# Uradni list C 116/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 116 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4917. maj 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 116

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4917. maj 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2006/C 116/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2006/C 116/2 | Državna pomoč — Italija — Državna pomoč št. C 11/2006 (prej N 127/2005) — Nasedle naložbe za lokalna javna storitvena podjetja — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 116/3 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2006/C 116/4 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (COM (2005) 490 konč.) | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2006/C 116/1

Menjalni tečaji eura

1

2006/C 116/2

Državna pomoč — Italija — Državna pomoč št. C 11/2006 (prej N 127/2005) — Nasedle naložbe za lokalna javna storitvena podjetja — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

2

2006/C 116/3

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2006/C 116/4

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (COM (2005) 490 konč.)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 116/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. maja 2006

(2006/C 116/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2817 |
| JPY | japonski jen | 141,33 |
| DKK | danska krona | 7,4558 |
| GBP | funt šterling | 0,68110 |
| SEK | švedska krona | 9,3985 |
| CHF | švicarski frank | 1,5525 |
| ISK | islandska krona | 91,13 |
| NOK | norveška krona | 7,8360 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5751 |
| CZK | češka krona | 28,312 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 262,83 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,9110 |
| RON | romunski leu | 3,5209 |
| SIT | slovenski tolar | 239,65 |
| SKK | slovaška krona | 37,540 |
| TRY | turška lira | 1,8580 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6822 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4263 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9375 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0625 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0218 |
| KRW | južnokorejski won | 1 211,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 8,1821 |
| CNY | kitajski juan | 10,2728 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2698 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 810,87 |
| MYR | malezijski ringit | 4,617 |
| PHP | filipinski peso | 67,110 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6280 |
| THB | tajski bat | 48,893 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2817

JPY

japonski jen

141,33

DKK

danska krona

7,4558

GBP

funt šterling

0,68110

SEK

švedska krona

9,3985

CHF

švicarski frank

1,5525

ISK

islandska krona

91,13

NOK

norveška krona

7,8360

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5751

CZK

češka krona

28,312

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

262,83

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,9110

RON

romunski leu

3,5209

SIT

slovenski tolar

239,65

SKK

slovaška krona

37,540

TRY

turška lira

1,8580

AUD

avstralski dolar

1,6822

CAD

kanadski dolar

1,4263

HKD

hongkonški dolar

9,9375

NZD

novozelandski dolar

2,0625

SGD

singapurski dolar

2,0218

KRW

južnokorejski won

1 211,21

ZAR

južnoafriški rand

8,1821

CNY

kitajski juan

10,2728

HRK

hrvaška kuna

7,2698

IDR

indonezijska rupija

11 810,87

MYR

malezijski ringit

4,617

PHP

filipinski peso

67,110

RUB

ruski rubelj

34,6280

THB

tajski bat

48,893

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 116/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 116/2

---

DRŽAVNA POMOČ — ITALIJA

Državna pomoč št. C 11/2006 (prej N 127/2005) — Nasedle naložbe za lokalna javna storitvena podjetja

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2006/C 116/02)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 4. aprila 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Italijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o pomoči, v zvezi s katero Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| B-1049 Brussels |
| E-naslov: Stateaidgreffe@cec.eu.int |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

B-1049 Brussels

E-naslov: Stateaidgreffe@cec.eu.int

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Italiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

S tem ukrepom namerava Italija lokalnim javnim storitvenim podjetjem v energetskem sektorju (t. i. „municipalizzate“) povrniti nasedle naložbe, ki so nastale med procesom liberalizacije energetskega sektorja. Ukrep je nadaljevanje drugih podobnih primerov v Italiji, zlasti še enega primera, povezanega z nasedlimi naložbami (1).

Ukrep zajema donacijo v višini 16,3 milijona EUR podjetju AEM Torino, ki je edino lokalno javno storitveno podjetje, upravičeno do te vrste pomoči.

AEM Torino je eno izmed lokalnih javnih storitvenih podjetij, ki so imela koristi od prejšnje pomoči, ki jo je Komisija razglasila za nezakonito in nezdružljivo (2).

