi ja relvade leviku peatamiseks antud piirkonnas; |
| --- | --- |

25.

kutsub Sudaani valitsust ja Tšaadi, Liibüa ning Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusi üles kehtestama rangemat kontrolli käsirelvade müügi osas antud piirkonnas; palub ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastavad meetmed peatamaks igasugune relvade levik Darfuri piirkonnas ja kaaluda piiratud sanktsioonide kehtestamist kui asjakohast vahendit edasise relvamüügi ja relvade leviku peatamiseks antud piirkonnas;

| 26. | nõuab tungivalt, et Ameerika Ühendriigid suhtuksid tõsisemalt võetud kohustustesse seoses konfliktide lahendamise ja karistamatuse lõpetamisega Darfuris pärast Sudaani valitsuse julgeoleku- ja luureteenis-tuste juhtidega toimunud kohtumist, kus käsitleti ülemaailmse terrorismiga seotud küsimusi; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et Ameerika Ühendriigid suhtuksid tõsisemalt võetud kohustustesse seoses konfliktide lahendamise ja karistamatuse lõpetamisega Darfuris pärast Sudaani valitsuse julgeoleku- ja luureteenis-tuste juhtidega toimunud kohtumist, kus käsitleti ülemaailmse terrorismiga seotud küsimusi;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sudaani valitsusele, Aafrika Liidule, ELi liikmesriikide valitsustele, Ameerika Ühendriikidele, Venemaale, Tšaadile, Liibüale, Eritreale, Egiptusele ja Hiinale, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja AKV nõukogule. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sudaani valitsusele, Aafrika Liidule, ELi liikmesriikide valitsustele, Ameerika Ühendriikidele, Venemaale, Tšaadile, Liibüale, Eritreale, Egiptusele ja Hiinale, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja AKV nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0012.

(2)  Suurbritannia parlamendi alamkoja rahvusvahelise arengukomisjoni raport Darfuri (Sudaan) kohta: “Vastutus kaitsta”, 2004-2005. aasta istungjärgu viies raport, köide I, 16. märts 2005, lk 7.

(3)  Maailma Toiduprogrammi uudiste veebileht (http://www.wfp.org) 13. september 2004.

(4)  Rahvusvahelise uurimiskomisjoni poolt ÜRO peasekretärile esitatud raport Darfuri kohta, 25. jaanuar 2005, lk 62.

(5)  ÜRO raport olukorra kohta Sudaanis, 26. aprill 2005.

P6_TA(2005)0179

Olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias

Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kõrgõzstani ja Kesk-Aasia vabariikide kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kõrgõzstani ja Kesk-Aasia vabariikide kohta;

| — | võttes arvesse Kõrgõzstani, Kasahstani ja Usbekistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid, mis on juba jõustunud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kõrgõzstani, Kasahstani ja Usbekistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid, mis on juba jõustunud;

| — | võttes arvesse Tadžikistani ja Türkmenistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid, millele on alla kirjutatud, kuid mida ei ole veel ratifitseeritud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tadžikistani ja Türkmenistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid, millele on alla kirjutatud, kuid mida ei ole veel ratifitseeritud;

| — | võttes arvesse komisjoni strateegiadokumenti Kesk-Aasia kohta (2002-2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni strateegiadokumenti Kesk-Aasia kohta (2002-2006);

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal (1);

| — | võttes arvesse eesistujariigi 4. märtsi 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel Kõrgõzstani parlamendivalimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi 4. märtsi 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel Kõrgõzstani parlamendivalimiste kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 21. ja 25. märtsi 2005. aasta deklaratsioone olukorra kohta Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 21. ja 25. märtsi 2005. aasta deklaratsioone olukorra kohta Kõrgõzstanis;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi 30. märtsi 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel olukorra kohta Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi 30. märtsi 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel olukorra kohta Kõrgõzstanis;

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku-ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) deklaratsioone olukorra kohta Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku-ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) deklaratsioone olukorra kohta Kõrgõzstanis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et viimasel ajal on mitmes Kesk-Aasia vabariigis toimunud vaidlusi tekitanud valimised, mille kohta esitatud rahvusvaheliste vaatlejate aruannetes kinnitatakse selgelt, et need ei ole vastanud rahvusvahelistele nõuetele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimasel ajal on mitmes Kesk-Aasia vabariigis toimunud vaidlusi tekitanud valimised, mille kohta esitatud rahvusvaheliste vaatlejate aruannetes kinnitatakse selgelt, et need ei ole vastanud rahvusvahelistele nõuetele;

| B. | arvestades, et pärast 27. veebruaril ja 13. märtsil 2005. aastal toimunud üldvalimiste kahte vooru Kõrgõzstanis aset leidnud massilised protestid sundisid president Askar Akajevi ametist lahkuma, kes kirjutas tagasiastumisavaldusele alla 4. aprillil 2005 pärast põgenemist Moskvasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 27. veebruaril ja 13. märtsil 2005. aastal toimunud üldvalimiste kahte vooru Kõrgõzstanis aset leidnud massilised protestid sundisid president Askar Akajevi ametist lahkuma, kes kirjutas tagasiastumisavaldusele alla 4. aprillil 2005 pärast põgenemist Moskvasse;

| C. | arvestades, et vastvalitud ja valimiste keskkomisjoni poolt kinnitatud Kõrgõzstani parlament rahuldas 11. aprilli 2005. aasta hääletuse tulemusena Akajevi tagasiastumisavalduse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastvalitud ja valimiste keskkomisjoni poolt kinnitatud Kõrgõzstani parlament rahuldas 11. aprilli 2005. aasta hääletuse tulemusena Akajevi tagasiastumisavalduse;

| D. | võttes arvesse otsust korraldada presidendivalimised 10. juulil 2005; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse otsust korraldada presidendivalimised 10. juulil 2005;

| E. | tundes sügavat muret hapra julgeoluolukorra pärast vaatamata 2005. aasta märtsi meeleavalduste suhteliselt rahumeelsele iseloomule, kuna nende põhjuseks oli peamiselt äärmiselt raske majanduslik ja sotsiaalne olukord; |
| --- | --- |

E.

tundes sügavat muret hapra julgeoluolukorra pärast vaatamata 2005. aasta märtsi meeleavalduste suhteliselt rahumeelsele iseloomule, kuna nende põhjuseks oli peamiselt äärmiselt raske majanduslik ja sotsiaalne olukord;

| F. | rõhutades, et valimisprotsess Kõrgõzstanis on katsejuhtum, mis edukuse korral võiks sillutada teed vajalikele demokraatlikele muutustele ning institutsioonilistele ja majandusreformidele kõikides teistes Kesk-Aasia riikides; |
| --- | --- |

F.

rõhutades, et valimisprotsess Kõrgõzstanis on katsejuhtum, mis edukuse korral võiks sillutada teed vajalikele demokraatlikele muutustele ning institutsioonilistele ja majandusreformidele kõikides teistes Kesk-Aasia riikides;

| G. | tervitades OSCE jõupingutusi poliitiliste jõudude vahelises vahendustegevuses ning seoses 2005. aasta veebruaris ja märtsis toimunud parlamendivalimistega, samuti OSCE esitatud tegevuskava, mis käsitleb riigi stabiilsust ja julgeolekut valimiskampaania ajal ja edaspidi; |
| --- | --- |

G.

tervitades OSCE jõupingutusi poliitiliste jõudude vahelises vahendustegevuses ning seoses 2005. aasta veebruaris ja märtsis toimunud parlamendivalimistega, samuti OSCE esitatud tegevuskava, mis käsitleb riigi stabiilsust ja julgeolekut valimiskampaania ajal ja edaspidi;

| H. | arvestades, et enamikus Kesk-Aasia riikides rikutakse inimõigusi, eelkõige nõuetekohase kohtusüsteemi puudumise ning opositsioonierakondadele, sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja meediavabadusele rakendatavate piirangute tõttu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enamikus Kesk-Aasia riikides rikutakse inimõigusi, eelkõige nõuetekohase kohtusüsteemi puudumise ning opositsioonierakondadele, sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja meediavabadusele rakendatavate piirangute tõttu;

| I. | olles sügavalt mures seoses teiste Kesk-Aasia vabariikide valitsuste reaktsiooniga Kõrgõzstani sündmustele, mis on väljendunud püüetes karmistada seadusi, et vältida sarnaseid sündmusi oma riigis; |
| --- | --- |

I.

olles sügavalt mures seoses teiste Kesk-Aasia vabariikide valitsuste reaktsiooniga Kõrgõzstani sündmustele, mis on väljendunud püüetes karmistada seadusi, et vältida sarnaseid sündmusi oma riigis;

| J. | arvestades, et Kesk-Aasia vabariike peetakse võtmeliitlasteks võitluses rahvusvahelise terrorismi ja religioosse fundamentalismiga ning neil on otsustav roll energia valdkonnas, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kesk-Aasia vabariike peetakse võtmeliitlasteks võitluses rahvusvahelise terrorismi ja religioosse fundamentalismiga ning neil on otsustav roll energia valdkonnas,

| 1. | kavatseb kindlalt toetada praegust demokraatlikku üleminekut Kõrgõzstanis, tõhusat põhivabaduste -eriti põhiõiguste, sõnavabaduse, opositsioonivabaduse ja ajakirjandusvabaduse – järgimist ning tõeliste läbipaistvate valimiste läbiviimist; |
| --- | --- |

1.

kavatseb kindlalt toetada praegust demokraatlikku üleminekut Kõrgõzstanis, tõhusat põhivabaduste -eriti põhiõiguste, sõnavabaduse, opositsioonivabaduse ja ajakirjandusvabaduse – järgimist ning tõeliste läbipaistvate valimiste läbiviimist;

| 2. | tunnustab kõrgelt Kõrgõzstani kodanikuühiskonna jõupingutusi vastusena aastatepikkusele allasurumisele ning vajadusele reaalsete muutuste järele; usub, et sarnased ootused on olemas ka piirkonna teiste riikide kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

2.

tunnustab kõrgelt Kõrgõzstani kodanikuühiskonna jõupingutusi vastusena aastatepikkusele allasurumisele ning vajadusele reaalsete muutuste järele; usub, et sarnased ootused on olemas ka piirkonna teiste riikide kodanikuühiskonnas;

| 3. | usub, et Kõrgõzstani tõeline demokratiseerumine võib kujuneda suurepäraseks eeskujuks teistele Kesk-Aasia riikidele; |
| --- | --- |

3.

usub, et Kõrgõzstani tõeline demokratiseerumine võib kujuneda suurepäraseks eeskujuks teistele Kesk-Aasia riikidele;

| 4. | palub nõukogul ja komisjonil teha koostööd nii OSCEga kui ka Kõrgõzstani hiljuti ametisse nimetatud ametivõimudega ning vajadusel neid abistada ja toetada nende raskes ülesandes põhiliste tingimuste ettevalmistamisel ja sätestamisel selleks, et tagada peatsete presidendivalimiste toimumine vabalt ja õiglaselt; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul ja komisjonil teha koostööd nii OSCEga kui ka Kõrgõzstani hiljuti ametisse nimetatud ametivõimudega ning vajadusel neid abistada ja toetada nende raskes ülesandes põhiliste tingimuste ettevalmistamisel ja sätestamisel selleks, et tagada peatsete presidendivalimiste toimumine vabalt ja õiglaselt;

| 5. | kutsub Kõrgõzstani vahevalitsust üles püsima demokraatlikult kursil, lähtudes dialoogil ja rahvuslikul leppimisel põhinevast poliitikast, ning säilitama avalikku korda; |
| --- | --- |

5.

kutsub Kõrgõzstani vahevalitsust üles püsima demokraatlikult kursil, lähtudes dialoogil ja rahvuslikul leppimisel põhinevast poliitikast, ning säilitama avalikku korda;

| 6. | kutsub Kõrgõzstani ametivõime üles tegema võimalikult suuri jõupingutusi, et alustada reaalset riigi demokratiseerimisprotsessi, mis põhineb tõelisel mitmeparteisüsteemil ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisel; tervitab sellega seoses kõikehõlmava põhiseadusliku reformiprotsessi algatamist, mille eesmärk on tagada endise võimusüsteemi põhjalik muutmine; |
| --- | --- |

6.

kutsub Kõrgõzstani ametivõime üles tegema võimalikult suuri jõupingutusi, et alustada reaalset riigi demokratiseerimisprotsessi, mis põhineb tõelisel mitmeparteisüsteemil ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisel; tervitab sellega seoses kõikehõlmava põhiseadusliku reformiprotsessi algatamist, mille eesmärk on tagada endise võimusüsteemi põhjalik muutmine;

| 7. | juhib Kõrgõzstani ametivõimude tähelepanu vajadusele säilitada head suhted riigi rahvusvähemuste vahel; |
| --- | --- |

7.

juhib Kõrgõzstani ametivõimude tähelepanu vajadusele säilitada head suhted riigi rahvusvähemuste vahel;

| 8. | palub tungivalt komisjoni leida võimalusi Kõrgõzstaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu ajakohastamiseks ning uue olukorraga kohandamiseks, määratledes demokraatlikud ja majanduslikud eesmärgid viisil, mis tooks kaasa suhete paranemise; |
| --- | --- |

8.

palub tungivalt komisjoni leida võimalusi Kõrgõzstaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu ajakohastamiseks ning uue olukorraga kohandamiseks, määratledes demokraatlikud ja majanduslikud eesmärgid viisil, mis tooks kaasa suhete paranemise;

| 9. | palub nõukogul ja komisjonil määratleda ja vastu võtta ühine strateegia Kesk-Aasia vabariikide kohta, et kehtestada kogu piirkonna jaoks terviklik ja ühtne lühiajaline ja keskmise tähtajaga lähenemisviis; |
| --- | --- |

9.

palub nõukogul ja komisjonil määratleda ja vastu võtta ühine strateegia Kesk-Aasia vabariikide kohta, et kehtestada kogu piirkonna jaoks terviklik ja ühtne lühiajaline ja keskmise tähtajaga lähenemisviis;

| 10. | palub tungivalt komisjoni tugevdada TACIS-demokraatiaprogramme Kesk-Aasias, eesmärgiga tugevdada kodanikuühiskonda ning toetada avatud ja läbipaistvat institutsionaalset ülesehitustegevust; |
| --- | --- |

10.

palub tungivalt komisjoni tugevdada TACIS-demokraatiaprogramme Kesk-Aasias, eesmärgiga tugevdada kodanikuühiskonda ning toetada avatud ja läbipaistvat institutsionaalset ülesehitustegevust;

| 11. | palub komisjonil lisada Kesk-Aasia vabariigid Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse prioriteetide hulka ning pöörata erilist tähelepanu poliitvangide vabastamisele ja meedia sõltumatusele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil lisada Kesk-Aasia vabariigid Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse prioriteetide hulka ning pöörata erilist tähelepanu poliitvangide vabastamisele ja meedia sõltumatusele;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kõrgõzstani presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE-le. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kõrgõzstani presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE-le.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0150.

P6_TA(2005)0180

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda

Euroopa Parlamendi resolutsioon Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal Euroopas lõppemise kuuekümnenda aastapäeva kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | tähistades kuuekümne aasta möödumist Teise maailmasõja lõppemisest Euroopas natsliku Saksamaa kapituleerimise tulemusena 8. mail 1945. aastal; |
| --- | --- |

A.

tähistades kuuekümne aasta möödumist Teise maailmasõja lõppemisest Euroopas natsliku Saksamaa kapituleerimise tulemusena 8. mail 1945. aastal;

| B. | mälestades ja leinates kõiki natsliku türannia ohvreid; |
| --- | --- |

B.

mälestades ja leinates kõiki natsliku türannia ohvreid;

| C. | mälestades eelkõige kõiki holokausti ohvreid; |
| --- | --- |

C.

mälestades eelkõige kõiki holokausti ohvreid;

| D. | mälestades ja leinates kõikide sõdinud poolte ohvreid kui ühist Euroopa tragöödiat; |
| --- | --- |

D.

mälestades ja leinates kõikide sõdinud poolte ohvreid kui ühist Euroopa tragöödiat;

| E. | olles tänulikud kõigile, kes aitasid kaasa ebainimlikkusel ja türannial põhinevast rahvussotsialistlikust süsteemist vabanemisele, mida sümboliseerib 8. mai 1945; |
| --- | --- |

E.

olles tänulikud kõigile, kes aitasid kaasa ebainimlikkusel ja türannial põhinevast rahvussotsialistlikust süsteemist vabanemisele, mida sümboliseerib 8. mai 1945;

| F. | austusega mälestades eriti neid liitlasvägedes võidelnuid, kes ohverdasid oma elu, ja neid rahvaid, eelkõige Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriikide, Nõukogude Liidu ja teiste liitlasriikide rahvaid, kes võitlesid natsismi ja fašismi vastu, ning olles tänulikud nendele rahvastele, kes kindlalt toetasid vabaduse ja demokraatia taastamist peaaegu kogu meie kontinendi lääneosas; |
| --- | --- |

F.

austusega mälestades eriti neid liitlasvägedes võidelnuid, kes ohverdasid oma elu, ja neid rahvaid, eelkõige Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriikide, Nõukogude Liidu ja teiste liitlasriikide rahvaid, kes võitlesid natsismi ja fašismi vastu, ning olles tänulikud nendele rahvastele, kes kindlalt toetasid vabaduse ja demokraatia taastamist peaaegu kogu meie kontinendi lääneosas;

| G. | meenutades, et mõnele riigile tähendas Teise maailmasõja lõppemine türannia taastamist stalinistliku Nõukogude Liidu poolt; |
| --- | --- |

G.

meenutades, et mõnele riigile tähendas Teise maailmasõja lõppemine türannia taastamist stalinistliku Nõukogude Liidu poolt;

| H. | olles teadlik kannatuste, ebaõigluse ning pikaajalise sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku allakäigu ulatusest, mida pidid taluma vangistatud rahvad, mis jäid tulevasest raudsest eesriidest ida poole; |
| --- | --- |

H.

olles teadlik kannatuste, ebaõigluse ning pikaajalise sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku allakäigu ulatusest, mida pidid taluma vangistatud rahvad, mis jäid tulevasest raudsest eesriidest ida poole;

| I. | tunnustades Kesk- ja Ida-Euroopa riikide edusamme õigusriigi kehtestamisel ja inimõiguste austamisel pärast demokraatlikke revolutsioone, millega nad kukutasid kommunistlikud režiimid ja vabanesid nende võimu alt; |
| --- | --- |

I.

tunnustades Kesk- ja Ida-Euroopa riikide edusamme õigusriigi kehtestamisel ja inimõiguste austamisel pärast demokraatlikke revolutsioone, millega nad kukutasid kommunistlikud režiimid ja vabanesid nende võimu alt;

| J. | pidades Euroopa integratsiooniprotsessi ja transatlantilise liidu edu ning nendega kaasnenud rahu ja heaolu jõuliseks vastuseks õppetundidele, mis on saadud möödaniku ebaõnnestumistest ja läbikukkumistest, |
| --- | --- |

J.

pidades Euroopa integratsiooniprotsessi ja transatlantilise liidu edu ning nendega kaasnenud rahu ja heaolu jõuliseks vastuseks õppetundidele, mis on saadud möödaniku ebaõnnestumistest ja läbikukkumistest,

| 1. | rõhutab minevikumälestuste elushoidmise tähtsust, sest ilma tõe ja mälestusteta ei saa olla leppimist; samal ajal rõhutab, et üksnes tugev Euroopa võib anda vahendid möödaniku õudustest ülesaamiseks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab minevikumälestuste elushoidmise tähtsust, sest ilma tõe ja mälestusteta ei saa olla leppimist; samal ajal rõhutab, et üksnes tugev Euroopa võib anda vahendid möödaniku õudustest ülesaamiseks;

| 2. | avaldab austust ja lugupidamist kõikidele türannia vastu võidelnutele ja eriti türannia ohvritele; |
| --- | --- |

2.

avaldab austust ja lugupidamist kõikidele türannia vastu võidelnutele ja eriti türannia ohvritele;

| 3. | kordab kohustust pühenduda rahumeelsele ja õitsvale Euroopale, mille põhiväärtused on inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

3.

kordab kohustust pühenduda rahumeelsele ja õitsvale Euroopale, mille põhiväärtused on inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine;

| 4. | kinnitab, et seisab ühisrindena igasuguse totalitarismi vastu selle ideoloogilisest veendumusest hoolimata; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et seisab ühisrindena igasuguse totalitarismi vastu selle ideoloogilisest veendumusest hoolimata;

| 5. | väljendab heameelt, et esimest korda on võimalik tähistada seda aastapäeva kõikidest Euroopa Liidu 25st liikmesriigist valitud parlamendiliikmetega, mis väljendab üha tugevnevat liitu meie rahvaste ja kodanike vahel, kes on üle saanud jaotamisest agressoriteks ja ohvriteks ning võitjateks ja kaotajateks, ning see on võimalus jagada ja ühendada meie mälestused tõeliselt ühiseks Euroopa mäluks ning võimalus ära hoida natsionalismi ja totalitarismi valitsemise taastekkimist; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt, et esimest korda on võimalik tähistada seda aastapäeva kõikidest Euroopa Liidu 25st liikmesriigist valitud parlamendiliikmetega, mis väljendab üha tugevnevat liitu meie rahvaste ja kodanike vahel, kes on üle saanud jaotamisest agressoriteks ja ohvriteks ning võitjateks ja kaotajateks, ning see on võimalus jagada ja ühendada meie mälestused tõeliselt ühiseks Euroopa mäluks ning võimalus ära hoida natsionalismi ja totalitarismi valitsemise taastekkimist;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ja rahvad võivad nüüd samuti nautida vabadust ja õigust määrata ise oma saatust pärast paljusid aastakümneid Nõukogude ülemvõimu või okupatsiooni või muu kommunistliku diktatuuri all; tervitab Saksamaa ühendamist ja asjaolu, et kümme Kesk-ja Ida-Euroopa riiki on ühinenud või peatselt ühinevad Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ja rahvad võivad nüüd samuti nautida vabadust ja õigust määrata ise oma saatust pärast paljusid aastakümneid Nõukogude ülemvõimu või okupatsiooni või muu kommunistliku diktatuuri all; tervitab Saksamaa ühendamist ja asjaolu, et kümme Kesk-ja Ida-Euroopa riiki on ühinenud või peatselt ühinevad Euroopa Liiduga;

| 7. | rõhutab, et Euroopa integratsiooniprotsess on aidanud kaotada peaaegu kõik sõjajärgsed diktatuurid Euroopa kontinendil nii Kesk- ja Ida-Euroopa riikides kui ka Hispaanias, Portugalis ja Kreekas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa integratsiooniprotsess on aidanud kaotada peaaegu kõik sõjajärgsed diktatuurid Euroopa kontinendil nii Kesk- ja Ida-Euroopa riikides kui ka Hispaanias, Portugalis ja Kreekas;

| 8. | märgib, et Euroopa integratsiooniprotsess ja Euroopa Liidu edasine areng rahumudelina on inimeste vabal tahtel tehtud otsuse tulemus määrata ise oma saatus ja pühenduda ühisele tulevikule; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Euroopa integratsiooniprotsess ja Euroopa Liidu edasine areng rahumudelina on inimeste vabal tahtel tehtud otsuse tulemus määrata ise oma saatus ja pühenduda ühisele tulevikule;

| 9. | märgib, et Helsingi kokkulepete kohaselt ei ole mitte ühelgi riigil õigust otsustada teise riigi saatuse üle; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Helsingi kokkulepete kohaselt ei ole mitte ühelgi riigil õigust otsustada teise riigi saatuse üle;

| 10. | kutsub kõiki riike üles avama oma Teise maailmasõjaga seotud arhiivid; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki riike üles avama oma Teise maailmasõjaga seotud arhiivid;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ühinevate ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liiduga assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogu liikmete valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide Kongressile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ühinevate ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liiduga assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogu liikmete valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide Kongressile.

P6_TA(2005)0181

Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2005/2012(BUD))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 2;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1);

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institut-sioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institut-sioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. a resolutsiooni II, IV, V, VI, VII, VIII (A) ja VIII (B) jao suuniste kohta ning 2006. aasta eelarvemenetluse Euroopa Parlamendi esialgse eelarvestuse projekti (I jagu) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. a resolutsiooni II, IV, V, VI, VII, VIII (A) ja VIII (B) jao suuniste kohta ning 2006. aasta eelarvemenetluse Euroopa Parlamendi esialgse eelarvestuse projekti (I jagu) (3);

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaastaks koostatud esialgse eelarvestuse projekti kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2006. eelarveaastaks koostatud esialgse eelarvestuse projekti kohta;

| — | võttes arvesse juhatuse poolt 11. aprillil 2005 vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõikele 6 ja artiklile 73 koostatud esialgse eelarvestuse projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhatuse poolt 11. aprillil 2005 vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõikele 6 ja artiklile 73 koostatud esialgse eelarvestuse projekti;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 73; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 73;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0106/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0106/2005),

| A. | arvestades, et finantsperspektiivi 5. rubriigi (halduskulud) ülemmääraks 2006. aasta eelarves on tehnilise kohandamise tulemusena kehtestatud 6 528 miljonit eurot (4); arvestades, et antud tehniline kohandamine tähendab 2006. aasta hindades 45 miljoni euro suurust kasvu, võrreldes summaga, mida peasekretärid prognoosisid 2004. aasta aruandes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finantsperspektiivi 5. rubriigi (halduskulud) ülemmääraks 2006. aasta eelarves on tehnilise kohandamise tulemusena kehtestatud 6 528 miljonit eurot (4); arvestades, et antud tehniline kohandamine tähendab 2006. aasta hindades 45 miljoni euro suurust kasvu, võrreldes summaga, mida peasekretärid prognoosisid 2004. aasta aruandes;

| B. | arvestades, et 2006. aasta on praeguse finantsperspektiivi viimane eelarveaasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2006. aasta on praeguse finantsperspektiivi viimane eelarveaasta;

| C. | arvestades, et tuleb konsolideerida 2004. aasta laienemine ja teha ettevalmistusi järgmiseks laienemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuleb konsolideerida 2004. aasta laienemine ja teha ettevalmistusi järgmiseks laienemiseks;

| D. | arvestades, et 2006. aasta esialgne eelarvestus põhineb järgmistel võtmeparameetritel: 40 töönädalat, millest 4 on töönädalad valijatega, 12 tavapärast osaistungjärku ja 6 täiendavat osaistungjärku, palga-korrektsioon 2,3 % ning standardne vähendamine laienemisega mitteseotud ametikohtade puhul 7 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2006. aasta esialgne eelarvestus põhineb järgmistel võtmeparameetritel: 40 töönädalat, millest 4 on töönädalad valijatega, 12 tavapärast osaistungjärku ja 6 täiendavat osaistungjärku, palga-korrektsioon 2,3 % ning standardne vähendamine laienemisega mitteseotud ametikohtade puhul 7 %;

| E. | arvestades, et hulk juhatuse poolt praegu ette valmistatavaid ettepanekuid ja nende finantstagajärjed ei ole läbivaatamiseks kättesaadavad enne eelarve esimest lugemist sügisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hulk juhatuse poolt praegu ette valmistatavaid ettepanekuid ja nende finantstagajärjed ei ole läbivaatamiseks kättesaadavad enne eelarve esimest lugemist sügisel;

Poliitilised prioriteedid

2004. aasta laienemise konsolideerimine ja järgmiseks laienemiseks valmistumine

| 1. | on arvamusel, et 2004. aasta laienemise konsolideerimise lõpuleviimine ning ettevalmistused järgmiseks laienemiseks kujutavad endast suurt väljakutset Euroopa Parlamendi 2006. aasta eelarvele; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et 2004. aasta laienemise konsolideerimise lõpuleviimine ning ettevalmistused järgmiseks laienemiseks kujutavad endast suurt väljakutset Euroopa Parlamendi 2006. aasta eelarvele;

| 2. | tunneb muret suure hulga 2004. ja 2005. aasta eelarve raames loodud laienemisega seotud ametikohtade pärast, mis on siiani täitmata ja millest tõenäoliselt ainult 78 % on 2005. aasta lõpuks täidetud; peab kahetsusväärseks viivitusi laienemisega seotud töölevõtmise korras; palub peasekretäril esitada hiljemalt 1. juuliks 2005 aruanne töölevõtmise olukorra kohta; ootab, et peasekretär lisaks konkreetsed ettepanekud, kuidas lahendada täitmata ametikohtade probleem lingvistikasektoris; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret suure hulga 2004. ja 2005. aasta eelarve raames loodud laienemisega seotud ametikohtade pärast, mis on siiani täitmata ja millest tõenäoliselt ainult 78 % on 2005. aasta lõpuks täidetud; peab kahetsusväärseks viivitusi laienemisega seotud töölevõtmise korras; palub peasekretäril esitada hiljemalt 1. juuliks 2005 aruanne töölevõtmise olukorra kohta; ootab, et peasekretär lisaks konkreetsed ettepanekud, kuidas lahendada täitmata ametikohtade probleem lingvistikasektoris;

| 3. | võtab teadmiseks ettepaneku eraldada 13 800 000 eurot väljapakutud eelarvepunktidele, mis puudutavad laienemiseelseid ettevalmistusi seoses Rumeenia ja Bulgaariaga (vaatlejad, personal, tõlgid ja konverent-sitehnikud, seadmed, jooksvad kulud ja teave), ning ootab, et summat täpsustatakse esimesel lugemisel; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ettepaneku eraldada 13 800 000 eurot väljapakutud eelarvepunktidele, mis puudutavad laienemiseelseid ettevalmistusi seoses Rumeenia ja Bulgaariaga (vaatlejad, personal, tõlgid ja konverent-sitehnikud, seadmed, jooksvad kulud ja teave), ning ootab, et summat täpsustatakse esimesel lugemisel;

| 4. | võtab teadmiseks ettepaneku luua 135 laienemisega seotud ametikohta – 113 ametikohta Euroopa Parlamendi sekretariaadis (73 A*5/AD5 ametikohta, 4 A*7/AD7 ametikohta, 14 B*3/AST3 ametikohta ja 22 C*1/AST1 ametikohta) ning 22 ametikohta fraktsioonides (10 A*5/AD5 ametikohta, 4 B*3/AST3 ametikohta ja 8 C*1/AST1 ametikohta) – ning vastavalt väljapakutud ametikohtade üksikasjalikumale põhjendusele lisab vajalikud assigneeringud esimesel lugemisel; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks ettepaneku luua 135 laienemisega seotud ametikohta – 113 ametikohta Euroopa Parlamendi sekretariaadis (73 A*5/AD5 ametikohta, 4 A*7/AD7 ametikohta, 14 B*3/AST3 ametikohta ja 22 C*1/AST1 ametikohta) ning 22 ametikohta fraktsioonides (10 A*5/AD5 ametikohta, 4 B*3/AST3 ametikohta ja 8 C*1/AST1 ametikohta) – ning vastavalt väljapakutud ametikohtade üksikasjalikumale põhjendusele lisab vajalikud assigneeringud esimesel lugemisel;

Assigneeringute tõhus ja ratsionaalne kasutamine

| 5. | rõhutab taas kord, kui oluline on usaldusväärsete finants- ja eelarvejuhtimise põhimõtete rakendamine Euroopa Parlamendi halduskulude puhul; |
| --- | --- |

5.

rõhutab taas kord, kui oluline on usaldusväärsete finants- ja eelarvejuhtimise põhimõtete rakendamine Euroopa Parlamendi halduskulude puhul;

| 6. | nõuab ametikohtade ümberpaigutamist ja vahendite ümberjaotamist tõhususe suurendamiseks; on arvamusel, et ametikohtade üldist täituvust tuleks suurendada; |
| --- | --- |

6.

nõuab ametikohtade ümberpaigutamist ja vahendite ümberjaotamist tõhususe suurendamiseks; on arvamusel, et ametikohtade üldist täituvust tuleks suurendada;

| 7. | on arvamusel, et Euroopa Parlamendi osalemine institutsioonidevahelises koostöös, mis puudutab nii kulusid kui ka võimalikku kokkuhoidu, tuleks eelarvedokumentatsioonis selgesti määratleda; ootab, et asjakohased kulud ja tulud, mis tulenevad laenudest, üüridest või teenuste osutamisest, tuleks Euroopa Parlamendi eelarves selgelt ära näidata; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et Euroopa Parlamendi osalemine institutsioonidevahelises koostöös, mis puudutab nii kulusid kui ka võimalikku kokkuhoidu, tuleks eelarvedokumentatsioonis selgesti määratleda; ootab, et asjakohased kulud ja tulud, mis tulenevad laenudest, üüridest või teenuste osutamisest, tuleks Euroopa Parlamendi eelarves selgelt ära näidata;

| 8. | viitab mõjudele, mida avaldab pensionimakseid saava personali suurenemine tulevikus; ootab komisjoni juhatuselt ettepanekuid, mis hoiaksid ära liigse koormuse jooksvale halduseelarvele, näiteks pensionifondi kaudu; |
| --- | --- |

8.

viitab mõjudele, mida avaldab pensionimakseid saava personali suurenemine tulevikus; ootab komisjoni juhatuselt ettepanekuid, mis hoiaksid ära liigse koormuse jooksvale halduseelarvele, näiteks pensionifondi kaudu;

Terviklikuma eelarvestamise poole

| 9. | tervitab eesmärki luua ühine institutsioonidevaheline lähenemine eelarve esitamisele; nõuab siiski eelarve esitamise kaugemaleulatuvat reformimist, et eelarve oleks terviklikum ja selgem; võtab teadmiseks ettepanekud muudetud nomenklatuuri kohta ning palub administratsioonil koostada üksikasjalik võrdlus eelmise ja väljapakutud nomenklatuuri vahel ning tuua välja väljapakutud muudatuste põhjused; tuletab meelde finantsmääruse sätteid ja ning ümberpaigutamisi puudutavaid sise-eeskirju; |
| --- | --- |

9.

tervitab eesmärki luua ühine institutsioonidevaheline lähenemine eelarve esitamisele; nõuab siiski eelarve esitamise kaugemaleulatuvat reformimist, et eelarve oleks terviklikum ja selgem; võtab teadmiseks ettepanekud muudetud nomenklatuuri kohta ning palub administratsioonil koostada üksikasjalik võrdlus eelmise ja väljapakutud nomenklatuuri vahel ning tuua välja väljapakutud muudatuste põhjused; tuletab meelde finantsmääruse sätteid ja ning ümberpaigutamisi puudutavaid sise-eeskirju;

Euroopa Parlamendi lähendamine kodanikele

| 10. | võtab teadmiseks, et ettepanekud Euroopa Parlamendi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika parandamiseks on ettevalmistamisel; ootab juhatuse ettepanekuid Euroopa Parlamendi üldise kommunikatsioonistra-teegia ja infokeskuste rolli kohta; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et ettepanekud Euroopa Parlamendi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika parandamiseks on ettevalmistamisel; ootab juhatuse ettepanekuid Euroopa Parlamendi üldise kommunikatsioonistra-teegia ja infokeskuste rolli kohta;

| 11. | ootab juhatuse ettepanekuid infokeskuste rolli suurendamiseks kodanikeni jõudmisel; ootab assigneeringuid uutele infokeskustele Rumeenias ja Bulgaarias; on arvamusel, et igale liikmesriigile antavas teabes tuleks arvestada riiklikke erinevusi; ootab üksikasjalikku teavet infokeskustele eraldatavate vajalike inimressursside, teiste seas igale infokeskusele ette nähtud pressiesindaja kohta, samuti ajakava nende töölevõtmiseks; |
| --- | --- |

11.

ootab juhatuse ettepanekuid infokeskuste rolli suurendamiseks kodanikeni jõudmisel; ootab assigneeringuid uutele infokeskustele Rumeenias ja Bulgaarias; on arvamusel, et igale liikmesriigile antavas teabes tuleks arvestada riiklikke erinevusi; ootab üksikasjalikku teavet infokeskustele eraldatavate vajalike inimressursside, teiste seas igale infokeskusele ette nähtud pressiesindaja kohta, samuti ajakava nende töölevõtmiseks;

| 12. | ootab ettepanekuid külastajate talituse töö parandamiseks; on valmis võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et külastajate rühmadele hüvitatavad kulud on viidud paremini vastavusse reaalsetes kuludes esinevate erinevustega, et külastajate programme pakutakse kõikides ELi ametlikes keeltes ja et parandatakse külastajatele pakutavat programmi; |
| --- | --- |

12.

ootab ettepanekuid külastajate talituse töö parandamiseks; on valmis võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et külastajate rühmadele hüvitatavad kulud on viidud paremini vastavusse reaalsetes kuludes esinevate erinevustega, et külastajate programme pakutakse kõikides ELi ametlikes keeltes ja et parandatakse külastajatele pakutavat programmi;

| 13. | on arvamusel, et veebileht Europarl on tähtis vahend Euroopa Parlamendi teabepoliitikas ning seda tuleks muuta kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et veebileht Europarl on tähtis vahend Euroopa Parlamendi teabepoliitikas ning seda tuleks muuta kasutajasõbralikumaks;

Euroopa Parlamendi töö kvaliteet ja tõhusus

| 14. | võtab teadmiseks peasekretäri ettepanekud konsolideerida Euroopa Parlamendi haldusreformi “Mängu tõhustamine”, et parandada parlamendiliikmetele osutatavaid teenuseid; nõuab ettepanekute rakendamist, eriti mis puudutab parlamendiliikmete abistamist õigusloomega seotud töös, muu hulgas projektirühmade loomist; rõhutab, et eksperdiabi peaks olema parlamendiliikmetele kättesaadav ka suhteliselt lühikese etteteatamisega; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks peasekretäri ettepanekud konsolideerida Euroopa Parlamendi haldusreformi “Mängu tõhustamine”, et parandada parlamendiliikmetele osutatavaid teenuseid; nõuab ettepanekute rakendamist, eriti mis puudutab parlamendiliikmete abistamist õigusloomega seotud töös, muu hulgas projektirühmade loomist; rõhutab, et eksperdiabi peaks olema parlamendiliikmetele kättesaadav ka suhteliselt lühikese etteteatamisega;

| 15. | nõuab keelealase toetuse parandamist parlamentaarses töös; nõuab kirjaliku tõlke võimsuse suurendamist, et parlamendiliikmetel oleks võimalik töötada emakeelsete dokumentidega; nõuab suulise tõlke kättesaadavuse parandamist fraktsioonidele ja nende töögruppidele, kutsub juhatust üles võtma vajalikke meetmeid teenistusruumide ja personali osas; teeb ettepaneku teisi institutsioone hõlmava koordineeritud lähenemise kohta, et oleks võimalik kasutada ära sünergia mõjud; |
| --- | --- |

15.

nõuab keelealase toetuse parandamist parlamentaarses töös; nõuab kirjaliku tõlke võimsuse suurendamist, et parlamendiliikmetel oleks võimalik töötada emakeelsete dokumentidega; nõuab suulise tõlke kättesaadavuse parandamist fraktsioonidele ja nende töögruppidele, kutsub juhatust üles võtma vajalikke meetmeid teenistusruumide ja personali osas; teeb ettepaneku teisi institutsioone hõlmava koordineeritud lähenemise kohta, et oleks võimalik kasutada ära sünergia mõjud;

| 16. | nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament peaks toimima oma eelisõiguste piires; väljendab seetõttu kahtlusi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega seotud meetmete arendamise suhtes, mis kuuluvad komisjoni pädevusse; rõhutab, et kodanikel ja meedial peaks olema lihtne ligipääs Euroopa Parlamendi veebilehel olevale parandatud “Õigusloome vaatluskeskusele”; |
| --- | --- |

16.

nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament peaks toimima oma eelisõiguste piires; väljendab seetõttu kahtlusi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega seotud meetmete arendamise suhtes, mis kuuluvad komisjoni pädevusse; rõhutab, et kodanikel ja meedial peaks olema lihtne ligipääs Euroopa Parlamendi veebilehel olevale parandatud “Õigusloome vaatluskeskusele”;

Personalipoliitika· ja sooviavaldused laienemisega mitteseotud ametikohtade osas

| 17. | peab oluliseks parandada, lihtsustada ja kiirendada personali töölevõtmise korda, et vältida selle muutumist üleliia aeganõudvaks; märgib murelikult, et Euroopa Parlamendi sekretariaadis on 750 täitmata ametikohta ning 150 ametikohal töötavad abi- või lepingulised töötajad; |
| --- | --- |

17.

peab oluliseks parandada, lihtsustada ja kiirendada personali töölevõtmise korda, et vältida selle muutumist üleliia aeganõudvaks; märgib murelikult, et Euroopa Parlamendi sekretariaadis on 750 täitmata ametikohta ning 150 ametikohal töötavad abi- või lepingulised töötajad;

| 18. | märgib, et praegu pole Euroopa Parlamendi sekretariaat esitanud sooviavaldust ühegi laienemisega mitteseotud ametikoha loomiseks, ning ootab, et esimeseks lugemiseks esitatavad võimalikud sooviavaldused on nõuetekohaselt tõestatud; |
| --- | --- |

18.

märgib, et praegu pole Euroopa Parlamendi sekretariaat esitanud sooviavaldust ühegi laienemisega mitteseotud ametikoha loomiseks, ning ootab, et esimeseks lugemiseks esitatavad võimalikud sooviavaldused on nõuetekohaselt tõestatud;

| 19. | märgib, et uusi ametikohti, alaliste ametikohtade üleviimist kõrgemale astmele, ajutiste ametikohtade üleviimist kõrgemale astmele, ametikohtade ümberkujundamist ning võimalikku ad personam edutamist puudutavad ettepanekud on Euroopa Parlamendi sekretariaadis kuni esimese lugemiseni edasi lükatud; peab seda kahetsusväärseks; võtab teadmiseks ettepaneku 48 fraktsioonisisese ametikoha viimise kohta kõrgemale astmele: 4 A*12 astmele A*13, 2 A*11 astmele A*12, 2 A*10 astmele A*11, 2 A*6 astmele A*9, 2 A*8 astmele A*9, 1 A*5 astmele A*6, 7 B*10 astmele B*11, 1 B*8 astmele B*9, 5 B*7 astmele B*8, 3 B*6 astmele B*7, 2 B*5 astmele B*6, 2 B*3 astmele B*4, 12 C*6 astmele C*7, 2 C*2 astmele C*3, 1 C*1 astmele C*2; |
| --- | --- |

19.

märgib, et uusi ametikohti, alaliste ametikohtade üleviimist kõrgemale astmele, ajutiste ametikohtade üleviimist kõrgemale astmele, ametikohtade ümberkujundamist ning võimalikku ad personam edutamist puudutavad ettepanekud on Euroopa Parlamendi sekretariaadis kuni esimese lugemiseni edasi lükatud; peab seda kahetsusväärseks; võtab teadmiseks ettepaneku 48 fraktsioonisisese ametikoha viimise kohta kõrgemale astmele: 4 A*12 astmele A*13, 2 A*11 astmele A*12, 2 A*10 astmele A*11, 2 A*6 astmele A*9, 2 A*8 astmele A*9, 1 A*5 astmele A*6, 7 B*10 astmele B*11, 1 B*8 astmele B*9, 5 B*7 astmele B*8, 3 B*6 astmele B*7, 2 B*5 astmele B*6, 2 B*3 astmele B*4, 12 C*6 astmele C*7, 2 C*2 astmele C*3, 1 C*1 astmele C*2;

| 20. | rõhutab vajadust luua personalile tõepoolest teenetel põhinev edutamissüsteem, et võimaldada kiiremat edutamist parimaid tulemusi näitavatele ametnikele; palub peasekretäril esitada 1. juuliks 2005 nõutud eduaruanne praeguse olukorra kohta koos konkreetsete ettepanekutega; samuti ootab peasekretäri ja peadirektorite poolt edutamissüsteemi toimimise kohta läbi viidud uuringu tulemusi; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust luua personalile tõepoolest teenetel põhinev edutamissüsteem, et võimaldada kiiremat edutamist parimaid tulemusi näitavatele ametnikele; palub peasekretäril esitada 1. juuliks 2005 nõutud eduaruanne praeguse olukorra kohta koos konkreetsete ettepanekutega; samuti ootab peasekretäri ja peadirektorite poolt edutamissüsteemi toimimise kohta läbi viidud uuringu tulemusi;

| 21. | võtab teadmiseks kiirenenud ülemineku abitöötajatelt lepingulistele töötajatele; palub peasekretäril esitada 1. juuliks 2005 auranne abi-, vabakutseliste ja lepinguliste töötajate kohta parlamendi sekretariaadis ja fraktsioonides, kaasa arvatud selle muutuse eelarvelise mõju kohta kõigile institutsioonidele; ootab, et parlamendi administratsioon tooks selgelt välja nimetatud kiirenenud ülemineku põhjused ning selle muutuse mõjud Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelule ja töötajate, kaasa arvatud keeleõpetajate staatusele; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks kiirenenud ülemineku abitöötajatelt lepingulistele töötajatele; palub peasekretäril esitada 1. juuliks 2005 auranne abi-, vabakutseliste ja lepinguliste töötajate kohta parlamendi sekretariaadis ja fraktsioonides, kaasa arvatud selle muutuse eelarvelise mõju kohta kõigile institutsioonidele; ootab, et parlamendi administratsioon tooks selgelt välja nimetatud kiirenenud ülemineku põhjused ning selle muutuse mõjud Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelule ja töötajate, kaasa arvatud keeleõpetajate staatusele;

| 22. | rõhutab isiklike assistentide tähtsust parlamendiliikmete töös; ootab juhatuse parlamendiliikmete assistentide töörühma tulevasi aruandeid; samuti toetab rahalise läbipaistvuse osas assistentide eeskirjade koostamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab isiklike assistentide tähtsust parlamendiliikmete töös; ootab juhatuse parlamendiliikmete assistentide töörühma tulevasi aruandeid; samuti toetab rahalise läbipaistvuse osas assistentide eeskirjade koostamist;

Muud teemad

| 23. | nõuab Euroopa Parlamendi teenistusruumides suitsetamist puudutavate uute eeskirjade ranget jõustamist; |
| --- | --- |

23.

nõuab Euroopa Parlamendi teenistusruumides suitsetamist puudutavate uute eeskirjade ranget jõustamist;

| 24. | kordab palvet saada 1. juuliks 2005 ajakohast teavet edusammude kohta keskkonnajuhtimis- ja –audi-teerimissüsteemi (EMAS) alal; |
| --- | --- |

24.

kordab palvet saada 1. juuliks 2005 ajakohast teavet edusammude kohta keskkonnajuhtimis- ja –audi-teerimissüsteemi (EMAS) alal;

| 25. | palub täiendavat teavet ettepaneku kohta suurendada töötajate lähetuskulusid 2006. aastal; |
| --- | --- |

25.

palub täiendavat teavet ettepaneku kohta suurendada töötajate lähetuskulusid 2006. aastal;

Euroopa Parlamendi eelarve üldmaht

| 26. | võtab teadmiseks peasekretäri ettepaneku määrata eelarvemahuks esialgse eelarvestuse projektis praegu 20 % finantsperspektiivi 5. rubriigist (halduskulud), mis vastab 1 341 600 000 eurole ning tähendab 5,5 % kasvu võrreldes 2005. aasta eelarvega; ei võta lõppseisukohta I jao kogusumma suhtes enne Euroopa Parlamendi esimest lugemist; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks peasekretäri ettepaneku määrata eelarvemahuks esialgse eelarvestuse projektis praegu 20 % finantsperspektiivi 5. rubriigist (halduskulud), mis vastab 1 341 600 000 eurole ning tähendab 5,5 % kasvu võrreldes 2005. aasta eelarvega; ei võta lõppseisukohta I jao kogusumma suhtes enne Euroopa Parlamendi esimest lugemist;

| 27. | kordab oma seisukohta, et oluline on määrata Euroopa Parlamendi eelarvemaht tõelistest põhjendatud vajadustest lähtudes, et vältida assigneeringute tühistamist 2006. aasta lõpus; võtab teadmiseks ettepaneku lisada ettenägematute kulude reservi 90 456 885 euro suurune varu, kuni sõnastatakse uued prioriteedid; on arvamusel, et esimesel lugemisel tuleks ettenägematute kulude reservi uute prioriteetide ja ettenägematute kulude tarbeks lisada realistlikum varu; |
| --- | --- |

27.

kordab oma seisukohta, et oluline on määrata Euroopa Parlamendi eelarvemaht tõelistest põhjendatud vajadustest lähtudes, et vältida assigneeringute tühistamist 2006. aasta lõpus; võtab teadmiseks ettepaneku lisada ettenägematute kulude reservi 90 456 885 euro suurune varu, kuni sõnastatakse uued prioriteedid; on arvamusel, et esimesel lugemisel tuleks ettenägematute kulude reservi uute prioriteetide ja ettenägematute kulude tarbeks lisada realistlikum varu;

| 28. | tuletab meelde, et enda põhihoonete ostmise poliitika on Euroopa Parlamendil aidanud märkimisväärselt kulusid kokku hoida; nõuab ajakohastatud hoonepoliitika plaani varade omandamiseks lühiajalises ja keskmises perspektiivis; see puudutab ka infokeskuste ja Euroopa Majade hoonete ostuõigusi; rõhutab, et Brüsseli ja Luxembourgi kinnisvaraprojektidega seostub palju määramatust, mis võib oluliselt mõjutada eelarvet; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et enda põhihoonete ostmise poliitika on Euroopa Parlamendil aidanud märkimisväärselt kulusid kokku hoida; nõuab ajakohastatud hoonepoliitika plaani varade omandamiseks lühiajalises ja keskmises perspektiivis; see puudutab ka infokeskuste ja Euroopa Majade hoonete ostuõigusi; rõhutab, et Brüsseli ja Luxembourgi kinnisvaraprojektidega seostub palju määramatust, mis võib oluliselt mõjutada eelarvet;

*

- *

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet muudeti otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

(3)  Vastuvõetud tekstid, 9.3.2005, P6_TA(2005)0067.