Postopek izterjave pomoči ni zaključen, lokalna javna storitvena podjetja – in AEM Torino – morajo prejšnjo pomoč še vedno vrniti.

Ocena Komisije glede ukrepa je, da je metodologija za določitev nasedlih naložb, ki jih je treba povrniti podjetju AEM Torino, pravilna in združljiva z metodologijo, ki jo je določila Komisija in se uporablja v drugih primerih (3).

Vendar ob dejstvu, da se nasedle naložbe ne morejo združiti s katero koli drugo pomočjo, in ob dejstvu, da je upravičenec prejel prejšnjo nezakonito in nezdružljivo pomoč, Komisija ne more nadzorovati skupnega učinka obeh pomoči.

Poleg tega je Komisija Italijo pozvala, da se v skladu s sodno prakso Deggendorf zaveže, da ne bo plačala nove pomoči pred povračilom prejšnje. Italija je to zavrnila.

Komisija pri teh pogojih odloča, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

BESEDILO POVZETKA

„PROCEDIMENTO

| 1. | Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006. |
| --- | --- |

1.

Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006.

| 2. | Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti. |
| --- | --- |

2.

Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti.

BASE GIURIDICA

| 3. | La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4). |
| --- | --- |

3.

La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4).

| 4. | La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:






  — | Decreto legislativo n. 79/99; |
| --- | --- | --- |

4.

La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:

—

Decreto legislativo n. 79/99;

| — | Decreto ministeriale del 26.1.2000; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 26.1.2000;

| — | Decreto ministeriale del 17.4.2001; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 17.4.2001;

| — | Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83; |
| --- | --- |

—

Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83;

| — | Decreto ministeriale del 6.8.2004; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 6.8.2004;

| — | Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2. |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2.

DESCRIZIONE DELLA MISURA

| 5. | La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali. |
| --- | --- |

5.

La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali.

| 6. | La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:






  — | Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

6.

La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:

—

Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997.

| — | I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi. |
| --- | --- |

—

I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi.

| 7. | Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi. |
| --- | --- |

7.

Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi.

| 8. | I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.
  Tabella 1: calcolo dell'importo | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AEM Torino | 1 675 | 4 829 | 5 273 | 4 560 | 16 338 |
| Cifre in milioni di euro. |

8.

I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.

Tabella 1: calcolo dell'importo

2000

2001

2002

2003

Totale

AEM Torino

1 675

4 829

5 273

4 560

16 338

Cifre in milioni di euro.

| 9. | L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro. |
| --- | --- |

9.

L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro.

| 10. | L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura. |
| --- | --- |

10.

L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura.

| 11. | L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti. |
| --- | --- |

11.

L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti.

CUMULO E PROCEDURA DEGGENDORF

| 12. | Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98). |
| --- | --- |

12.

Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98).

| 13. | La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7). |
| --- | --- |

13.

La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7).

| 14. | La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005. |
| --- | --- |

14.

La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005.

| 15. | AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006. |
| --- | --- |

15.

AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006.

| 16. | Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti. |
| --- | --- |

16.

Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti.

| 17. | La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999. |
| --- | --- |

17.

La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999.

| 18. | Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare. |
| --- | --- |

18.

Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare.

| 19. | Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi). |
| --- | --- |

19.

Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi).

| 20. | Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato. |
| --- | --- |

20.

Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato.

VALUTAZIONE

Legittimità dell'aiuto

| 21. | Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva. |
| --- | --- |

21.

Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva.

Sussistenza di un aiuto

| 22. | La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate. |
| --- | --- |

22.

La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate.

Compatibilità

| 23. | La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”). |
| --- | --- |

23.

La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”).

| 24. | Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996. |
| --- | --- |

24.

Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996.

| 25. | I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9). |
| --- | --- |

25.

I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9).

| 26. | I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione. |
| --- | --- |

26.

I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione.

| 27. | La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:






  (a) | Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

27.