(4)  Töötajate poolt pensioniskeemi tehtud sissemaksete kalkuleeritud netosumma (180 miljonit eurot 2006. aasta hindades).

P6_TA(2005)0182

Doha arenguprogramm

Euroopa Parlamendi resolutsioon Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2004/2138(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsust;

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele “Taaselustades Doha arenguprogrammi läbirääkimisi – ELi perspektiiv”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele “Taaselustades Doha arenguprogrammi läbirääkimisi – ELi perspektiiv”;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2003. aasta töödokumenti “Doha arenguprogramm pärast Cancúni”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2003. aasta töödokumenti “Doha arenguprogramm pärast Cancúni”;

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni (1) WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni (1) WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis;

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni (2) ettevalmistuste kohta WTO viiendaks ministrite konverentsiks Cancúnis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni (2) ettevalmistuste kohta WTO viiendaks ministrite konverentsiks Cancúnis;

| — | võttes arvesse 14. novembril 2001. aastal Dohas vastu võetud WTO neljanda ministrite konverentsi deklaratsiooni ja võttes arvesse oma 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni (3) WTO Katari kohtumise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembril 2001. aastal Dohas vastu võetud WTO neljanda ministrite konverentsi deklaratsiooni ja võttes arvesse oma 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni (3) WTO Katari kohtumise kohta;

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 1999. aasta resolutsiooni (4) komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile seoses ELi seisukohaga WTO Millenniumi voorus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 1999. aasta resolutsiooni (4) komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile seoses ELi seisukohaga WTO Millenniumi voorus;

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 1999. aasta resolutsiooni (5) WTO kolmanda ministrite konverentsi kohta Seattle'is; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 1999. aasta resolutsiooni (5) WTO kolmanda ministrite konverentsi kohta Seattle'is;

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2001. aasta resolutsiooni (6), mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitusi komisjonile läbirääkimisteks WTO Built-In programmi üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2001. aasta resolutsiooni (6), mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitusi komisjonile läbirääkimisteks WTO Built-In programmi üle;

| — | võttes arvesse Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta;

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta nõukogu määruse vastu võtmiseks üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta nõukogu määruse vastu võtmiseks üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7);

| — | võttes arvesse 24.–26. novembril 2004. aastal peetud kolmanda WTOd käsitleva parlamentaarse konverentsi lõppdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24.–26. novembril 2004. aastal peetud kolmanda WTOd käsitleva parlamentaarse konverentsi lõppdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni (8) avatuse ja demokraatia kohta rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni (8) avatuse ja demokraatia kohta rahvusvahelises kaubanduses;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0095/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0095/2005),

| A. | arvestades, et WTO peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse (peanõukogu otsus) järgi on WTO 148 liiget loonud raamistiku Doha arenguprogrammi läbirääkimiste jätkamiseks viies põhivaldkonnas ja taastanud Cancúni läbirääkimiste käigus kaotatud usalduse uue koostöövaimu alusel, mille eesmärk on tagada Doha vooru edukas lõpetamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi edukas toimimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WTO peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse (peanõukogu otsus) järgi on WTO 148 liiget loonud raamistiku Doha arenguprogrammi läbirääkimiste jätkamiseks viies põhivaldkonnas ja taastanud Cancúni läbirääkimiste käigus kaotatud usalduse uue koostöövaimu alusel, mille eesmärk on tagada Doha vooru edukas lõpetamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi edukas toimimine;

| B. | arvestades, et sama ulatuslikku edu on vaja saavutada kõigi peanõukogu otsuse teemade valdkonnas ja Doha arenguprogrammi tööprogrammi osas üldiselt, kus asetatakse läbirääkimiste keskseks küsimuseks areng, ja arvestades, et EL peab toetama laiaulatuslikku tegevuskava, mille eesmärk on kohane kaubanduse liberaliseerimine, kõikide dumpingu- ja kaubandust moonutavate meetmete vajajuurimine, eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning toiduohutuse kaitsemehhanismide tugevdamine, et seada esikohale sotsiaalne õiglus ja areng ning saavutada arenguriikide sügavam integratsioon maailma kaubandussüsteemi – eesmärk, mis on talletatud Euroopa põhiseaduse lepingus (artikkel III-292 lõige 2 punkt e); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sama ulatuslikku edu on vaja saavutada kõigi peanõukogu otsuse teemade valdkonnas ja Doha arenguprogrammi tööprogrammi osas üldiselt, kus asetatakse läbirääkimiste keskseks küsimuseks areng, ja arvestades, et EL peab toetama laiaulatuslikku tegevuskava, mille eesmärk on kohane kaubanduse liberaliseerimine, kõikide dumpingu- ja kaubandust moonutavate meetmete vajajuurimine, eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning toiduohutuse kaitsemehhanismide tugevdamine, et seada esikohale sotsiaalne õiglus ja areng ning saavutada arenguriikide sügavam integratsioon maailma kaubandussüsteemi – eesmärk, mis on talletatud Euroopa põhiseaduse lepingus (artikkel III-292 lõige 2 punkt e);

| C. | arvestades, et Doha vooru edukas lõpetamine peab kaasa aitama ülemaailmse majanduskasvu suurenemisele ja vaesuse vähendamisele, ja arvestades, et alatoitumise, nälja ja tervisega seotud probleemidele peab kuuluma läbirääkimiste käigus silmapaistvam koht kooskõlas ÜRO millenniumi deklaratsioonis sätestatuga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Doha vooru edukas lõpetamine peab kaasa aitama ülemaailmse majanduskasvu suurenemisele ja vaesuse vähendamisele, ja arvestades, et alatoitumise, nälja ja tervisega seotud probleemidele peab kuuluma läbirääkimiste käigus silmapaistvam koht kooskõlas ÜRO millenniumi deklaratsioonis sätestatuga;

| D. | arvestades, et mitmepoolse kaubandussüsteemi edasine reguleerimine, arenguriikide optimaalne integreerimine maailma kaubandussüsteemi ja paremini toimiv WTO on alati olnud ELi kaubanduspoliitika põhieesmärgid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmepoolse kaubandussüsteemi edasine reguleerimine, arenguriikide optimaalne integreerimine maailma kaubandussüsteemi ja paremini toimiv WTO on alati olnud ELi kaubanduspoliitika põhieesmärgid;

| E. | arvestades, et Doha lõppdeklaratsioonis määratletud Doha vooru lõpetamise tähtaeg 1. jaanuar 2005 on sine die edasi lükatud ja kuues ministrite konverents on kavas pidada Hong Kongis 2005. aasta detsembris; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Doha lõppdeklaratsioonis määratletud Doha vooru lõpetamise tähtaeg 1. jaanuar 2005 on sine die edasi lükatud ja kuues ministrite konverents on kavas pidada Hong Kongis 2005. aasta detsembris;

| F. | arvestades, et komisjoni volinike Lamy ja Fischleri esitatud ELi poliitilistel meetmetel ja ettepanekutel oli eriline tähtsus peanõukogu otsuseni jõudmisel; arvestades, et põllumajandussfääris saavutatud edu ei ole suudetud saavutada üheski teises valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni volinike Lamy ja Fischleri esitatud ELi poliitilistel meetmetel ja ettepanekutel oli eriline tähtsus peanõukogu otsuseni jõudmisel; arvestades, et põllumajandussfääris saavutatud edu ei ole suudetud saavutada üheski teises valdkonnas;

| G. | arvestades, et tehnilise abi ja suutlikkuse edendamise programmidel on tähtis osa tagamaks, et arengu-riigid valmistavad oma majandused ette maailmamajandusse integreerimiseks, parandavad suutlikkust läbirääkimiste pidamise, tootmise ja eksportimise valdkonnas, suurendavad oma sise- ja piirkondlikke turgusid ning võimalusi saada kasu kaubanduse senisest suuremast liberaliseerimisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tehnilise abi ja suutlikkuse edendamise programmidel on tähtis osa tagamaks, et arengu-riigid valmistavad oma majandused ette maailmamajandusse integreerimiseks, parandavad suutlikkust läbirääkimiste pidamise, tootmise ja eksportimise valdkonnas, suurendavad oma sise- ja piirkondlikke turgusid ning võimalusi saada kasu kaubanduse senisest suuremast liberaliseerimisest;

| H. | arvestades, et Doha arenguprogramm võib põhjustada soodustuste kadumist, mis Euroopa Liit on andnud Cotonou lepingu kohaselt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele üldise soodustuste süsteemi (GSP) ja muude kaubanduslike soodustuste süsteemi alusel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Doha arenguprogramm võib põhjustada soodustuste kadumist, mis Euroopa Liit on andnud Cotonou lepingu kohaselt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele üldise soodustuste süsteemi (GSP) ja muude kaubanduslike soodustuste süsteemi alusel;

| I. | arvestades, et praeguseks ei ole mittepõllumajandustoodete turgudele juurdepääsu (ΝΑΜΑ) läbirääkimistel edu saavutatud; ja arvestades, et mittetariifsed tõkked ei tohiks takistada tollitariifide vähendamisega saavutatud turulepääsu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praeguseks ei ole mittepõllumajandustoodete turgudele juurdepääsu (ΝΑΜΑ) läbirääkimistel edu saavutatud; ja arvestades, et mittetariifsed tõkked ei tohiks takistada tollitariifide vähendamisega saavutatud turulepääsu;

| J. | arvestades, et teenuste majanduslik tähtsus, mis on Doha läbirääkimiste üks põhivaldkondadest kõnealustel läbirääkimistel kui Doha arenguprogrammi üldise tasakaalu seisukohast, kasvab pidevalt, mis lisaks turgude avamisele pakub arenguriikidele märkimisväärseid võimalusi, kuid sama oluline on jätta liberaliseerimise kohaldamisalast välja teenused, millega tagatakse põhivajaduste rahuldamine, ning arvestades, et selle valdkonna areng on valmistanud pettumuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teenuste majanduslik tähtsus, mis on Doha läbirääkimiste üks põhivaldkondadest kõnealustel läbirääkimistel kui Doha arenguprogrammi üldise tasakaalu seisukohast, kasvab pidevalt, mis lisaks turgude avamisele pakub arenguriikidele märkimisväärseid võimalusi, kuid sama oluline on jätta liberaliseerimise kohaldamisalast välja teenused, millega tagatakse põhivajaduste rahuldamine, ning arvestades, et selle valdkonna areng on valmistanud pettumuse;

| K. | arvestades, et EL on alati üles kutsunud läbirääkimistele Singapuri küsimustes Doha arenguprogrammi raames nii arenenud riikide kui arenguriikide huvides, ja arvestades, et kaubavahetuse hõlbustamine nõuetekohase tehnilise abi ja suutlikkuse edendamise abil toetab arenguriikide ekspordisuutlikkust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on alati üles kutsunud läbirääkimistele Singapuri küsimustes Doha arenguprogrammi raames nii arenenud riikide kui arenguriikide huvides, ja arvestades, et kaubavahetuse hõlbustamine nõuetekohase tehnilise abi ja suutlikkuse edendamise abil toetab arenguriikide ekspordisuutlikkust;

| L. | arvestades, et WTO peadirektori ametiaeg lõpeb peatselt ja tuleb korraldada uus ametissenimetamine; arvestades lisaks Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta ja Ameerika Ühendriikide Kongressi debatti oma WTO liikmesuse ja kaubandusesindaja ametiaja pikendamise küsimuses; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et WTO peadirektori ametiaeg lõpeb peatselt ja tuleb korraldada uus ametissenimetamine; arvestades lisaks Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta ja Ameerika Ühendriikide Kongressi debatti oma WTO liikmesuse ja kaubandusesindaja ametiaja pikendamise küsimuses;

| M. | arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu ühist kaubanduspoliitikat käsitlevate artiklite alusel muutub Euroopa Parlament kaasseadusandjaks rahvusvahelise kaubanduse küsimustes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu ühist kaubanduspoliitikat käsitlevate artiklite alusel muutub Euroopa Parlament kaasseadusandjaks rahvusvahelise kaubanduse küsimustes;

| N. | arvestades, et parlamentaarsel mõõtmel on WTOs tähtis koht kodanikega sideme loomise vahendina, et suurendada WTO demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlamentaarsel mõõtmel on WTOs tähtis koht kodanikega sideme loomise vahendina, et suurendada WTO demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust;

| O. | arvestades, et globaliseerimisprotsessi ja WTO osa mõistetakse sageli valesti ning arvestades kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete partneritega igakülgse konsulteerimise tähtsust, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et globaliseerimisprotsessi ja WTO osa mõistetakse sageli valesti ning arvestades kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete partneritega igakülgse konsulteerimise tähtsust,

| 1. | tervitab 1. augusti 2004. aasta WTO peanõukogu otsust ja läbirääkimiste edukat lõpetamist komisjoni poolt; kordab oma kindlat toetust vabale ja õiglasele mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mis edendab kaubandust, annab panuse säästvasse arengusse ja globaliseerumise tõhusasse juhtimisse kõikide hüvanguks; rõhutab samuti kasu, mida arenguriigid saavad kahepoolsete lepingute asemel mitmepoolsest lähenemisviisist kaubanduspoliitikale; |
| --- | --- |

1.

tervitab 1. augusti 2004. aasta WTO peanõukogu otsust ja läbirääkimiste edukat lõpetamist komisjoni poolt; kordab oma kindlat toetust vabale ja õiglasele mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mis edendab kaubandust, annab panuse säästvasse arengusse ja globaliseerumise tõhusasse juhtimisse kõikide hüvanguks; rõhutab samuti kasu, mida arenguriigid saavad kahepoolsete lepingute asemel mitmepoolsest lähenemisviisist kaubanduspoliitikale;

| 2. | kutsub komisjoni üles nõudma kiiret edasiminekut kõigis peanõukogu otsuses käsitletud valdkondades, nii et Hong Kongi oleks võimalik minna tasakaalustatud ja laiaulatusliku ettepanekuga, kus arutelu keskseks küsimuseks on areng; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles nõudma kiiret edasiminekut kõigis peanõukogu otsuses käsitletud valdkondades, nii et Hong Kongi oleks võimalik minna tasakaalustatud ja laiaulatusliku ettepanekuga, kus arutelu keskseks küsimuseks on areng;

| 3. | rõhutab vajadust soodustada kõikehõlmavat, tõhusat ja läbipaistvat läbirääkimismenetlust, milleks tuleb 2005. aasta juuliks esitada poliitilised algatused läbirääkimiste edasiviimiseks ning põllumajanduse ja mitte-põllumajandustoodete turgudele juurdepääsu (ΝΑΜΑ) käsitleva läbirääkimismenetluse üksikasjalik kavand; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust soodustada kõikehõlmavat, tõhusat ja läbipaistvat läbirääkimismenetlust, milleks tuleb 2005. aasta juuliks esitada poliitilised algatused läbirääkimiste edasiviimiseks ning põllumajanduse ja mitte-põllumajandustoodete turgudele juurdepääsu (ΝΑΜΑ) käsitleva läbirääkimismenetluse üksikasjalik kavand;

| 4. | palub, et WTO peanõukogu 2005. aasta juuliks kavandatud käesoleva olukorra aruanne tugineks rangelt faktidele, et mitte anda alust petlikele ootustele avalikkuse seas, ja palub, et Doha vooru töö lõpetamiseks kehtestatakse kuupäev, mis arvestaks vajalikul määral kõigi, eelkõige arenguriikide läbirääkijatele vajaliku ettevalmistusajaga; |
| --- | --- |

4.

palub, et WTO peanõukogu 2005. aasta juuliks kavandatud käesoleva olukorra aruanne tugineks rangelt faktidele, et mitte anda alust petlikele ootustele avalikkuse seas, ja palub, et Doha vooru töö lõpetamiseks kehtestatakse kuupäev, mis arvestaks vajalikul määral kõigi, eelkõige arenguriikide läbirääkijatele vajaliku ettevalmistusajaga;

| 5. | palub, et tulevased läbirääkimised annaksid tulemusi kõikides Doha arenguprogrammi valdkondades, mis tegelikult toetavad arenguriikide integreerimist, võttes täielikult arvesse nende probleeme, ja käsitleksid eelkõige vähimarenenud riikide eriprobleeme, kellele tuleb anda vabastus eksporditollidest ja kvootidest “tasuta vooru” vaimus; samuti palub, et Doha vooru tulemused aitaksid kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ülemaailmse majanduskasvu edendamise abil; |
| --- | --- |

5.

palub, et tulevased läbirääkimised annaksid tulemusi kõikides Doha arenguprogrammi valdkondades, mis tegelikult toetavad arenguriikide integreerimist, võttes täielikult arvesse nende probleeme, ja käsitleksid eelkõige vähimarenenud riikide eriprobleeme, kellele tuleb anda vabastus eksporditollidest ja kvootidest “tasuta vooru” vaimus; samuti palub, et Doha vooru tulemused aitaksid kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ülemaailmse majanduskasvu edendamise abil;

| 6. | palub, et uuritaks viise, mis tagaksid vajaliku paindlikkuse, mille puhul arvestatakse iga arenguriigi profiili, ja et Rahvusvaheline Valuutafond, muude organisatsioonide hulgas, rakendaks “kaubandusintegrat-siooni mehhanismi”, mis on loodud kahjude hüvitamiseks, mida need riigid võivad kannatada kaubanduse liberaliseerimise tõttu; |
| --- | --- |

6.

palub, et uuritaks viise, mis tagaksid vajaliku paindlikkuse, mille puhul arvestatakse iga arenguriigi profiili, ja et Rahvusvaheline Valuutafond, muude organisatsioonide hulgas, rakendaks “kaubandusintegrat-siooni mehhanismi”, mis on loodud kahjude hüvitamiseks, mida need riigid võivad kannatada kaubanduse liberaliseerimise tõttu;

| 7. | tervitab veel kord arenguriikide (G20, G33, G90 jt) organisatsioonilise ja eneseteadvuse taseme tõusu, mis hõlbustab kokkulepetele jõudmist ja muudab reaalsemaks mitmepoolse kaubandussüsteemi õiglasema ümberkorraldamise võimaluse; |
| --- | --- |

7.

tervitab veel kord arenguriikide (G20, G33, G90 jt) organisatsioonilise ja eneseteadvuse taseme tõusu, mis hõlbustab kokkulepetele jõudmist ja muudab reaalsemaks mitmepoolse kaubandussüsteemi õiglasema ümberkorraldamise võimaluse;

| 8. | tervitab viisi, millega on hõlbustatud väiksemate delegatsioonide osalemist läbirääkimistel, ja õnnitleb komisjoni väiksemate riikide nagu Vaikse ookeani saarte toetamise eest, arendades seal tehnilise abi programme; kuid soovitab komisjonil tungivalt jätkata tööd, et suurendada läbipaistvust ja osalemist WTO otsuste tegemisel ning toetada arenguriike otsustamises osalemise parandamisel; |
| --- | --- |

8.

tervitab viisi, millega on hõlbustatud väiksemate delegatsioonide osalemist läbirääkimistel, ja õnnitleb komisjoni väiksemate riikide nagu Vaikse ookeani saarte toetamise eest, arendades seal tehnilise abi programme; kuid soovitab komisjonil tungivalt jätkata tööd, et suurendada läbipaistvust ja osalemist WTO otsuste tegemisel ning toetada arenguriike otsustamises osalemise parandamisel;

| 9. | palub komisjonil võimalusel kaaluda vähimarenenud riikide jaoks “arengukasti” rakendamist põllu-majandusläbirääkimistel, et nad saaksid tegeleda toiduohutuse ja maapiirkondade tööhõive probleemidega, mis on põhiküsimused seoses vaesuse likvideerimisega; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil võimalusel kaaluda vähimarenenud riikide jaoks “arengukasti” rakendamist põllu-majandusläbirääkimistel, et nad saaksid tegeleda toiduohutuse ja maapiirkondade tööhõive probleemidega, mis on põhiküsimused seoses vaesuse likvideerimisega;

| 10. | kordab vajadust sihtotstarbelise tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise järele, mis on arenguriikides oluline element kaubanduse muutmisel nende riikliku arengupoliitika ja vaesuse vähendamise strateegia lahutamatuks osaks, kaubanduse ja ekspordimahu suurendamisel, tõhusate läbirääkimisoskuste parandamisel, WTO eeskirjade kohaldamise hõlbustamisel ning neile võimaluse andmisel oma majandust kohandada ja mitmekesistada; |
| --- | --- |

10.

kordab vajadust sihtotstarbelise tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise järele, mis on arenguriikides oluline element kaubanduse muutmisel nende riikliku arengupoliitika ja vaesuse vähendamise strateegia lahutamatuks osaks, kaubanduse ja ekspordimahu suurendamisel, tõhusate läbirääkimisoskuste parandamisel, WTO eeskirjade kohaldamise hõlbustamisel ning neile võimaluse andmisel oma majandust kohandada ja mitmekesistada;

| 11. | palub intensiivistada lõuna-lõuna suunal toimuvat kaubavahetust, arvestades, milliseid arenguvõimalusi selline kaubandus arenguriikidele pakub, kaaludes nendevaheliste kaubandustõkete kaotamist, kehtestades eri- ja diferentseeritud kohtlemise, mis võimaldab suurendada vähimarenenud riikide tarnevõimet, ja julgustades vähimarenenud riikide vaba juurdepääsu kujunevate riikide turgudele; |
| --- | --- |

11.

palub intensiivistada lõuna-lõuna suunal toimuvat kaubavahetust, arvestades, milliseid arenguvõimalusi selline kaubandus arenguriikidele pakub, kaaludes nendevaheliste kaubandustõkete kaotamist, kehtestades eri- ja diferentseeritud kohtlemise, mis võimaldab suurendada vähimarenenud riikide tarnevõimet, ja julgustades vähimarenenud riikide vaba juurdepääsu kujunevate riikide turgudele;

| 12. | 12 kutsub komisjoni üles võtma asjakohaselt arvesse soodustariifimäärade kadumise mõjusid, mida Doha arenguprogramm võib põhjustada Cotonou lepingule, üldisele soodustuste süsteemile ja muudele kaubanduslike soodustuste süsteemidele, koostama eriettekannet, milles uuritakse Doha vooru mõju Cotonou lepingule ja üldisele soodustuste süsteemile ning kaaluma, milliseid meetmeid tuleks võtta, et tagada ELi poolt arenguriikidele, eelkõige kõige vaesematele arenguriikidele antud soodustuste tõhusus; |
| --- | --- |

12.

12 kutsub komisjoni üles võtma asjakohaselt arvesse soodustariifimäärade kadumise mõjusid, mida Doha arenguprogramm võib põhjustada Cotonou lepingule, üldisele soodustuste süsteemile ja muudele kaubanduslike soodustuste süsteemidele, koostama eriettekannet, milles uuritakse Doha vooru mõju Cotonou lepingule ja üldisele soodustuste süsteemile ning kaaluma, milliseid meetmeid tuleks võtta, et tagada ELi poolt arenguriikidele, eelkõige kõige vaesematele arenguriikidele antud soodustuste tõhusus;

| 13. | tervitab peanõukogu otsust ja õhutab WTO liikmeid pühendama samavõrra tähelepanu kolmele sambale (eksporditoetused, riiklik abi ja juurdepääs turule) ja 2005. aasta juulis võtma enesele kohustust tagada üksikasjalik läbirääkimismenetlus tulevaseks Hong Kongi ministrite konverentsiks; |
| --- | --- |

13.

tervitab peanõukogu otsust ja õhutab WTO liikmeid pühendama samavõrra tähelepanu kolmele sambale (eksporditoetused, riiklik abi ja juurdepääs turule) ja 2005. aasta juulis võtma enesele kohustust tagada üksikasjalik läbirääkimismenetlus tulevaseks Hong Kongi ministrite konverentsiks;

| 14. | palub, et kõik WTO arenenud riikidest liikmed kohaldaksid viivitamatult ja üheaegselt nimetatud eksporditoetuste, riikliku abi ja turule juurdepääsuga seotud meetmeid, et vältida ELi ühepoolset relvitusta-mist, kohaldades samal ajal arenguriikide suhtes eri- ja diferentseeritud kohtlemist; |
| --- | --- |

14.

palub, et kõik WTO arenenud riikidest liikmed kohaldaksid viivitamatult ja üheaegselt nimetatud eksporditoetuste, riikliku abi ja turule juurdepääsuga seotud meetmeid, et vältida ELi ühepoolset relvitusta-mist, kohaldades samal ajal arenguriikide suhtes eri- ja diferentseeritud kohtlemist;

| 15. | toetab eksporditoetuste tasakaalustatud järkjärgulist vähendamist, kusjuures ekspordikonkurentsi kõik vormid peavad kõigi tööstusriikidest kaubanduspartnerite puhul olema sarnased; |
| --- | --- |

15.

toetab eksporditoetuste tasakaalustatud järkjärgulist vähendamist, kusjuures ekspordikonkurentsi kõik vormid peavad kõigi tööstusriikidest kaubanduspartnerite puhul olema sarnased;

| 16. | soovitab komisjonil tungivalt jätkata ühise põllumajanduspoliitika kavandatud reformimist ja tervitab seoses sisetoetusega asjaolu, et peanõukogu otsus ei kahjusta Euroopa põllumajandusmudelit ega Luxembourg'i kokkulepet ühise põllumajanduspoliitika reformimise kohta; rõhutab vajadust määratleda “rohelises kastis” sisalduvad ühismeetmed, sealhulgas toodanguga sidumata toetused, võimaldades säilitada põllumajandustootmise multifunktsionaalse olemuse ja toetades nii maaelu kui ka maapiirkondadele omaseid töökohti; |
| --- | --- |

16.

soovitab komisjonil tungivalt jätkata ühise põllumajanduspoliitika kavandatud reformimist ja tervitab seoses sisetoetusega asjaolu, et peanõukogu otsus ei kahjusta Euroopa põllumajandusmudelit ega Luxembourg'i kokkulepet ühise põllumajanduspoliitika reformimise kohta; rõhutab vajadust määratleda “rohelises kastis” sisalduvad ühismeetmed, sealhulgas toodanguga sidumata toetused, võimaldades säilitada põllumajandustootmise multifunktsionaalse olemuse ja toetades nii maaelu kui ka maapiirkondadele omaseid töökohti;

| 17. | palub seoses turule juurdepääsuga säilitada õiglane ja võrdne tasakaal arenguriikide taotluste ning ühenduse turgude stabiilsuse ja elujõulisuse vahel; nõuab seoses sellega “tundliku toote” mõiste nõuetekohast ja täpset määratlemist ühiste kriteeriumide alusel ning võimalust seoses tollimaksudega säilitada kohustused kas väärtusele vastavate või koguseliste tollimaksude vormis; |
| --- | --- |

17.

palub seoses turule juurdepääsuga säilitada õiglane ja võrdne tasakaal arenguriikide taotluste ning ühenduse turgude stabiilsuse ja elujõulisuse vahel; nõuab seoses sellega “tundliku toote” mõiste nõuetekohast ja täpset määratlemist ühiste kriteeriumide alusel ning võimalust seoses tollimaksudega säilitada kohustused kas väärtusele vastavate või koguseliste tollimaksude vormis;

| 18. | rõhutab arenguriikide toodangu ELi põllumajandustoodete turule juurdepääsu kõrget taset ning kutsub teisi arenenud partnereid ja kujunevaid riike jätkama turgude avamist vähimarenenud riikidele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab arenguriikide toodangu ELi põllumajandustoodete turule juurdepääsu kõrget taset ning kutsub teisi arenenud partnereid ja kujunevaid riike jätkama turgude avamist vähimarenenud riikidele;

| 19. | kutsub üles põllumajandustoodete turgudele juurdepääsu käsitlevates aruteludes võtma igati arvesse läbirääkimisi geograafiliste tähiste üle, mis on põhielement üleminekul kvaliteetsele põllumajanduslikule tootmisele ja sellest korralikule tulu teenimisele; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles põllumajandustoodete turgudele juurdepääsu käsitlevates aruteludes võtma igati arvesse läbirääkimisi geograafiliste tähiste üle, mis on põhielement üleminekul kvaliteetsele põllumajanduslikule tootmisele ja sellest korralikule tulu teenimisele;

| 20. | tervitab otsust kasutada puuvilla küsimuses ulatuslikku, kiiret ja konkreetset, muudest valdkonna algatustest sõltumatut lähenemist ning samuti moodustada selle küsimuse tarvis spetsiaalne allkomitee; neid meetmeid tuleks kohaldada kindlate tähtaegadega ja täiendada talupidajate ja tööstuse struk-tuuritoetusreformi programmidega asjaomastes ELi piirkondades, samal ajal kui Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO arenguprogramm ja muud rahvusvahelised organisatsioonid võtavad arenguriikide tarvis arengutoetuse meetmeid; |
| --- | --- |

20.

tervitab otsust kasutada puuvilla küsimuses ulatuslikku, kiiret ja konkreetset, muudest valdkonna algatustest sõltumatut lähenemist ning samuti moodustada selle küsimuse tarvis spetsiaalne allkomitee; neid meetmeid tuleks kohaldada kindlate tähtaegadega ja täiendada talupidajate ja tööstuse struk-tuuritoetusreformi programmidega asjaomastes ELi piirkondades, samal ajal kui Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO arenguprogramm ja muud rahvusvahelised organisatsioonid võtavad arenguriikide tarvis arengutoetuse meetmeid;

| 21. | kutsub komisjoni üles kiirendama läbirääkimisi mittepõllumajandustoodete turgudele juurdepääsu üle, määratledes kõrgete tollimaksude, tollimaksude ülemmäärade ja tollimaksude kasvamise kaotamiseks või vähendamiseks kohase skeemi, ning samuti uurima arenguriikide osalise vastastikkuse võimalust, arvestades kohasel määral neile vajalikku paindlikkust ning kohaldades nende nagu ka vähimarenenud riikide suhtes eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõtet; rõhutab lisaks sellele, et lõuna-lõuna suunalise turu avamisega tagatakse olulised kaubandus- ja arengueelised, eelkõige kõrgema arengutasemega majandustele; sama moodi rõhutab vajadust kaotada õigustatud juhtudel kõigi kaubanduspartnerite poolt mittetariifsed tõkked; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kiirendama läbirääkimisi mittepõllumajandustoodete turgudele juurdepääsu üle, määratledes kõrgete tollimaksude, tollimaksude ülemmäärade ja tollimaksude kasvamise kaotamiseks või vähendamiseks kohase skeemi, ning samuti uurima arenguriikide osalise vastastikkuse võimalust, arvestades kohasel määral neile vajalikku paindlikkust ning kohaldades nende nagu ka vähimarenenud riikide suhtes eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõtet; rõhutab lisaks sellele, et lõuna-lõuna suunalise turu avamisega tagatakse olulised kaubandus- ja arengueelised, eelkõige kõrgema arengutasemega majandustele; sama moodi rõhutab vajadust kaotada õigustatud juhtudel kõigi kaubanduspartnerite poolt mittetariifsed tõkked;

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et ei ole kehtestatud konkreetset teenuste raamistikku, ehkki tervitab vastu võetud soovitusi ja innustab kõiki WTO liikmeid esitama läbivaadatud kvaliteetseid pakkumisi kokkulepitud mai 2005 tähtajaks, pidades eelkõige silmas neid sektoreid ja tarneviise, mis pakuvad huvi arenguriikide ekspordile (nagu sätestatud kokkuleppe C lisas); palub läheneda ettevaatlikult avalike teenuste liberaliseerimi-sele, palub, et tervishoiu-, haridus- ja audiovisuaalsektoriga seotud teenuseid ja inimeste põhivajadustega seotud teenused, nagu vesi ja energia, jääksid liberaliseerimisest välja, kuna arengumaadelt pole kohane nõuda nende teenuste liberaliseerimist viisil, mis toob kaasa nende kahjustamise; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka asjaolu, et ei ole kehtestatud konkreetset teenuste raamistikku, ehkki tervitab vastu võetud soovitusi ja innustab kõiki WTO liikmeid esitama läbivaadatud kvaliteetseid pakkumisi kokkulepitud mai 2005 tähtajaks, pidades eelkõige silmas neid sektoreid ja tarneviise, mis pakuvad huvi arenguriikide ekspordile (nagu sätestatud kokkuleppe C lisas); palub läheneda ettevaatlikult avalike teenuste liberaliseerimi-sele, palub, et tervishoiu-, haridus- ja audiovisuaalsektoriga seotud teenuseid ja inimeste põhivajadustega seotud teenused, nagu vesi ja energia, jääksid liberaliseerimisest välja, kuna arengumaadelt pole kohane nõuda nende teenuste liberaliseerimist viisil, mis toob kaasa nende kahjustamise;

| 23. | märgib, et põllumajandus on nende läbirääkimiste puhul tõesti kõige olulisem peatükk, kuid märgib, et see peab olema liikumapanev jõud ning et selle valdkonna arengut tuleb kasutada abinõuna ja läbirääkimiste abivahendina edu saavutamiseks muudes valdkondades, eelkõige teenusekaubanduses, ja kõigile WTO liikmetele parema juurdepääsu tagamisel tööstuskaupadele, vähendades tõhusalt imporditollimakse ja muid kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

23.

märgib, et põllumajandus on nende läbirääkimiste puhul tõesti kõige olulisem peatükk, kuid märgib, et see peab olema liikumapanev jõud ning et selle valdkonna arengut tuleb kasutada abinõuna ja läbirääkimiste abivahendina edu saavutamiseks muudes valdkondades, eelkõige teenusekaubanduses, ja kõigile WTO liikmetele parema juurdepääsu tagamisel tööstuskaupadele, vähendades tõhusalt imporditollimakse ja muid kaubandustõkkeid;

| 24. | tervitab kokkulepet kaubanduse hõlbustamise läbirääkimiste alustamise kohta, mis parandab arenguriikide ekspordimahtu, ning tõdeb, et EL on teinud arenguriikide suhtes žesti, jättes läbirääkimistel kõrvale kõik Singapuri küsimused, kuid rõhutab samas võimalust pidada nende küsimuste üle läbirääkimisi mitmepoolses raamistikus nii arenenud riikide kui ka arenguriikide huvides; palub järgida peanõukogu otsuse lisas D kokku lepitud arengumaade eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning abi põhimõtteid, võttes vajalikul määral arvesse kohustuste üleminekuperioode ja kokkusobivust nende riikide haldus- ja institutsioonilise suutlikkusega; |
| --- | --- |

24.

tervitab kokkulepet kaubanduse hõlbustamise läbirääkimiste alustamise kohta, mis parandab arenguriikide ekspordimahtu, ning tõdeb, et EL on teinud arenguriikide suhtes žesti, jättes läbirääkimistel kõrvale kõik Singapuri küsimused, kuid rõhutab samas võimalust pidada nende küsimuste üle läbirääkimisi mitmepoolses raamistikus nii arenenud riikide kui ka arenguriikide huvides; palub järgida peanõukogu otsuse lisas D kokku lepitud arengumaade eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning abi põhimõtteid, võttes vajalikul määral arvesse kohustuste üleminekuperioode ja kokkusobivust nende riikide haldus- ja institutsioonilise suutlikkusega;

| 25. | kutsub üles tegema pragmaatilisi, jätkuvaid edusamme peanõukogu otsuses käsitlemata valdkondades, nagu näiteks dumpinguvastased ja toetuste alased meetmed, TRIPS, rahvusvahelise kaubanduse ja geograafiliste tähiste keskkonnamõõde, sealhulgas küsimustes, mis on seotud nende kaitse laiendamisega muudele toodetele peale veinide ja kangete alkohoolsete jookide, mis on kooskõlas Doha läbirääkimisvolitustega; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles tegema pragmaatilisi, jätkuvaid edusamme peanõukogu otsuses käsitlemata valdkondades, nagu näiteks dumpinguvastased ja toetuste alased meetmed, TRIPS, rahvusvahelise kaubanduse ja geograafiliste tähiste keskkonnamõõde, sealhulgas küsimustes, mis on seotud nende kaitse laiendamisega muudele toodetele peale veinide ja kangete alkohoolsete jookide, mis on kooskõlas Doha läbirääkimisvolitustega;

| 26. | rõhutab, et käimasolevatel WTO läbirääkimistel tuleb rohkem tähelepanu pöörata ka intellektuaalse omandi õiguste kaitsele ja nende järgimisele, muuhulgas TRIPS-lepingu kontekstis; kahetseb, et paljud WTO riigid suhtuvad võltsitud ja piraatkaubaga kauplemisega võitlemisse leigelt; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et käimasolevatel WTO läbirääkimistel tuleb rohkem tähelepanu pöörata ka intellektuaalse omandi õiguste kaitsele ja nende järgimisele, muuhulgas TRIPS-lepingu kontekstis; kahetseb, et paljud WTO riigid suhtuvad võltsitud ja piraatkaubaga kauplemisega võitlemisse leigelt;

| 27. | kutsub kõiki osalisi tegema kõikvõimalikke jõupingutusi, jõudmaks kokkuleppele WTO uue peadirektori ametissemääramiseks 2005. aasta mais, nii et ametissemääramise menetlus ei segaks Doha vooru läbirääkimiste edasiminekut; |
| --- | --- |

27.

kutsub kõiki osalisi tegema kõikvõimalikke jõupingutusi, jõudmaks kokkuleppele WTO uue peadirektori ametissemääramiseks 2005. aasta mais, nii et ametissemääramise menetlus ei segaks Doha vooru läbirääkimiste edasiminekut;

| 28. | rõhutab vajadust WTOd põhjalikult reformida ning loeb Sutherlandi aruannet esimeseks sammuks tõhusama, avatuma, demokraatlikuma ja läbipaistvama organisatsiooni loomisel ning tugevama poliitilise osaluse saavutamisel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust WTOd põhjalikult reformida ning loeb Sutherlandi aruannet esimeseks sammuks tõhusama, avatuma, demokraatlikuma ja läbipaistvama organisatsiooni loomisel ning tugevama poliitilise osaluse saavutamisel läbirääkimistel;

| 29. | kutsub üles järgmistele institutsioonilistele reformidele, et ajakohastada WTO institutsioonide roll ning parandada otsustusprotsessi, vaidluste lahendamise mehhanismi ning dialoogi kodanikuühiskonnaga; tunnistab, et WTO peab andma kodanikuühiskonnale piisavat teavet ja selgitusi oma põhimõtete ja meetmete üleilmastumise ja WTO rolli laialdase vääritimõistmise ja väärtõlgenduse vältimiseks; tervitab seetõttu Sutherlandi aruannet, mis lükkab ümber suure osa sellisest kriitikast ja väärarvamustest; |
| --- | --- |

29.

kutsub üles järgmistele institutsioonilistele reformidele, et ajakohastada WTO institutsioonide roll ning parandada otsustusprotsessi, vaidluste lahendamise mehhanismi ning dialoogi kodanikuühiskonnaga; tunnistab, et WTO peab andma kodanikuühiskonnale piisavat teavet ja selgitusi oma põhimõtete ja meetmete üleilmastumise ja WTO rolli laialdase vääritimõistmise ja väärtõlgenduse vältimiseks; tervitab seetõttu Sutherlandi aruannet, mis lükkab ümber suure osa sellisest kriitikast ja väärarvamustest;

| 30. | kordab millenniumi deklaratsioonis tõdetud vajadust seada sisse tihedamad suhted WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, mis on oluline etapp erineva, jätkusuutlikuma globaliseerumise saavutamisel, mis teenib ühiseid eesmärke ja aitab seoses arenguprobleemidega saavutada igati kooskõlastatud kriteeriume; usub, et seoses sellega peaksid kõik WTO liikmesriigid tingimata täitma Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni eeskirju; |
| --- | --- |

30.

kordab millenniumi deklaratsioonis tõdetud vajadust seada sisse tihedamad suhted WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, mis on oluline etapp erineva, jätkusuutlikuma globaliseerumise saavutamisel, mis teenib ühiseid eesmärke ja aitab seoses arenguprobleemidega saavutada igati kooskõlastatud kriteeriume; usub, et seoses sellega peaksid kõik WTO liikmesriigid tingimata täitma Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni eeskirju;

| 31. | usub, et tihe koostöö ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel on äärmiselt oluline nii käimasolevate läbirääkimiste õnnestumiseks kui ka mitmepoolse kaubandussüsteemi tõhusaks toimimiseks ning Ameerika Ühendriikide Kongress peaks laiendama oma läbirääkimisvolitusi ja toetama Ameerika Ühendriikide WTO liikme staatuse uuendamist; rõhutab aga, et esmatähtsaks jääb kõigi WTO liikmesriikide, eelkõige G-20 ja G-90 gruppide kaasamine otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

31.

usub, et tihe koostöö ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel on äärmiselt oluline nii käimasolevate läbirääkimiste õnnestumiseks kui ka mitmepoolse kaubandussüsteemi tõhusaks toimimiseks ning Ameerika Ühendriikide Kongress peaks laiendama oma läbirääkimisvolitusi ja toetama Ameerika Ühendriikide WTO liikme staatuse uuendamist; rõhutab aga, et esmatähtsaks jääb kõigi WTO liikmesriikide, eelkõige G-20 ja G-90 gruppide kaasamine otsustusprotsessi;

| 32. | toetab täielikult parlamentide institutsionaliseerimist WTOs, et tugevdada WTO läbirääkimiste demokraatlikku õiguspärasust ja läbipaistvust, kuna parlamendiliikmed võivad olla oluliseks ühenduslüliks kodanikega, eelkõige teabeallikana ja nende muredele vastajana; tervitab sellega seoses 24.–26. novembril 2004 Brüsselis toimunud WTO parlamentaarsel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja otsust korraldada järgmine parlamentaarne konverents üheaegselt ministrite konverentsiga Hongkongis detsembris 2005; |
| --- | --- |

32.

toetab täielikult parlamentide institutsionaliseerimist WTOs, et tugevdada WTO läbirääkimiste demokraatlikku õiguspärasust ja läbipaistvust, kuna parlamendiliikmed võivad olla oluliseks ühenduslüliks kodanikega, eelkõige teabeallikana ja nende muredele vastajana; tervitab sellega seoses 24.–26. novembril 2004 Brüsselis toimunud WTO parlamentaarsel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja otsust korraldada järgmine parlamentaarne konverents üheaegselt ministrite konverentsiga Hongkongis detsembris 2005;

| 33. | usub, et kõik Euroopa institutsioonid peavad tegema rahuldavate tulemuste saavutamiseks tihedat koostööd, ning kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles jätkama Euroopa Parlamendi täpset teavitamist ka Doha vooru ja Hong Kongi ministrite konverentsi ajal, kaasama parlamenti tulevastesse aruteludesse ja säilitama Euroopa Parlamendile juurdepääsu komitee 133 dokumentidele; |
| --- | --- |

33.

usub, et kõik Euroopa institutsioonid peavad tegema rahuldavate tulemuste saavutamiseks tihedat koostööd, ning kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles jätkama Euroopa Parlamendi täpset teavitamist ka Doha vooru ja Hong Kongi ministrite konverentsi ajal, kaasama parlamenti tulevastesse aruteludesse ja säilitama Euroopa Parlamendile juurdepääsu komitee 133 dokumentidele;

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja ühinevate ning kandidaatriikide parlamentidele, WTO peadirektorile ja Parlamentidevahelise Liidu presidendile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja ühinevate ning kandidaatriikide parlamentidele, WTO peadirektorile ja Parlamentidevahelise Liidu presidendile.

---

(1)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lk 393.

(2)  ELT C 74 E, 24.3.2004, lk 861.

(3)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 290.

(4)  EÜT C 189, 7.7.2000, lk 213.

(5)  EÜT C 296, 18.10.2000, lk 121.

(6)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 96.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0066.

(8)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 326.

P6_TA(2005)0183

Euroopa Liidu teabe-ja kommunikatsioonistrateegia rakendamine

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (2004/2238(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaal-komiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (KOM(2004)0196); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaal-komiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (KOM(2004)0196);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2002. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika alase tegevuse uue koostööraamistiku kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2002. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika alase tegevuse uue koostööraamistiku kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0111/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0111/2005),

| A. | arvestades, et osalus viimastel Euroopa Parlamendi valimistel langes üheksas laienemiseelse ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et osalus viimastel Euroopa Parlamendi valimistel langes üheksas laienemiseelse ELi liikmesriigis;

| B. | arvestades, et Euroopa demokraatlikus protsessis peab mis tahes teabe- ja kommunikatsioonipoliitika üks tähtsaimaid eesmärke olema poliitikas ja kodanikuühiskonnas aktiivse osalemise edendamine (näiteks hääletamise tähtsus Euroopa Parlamendi valimistel) ning uhkustunde tekitamine Euroopa kodanikuks olemise üle; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa demokraatlikus protsessis peab mis tahes teabe- ja kommunikatsioonipoliitika üks tähtsaimaid eesmärke olema poliitikas ja kodanikuühiskonnas aktiivse osalemise edendamine (näiteks hääletamise tähtsus Euroopa Parlamendi valimistel) ning uhkustunde tekitamine Euroopa kodanikuks olemise üle;

| C. | arvestades, et juurdepääs Euroopa Liiduga seotud teabele on määrava tähtsusega, kui inimesed hakkavad teostama Euroopa Liidu kodakondsusega kaasnevaid õigusi; kodanikel on Euroopa Liidu poliitika sihtrühmana ja Euroopa demokraatias aktiivsete osalejatena õigus pääseda ligi täielikule ja erapooletule lihtsas sõnastuses ja nende emakeeles teabele Euroopa Liidu kohta kergesti ligipääsetavate kanalite kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juurdepääs Euroopa Liiduga seotud teabele on määrava tähtsusega, kui inimesed hakkavad teostama Euroopa Liidu kodakondsusega kaasnevaid õigusi; kodanikel on Euroopa Liidu poliitika sihtrühmana ja Euroopa demokraatias aktiivsete osalejatena õigus pääseda ligi täielikule ja erapooletule lihtsas sõnastuses ja nende emakeeles teabele Euroopa Liidu kohta kergesti ligipääsetavate kanalite kaudu;

| D. | arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia peab põhinema Euroopa Liidu põhiväärtustel: demokraatial, pluralismil, julgeolekul, solidaarsusel, võrdsetel võimalustel, ühtsusel ning kultuurilise mitmekesisuse ja peamiste inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia peab põhinema Euroopa Liidu põhiväärtustel: demokraatial, pluralismil, julgeolekul, solidaarsusel, võrdsetel võimalustel, ühtsusel ning kultuurilise mitmekesisuse ja peamiste inimõiguste austamisel;

| E. | arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia peab kodanikele aktiivselt selgitama, kuidas Euroopa Liitu kuulumine avaldab soodsat mõju nende igapäevaelule, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia peab kodanikele aktiivselt selgitama, kuidas Euroopa Liitu kuulumine avaldab soodsat mõju nende igapäevaelule,

Sõnumid ja vahendid

| 1. | tervitab asjaolu, et esmakordselt paluti Euroopa Parlamendil arutada liidu teabe- ja kommunikatsiooni-strateegiat enne selle esitamist komisjoni poolt ning seega on Euroopa Parlamendil tegelik võimalus mõjutada strateegia lõplikku sisu sellele üksnes reageerimise asemel; peab seda väga positiivseks sammuks oma demokraatliku kontrolli volituste laiendamisel komisjoni tegevuse üle; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et esmakordselt paluti Euroopa Parlamendil arutada liidu teabe- ja kommunikatsiooni-strateegiat enne selle esitamist komisjoni poolt ning seega on Euroopa Parlamendil tegelik võimalus mõjutada strateegia lõplikku sisu sellele üksnes reageerimise asemel; peab seda väga positiivseks sammuks oma demokraatliku kontrolli volituste laiendamisel komisjoni tegevuse üle;

| 2. | rõhutab, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia eesmärk peaks eelkõige olema kodanike pidev ja piisav teavitamine liidu institutsioonide tööst, et süvendada nende teadmisi ja huvi liidu tegevuse vastu, suurendada nende osalemist selles ning tuua nad liidule lähemale; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et teabe- ja kommunikatsioonistrateegia eesmärk peaks eelkõige olema kodanike pidev ja piisav teavitamine liidu institutsioonide tööst, et süvendada nende teadmisi ja huvi liidu tegevuse vastu, suurendada nende osalemist selles ning tuua nad liidule lähemale;

| 3. | peab esmatähtsaks Euroopa kodanikele tugeva sõnumi edastamist, et ergutada pühendumist Euroopale ja Euroopa projektiga samastumise tunnet; |
| --- | --- |

3.

peab esmatähtsaks Euroopa kodanikele tugeva sõnumi edastamist, et ergutada pühendumist Euroopale ja Euroopa projektiga samastumise tunnet;

| 4. | peab vajalikuks pöörata suuremat tähelepanu edastatava sõnumi sisule, et kodanike probleeme käsitledes nendes huvi äratada |
| --- | --- |

4.

peab vajalikuks pöörata suuremat tähelepanu edastatava sõnumi sisule, et kodanike probleeme käsitledes nendes huvi äratada

| 5. | rõhutab vajadust luua detsentraliseeritud teabesüsteem, et võimalikult lihtsalt jõuda erinevate sihtrühmadeni sõnumitega, mis on spetsiaalselt neile suunatud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust luua detsentraliseeritud teabesüsteem, et võimalikult lihtsalt jõuda erinevate sihtrühmadeni sõnumitega, mis on spetsiaalselt neile suunatud;

| 6. | on veendunud, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitika ei saa kujuneda tõhusaks enne, kui ELi ja selle institutsioonid lisatakse eraldi õppeainena liikmesriikide koolide õppekavadesse; ka ülikoole tuleks kutsuta üles tegutsema Euroopa ühiste väärtuste levitamisel ja tugevdamisel; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitika ei saa kujuneda tõhusaks enne, kui ELi ja selle institutsioonid lisatakse eraldi õppeainena liikmesriikide koolide õppekavadesse; ka ülikoole tuleks kutsuta üles tegutsema Euroopa ühiste väärtuste levitamisel ja tugevdamisel;

| 7. | rõhutab vajadust kaasata rohkem massiteabevahendeid, näiteks televisiooni, raadiot ja Internetti, mille tehnoloogiline suutlikkus võimaldaks jõuda kõikide Euroopa kodanikeni; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust kaasata rohkem massiteabevahendeid, näiteks televisiooni, raadiot ja Internetti, mille tehnoloogiline suutlikkus võimaldaks jõuda kõikide Euroopa kodanikeni;

| 8. | on veendunud, et veebi ja raadio kasutamisel on veel rakendamata võimalusi ja neid tuleb teabe- ja kommunikatsioonistrateegia raames lähemalt uurida; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et veebi ja raadio kasutamisel on veel rakendamata võimalusi ja neid tuleb teabe- ja kommunikatsioonistrateegia raames lähemalt uurida;

| 9. | usub, et tõsiselt peaks kaaluma Euroopa poliitikat käsitlevate arutelude korraldamist liikmesriikide õigusloome volitustega parlamentides, millest võtavad aktiivselt osa Euroopa Parlamendi liikmed, et anda massimeediale võimalus lähemalt jälgida arutelusid, mida tavaliselt peetakse Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

9.

usub, et tõsiselt peaks kaaluma Euroopa poliitikat käsitlevate arutelude korraldamist liikmesriikide õigusloome volitustega parlamentides, millest võtavad aktiivselt osa Euroopa Parlamendi liikmed, et anda massimeediale võimalus lähemalt jälgida arutelusid, mida tavaliselt peetakse Euroopa Parlamendis;

| 10. | on seisukohal, et institutsioonid peaksid kooskõlas finantsmääruse sätetega jõudma avalike pakkumiste abil kokkuleppele audivisuaalprogramme tootvate ettevõtjatega, kes suudavad luua Euroopa ideed ja väärtusi edendavaid draamasarju, võistlusi, filme, uudiseid ning kõige erinevamaid kõrgetasemelisi ja ligipääsetavaid programme, mis köidavad laiemat vaatajaskonda; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et institutsioonid peaksid kooskõlas finantsmääruse sätetega jõudma avalike pakkumiste abil kokkuleppele audivisuaalprogramme tootvate ettevõtjatega, kes suudavad luua Euroopa ideed ja väärtusi edendavaid draamasarju, võistlusi, filme, uudiseid ning kõige erinevamaid kõrgetasemelisi ja ligipääsetavaid programme, mis köidavad laiemat vaatajaskonda;

| 11. | tervitab hiljuti sõlmitud uut kokkulepet Euronews'iga ja on veendunud, et Euronews pakub mõistliku hinna eest kvaliteetset teenust; |
| --- | --- |

11.

tervitab hiljuti sõlmitud uut kokkulepet Euronews'iga ja on veendunud, et Euronews pakub mõistliku hinna eest kvaliteetset teenust;

| 12. | on veendunud, et tuleks kaaluda ühenduse teatud programmide, näiteks “Meedia”, “Kultuur”, “Noored” või “Haridus” kasutamist seoses teabe- ja kommunikatsioonistrateegiaga, see ei tohiks aga põhjustada strateegia eesmärkide või vahendite vähendamist; näiteks võiks kasutada filmide rahastamiseks programmi “Meedia”, et ergutada Euroopa audiovisuaalse sektori arengut ja samal ajal edendada ühenduse kuvandit ja vaimu; tervitab seetõttu Euroopa noorsoonädala korraldamist juhtmõttega “Noored parlamendis”, mis tugevdab noorte inimeste sidet Euroopaga; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et tuleks kaaluda ühenduse teatud programmide, näiteks “Meedia”, “Kultuur”, “Noored” või “Haridus” kasutamist seoses teabe- ja kommunikatsioonistrateegiaga, see ei tohiks aga põhjustada strateegia eesmärkide või vahendite vähendamist; näiteks võiks kasutada filmide rahastamiseks programmi “Meedia”, et ergutada Euroopa audiovisuaalse sektori arengut ja samal ajal edendada ühenduse kuvandit ja vaimu; tervitab seetõttu Euroopa noorsoonädala korraldamist juhtmõttega “Noored parlamendis”, mis tugevdab noorte inimeste sidet Euroopaga;

| 13. | nõuab praegu eri institutsioonide vahel hajutatud olemasolevate audiovisuaalsete infrastruktuuride suuremat ühiskasutust; usub, et kõnealused infrastruktuurid tuleks kataloogida ning nende individuaalset tõhusust peaks hindama; |
| --- | --- |

13.

nõuab praegu eri institutsioonide vahel hajutatud olemasolevate audiovisuaalsete infrastruktuuride suuremat ühiskasutust; usub, et kõnealused infrastruktuurid tuleks kataloogida ning nende individuaalset tõhusust peaks hindama;

| 14. | palub institutsioonidel uurida võimalust kujundada ajakohane ja ligipääsetav virtuaalne keskkond ja teha avalikkusele kättesaadavaks institutsioonidega seotud tähtsamad sündmused otsingumootoriga varustatud kõrgekvaliteetse arhiivi kaudu; |
| --- | --- |

14.

palub institutsioonidel uurida võimalust kujundada ajakohane ja ligipääsetav virtuaalne keskkond ja teha avalikkusele kättesaadavaks institutsioonidega seotud tähtsamad sündmused otsingumootoriga varustatud kõrgekvaliteetse arhiivi kaudu;

| 15. | tervitab algatuse Europe Direct arendamist ja nõuab komisjonilt selle edasist arendamist institut-sioonidevahelise koostöö alusel ELi teabe- ja kommunikatsioonistrateegia raames; |
| --- | --- |

15.

tervitab algatuse Europe Direct arendamist ja nõuab komisjonilt selle edasist arendamist institut-sioonidevahelise koostöö alusel ELi teabe- ja kommunikatsioonistrateegia raames;

| 16. | palub komisjonil kuulutada vastavalt Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonile (3) 2006. aasta Euroopa naistevastase vägivallaga võitlemise aastaks ja kajastada seda teabestrateegias, pidades eelkõige silmas asjaolu, et Euroopa Nõukogu kavandab sarnast kampaaniat ja siinkohal saab ära kasutada koostoime mõju; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kuulutada vastavalt Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonile (3) 2006. aasta Euroopa naistevastase vägivallaga võitlemise aastaks ja kajastada seda teabestrateegias, pidades eelkõige silmas asjaolu, et Euroopa Nõukogu kavandab sarnast kampaaniat ja siinkohal saab ära kasutada koostoime mõju;

| 17. | rõhutab vajadust leida moodus, mis võimaldaks kaasata teabe- ja kommunikatsioonipoliitikasse tihedamalt piirkondlikku ja kohalikku meediat; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust leida moodus, mis võimaldaks kaasata teabe- ja kommunikatsioonipoliitikasse tihedamalt piirkondlikku ja kohalikku meediat;

| 18. | rõhutab vajadust luua Euroopa Liidus kommunikatsiooni tippkeskus, mille raames saaksid kõik ELi institutsioonid teha plaanipärast koostööd ja mis annaks võimaluse töötada koos kommunikatsioonivald-konna asjatundjate ja eriteadlastega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust luua Euroopa Liidus kommunikatsiooni tippkeskus, mille raames saaksid kõik ELi institutsioonid teha plaanipärast koostööd ja mis annaks võimaluse töötada koos kommunikatsioonivald-konna asjatundjate ja eriteadlastega;

| 19. | kutsub ELi institutsioone üles parandama akrediteeritud ajakirjanike tingimusi ja tööalaseid suhteid nendega ning üldisemas plaanis looma kodanikele, kes otsivad teavet Euroopa Liidu poliitika ja tegevuse kohta, võimalikult laiaulatuslik juurdepääs vastavatele allikatele; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi institutsioone üles parandama akrediteeritud ajakirjanike tingimusi ja tööalaseid suhteid nendega ning üldisemas plaanis looma kodanikele, kes otsivad teavet Euroopa Liidu poliitika ja tegevuse kohta, võimalikult laiaulatuslik juurdepääs vastavatele allikatele;

| 20. | rõhutab, et institutsioonid peavad parandama oma pressiteadete ja pressi tarbeks mõeldud teabe kvaliteeti, et hõlbustada Brüsselis toimuvaid sündmusi jälgivate professionaalsete ajakirjanike tööd; nõuab ka, et võimaluste piires koostaksid institutsioonide pressiteateid professionaalsed kommunikatsiooni-spetsialistid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et institutsioonid peavad parandama oma pressiteadete ja pressi tarbeks mõeldud teabe kvaliteeti, et hõlbustada Brüsselis toimuvaid sündmusi jälgivate professionaalsete ajakirjanike tööd; nõuab ka, et võimaluste piires koostaksid institutsioonide pressiteateid professionaalsed kommunikatsiooni-spetsialistid;

| 21. | palub komisjonil korraldada “ideede võistlus”, mis võimaldaks koguda originaalseid ettepanekuid Euroopa sõnumi edastamise parimate meetodite kohta; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil korraldada “ideede võistlus”, mis võimaldaks koguda originaalseid ettepanekuid Euroopa sõnumi edastamise parimate meetodite kohta;

| 22. | nõuab, et komisjon volitaks mõjukat institutsioonivälist asutust viima läbi kommunikatsiooni ja teabe tegelike kulude ja tulude analüüsimiseks põhjalikku hindamist; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et komisjon volitaks mõjukat institutsioonivälist asutust viima läbi kommunikatsiooni ja teabe tegelike kulude ja tulude analüüsimiseks põhjalikku hindamist;

| 23. | palub komisjonil kehtestada süsteem, mis võimaldab jätkata teabepunktide võrgu rahastamist vastavalt uues finantsmääruses kehtestatud eeskirjadele; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil kehtestada süsteem, mis võimaldab jätkata teabepunktide võrgu rahastamist vastavalt uues finantsmääruses kehtestatud eeskirjadele;

| 24. | usub, et Eurobaromeetrile tuleks eraldada rohkem rahalisi vahendeid, et viimane saaks koostada üksikasjalisemaid ja täpsemaid aruandeid; |
| --- | --- |

24.

usub, et Eurobaromeetrile tuleks eraldada rohkem rahalisi vahendeid, et viimane saaks koostada üksikasjalisemaid ja täpsemaid aruandeid;

| 25. | nõuab, et komisjon parandaks veebilehekülge Europa, tehes selle sisu kättesaadavaks kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes ja liikmesriikides ametlikult kasutatavates keeltes, kui vastavad liikmesriigid selliselt otsustavad ning võttes enda kanda sellega kaasnevad eelarvelised kulud, et vältida diskrimineerimist osade keelte eelistamisel teistele ja andes valdavale osale kodanikele juurdepääsu pakutavale teabele; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et komisjon parandaks veebilehekülge Europa, tehes selle sisu kättesaadavaks kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes ja liikmesriikides ametlikult kasutatavates keeltes, kui vastavad liikmesriigid selliselt otsustavad ning võttes enda kanda sellega kaasnevad eelarvelised kulud, et vältida diskrimineerimist osade keelte eelistamisel teistele ja andes valdavale osale kodanikele juurdepääsu pakutavale teabele;

| 26. | usub, et väga kasulik oleks leida mõistlik ja plaanipärane moodus viitade lisamiseks veebilehe Europa kõige külastatavamatele lehekülgedele, lähtudes üldisest põhimõttest, et kodanikud ei pea teavet otsima, vaid teave peab leidma kodanikud; |
| --- | --- |

26.

usub, et väga kasulik oleks leida mõistlik ja plaanipärane moodus viitade lisamiseks veebilehe Europa kõige külastatavamatele lehekülgedele, lähtudes üldisest põhimõttest, et kodanikud ei pea teavet otsima, vaid teave peab leidma kodanikud;

| 27. | tervitab ettepanekuid uurida Europe by Satellite teise kanali avamise võimalusi; |
| --- | --- |

27.

tervitab ettepanekuid uurida Europe by Satellite teise kanali avamise võimalusi;

Institutsioonidevaheline koostöö

| 28. | peab parendatud koostöö ja tõhususe huvidest lähtuvalt oluliseks, et komisjon esitaks Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika korrapäraselt Euroopa Parlamendile demokraatliku kontrolli teostamiseks iga-aastase üksnes kõnealusele teemale pühendatud arutelul; |
| --- | --- |

28.

peab parendatud koostöö ja tõhususe huvidest lähtuvalt oluliseks, et komisjon esitaks Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika korrapäraselt Euroopa Parlamendile demokraatliku kontrolli teostamiseks iga-aastase üksnes kõnealusele teemale pühendatud arutelul;

| 29. | nõuab täiskogus komisjoni esitatava strateegia ning kultuuri- ja hariduskomisjoni raporti põhjalikku ühisarutelu, millest peaks osa võtma ka nõukogu; |
| --- | --- |

29.

nõuab täiskogus komisjoni esitatava strateegia ning kultuuri- ja hariduskomisjoni raporti põhjalikku ühisarutelu, millest peaks osa võtma ka nõukogu;

| 30. | on arvamusel, et see arutelu peaks viima ühisdeklaratsioonini kolme institutsiooni teabealaste ühis-meetmete suuniste kohta, võttes samal ajal arvesse iga institutsiooni eripädevusi ja nende õigust töötada välja oma teabealased meetmed; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et see arutelu peaks viima ühisdeklaratsioonini kolme institutsiooni teabealaste ühis-meetmete suuniste kohta, võttes samal ajal arvesse iga institutsiooni eripädevusi ja nende õigust töötada välja oma teabealased meetmed;

| 31. | palub institutsioonidevahelisel teabealasel töörühmal koostada igal aastal ettepaneku eelarveliste vahendite olemasolu tagamiseks, et tähistada kõiki olulisi kultuurisündmusi; |
| --- | --- |

31.

palub institutsioonidevahelisel teabealasel töörühmal koostada igal aastal ettepaneku eelarveliste vahendite olemasolu tagamiseks, et tähistada kõiki olulisi kultuurisündmusi;

| 32. | on veendunud, et institutsioonidevaheline teabealane töörühm peaks oma olemuselt olema eelkõige poliitiline ja tegutsema tagatise andjana ning selle liikmete arvu tuleks tõhususe tagamiseks vähendada; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et institutsioonidevaheline teabealane töörühm peaks oma olemuselt olema eelkõige poliitiline ja tegutsema tagatise andjana ning selle liikmete arvu tuleks tõhususe tagamiseks vähendada;

| 33. | märgib, et programm PRINCE on traditsiooniliselt põhinenud komisjoni ja liikmesriikide partnerlusel; rõhutab Euroopa Parlamendi osalemise vajadust PRINCE'i prioriteetide määratlemisel ning on veendunud, et Euroopa Parlamendi liikmed peaksid täiel määral osalema programmi PRINCE egiidi all korraldatud sündmustes; tervitab komisjoni soovitust kohandada programmi PRINCE koostamist ja järelevalvet nii, et see vastaks täpsemalt Euroopa Parlamendi ühe koosseisu ametiaja pikkusele; |
| --- | --- |

33.

märgib, et programm PRINCE on traditsiooniliselt põhinenud komisjoni ja liikmesriikide partnerlusel; rõhutab Euroopa Parlamendi osalemise vajadust PRINCE'i prioriteetide määratlemisel ning on veendunud, et Euroopa Parlamendi liikmed peaksid täiel määral osalema programmi PRINCE egiidi all korraldatud sündmustes; tervitab komisjoni soovitust kohandada programmi PRINCE koostamist ja järelevalvet nii, et see vastaks täpsemalt Euroopa Parlamendi ühe koosseisu ametiaja pikkusele;

| 34. | kutsub kõiki asjaomaseid ELi institutsioone parandama sisemist kooskõlastatust, et suurendada teabe-ja kommunikatsioonistrateegia tõhusust ja seeläbi jõuda paremate tulemusteni; |
| --- | --- |

34.

kutsub kõiki asjaomaseid ELi institutsioone parandama sisemist kooskõlastatust, et suurendada teabe-ja kommunikatsioonistrateegia tõhusust ja seeläbi jõuda paremate tulemusteni;

| 35. | palub institutsioonidel uurida võimalust luua madalama taseme koordineerimisgrupp, kus on esindatud erinevate institutsioonide asjaomaste peadirektoraatide esindajad ja Euroopa Parlamendi vastavate komisjonide esindajad ning mille peamiseks ülesandeks oleks institutsioonidevahelise teabealase töörühma koostatud suuniste rakendamise erimeetmete koordineerimine; |
| --- | --- |

35.

palub institutsioonidel uurida võimalust luua madalama taseme koordineerimisgrupp, kus on esindatud erinevate institutsioonide asjaomaste peadirektoraatide esindajad ja Euroopa Parlamendi vastavate komisjonide esindajad ning mille peamiseks ülesandeks oleks institutsioonidevahelise teabealase töörühma koostatud suuniste rakendamise erimeetmete koordineerimine;

| 36. | usub, et kasulik oleks asutada Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide esindajatest ning kommuni-katsiooniekspertidest koosnev nõuandeorgan, et juhendada teabe- ja kommunikatsioonipoliitika nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

36.

usub, et kasulik oleks asutada Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide esindajatest ning kommuni-katsiooniekspertidest koosnev nõuandeorgan, et juhendada teabe- ja kommunikatsioonipoliitika nõuetekohast rakendamist;

| 37. | nõuab kõikide liikmesriikide, eelkõige siiani mitte osalenud riikide osalemist; |
| --- | --- |

37.

nõuab kõikide liikmesriikide, eelkõige siiani mitte osalenud riikide osalemist;

| 38. | ootab komisjoni teatist 2005. aasta maiks väljakuulutatud uuendatud teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta; kavatseb tõhustada nimetatud strateegia rakendamist käsitlevat dialoogi komisjoni ja nõukoguga, samuti regioonide komiteega tema pädevuse ulatuses; kordab oma valmisolekut teha täielikku koostööd kokkulepitavate eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

38.

ootab komisjoni teatist 2005. aasta maiks väljakuulutatud uuendatud teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta; kavatseb tõhustada nimetatud strateegia rakendamist käsitlevat dialoogi komisjoni ja nõukoguga, samuti regioonide komiteega tema pädevuse ulatuses; kordab oma valmisolekut teha täielikku koostööd kokkulepitavate eesmärkide saavutamiseks;

Euroopa põhiseadus

| 39. | rõhutab, et põhiseadust puudutav teavitus- ja kommunikatsioonikampaania peaks saama lähitulevikus liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia põhiprioriteediks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et põhiseadust puudutav teavitus- ja kommunikatsioonikampaania peaks saama lähitulevikus liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia põhiprioriteediks;

| 40. | on arvamusel, et sellele prioriteedile tuleks läheneda kahest aspektist:






  — | liidu institutsioonidel on kohustus teavitada kodanikke selgelt ja erapooletult põhiseaduse sisust ning muudatuste tähendusest, mida see võrreldes praeguste asutamislepingutega kaasa toob; |
| --- | --- | --- |

40.

on arvamusel, et sellele prioriteedile tuleks läheneda kahest aspektist:

—

liidu institutsioonidel on kohustus teavitada kodanikke selgelt ja erapooletult põhiseaduse sisust ning muudatuste tähendusest, mida see võrreldes praeguste asutamislepingutega kaasa toob;

| — | lisaks on Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil poliitiline kohustus toetada põhiseaduse ratifitseerimist, tegutsedes alati kokkuleppel liikmesriikidega ning võttes arvesse asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte; |
| --- | --- |

—

lisaks on Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil poliitiline kohustus toetada põhiseaduse ratifitseerimist, tegutsedes alati kokkuleppel liikmesriikidega ning võttes arvesse asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte;

| 41. | rõhutab põhiseaduse sisu puudutava teabe osas järgneva erilist tähtsust:






  — | põhiseadust käsitlevate eriseminaride korraldamine ajakirjanikele – nii liikmesriikides kui ka Brüsselis – eesmärgiga anda selgelt ja erapooletult edasi põhiseaduse sisu, samuti parandada põhiseaduse sisu puudutavat ekslikku teavet; |
| --- | --- | --- |

41.

rõhutab põhiseaduse sisu puudutava teabe osas järgneva erilist tähtsust:

—

põhiseadust käsitlevate eriseminaride korraldamine ajakirjanikele – nii liikmesriikides kui ka Brüsselis – eesmärgiga anda selgelt ja erapooletult edasi põhiseaduse sisu, samuti parandada põhiseaduse sisu puudutavat ekslikku teavet;

| — | vajadus töötada välja konkreetsed meetmed akadeemiliste ringkondade jaoks, keskendudes Jean Monnet' tegevusprogrammi raames Euroopa põhiseadust puudutavatele küsimustele, korraldades põhiseaduse teemal akadeemilisi seminare, aidates kujundada akadeemiliste programmide sisu ning sponsides Euroopa põhiseaduse alaseid uurimusi või väljaandeid; |
| --- | --- |

—

vajadus töötada välja konkreetsed meetmed akadeemiliste ringkondade jaoks, keskendudes Jean Monnet' tegevusprogrammi raames Euroopa põhiseadust puudutavatele küsimustele, korraldades põhiseaduse teemal akadeemilisi seminare, aidates kujundada akadeemiliste programmide sisu ning sponsides Euroopa põhiseaduse alaseid uurimusi või väljaandeid;

| — | nüüdistehnoloogiate kasutamise parem edendamine, eeskätt juurdepääs põhiseaduse tekstile ja selle sisu selgitustele Internetis, samuti Interneti- ja telefoniteenused, et vastata põhiseaduse sisu puudutavatele küsimustele; |
| --- | --- |

—

nüüdistehnoloogiate kasutamise parem edendamine, eeskätt juurdepääs põhiseaduse tekstile ja selle sisu selgitustele Internetis, samuti Interneti- ja telefoniteenused, et vastata põhiseaduse sisu puudutavatele küsimustele;

| 42. | rõhutab, et programmile PRINCE eraldatud vahendid tuleks keskendada põhiseadusalase avaliku arutelu edendamiseks, pidades silmas ratifitseerimiskampaaniaid kõigis liikmesriikides ja eeskätt nendes, kus toimub rahvahääletus; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et programmile PRINCE eraldatud vahendid tuleks keskendada põhiseadusalase avaliku arutelu edendamiseks, pidades silmas ratifitseerimiskampaaniaid kõigis liikmesriikides ja eeskätt nendes, kus toimub rahvahääletus;

| 43. | peab seepärast soovitavaks, et Euroopa Parlament ja komisjon teeksid võimalikult tihedat koostööd, kirjutades kõikide seda vabatahtlikult soovivate liikmesriikidega alla vastastikuse mõistmise memorandumitele; usub, et Euroopa Parlament peaks osalema kõigis komisjoni algatustes riikide tasandil koostöös vastavate liikmesriikide valitsustega; |
| --- | --- |

43.

peab seepärast soovitavaks, et Euroopa Parlament ja komisjon teeksid võimalikult tihedat koostööd, kirjutades kõikide seda vabatahtlikult soovivate liikmesriikidega alla vastastikuse mõistmise memorandumitele; usub, et Euroopa Parlament peaks osalema kõigis komisjoni algatustes riikide tasandil koostöös vastavate liikmesriikide valitsustega;

| 44. | rõhutab ka liikmesriikide parlamentide igal võimalusel nendesse algatustesse kaasamise tähtsust; |
| --- | --- |

44.

rõhutab ka liikmesriikide parlamentide igal võimalusel nendesse algatustesse kaasamise tähtsust;

| 45. | tuletab meelde piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning nende partnerite tähtsat rolli põhiseaduse ratifitseerimisprotsessis edastatava teabe personaalsemaks ja seega tõhusamaks muutmisel; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning nende partnerite tähtsat rolli põhiseaduse ratifitseerimisprotsessis edastatava teabe personaalsemaks ja seega tõhusamaks muutmisel;

| 46. | tuletab meelde kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli ratifitseerimist käsitlevates aruteludes ning vajadust eraldada piisavalt toetust, võimaldamaks sellistel organisatsioonidel kaasata oma toetajaskonda nimetatud aruteludesse kõikjal ELis, et edendada kodanike aktiivset osalemist ratifitseerimist käsitlevates aruteludes; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli ratifitseerimist käsitlevates aruteludes ning vajadust eraldada piisavalt toetust, võimaldamaks sellistel organisatsioonidel kaasata oma toetajaskonda nimetatud aruteludesse kõikjal ELis, et edendada kodanike aktiivset osalemist ratifitseerimist käsitlevates aruteludes;

Euroopa Parlamendi teabepoliitika

| 47. | teeb ettepaneku läbi viia objektiivne uuring Euroopa Parlamendi teabepoliitika tõhususe kohta; tervitab sellega seoses juhatuse 10. jaanuari 2005. aasta taotlust liikmesriikides asuvate teabekeskuste rolli ülevaatamise kohta; |
| --- | --- |

47.

teeb ettepaneku läbi viia objektiivne uuring Euroopa Parlamendi teabepoliitika tõhususe kohta; tervitab sellega seoses juhatuse 10. jaanuari 2005. aasta taotlust liikmesriikides asuvate teabekeskuste rolli ülevaatamise kohta;

| 48. | võtab teadmiseks praegu Euroopa Parlamendi juhatuses toimuvaid arutlusi, mille käigus kaalutakse võimalust luua avalik-õiguslik parlamendtaarne telekanal; tervitab Euroopa Parlamendi juhatuse otsust tellida parlamentaarse teabekanali või tõelise Euroopa Parlamendi telekanali asutamise teostatavusuuring; tunnistab, et niisuguse projekti teostamiseks on erinevaid võimalusi ning on veendunud, et mis tahes telekanal peaks olema sõltumatu; on veendunud, et niisugune telekanal võiks anda olulise panuse Euroopa avaliku ruumi arengusse; märgib, et varasematel juhtudel on palutud komisjonil korraldada sisemine uuring taolise Euroopa telekanali mõju kohta; rõhutab vajadust Euroopa Parlamendi teabekeskuste ja komisjoni esinduste tegevuses suurema koostoime järele; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks praegu Euroopa Parlamendi juhatuses toimuvaid arutlusi, mille käigus kaalutakse võimalust luua avalik-õiguslik parlamendtaarne telekanal; tervitab Euroopa Parlamendi juhatuse otsust tellida parlamentaarse teabekanali või tõelise Euroopa Parlamendi telekanali asutamise teostatavusuuring; tunnistab, et niisuguse projekti teostamiseks on erinevaid võimalusi ning on veendunud, et mis tahes telekanal peaks olema sõltumatu; on veendunud, et niisugune telekanal võiks anda olulise panuse Euroopa avaliku ruumi arengusse; märgib, et varasematel juhtudel on palutud komisjonil korraldada sisemine uuring taolise Euroopa telekanali mõju kohta; rõhutab vajadust Euroopa Parlamendi teabekeskuste ja komisjoni esinduste tegevuses suurema koostoime järele;

*

- *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, kohtule, kontrollikojale, regioonide komiteele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, liikmesriikidele valitsustele ja Rahvusvahelisele Ajakirjanike Föderatsioonile. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, kohtule, kontrollikojale, regioonide komiteele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, liikmesriikidele valitsustele ja Rahvusvahelisele Ajakirjanike Föderatsioonile.

---

(1)  ELT C 47 E, 27.2.2003, lk 400.

(2)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 591.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0073.

P6_TA(2005)0184

Togo

Euroopa Parlamendi resolutsioon Togo kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Aafrika inimeste ja rahvaste õiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika inimeste ja rahvaste õiguste hartat;

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone olukorra kohta Togos; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone olukorra kohta Togos;

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu eesistujariigi avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu eesistujariigi avaldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | tundes suurt muret kasvava vägivalla pärast, mis järgnes 24. aprillil 2005. aastal toimunud vaidlustatud presidendivalimistele ning mis on nõudnud 100 inimese elu ja üle 18 500 inimese on põgenenud naaberriikidesse Benin ja Ghana; |
| --- | --- |

A.

tundes suurt muret kasvava vägivalla pärast, mis järgnes 24. aprillil 2005. aastal toimunud vaidlustatud presidendivalimistele ning mis on nõudnud 100 inimese elu ja üle 18 500 inimese on põgenenud naaberriikidesse Benin ja Ghana;

| B. | arvestades, et vägivald puhkes 26. aprillil 2005. aastal, kui Gnassingbe Eyadema poeg Faure Gnassingbe kuulutati valimiste võitjaks esialgsete tulemuste alusel, mis andsid talle 60 % häältest võrreldes kuuest erakonnast koosneva opositsioonikoalitsiooni juhiga Emmanuel Bob-Akitaniga, kes sai 38 % häältest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vägivald puhkes 26. aprillil 2005. aastal, kui Gnassingbe Eyadema poeg Faure Gnassingbe kuulutati valimiste võitjaks esialgsete tulemuste alusel, mis andsid talle 60 % häältest võrreldes kuuest erakonnast koosneva opositsioonikoalitsiooni juhiga Emmanuel Bob-Akitaniga, kes sai 38 % häältest;

| C. | arvestades, et 24. aprillil 2005. aastal Togos toiminud presidendivalimistel tuvastati tõsiseid rikkumisi, mis algasid valimisnimekirjade koostamisel ja valijakaartide jagamisel ning millele järgnesid julmad sur-veavaldused opositsiooni liikmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 24. aprillil 2005. aastal Togos toiminud presidendivalimistel tuvastati tõsiseid rikkumisi, mis algasid valimisnimekirjade koostamisel ja valijakaartide jagamisel ning millele järgnesid julmad sur-veavaldused opositsiooni liikmetele;

| D. | arvestades, et Togo põhiseaduskohus kinnitas, et Faure Gnassingbe võitis presidendivalimised ning lükkas tagasi ühe opositsiooni avalduse valimiste võltsimise kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Togo põhiseaduskohus kinnitas, et Faure Gnassingbe võitis presidendivalimised ning lükkas tagasi ühe opositsiooni avalduse valimiste võltsimise kohta;

| E. | arvestades, et opositsioonierakondade koalitsioon vaidlustab valimiste tulemusi ja nõuab tulemuste tühistamist, paljastades hääletustoimingute ajal ilmnenud tõsised rikkumisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et opositsioonierakondade koalitsioon vaidlustab valimiste tulemusi ja nõuab tulemuste tühistamist, paljastades hääletustoimingute ajal ilmnenud tõsised rikkumisi;

| F. | arvestades, et relvastatud jõud viisid mitmest hääletusjaoskonnast hääletuskastid ära vahetult pärast jaoskondade sulgemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et relvastatud jõud viisid mitmest hääletusjaoskonnast hääletuskastid ära vahetult pärast jaoskondade sulgemist;

| G. | arvestades, et vastupidiselt Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) egiidi all allkirjastatud kokkuleppele ei võimaldatud opositsiooni esindajatel osa võtta sõltumatu valimiskomisjoni töödest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastupidiselt Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) egiidi all allkirjastatud kokkuleppele ei võimaldatud opositsiooni esindajatel osa võtta sõltumatu valimiskomisjoni töödest;

| H. | arvestades, et valimistele järgnenud vägivald on põhjustanud mitmete kümnete inimeste surma ja tõsiseid vigastusi üle 300 inimesele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valimistele järgnenud vägivald on põhjustanud mitmete kümnete inimeste surma ja tõsiseid vigastusi üle 300 inimesele;

| I. | arvestades, et rahvusvahelised reaktsioonid valimiste kohta on siiani olnud erinevad: Prantsusmaa ja ECOWAS pidasid neid rahuldavateks, vaatamata mõnele rikkumisele ja Ameerika Ühendriigid on seadnud tulemuste õiguspärasuse küsimuse alla; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvahelised reaktsioonid valimiste kohta on siiani olnud erinevad: Prantsusmaa ja ECOWAS pidasid neid rahuldavateks, vaatamata mõnele rikkumisele ja Ameerika Ühendriigid on seadnud tulemuste õiguspärasuse küsimuse alla;

| J. | arvestades, et ECOWASi esimees, president Mamadou Tandja Nigerist saatis 1. mail 2005. aastal delegatsiooni Lomésse, et jätkata jõupingutusi riigis vallandunud kriisi lahendamiseks ning piirkonna edaspidise destabiliseerimise ennetamiseks, millele oli juba tugeva löögi andnud kriis Côte d'Ivoire'is, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ECOWASi esimees, president Mamadou Tandja Nigerist saatis 1. mail 2005. aastal delegatsiooni Lomésse, et jätkata jõupingutusi riigis vallandunud kriisi lahendamiseks ning piirkonna edaspidise destabiliseerimise ennetamiseks, millele oli juba tugeva löögi andnud kriis Côte d'Ivoire'is,

| 1. | mõistab teravalt hukka korrakaitsjate poolt valimiste õiguspärasust vaidlustanud isikute suhtes toimepandud vägivaldse surveavalduse ning välismaalaste suhtes toimepandud väljapressimised; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka korrakaitsjate poolt valimiste õiguspärasust vaidlustanud isikute suhtes toimepandud vägivaldse surveavalduse ning välismaalaste suhtes toimepandud väljapressimised;

| 2. | mõistab hukka süütamise, mis täielikult hävitas Goethe instituudi hoone Lomés ja kutsub Togo ametivõime üles tagama kõikide väliskodanike ja institutsioonide tõhusa kaitse; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka süütamise, mis täielikult hävitas Goethe instituudi hoone Lomés ja kutsub Togo ametivõime üles tagama kõikide väliskodanike ja institutsioonide tõhusa kaitse;

| 3. | kustub julgeolekujõude üles lõpetama tsiviilelanikkonna kuritarvitamise ja hirmutamise, lõpetama relvastatud rühmade tegevuse ning täitma korratagamise kohustusi inimõigusi rangelt järgides; |
| --- | --- |

3.

kustub julgeolekujõude üles lõpetama tsiviilelanikkonna kuritarvitamise ja hirmutamise, lõpetama relvastatud rühmade tegevuse ning täitma korratagamise kohustusi inimõigusi rangelt järgides;

| 4. | nõuab sõltumatu uurimiskomisjoni loomist, et selgitada välja toimepandud väljapressimised ja määrata vastutust kuriteo autoritele jälile saamiseks ja nende üle õiguse mõistmiseks vastavalt õigusele õiglase kohtumõistmise; |
| --- | --- |

4.

nõuab sõltumatu uurimiskomisjoni loomist, et selgitada välja toimepandud väljapressimised ja määrata vastutust kuriteo autoritele jälile saamiseks ja nende üle õiguse mõistmiseks vastavalt õigusele õiglase kohtumõistmise;

| 5. | on arvamusel, et 24. aprillil 2005. aastal toimunud valimiste tingimused ei vastanud vastavate rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktidega ettenähtud läbipaistvuse, pluralismi ja rahva vaba valiku põhimõtetele ega võimalda nimetatud valimiste tulemusena kinnitatud ametivõimude õiguspärasuse tunnistamist; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et 24. aprillil 2005. aastal toimunud valimiste tingimused ei vastanud vastavate rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktidega ettenähtud läbipaistvuse, pluralismi ja rahva vaba valiku põhimõtetele ega võimalda nimetatud valimiste tulemusena kinnitatud ametivõimude õiguspärasuse tunnistamist;

| 6. | rõhutab, et valimised ei vasta Togo ja Euroopa Liidu koostöö taastamise eeltingimustele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et valimised ei vasta Togo ja Euroopa Liidu koostöö taastamise eeltingimustele;

| 7. | nõuab, et Togo ametivõimud kutsuksid kokku riikliku konverentsi, kus osaleksid opositsioonierakonnad ning kodanikuühiskonna esindajad eesmärgiga leida kriisile lahendus ja kaaluda uute ja tõeliste presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamist, mis oleksid demokraatlikud, vabad, võrdsed ja läbipaistvad ning toimuksid rahvusvahelise järelevalve all pärast asjaomase õigusakti ja valimisnimekirjade üksmeelset läbivaatamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Togo ametivõimud kutsuksid kokku riikliku konverentsi, kus osaleksid opositsioonierakonnad ning kodanikuühiskonna esindajad eesmärgiga leida kriisile lahendus ja kaaluda uute ja tõeliste presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamist, mis oleksid demokraatlikud, vabad, võrdsed ja läbipaistvad ning toimuksid rahvusvahelise järelevalve all pärast asjaomase õigusakti ja valimisnimekirjade üksmeelset läbivaatamist;

| 8. | kutsub komisjoni, nõukogu ja kõiki piirkondlikke ja rahvusvahelisi institutsioone üles tegutsema julgeoleku ja dialoogi taastamise nimel, et võimaldada kõikidel poliitilistel jõududel ning tsiviil- ja sõjaväeasutustel asuda riikliku lepituse ja tõelise üleminekuprotsessi teele, arvestades kõikide togolaste demokraatliku otsusega; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni, nõukogu ja kõiki piirkondlikke ja rahvusvahelisi institutsioone üles tegutsema julgeoleku ja dialoogi taastamise nimel, et võimaldada kõikidel poliitilistel jõududel ning tsiviil- ja sõjaväeasutustel asuda riikliku lepituse ja tõelise üleminekuprotsessi teele, arvestades kõikide togolaste demokraatliku otsusega;

| 9. | palub liikmesriike vältida igasuguse ühepoolse deklaratsiooni esitamist valimiste õiguspärasuse kohta, pigem tuleks leida ühine seisukoht ELis; |
| --- | --- |

9.

palub liikmesriike vältida igasuguse ühepoolse deklaratsiooni esitamist valimiste õiguspärasuse kohta, pigem tuleks leida ühine seisukoht ELis;

| 10. | ärgitab Togo ametivõime täitma oma demokraatia taastamise ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise 22 kohustust, mis võeti vastavalt Cotonou kokkuleppe artiklile 96 peetud konsultatsioonide raames; |
| --- | --- |

10.

ärgitab Togo ametivõime täitma oma demokraatia taastamise ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise 22 kohustust, mis võeti vastavalt Cotonou kokkuleppe artiklile 96 peetud konsultatsioonide raames;

| 11. | on seisukohal, et Togo ametivõimud peaksid võtma täit vastutust igasuguse tsiviilisikute, eriti opositsioonierakondade esindajate, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike füüsilise puutumatuse suhtes toimepandud kallaletungi eest; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Togo ametivõimud peaksid võtma täit vastutust igasuguse tsiviilisikute, eriti opositsioonierakondade esindajate, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike füüsilise puutumatuse suhtes toimepandud kallaletungi eest;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO, Aafrika Liidu ja ECOWASi peasekretäridele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ning Togo presidendile, valitsusele ja rahvusassambleele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO, Aafrika Liidu ja ECOWASi peasekretäridele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ning Togo presidendile, valitsusele ja rahvusassambleele.

P6_TA(2005)0185

Inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumine Venemaa Föderatsiooni Mari El Vabariigis

Euroopa Parlamendi resolutsioon Mari Eli kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni (1), ja oma 26. veebruaril 2004 soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni (1), ja oma 26. veebruaril 2004 soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2);

| — | võttes arvesse EÜ ja Venemaa vahelist 1. detsembril 1997 jõustunud partnerlus- ja koostöölepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ ja Venemaa vahelist 1. detsembril 1997 jõustunud partnerlus- ja koostöölepingut;

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artiklit 10; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artiklit 10;

| — | võttes arvesse Vene Föderatsiooni poolt 10. mail 2001 allkirjastatud Euroopa regionaal- või vähemus-keelte hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vene Föderatsiooni poolt 10. mail 2001 allkirjastatud Euroopa regionaal- või vähemus-keelte hartat;

| — | võttes arvesse Mari Vabariigi (Mari Eli) põhiseadust, mis tunnustab ühe riigikeelena mari keelt, ja 1995. aasta keeleakti, mis deklareerib, et Mari El on paljurahvuseline vabariik, ja mis näeb kõigile kodanikele ette õiguse säilitada ning arendada oma emakeelt ja kultuuri oma etnilisele päritolule vaatamata; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mari Vabariigi (Mari Eli) põhiseadust, mis tunnustab ühe riigikeelena mari keelt, ja 1995. aasta keeleakti, mis deklareerib, et Mari El on paljurahvuseline vabariik, ja mis näeb kõigile kodanikele ette õiguse säilitada ning arendada oma emakeelt ja kultuuri oma etnilisele päritolule vaatamata;

| — | võttes arvesse Vene ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide usaldusväärseid aruandeid inimõiguste rikkumiste jätkumise kohta ja rikkumiste kohta 19. detsembri 2004. aasta presidendivalimiste eel ja ajal Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis (Mari Elis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vene ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide usaldusväärseid aruandeid inimõiguste rikkumiste jätkumise kohta ja rikkumiste kohta 19. detsembri 2004. aasta presidendivalimiste eel ja ajal Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis (Mari Elis);

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa 1. märtsil 2005. aastal Luxembourg'is toimunud esimesi inimõiguste, vähemuste ja põhivabaduste alaseid konsultatsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa 1. märtsil 2005. aastal Luxembourg'is toimunud esimesi inimõiguste, vähemuste ja põhivabaduste alaseid konsultatsioone;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Mari Elis on jätkuvalt ja sagedasti rünnatud, taga kiusatud ning hirmutatud mitteriikliku massimeedia ajakirjanikke ja korrespondente, milliste intsidentide hulka kuuluvad ka kolme ajakirjaniku tapmine 2001. aastal ja Vladimir Kozlovi peksmine 4. veebruaril 2005; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Mari Elis on jätkuvalt ja sagedasti rünnatud, taga kiusatud ning hirmutatud mitteriikliku massimeedia ajakirjanikke ja korrespondente, milliste intsidentide hulka kuuluvad ka kolme ajakirjaniku tapmine 2001. aastal ja Vladimir Kozlovi peksmine 4. veebruaril 2005;

| B. | arvestades, et kohalikel ja föderaalvõimudel ei ole õnnestunud astuda vastavaid samme toimepanijate kohtu ette toomiseks ning ajakirjanike turvalisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohalikel ja föderaalvõimudel ei ole õnnestunud astuda vastavaid samme toimepanijate kohtu ette toomiseks ning ajakirjanike turvalisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks;

| C. | arvestades, et mitmeid opositsioonilisi ajalehti on võimalik trükkida vaid väljaspool Mari Vabariiki; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmeid opositsioonilisi ajalehti on võimalik trükkida vaid väljaspool Mari Vabariiki;

| D. | arvestades, et Mari Eli valitsus on ähvardanud sulgeda koolid piirkondades, kus presidendivalimistel hääletati ülekaalukalt opositsiooni kandidaadi poolt, ja sundis nendes piirkondades ametist lahkuma tosinkonnal koolidirektoril; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Mari Eli valitsus on ähvardanud sulgeda koolid piirkondades, kus presidendivalimistel hääletati ülekaalukalt opositsiooni kandidaadi poolt, ja sundis nendes piirkondades ametist lahkuma tosinkonnal koolidirektoril;

| E. | arvestades, et mari vähemusse kuuluvad isikud seisavad silmitsi märkimisväärsete raskustega saada emakeelset haridust, kuna marikeelne kesk- ja kõrgem haridus puudub ning marikeelsete õpikute üllitamine on viimastel aastatel tõsiselt vähenenud, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mari vähemusse kuuluvad isikud seisavad silmitsi märkimisväärsete raskustega saada emakeelset haridust, kuna marikeelne kesk- ja kõrgem haridus puudub ning marikeelsete õpikute üllitamine on viimastel aastatel tõsiselt vähenenud,

| 1. | on veendunud, et Vene Föderatsiooni paljurahvuseline olemus annab suure panuse Euroopa kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse ning et selle fenomeni üle on kõik Vene Föderatsiooni kodanikud õigustatult uhked ja et seda tuleb hoida kõikide Euroopa kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et Vene Föderatsiooni paljurahvuseline olemus annab suure panuse Euroopa kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse ning et selle fenomeni üle on kõik Vene Föderatsiooni kodanikud õigustatult uhked ja et seda tuleb hoida kõikide Euroopa kodanike hüvanguks;

| 2. | mõistab tugevalt hukka sõltumatute ajakirjanike tagakiusamise ja ründamise Mari Elis ning kutsub föderaal- ja kohalikke võime tooma selliste tegude toimepanijad kohtu ette ja tagama sõnavabaduse austamise; |
| --- | --- |

2.

mõistab tugevalt hukka sõltumatute ajakirjanike tagakiusamise ja ründamise Mari Elis ning kutsub föderaal- ja kohalikke võime tooma selliste tegude toimepanijad kohtu ette ja tagama sõnavabaduse austamise;

| 3. | nõuab föderaal- ja kohalike võimude poolt kohese, kõikehõlmava ja sõltumatu uurimise läbiviimist väidete osas rikkumiste kohta Mari Elis 19. detsembri 2004. aasta presidendivalimiste eel ja ajal; |
| --- | --- |

3.

nõuab föderaal- ja kohalike võimude poolt kohese, kõikehõlmava ja sõltumatu uurimise läbiviimist väidete osas rikkumiste kohta Mari Elis 19. detsembri 2004. aasta presidendivalimiste eel ja ajal;

| 4. | kutsub Mari Eli valitsust viivitamatult lõpetama eriarvamusel olevate avalike teenistujate vastu suunatud poliitilise kättemaksu ja hirmutamise ning hoiduma lubamatust poliitilisest sekkumisest haridus- ja kultuuriinstitutsioonide tegevusse; |
| --- | --- |

4.

kutsub Mari Eli valitsust viivitamatult lõpetama eriarvamusel olevate avalike teenistujate vastu suunatud poliitilise kättemaksu ja hirmutamise ning hoiduma lubamatust poliitilisest sekkumisest haridus- ja kultuuriinstitutsioonide tegevusse;

| 5. | kutsub kohalikke ja föderaalvõime järgima oma rahvusvahelise õiguse järgseid kohustusi ning astuma vastavaid samme, et hõlbustada riigi põhiseaduse ja muude vähemuskeelte ning -kultuuride säilitamist ja arendamist puudutavate õigusaktide sätete praktilist rakendamist, erilise rõhuga inimestele heatasemelise emakeelse hariduse võimaldamisel kõikidel tasanditel, millega tagatakse, et mari keel ja vene keel saavad üheväärseks üle terve vabariigi; |
| --- | --- |

5.

kutsub kohalikke ja föderaalvõime järgima oma rahvusvahelise õiguse järgseid kohustusi ning astuma vastavaid samme, et hõlbustada riigi põhiseaduse ja muude vähemuskeelte ning -kultuuride säilitamist ja arendamist puudutavate õigusaktide sätete praktilist rakendamist, erilise rõhuga inimestele heatasemelise emakeelse hariduse võimaldamisel kõikidel tasanditel, millega tagatakse, et mari keel ja vene keel saavad üheväärseks üle terve vabariigi;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Vene Föderatsiooni ja Mari Eli valitsustele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Vene Föderatsiooni ja Mari Eli valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0099.

(2)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 182.

P6_TA(2005)0186

Inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris

Euroopa Parlamendi resolutsioon Birma kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni komisjoni 13. juuni 2001. aasta töödokumendi “ASEMi protsessi (Aasia-Euroopa kohtumine) perspektiivid ja prioriteedid uuel aastakümnel” kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni komisjoni 13. juuni 2001. aasta töödokumendi “ASEMi protsessi (Aasia-Euroopa kohtumine) perspektiivid ja prioriteedid uuel aastakümnel” kohta (1);

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni Euroopat ja Aasiat käsitleva 5. septembri 2002. aasta Euroopa Komisjoni teatise “Tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik” kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni Euroopat ja Aasiat käsitleva 5. septembri 2002. aasta Euroopa Komisjoni teatise “Tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik” kohta (2);

| — | võttes arvesse oma varasemaid Birmat käsitlevaid resolutsioone, eriti 11. aprilli 2002. aasta (3), 13. märtsi 2003. aasta (4), 5. juuni 2003. aasta (5), 4. septembri 2003. aasta (6), 11. märtsi 2004. aasta (7) ja 16. septembri 2004. aasta (8) resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid Birmat käsitlevaid resolutsioone, eriti 11. aprilli 2002. aasta (3), 13. märtsi 2003. aasta (4), 5. juuni 2003. aasta (5), 4. septembri 2003. aasta (6), 11. märtsi 2004. aasta (7) ja 16. septembri 2004. aasta (8) resolutsioone;

| — | võttes arvesse Kopenhaagenis 23.–24. septembril 2002. aastal toimunud neljanda Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM IV) eesistuja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kopenhaagenis 23.–24. septembril 2002. aastal toimunud neljanda Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM IV) eesistuja avaldust;

| — | võttes arvesse 18. juunil 2003. aastal toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) piirkondliku foorumi kümnenda kohtumise eesistuja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. juunil 2003. aastal toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) piirkondliku foorumi kümnenda kohtumise eesistuja avaldust;

| — | võttes arvesse 25.–26. märtsil 2004. aastal Hue Citys toimunud kolmanda Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse kohtumise (ASEP III) deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. märtsil 2004. aastal Hue Citys toimunud kolmanda Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse kohtumise (ASEP III) deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Birma ASEANi liikmesust ja ASEANi eesistujaks olemist 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Birma ASEANi liikmesust ja ASEANi eesistujaks olemist 2006. aastal;

| — | võttes arvesse 17.–18. aprillil 2004. aastal Kildares toimunud kuuenda ASEMi välisministrite kohtumise eesistuja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17.–18. aprillil 2004. aastal Kildares toimunud kuuenda ASEMi välisministrite kohtumise eesistuja avaldust;

| — | võttes arvesse 2. juulil 2004. aastal toimunud ASEANi piirkondliku foorumi üheteistkümnenda kohtumise eesistuja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juulil 2004. aastal toimunud ASEANi piirkondliku foorumi üheteistkümnenda kohtumise eesistuja avaldust;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta ühist seisukohta 96/635/ÜVJP Birma kohta, mille nõukogu on määratlenud Euroopa Liidu lepingu artikli J.2 alusel, (9) mida on uuendatud ja pikendatud nõukogu 28. aprilli 2003. aasta ühise seisukohaga 2003/297/ÜVJP (10) ja nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1853/2004 (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta ühist seisukohta 96/635/ÜVJP Birma kohta, mille nõukogu on määratlenud Euroopa Liidu lepingu artikli J.2 alusel, (9) mida on uuendatud ja pikendatud nõukogu 28. aprilli 2003. aasta ühise seisukohaga 2003/297/ÜVJP (10) ja nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1853/2004 (11);

| — | võttes arvesse 3.–4. septembril 2004. aastal toimunud välisministrite Gymnichi kohtumise arutelude tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. septembril 2004. aastal toimunud välisministrite Gymnichi kohtumise arutelude tulemusi;

| — | võttes arvesse lõppotsuseid, mille nõukogu võttis vastu 13. septembril 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lõppotsuseid, mille nõukogu võttis vastu 13. septembril 2004. aastal;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/730/ÜVJP (12), mida on muudetud 21. veebruaril 2005. aastal ja määrust (EÜ) nr 1853/2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/730/ÜVJP (12), mida on muudetud 21. veebruaril 2005. aastal ja määrust (EÜ) nr 1853/2004;

| — | võttes arvesse eesistujariigi deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel Birma Rahvusliku Konvendi uuesti kokkukutsumise kohta 15. veebruaril 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel Birma Rahvusliku Konvendi uuesti kokkukutsumise kohta 15. veebruaril 2005. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) ühist avaldust 10. märtsil 2005. aastal Jakartas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) ühist avaldust 10. märtsil 2005. aastal Jakartas;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Birmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Birmas;

| — | võttes arvesse 6.–7. mail 2005. aastal Kyotos toimunud seitsmenda ASEMi välisministrite kohtumise eesistuja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6.–7. mail 2005. aastal Kyotos toimunud seitsmenda ASEMi välisministrite kohtumise eesistuja avaldust;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Birma elanikud kannatavad inimõiguste rikkumiste all, mis hõlmab sunniviisilist tööd, dissidentide tagakiusamist, lapssõdurite sundvärbamist, rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste ja laste vägistamist valitsuse vägede poolt ja sunniviisilist ümberasustamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Birma elanikud kannatavad inimõiguste rikkumiste all, mis hõlmab sunniviisilist tööd, dissidentide tagakiusamist, lapssõdurite sundvärbamist, rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste ja laste vägistamist valitsuse vägede poolt ja sunniviisilist ümberasustamist;

| B. | olles sügavalt mures sõjaväelise hunta väidetava keemiarelvade kasutamise pärast Karenni mässuliste vastu; |
| --- | --- |

B.

olles sügavalt mures sõjaväelise hunta väidetava keemiarelvade kasutamise pärast Karenni mässuliste vastu;

| C. | olles mures Yangonis 7. mail 2005. aastal toimunud kolme pommirünnaku pärast, milles sai surma 11 ja haavata 162 tsiviilisikut ning mis oli verisemaid rünnakuid hetkest, kui sõjavägi 40 aastat tagasi võimu haaras; |
| --- | --- |

C.

olles mures Yangonis 7. mail 2005. aastal toimunud kolme pommirünnaku pärast, milles sai surma 11 ja haavata 162 tsiviilisikut ning mis oli verisemaid rünnakuid hetkest, kui sõjavägi 40 aastat tagasi võimu haaras;

| D. | arvestades, et 2004. aasta aprillis Kildares toimunud kuuendal ASEMi välisministrite kohtumisel määrati kindlaks selged tingimused Birma liitumiseks ASEMiga, sealhulgas miinimumtingimusena Aung San Suu Kyi vabastamine, tegutsemisvabaduse andmine Rahvuste Demokraatia Liigale (NLD) ning tõelise poliitilise dialoogi alustamine demokraatiat toetavate rühmituste ja rahvusrühmadega Birmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2004. aasta aprillis Kildares toimunud kuuendal ASEMi välisministrite kohtumisel määrati kindlaks selged tingimused Birma liitumiseks ASEMiga, sealhulgas miinimumtingimusena Aung San Suu Kyi vabastamine, tegutsemisvabaduse andmine Rahvuste Demokraatia Liigale (NLD) ning tõelise poliitilise dialoogi alustamine demokraatiat toetavate rühmituste ja rahvusrühmadega Birmas;

| E. | arvestades, et Birma režiim ei ole täitnud ühtegi nendest tingimustest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Birma režiim ei ole täitnud ühtegi nendest tingimustest;

| F. | arvestades, et Birma Rahvuslik Konvent kutsuti uuesti kokku ilma Rahvuste Demokraatia Liiga, teiste poliitiliste parteide ning rahvusvähemusi esindavate relvarahu taotlejate osaluseta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Birma Rahvuslik Konvent kutsuti uuesti kokku ilma Rahvuste Demokraatia Liiga, teiste poliitiliste parteide ning rahvusvähemusi esindavate relvarahu taotlejate osaluseta;

| G. | arvestades, et alates 2004. aasta novembri algusest on ASEANi parlamendiliikmed Kambodžast, Malaisiast, Filipiinidelt, Singapurist ja Taist kutsunud oma valitsusi üles mitte lubama Birmal asuda 2006. aastal ASEANi eesistujaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2004. aasta novembri algusest on ASEANi parlamendiliikmed Kambodžast, Malaisiast, Filipiinidelt, Singapurist ja Taist kutsunud oma valitsusi üles mitte lubama Birmal asuda 2006. aastal ASEANi eesistujaks;

| H. | arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni erisaadik Birmas, suursaadik Razali, kellel Birma režiim on keelanud Birma külastamise enam kui aastaks, on väljendanud oma toetust ASEANi parlamendisaadikute poolt tehtud jõupingutustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni erisaadik Birmas, suursaadik Razali, kellel Birma režiim on keelanud Birma külastamise enam kui aastaks, on väljendanud oma toetust ASEANi parlamendisaadikute poolt tehtud jõupingutustele;

| I. | arvestades, et Ameerika Ühendriigid on ametlikult teatanud, et ei osale ühelgi ASEANi kohtumisel, kui Birma peaks 2006. aastal ASEANi eesistujaks saama; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ameerika Ühendriigid on ametlikult teatanud, et ei osale ühelgi ASEANi kohtumisel, kui Birma peaks 2006. aastal ASEANi eesistujaks saama;

| J. | arvestades, et 2005. aasta veebruaris vahistas Birma režiim Shani Rahvuste Demokraatia Liiga juhi Hkun Htun Oo ja teised vähemusrahvuste juhid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2005. aasta veebruaris vahistas Birma režiim Shani Rahvuste Demokraatia Liiga juhi Hkun Htun Oo ja teised vähemusrahvuste juhid;

| K. | arvestades, et 15. märtsil 2005. aastal esitas Birma režiim Hkun Htun Oo, kindral Hso Htenile, Shani osariigi rahunõukogu presidendile ja kaheksale teisele shani juhile süüdistuse riigivastases vandenõus, mille karistuseks on surmanuhtlus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 15. märtsil 2005. aastal esitas Birma režiim Hkun Htun Oo, kindral Hso Htenile, Shani osariigi rahunõukogu presidendile ja kaheksale teisele shani juhile süüdistuse riigivastases vandenõus, mille karistuseks on surmanuhtlus;

| L. | arvestades, et ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimuses Birmas Paulo Sergio Pinheiro on öelnud, et Birma režiim lämmatab poliitilise ja rahvusliku opositsiooni juhte vahistades ja vangistades igasuguse lootuse demokraatiale üleminekuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimuses Birmas Paulo Sergio Pinheiro on öelnud, et Birma režiim lämmatab poliitilise ja rahvusliku opositsiooni juhte vahistades ja vangistades igasuguse lootuse demokraatiale üleminekuks;

| M. | arvestades, et määrus (EÜ) nr 1853/2004 ei loetle keelatud ettevõtete all Myanmari Nafta ja Maagaasi Ettevõtet (MOGE – Myanmar Oil and Gas Enterprise) ja arvestades, et Economisti gruppi kuuluva majandusuuringute üksuse sõnul ulatus Birmast eksporditud maagaasi väärtus 2003./2004. aastal 987 miljoni USA dollarini; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et määrus (EÜ) nr 1853/2004 ei loetle keelatud ettevõtete all Myanmari Nafta ja Maagaasi Ettevõtet (MOGE – Myanmar Oil and Gas Enterprise) ja arvestades, et Economisti gruppi kuuluva majandusuuringute üksuse sõnul ulatus Birmast eksporditud maagaasi väärtus 2003./2004. aastal 987 miljoni USA dollarini;

| N. | arvestades, et komisjon korraldas ja rahastas täielikult 5. aprilli 2005. aasta kohtumist, millest osavõtjateks olid ainult praegustesse EL Birma vastastesse meetmetesse kriitiliselt suhtuvad inimesed ning et ühelgi Euroopa demokraatiat toetaval rühmitusel ei lubatud osaleda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon korraldas ja rahastas täielikult 5. aprilli 2005. aasta kohtumist, millest osavõtjateks olid ainult praegustesse EL Birma vastastesse meetmetesse kriitiliselt suhtuvad inimesed ning et ühelgi Euroopa demokraatiat toetaval rühmitusel ei lubatud osaleda;

| O. | arvestades, et 24. märtsil 2005. aastal otsustas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) juhtorgan “taaskäivitada” meetmed, mis tal oli võtnud 2000. aasta juunis nõudes liikmetelt oma suhted Birmaga (ILO põhikirja artikli 33 põhjal) üle vaadata, kuna Birma kasutab jätkuvalt ulatuslikult sunniviisilist tööd; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 24. märtsil 2005. aastal otsustas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) juhtorgan “taaskäivitada” meetmed, mis tal oli võtnud 2000. aasta juunis nõudes liikmetelt oma suhted Birmaga (ILO põhikirja artikli 33 põhjal) üle vaadata, kuna Birma kasutab jätkuvalt ulatuslikult sunniviisilist tööd;

| 1. | juhib tähelepanu, et kohtumist Birma režiimi juhtival kohal olevate isikutega ei saa võtta kui märki sellest, et ELi vastuseis riikliku arengu- ja rahunõukogu (SPDC) diktatuurile on vähenenud; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu, et kohtumist Birma režiimi juhtival kohal olevate isikutega ei saa võtta kui märki sellest, et ELi vastuseis riikliku arengu- ja rahunõukogu (SPDC) diktatuurile on vähenenud;

| 2. | mõistab hukka Birma hunta täielikku hoolimatust Birma rahva heaolu suhtes; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka Birma hunta täielikku hoolimatust Birma rahva heaolu suhtes;

| 3. | mõistab teravalt hukka 7. mail 2005. aastal Yangonis toimunud pommirünnakud, milles sai surma 11 ja haavata 162 inimest; nõuab poliitiliste probleemide rahumeelset lahendamist ja väljendab oma kaastunnet 7. mai pommirünnakute ohvritele ja selles hukkunute peredele; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka 7. mail 2005. aastal Yangonis toimunud pommirünnakud, milles sai surma 11 ja haavata 162 inimest; nõuab poliitiliste probleemide rahumeelset lahendamist ja väljendab oma kaastunnet 7. mai pommirünnakute ohvritele ja selles hukkunute peredele;

| 4. | mõistab hukka Birma režiimi mitmete iseseisvuse eest võitlevate rahvusvähemuste vastu suunatud etnilise puhastuse; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka Birma režiimi mitmete iseseisvuse eest võitlevate rahvusvähemuste vastu suunatud etnilise puhastuse;

| 5. | mõistab hukka keemiarelvade kasutamise ja nõuab tungivalt, et Birma valitsus peataks viivitamatult uued rünnakud, milles kasutatakse keemiarelvi; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka keemiarelvade kasutamise ja nõuab tungivalt, et Birma valitsus peataks viivitamatult uued rünnakud, milles kasutatakse keemiarelvi;

| 6. | nõuab Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, kindral Hso Hten, teiste poliitiliste juhtide ning riikliku arengu- ja rahunõukogu käes olevate poliitvangide kohest vabastamist ja neile täieliku liikumis- ja sõnavabaduse andmist; |
| --- | --- |

6.

nõuab Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, kindral Hso Hten, teiste poliitiliste juhtide ning riikliku arengu- ja rahunõukogu käes olevate poliitvangide kohest vabastamist ja neile täieliku liikumis- ja sõnavabaduse andmist;

| 7. | kutsub riikliku arengu- ja rahunõukogu üles algatama viivitamatult mõtestatud dialoogi Rahvuste Demokraatia Liiga ja rahvusrühmadega, et tuua Birmas kaasa pööre demokraatia ja inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste ja osariikide õiguste austamise poole; |
| --- | --- |

7.

kutsub riikliku arengu- ja rahunõukogu üles algatama viivitamatult mõtestatud dialoogi Rahvuste Demokraatia Liiga ja rahvusrühmadega, et tuua Birmas kaasa pööre demokraatia ja inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste ja osariikide õiguste austamise poole;

| 8. | kutsub Birma režiimi üles tühistama riikliku arengu- ja rahunõukogu seadust nr 5/96, mis näeb ette 20-aastase vangistuse põhiseaduslike küsimuste arutamise eest väljaspool Rahvuslikku Konventi; |
| --- | --- |

8.

kutsub Birma režiimi üles tühistama riikliku arengu- ja rahunõukogu seadust nr 5/96, mis näeb ette 20-aastase vangistuse põhiseaduslike küsimuste arutamise eest väljaspool Rahvuslikku Konventi;

| 9. | kutsub riikliku arengu- ja rahunõukogu üles muutma Rahvusliku Konvendi menetlusi, mis käesoleval hetkel ei luba delegaatidel arutada väljapoole kindlaksmääratud päevakorda jäävaid küsimusi ja peab kõiki konvendis arutatud küsimusi riigisaladuseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub riikliku arengu- ja rahunõukogu üles muutma Rahvusliku Konvendi menetlusi, mis käesoleval hetkel ei luba delegaatidel arutada väljapoole kindlaksmääratud päevakorda jäävaid küsimusi ja peab kõiki konvendis arutatud küsimusi riigisaladuseks;

| 10. | nõuab, et riikliku arengu- ja rahunõukogu austaks Birma rahva poolt 1990. aasta valimiste tulemustes väljendatud tahet; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et riikliku arengu- ja rahunõukogu austaks Birma rahva poolt 1990. aasta valimiste tulemustes väljendatud tahet;

| 11. | nõuab, et ELi Birmat käsitlevat ühist seisukohta täiendetakse viivitamatult järgnevaga:






  a) | kinnitades ametlikult, et EL ei aktsepteeri mingisuguseid praeguse Rahvusliku Konvendi otsuseid, kui 2004. aasta aprillis Kildares kuuendal ASEMi välisministrite kohtumisel kindlaksmääratud miinimum-tingimusi ei täideta; |
| --- | --- | --- |

11.

nõuab, et ELi Birmat käsitlevat ühist seisukohta täiendetakse viivitamatult järgnevaga:

a)

kinnitades ametlikult, et EL ei aktsepteeri mingisuguseid praeguse Rahvusliku Konvendi otsuseid, kui 2004. aasta aprillis Kildares kuuendal ASEMi välisministrite kohtumisel kindlaksmääratud miinimum-tingimusi ei täideta;

| b) | kinnitades ametlikult, et EL ei osale ASEANi piirkondlikul foorumil. ASEANi ministrite kohtumisel ega ühelgi teisel ASEANi kohtumisel ja üritusel, kui Birma saab 2006. aastal ilma miinimumtingimusi täitmata ASEANi eesistujariigiks; |
| --- | --- |

b)

kinnitades ametlikult, et EL ei osale ASEANi piirkondlikul foorumil. ASEANi ministrite kohtumisel ega ühelgi teisel ASEANi kohtumisel ja üritusel, kui Birma saab 2006. aastal ilma miinimumtingimusi täitmata ASEANi eesistujariigiks;

| c) | muutes määruses (EÜ) nr 1853/2004 sätestatud keeldu ELis paiknevatele äriühingutele asendades “investeerida loetletud Birma riigi omandis olevatesse äriühingutesse või neile laene anda” väljendiga “sõlmida ärisuhteid loetletud Birma riigi omandis olevate äriühingutega”; |
| --- | --- |

c)

muutes määruses (EÜ) nr 1853/2004 sätestatud keeldu ELis paiknevatele äriühingutele asendades “investeerida loetletud Birma riigi omandis olevatesse äriühingutesse või neile laene anda” väljendiga “sõlmida ärisuhteid loetletud Birma riigi omandis olevate äriühingutega”;

| d) | muutes määruses (EÜ) nr 1853/2004 sätestatud keeldu ELis paiknevatele äriühingutele asendades “loetletud Birma riigi omandis olevad äriühingud” väljendiga “kõik Birma riigi omandis olevad äriühingud”; |
| --- | --- |

d)

muutes määruses (EÜ) nr 1853/2004 sätestatud keeldu ELis paiknevatele äriühingutele asendades “loetletud Birma riigi omandis olevad äriühingud” väljendiga “kõik Birma riigi omandis olevad äriühingud”;

| e) | või lisades Myanmari Nafta ja Maagaasi Ettevõtte (Myanmar Oil and Gas Enterprise – MOGE) nõukogu määruse (EÜ) nr 1853/2004 keelatud äriühingute loetelusse; |
| --- | --- |

e)

või lisades Myanmari Nafta ja Maagaasi Ettevõtte (Myanmar Oil and Gas Enterprise – MOGE) nõukogu määruse (EÜ) nr 1853/2004 keelatud äriühingute loetelusse;

| f) | muutes Birmat käsitleva ühise seisukoha 2004/370/ÜVJP artikli 5 sõnastust järgnevaks: “muu kui humanitaarabi ja arenguprogrammid, sealhulgas need, mida rahastavad Maailmapank, Aasia Arengupank ja mistahes muu rahvusvaheline finantsinstitutsioon, milles liikmesriigid osalevad, peatatakse”; |
| --- | --- |

f)

muutes Birmat käsitleva ühise seisukoha 2004/370/ÜVJP artikli 5 sõnastust järgnevaks: “muu kui humanitaarabi ja arenguprogrammid, sealhulgas need, mida rahastavad Maailmapank, Aasia Arengupank ja mistahes muu rahvusvaheline finantsinstitutsioon, milles liikmesriigid osalevad, peatatakse”;

| g) | kutsudes reisibüroosid ja sõltumatuid reisikorraldajaid ELis üles lõpetama turismireiside reklaamimise ja müümise Birmasse; |
| --- | --- |

g)

kutsudes reisibüroosid ja sõltumatuid reisikorraldajaid ELis üles lõpetama turismireiside reklaamimise ja müümise Birmasse;

| 12. | nõuab uurimise korraldamist otsuse suhtes korraldada “Birma päev” ja osavõtjate valikuprotsessi suhtes ning täieliku aruande avaldamist tagamaks, et sellist riiklikku rahastamist enam ei korduks; |
| --- | --- |

12.

nõuab uurimise korraldamist otsuse suhtes korraldada “Birma päev” ja osavõtjate valikuprotsessi suhtes ning täieliku aruande avaldamist tagamaks, et sellist riiklikku rahastamist enam ei korduks;

| 13. | kahetseb, et Birma päeval 2005 avaldati komisjoni poolt rahastatud aruanne, mis viitab võimalusele laiendada majanduslikku ja sotsiaalset koostööd Birma ametivõimudega; |
| --- | --- |

13.

kahetseb, et Birma päeval 2005 avaldati komisjoni poolt rahastatud aruanne, mis viitab võimalusele laiendada majanduslikku ja sotsiaalset koostööd Birma ametivõimudega;

| 14. | nõuab kõrgetasemelise ELi saadiku ametissemääramist eesmärgiga tagada Aung San Suu Kyi vabastamine ja arendada välja põhjalik Birmat puudutav ELi strateegia; |
| --- | --- |

14.

nõuab kõrgetasemelise ELi saadiku ametissemääramist eesmärgiga tagada Aung San Suu Kyi vabastamine ja arendada välja põhjalik Birmat puudutav ELi strateegia;

| 15. | kahetseb sügavalt asjaolu, et Birma valitsus ei ole veel kasutusele võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et saaks jõustuda Myanmari Liidu ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ühine tegevuskava sunniviisilise töö kaotamiseks Myanmaris; |
| --- | --- |

15.

kahetseb sügavalt asjaolu, et Birma valitsus ei ole veel kasutusele võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et saaks jõustuda Myanmari Liidu ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ühine tegevuskava sunniviisilise töö kaotamiseks Myanmaris;

| 16. | nõuab, et kõik ELi kuuluvad ILO liikmesriigid vaataksid ILO põhikirja artikli 33 põhjal tõsiselt üle oma suhted Birmaga nagu nõuab ILO juhtorgan; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et kõik ELi kuuluvad ILO liikmesriigid vaataksid ILO põhikirja artikli 33 põhjal tõsiselt üle oma suhted Birmaga nagu nõuab ILO juhtorgan;

| 17. | kiidab heaks ASEANi parlamendiliikmete jõupingutused oma valitsuste mõjutamiseks, et muuta asjade kulgu Birmas paremuse poole; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks ASEANi parlamendiliikmete jõupingutused oma valitsuste mõjutamiseks, et muuta asjade kulgu Birmas paremuse poole;

| 18. | nõuab tungivalt, et ASEANi riigid mõtleksid järele selles osas, et Birma saaks 2006. aastal ASEANi eesistujariigiks; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ASEANi riigid mõtleksid järele selles osas, et Birma saaks 2006. aastal ASEANi eesistujariigiks;

| 19. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles tegelema Birma olukorraga kui pakilise küsimusega ja volitama ÜRO peasekretäri ja erisaadikut olema vahendajaks, et Birmas toimuks rahvuslik leppimine ja pööre demokraatia poole; |
| --- | --- |

19.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles tegelema Birma olukorraga kui pakilise küsimusega ja volitama ÜRO peasekretäri ja erisaadikut olema vahendajaks, et Birmas toimuks rahvuslik leppimine ja pööre demokraatia poole;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ASEANi ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuste Demokraatia Liigale, riikliku arengu- ja rahunõukogu, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Ü eriraportöörile inimõiguste küsimustes Birmas. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ASEANi ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuste Demokraatia Liigale, riikliku arengu- ja rahunõukogu, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Ü eriraportöörile inimõiguste küsimustes Birmas.

---

(1)  EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 227.

(2)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 476.

(3)  ELT C 127 E, 29.5.2003, lk 681.

(4)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 420.

(5)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 620.

(6)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 470.

(7)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 874.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0015.

(9)  EÜT L 287, 8.11.1996, lk 1.

(10)  ELT L 106, 29.4.2003, lk 36.

(11)  ELT L 323, 26.10.2004, lk 11.

(12)  ELT L 323, 26.10.2004, lk 17.

P6_TA(2005)0187

Põud Hispaanias

Euroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Hispaanias

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse alased nõuded lisada ühenduse poliitikatesse, et edendada erinevates sektorites keskkonna seisukohast säästlikku majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse alased nõuded lisada ühenduse poliitikatesse, et edendada erinevates sektorites keskkonna seisukohast säästlikku majanduslikku arengut;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174;

| — | võttes arvesse 11. detsembril 1997. aastal vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt vastavalt nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsusele (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembril 1997. aastal vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt vastavalt nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsusele (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 2005. aasta märtsi raportit nr 21553, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju Euroopa veesektorile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2005. aasta märtsi raportit nr 21553, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju Euroopa veesektorile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Lõuna-Euroopa, eriti Pürenee poolsaar, on kannatanud mitme tõsise põua- ja külmape-rioodi all, mistõttu on hävinud paljud viljapuud, oliiviistandused, rohttaimed, aiandustooted ja lilled, samuti põhjustasid need suurt kahju loomakasvatusele ja toiduainete tootmisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lõuna-Euroopa, eriti Pürenee poolsaar, on kannatanud mitme tõsise põua- ja külmape-rioodi all, mistõttu on hävinud paljud viljapuud, oliiviistandused, rohttaimed, aiandustooted ja lilled, samuti põhjustasid need suurt kahju loomakasvatusele ja toiduainete tootmisele;

| B. | arvestades, et ajavahemik 2004. novembrist kuni 2005. aasta märtsini oli Hispaanias kõige kuivem alates 1947. aastast ja et 31. märtsiks 2005 oli seitsme kuu sademete hulk 37 % väiksem kui tavaliselt sellel ajavahemikul; arvestades, et Hispaania veevarud on vaid 60 % tavapärastest varudest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ajavahemik 2004. novembrist kuni 2005. aasta märtsini oli Hispaanias kõige kuivem alates 1947. aastast ja et 31. märtsiks 2005 oli seitsme kuu sademete hulk 37 % väiksem kui tavaliselt sellel ajavahemikul; arvestades, et Hispaania veevarud on vaid 60 % tavapärastest varudest;

| C. | arvestades, et külmaperioodid ajavahemikus 2005. aasta jaanuarist märtsini olid Hispaanias viimase 20 aasta registreeritutest madalaimad, hävitades istandusi, kus kasvasid miljonid oliivid ja viljapuud ning põhjustades märkimisväärset kahju teistele põllumajandustoodangu harudele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et külmaperioodid ajavahemikus 2005. aasta jaanuarist märtsini olid Hispaanias viimase 20 aasta registreeritutest madalaimad, hävitades istandusi, kus kasvasid miljonid oliivid ja viljapuud ning põhjustades märkimisväärset kahju teistele põllumajandustoodangu harudele;

| D. | arvestades, et pärast külmaperioodi lõppu on Hispaanias jätkuvalt põud ja selle tugeva põua tagajärjel on oluliselt kasvanud metsatulekahjude oht; arvestades, et mõnes autonoomses piirkonnas on süttimise oht jõudmas juba kõrgeimale tasemele ning järgnevate kuude prognoosid lubavad vaid kõrgeid temperatuure ja vihma puudumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast külmaperioodi lõppu on Hispaanias jätkuvalt põud ja selle tugeva põua tagajärjel on oluliselt kasvanud metsatulekahjude oht; arvestades, et mõnes autonoomses piirkonnas on süttimise oht jõudmas juba kõrgeimale tasemele ning järgnevate kuude prognoosid lubavad vaid kõrgeid temperatuure ja vihma puudumist;

| E. | arvestades, et tootjate kaotused on järgmiseks koristusperioodiks rohkem kui 2 miljardit eurot ning külma tagajärjed annavad paljude talupidajate jaoks, kes ei saa lühikese aja jooksul oma toodangut taastada, tunda veel mitmeid aastaid, eriti tõsised on tagajärjed oliivikasvatusega tegelevatele piirkondadele, kus tuleb võtta äärmuslikke meetmeid nagu noorte istandike lõikamine või väljajuurimine, ning viljapuude kasvatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tootjate kaotused on järgmiseks koristusperioodiks rohkem kui 2 miljardit eurot ning külma tagajärjed annavad paljude talupidajate jaoks, kes ei saa lühikese aja jooksul oma toodangut taastada, tunda veel mitmeid aastaid, eriti tõsised on tagajärjed oliivikasvatusega tegelevatele piirkondadele, kus tuleb võtta äärmuslikke meetmeid nagu noorte istandike lõikamine või väljajuurimine, ning viljapuude kasvatuses;

| F. | arvestades, et oliivisektor on kannatanud tõsist kahju tootmisvõimekuses ja järgmise hooaja saak on tõenäoliselt paljudes piirkondades oluliselt väiksem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oliivisektor on kannatanud tõsist kahju tootmisvõimekuses ja järgmise hooaja saak on tõenäoliselt paljudes piirkondades oluliselt väiksem;

| G. | arvestades, et vääramatu jõu puhul tuleb kasutada paindlikkust, mille sätestab puu- ja juurviljade ühine turukorraldus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vääramatu jõu puhul tuleb kasutada paindlikkust, mille sätestab puu- ja juurviljade ühine turukorraldus;

| H. | arvestades, et külm ja kuiv suurendavad veelgi kaotusi, mida Hispaania loomakasvatajatele põhjustas loomade liikumise keeld, mis võeti kasutusele, et vältida katarraalse palaviku laiemat levikut; arvestades, et kütusekriis suurendab veelgi talupidajate väljaminekuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et külm ja kuiv suurendavad veelgi kaotusi, mida Hispaania loomakasvatajatele põhjustas loomade liikumise keeld, mis võeti kasutusele, et vältida katarraalse palaviku laiemat levikut; arvestades, et kütusekriis suurendab veelgi talupidajate väljaminekuid;

| I. | arvestades, et selle kliimakatastroofi tagajärjed mõjutavad mitmete piirkondade majandust ja on saavutanud ajaloolised mõõtmed, millel on tõsised tagajärjed tööhõivele, eriti sisserändajate osas, kelle riigis viibimist hetkel ulatuslikult seadustatakse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selle kliimakatastroofi tagajärjed mõjutavad mitmete piirkondade majandust ja on saavutanud ajaloolised mõõtmed, millel on tõsised tagajärjed tööhõivele, eriti sisserändajate osas, kelle riigis viibimist hetkel ulatuslikult seadustatakse;

| J. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. aasta aruandes nr 2 juhitakse tähelepanu kliimamuutuste tagajärgedele; kliima soojenemine avaldab tugevamat mõju Lõuna-Euroopale ja sellel võivad olla tõsised tagajärjed Hispaania jaoks, kuna tihenevad põuaperioodid, metsatulekahjud ning riskid inimeste tervisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. aasta aruandes nr 2 juhitakse tähelepanu kliimamuutuste tagajärgedele; kliima soojenemine avaldab tugevamat mõju Lõuna-Euroopale ja sellel võivad olla tõsised tagajärjed Hispaania jaoks, kuna tihenevad põuaperioodid, metsatulekahjud ning riskid inimeste tervisele;

| K. | arvestades, et 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul lepiti kokku uued eesmärgid rahvusvaheliseks võitluseks kliimamuutustega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul lepiti kokku uued eesmärgid rahvusvaheliseks võitluseks kliimamuutustega;

| 1. | väljendab oma solidaarsust ebasoodsate ilmastikuolude pärast kannatavatele Hispaania ning kogu Pürenee poolsaare talupidajatele ja loomakasvatajatele; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma solidaarsust ebasoodsate ilmastikuolude pärast kannatavatele Hispaania ning kogu Pürenee poolsaare talupidajatele ja loomakasvatajatele;

| 2. | tervitab komisjoni teatist riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (KOM(2005)0074) ja ergutab nii komisjoni kui ka nõukogu antud teatisele vastuseks võtma võimalikult kiiresti meetmeid, et luua ühenduse tasandil mõjus kaitsesüsteem, mis kaitseks Euroopa talunikke ohtude ja kriiside eest, nagu neid, kes Portugalis ja Hispaanias kestva põua tõttu jätkuvalt kannatavad; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni teatist riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (KOM(2005)0074) ja ergutab nii komisjoni kui ka nõukogu antud teatisele vastuseks võtma võimalikult kiiresti meetmeid, et luua ühenduse tasandil mõjus kaitsesüsteem, mis kaitseks Euroopa talunikke ohtude ja kriiside eest, nagu neid, kes Portugalis ja Hispaanias kestva põua tõttu jätkuvalt kannatavad;

| 3. | palub selles kontekstis kiirendada pilootprojekti elluviimist, mille käivitamise osas lepiti kokku 2005. aasta eelarvemenetluses ja millega luuakse ühenduse kindlustusskeem või hüvitismehhanism, et hüvitada looduskatastroofide tagajärgi ning tagada talupidajatele miinimumsissetulek; |
| --- | --- |

3.

palub selles kontekstis kiirendada pilootprojekti elluviimist, mille käivitamise osas lepiti kokku 2005. aasta eelarvemenetluses ja millega luuakse ühenduse kindlustusskeem või hüvitismehhanism, et hüvitada looduskatastroofide tagajärgi ning tagada talupidajatele miinimumsissetulek;

| 4. | palub komisjonil eraldada vahendeid ELi solidaarsusfondist, et leevendada mitmete piirkondade toot-misvõimekusele tekkinud kahjusid, ning võtta arvesse, et külm ja põud mõjutasid elamistingimusi ja majanduslikku olukorda paljudes piirkondades; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil eraldada vahendeid ELi solidaarsusfondist, et leevendada mitmete piirkondade toot-misvõimekusele tekkinud kahjusid, ning võtta arvesse, et külm ja põud mõjutasid elamistingimusi ja majanduslikku olukorda paljudes piirkondades;

| 5. | palub taas kord nõukogul ja komisjonil vaadata üle abikõlblikkuskriteeriumid ja meetmed, mis võimaldavad rahastamist solidaarsusfondist nii, et fondi saaks kasutada juhul kui halvad ilmastikutingimused mõjutavad tõsiselt maapiirkondi, ja toetab solidaarsusfondi abikõlblikkuskriteeriumite laiendamist ilmastiku-katastroofidele finantsperspektiivis 2007-2013; |
| --- | --- |

5.

palub taas kord nõukogul ja komisjonil vaadata üle abikõlblikkuskriteeriumid ja meetmed, mis võimaldavad rahastamist solidaarsusfondist nii, et fondi saaks kasutada juhul kui halvad ilmastikutingimused mõjutavad tõsiselt maapiirkondi, ja toetab solidaarsusfondi abikõlblikkuskriteeriumite laiendamist ilmastiku-katastroofidele finantsperspektiivis 2007-2013;

| 6. | palub komisjonil lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika raames antava toetuse saamise tingimusi järgmiste meetmetega:






  — | muuta paindlikumaks maa tootmisest kõrvaldamise süsteem; |
| --- | --- | --- |

6.

palub komisjonil lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika raames antava toetuse saamise tingimusi järgmiste meetmetega:

—

muuta paindlikumaks maa tootmisest kõrvaldamise süsteem;

| — | lubada karjatamist tootmisest kõrvaldatud maal; |
| --- | --- |

—

lubada karjatamist tootmisest kõrvaldatud maal;

| — | kaotada kohustus ühenduse abi saamiseks saavutada rohtsete põllukultuuride õitsemine; |
| --- | --- |

—

kaotada kohustus ühenduse abi saamiseks saavutada rohtsete põllukultuuride õitsemine;

| — | kaotada kohustus ühenduse abi saamiseks saavutada kaunviljade küpsemine ning võimaldada põllumaa kasutamist karjatamiseks; |
| --- | --- |

—

kaotada kohustus ühenduse abi saamiseks saavutada kaunviljade küpsemine ning võimaldada põllumaa kasutamist karjatamiseks;

| — | suurendada sekkumisteravilja kättesaadavust karja toitumisvajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

—

suurendada sekkumisteravilja kättesaadavust karja toitumisvajaduste rahuldamiseks;

| — | tuua ettepoole (september) ühise põllumajanduspoliitika raames makstavate toetuste maksmine; |
| --- | --- |

—

tuua ettepoole (september) ühise põllumajanduspoliitika raames makstavate toetuste maksmine;

| 7. | palub, et puu- ja juurviljade ühise turukorralduse raames kohaldataks 2006. aasta vastavate programmide suhtes komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003 (2) artikli 4 lõiget 4, et tagada turustatud toodangu väärtuseks vähemalt 65 % asjaomase toote väärtusest eelmisel võrdlusperioodil ning tulevase ühise turukorralduse reformi raames tehtaks eeskirjad kliimakatastroofide puhul võimalikult paindlikeks; samuti palub, et tsitrusviljade puhul kaotataks tööstusega sõlmitud lepingute mittetäitmisega kaasnevad sanktsioonid, kuna külm on vääramatu jõud ja sellega tuleb vastavalt arvestada; |
| --- | --- |

7.

palub, et puu- ja juurviljade ühise turukorralduse raames kohaldataks 2006. aasta vastavate programmide suhtes komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003 (2) artikli 4 lõiget 4, et tagada turustatud toodangu väärtuseks vähemalt 65 % asjaomase toote väärtusest eelmisel võrdlusperioodil ning tulevase ühise turukorralduse reformi raames tehtaks eeskirjad kliimakatastroofide puhul võimalikult paindlikeks; samuti palub, et tsitrusviljade puhul kaotataks tööstusega sõlmitud lepingute mittetäitmisega kaasnevad sanktsioonid, kuna külm on vääramatu jõud ja sellega tuleb vastavalt arvestada;

| 8. | juhib nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele tagada viivitamatult rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine, et ennetada õigeaegselt kuivusest tingitud metsatulekahjude arvu suurenemist; soovitab kasutada rohkem vahendeid metsatulekahjude vastu võitlemiseks ja ühenduse asjakohase strateegia väljatöötamiseks, mis oleks suunatud selle probleemi, mis põua tagajärjel veelgi süveneb, lahendamisele; |
| --- | --- |

8.

juhib nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele tagada viivitamatult rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine, et ennetada õigeaegselt kuivusest tingitud metsatulekahjude arvu suurenemist; soovitab kasutada rohkem vahendeid metsatulekahjude vastu võitlemiseks ja ühenduse asjakohase strateegia väljatöötamiseks, mis oleks suunatud selle probleemi, mis põua tagajärjel veelgi süveneb, lahendamisele;

| 9. | nõuab, et komisjon uuriks põhjalikult põuda, et teha kindlaks, kas selle olemus on juhuslik või tsükliline või kas selle ilmnemine on veel üks märk kestvatest kliimamuutustest, ja hindaks piirkonna erosiooni ning kõrbestumise ulatust; samuti palub, et kliimamuutuste mõjudega tegeleva poliitika raames suurendataks biokütuste kasutamist, eesmärgiga vähendada Euroopa Liidu sõltuvust naftast; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et komisjon uuriks põhjalikult põuda, et teha kindlaks, kas selle olemus on juhuslik või tsükliline või kas selle ilmnemine on veel üks märk kestvatest kliimamuutustest, ja hindaks piirkonna erosiooni ning kõrbestumise ulatust; samuti palub, et kliimamuutuste mõjudega tegeleva poliitika raames suurendataks biokütuste kasutamist, eesmärgiga vähendada Euroopa Liidu sõltuvust naftast;

| 10. | tervitab viidatud Brüsseli Euroopa Ülemkogu hiljutist lubadust vähendada kasvuhoonegaaside heit-kogust 2020. aastaks kuni 30 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning tagada, et globaalse temperatuuri maksimaalne tõus võrreldes eelindustriaalse ajajärgu temperatuuriga oleks 2 °C; |
| --- | --- |

10.

tervitab viidatud Brüsseli Euroopa Ülemkogu hiljutist lubadust vähendada kasvuhoonegaaside heit-kogust 2020. aastaks kuni 30 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning tagada, et globaalse temperatuuri maksimaalne tõus võrreldes eelindustriaalse ajajärgu temperatuuriga oleks 2 °C;

| 11. | palub komisjonil toetada meetmeid, sealhulgas meetmeid, millega parandatakse rahva teadlikkust ja millega toetataks ratsionaalsemat veekasutust, eriti Lõuna-Euroopas; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil toetada meetmeid, sealhulgas meetmeid, millega parandatakse rahva teadlikkust ja millega toetataks ratsionaalsemat veekasutust, eriti Lõuna-Euroopas;

| 12. | võtab huviga teadmiseks ülalviidatud komisjoni hiljutise aruande kliimamuutuse ilmingu ja selle otsese mõju kohta ökosüsteemidele ja veega varustamisele, samuti meetmed, mida soovitatakse Euroopa Liidu veepoliitika valdkonnas otsuseid tegevatele instantside tegevuse lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

12.

võtab huviga teadmiseks ülalviidatud komisjoni hiljutise aruande kliimamuutuse ilmingu ja selle otsese mõju kohta ökosüsteemidele ja veega varustamisele, samuti meetmed, mida soovitatakse Euroopa Liidu veepoliitika valdkonnas otsuseid tegevatele instantside tegevuse lihtsustamiseks;

| 13. | nõuab, et komisjon uuriks võimalust luua Euroopa põuajärelevalve amet; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon uuriks võimalust luua Euroopa põuajärelevalve amet;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Hispaania valitsusele ning kannatada saanud piirkondade piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Hispaania valitsusele ning kannatada saanud piirkondade piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele.

---

(1)  EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

(2)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 25.

---