La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:

(a)

Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997.

| (b) | Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99). |
| --- | --- |

(b)

Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99).

| (c) | Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati. |
| --- | --- |

(c)

Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati.

| (d) | Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato. |
| --- | --- |

(d)

Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato.

| (e) | I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo. |
| --- | --- |

(e)

I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo.

| (f) | I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo. |
| --- | --- |

(f)

I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo.

| (g) | I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano. |
| --- | --- |

(g)

I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano.

| (h) | I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono. |
| --- | --- |

(h)

I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono.

| (i) | I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità. |
| --- | --- |

(i)

I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità.

| (j) | Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE. |
| --- | --- |

(j)

Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE.

| (k) | Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto. |
| --- | --- |

(k)

Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto.

| 28. | I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili. |
| --- | --- |

28.

I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili.

| 29. | La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:






  (a) | L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo. |
| --- | --- | --- |

29.

La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:

(a)

L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo.

| (b) | È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi. |
| --- | --- |

(b)

È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi.

| (c) | L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso. |
| --- | --- |

(c)

L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso.

| (d) | Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio. |
| --- | --- |

(d)

Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio.

| (e) | L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno. |
| --- | --- |

(e)

L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno.

| 30. | Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia. |
| --- | --- |

30.

Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia.

Cumulo e applicazione della giurisprudenza Deggendorf

| 31. | Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26). |
| --- | --- |

31.

Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26).

| 32. | Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione. |
| --- | --- |

32.

Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione.

| 33. | Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

33.

Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune.

| 34. | Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate. |
| --- | --- |

34.

Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate.

| 35. | In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:






  — | l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero; |
| --- | --- | --- |

35.

In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:

—

l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero;

| — | le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62). |
| --- | --- |

—

le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62).

| 36. | Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98). |
| --- | --- |

36.

Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98).

| 37. | La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune. |
| --- | --- |

37.

La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune.

| 38. | Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti. |
| --- | --- |

38.

Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti.

| 39. | Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti. |
| --- | --- |

39.

Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti.

| 40. | Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf. |
| --- | --- |

40.

Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf.

| 41. | L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato. |
| --- | --- |

41.

L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato.

| 42. | L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

42.

L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONI

| 43. | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto. |
| --- | --- |

43.

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

| 44. | La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario. |
| --- | --- |

44.

La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario.

| 45. | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“ |
| --- | --- |

45.

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“

---

(1)  Glej Odločbo Komisije z dne 1. decembra 2004 o zadevi N 490/00, zlasti o nasedlih naložbah (t. i. impianti).

1

(2)  Odločba z dne 5. junija 2002 o državni pomoči C 27/99 (prej NN 69/98), objavljena v 2003/193/ES, UL L 77, 24.3.2003, str. 21.

2

(3)  Dopis Komisije SG (2001) D/290869 z dne 6. avgusta 2001.

3

(4)  Lettera della Commissione SG (2001) D/290869 del 6.8.2001.

4

(5)  Si veda la decisione della Commissione dell'1.12.2004, sul caso N 490/00, in particolare gli “standed impianti”.

5

(6)  2003/193/CE, GU L 77 del 24.3.2003, pag. 21

6

(7)  Ai sensi dell'articolo 3 della decisione della Commissione l'Italia deve adottare tutti i provvedimenti necessari per recuperare presso i beneficiari gli aiuti illegittimi erogati.

7

(8)  Adottata dalla Commission il 26.7.2001. Disponibile sul sito web della Direzione Generale della Concorrenza della Commissione al seguente indirizzo:

8

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf.

Comunicata agli Stati membri con lettera SG(2001) D/290869 del 6.8.2001.

(9)  Oltre al caso N 490/00 citato nella precedente nota n. 2, si veda in particolare il caso NN49/99 — Spagna — GU C 268 del 22.9.2001, pag. 7, e il caso N 133/01 — Grecia — GU C 9 del 15.1.2003, pag. 6.

9

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 116/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 116/03)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 4. maja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Inchcape plc („Inchcape“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Lind Automotive Group Ltd („Lind“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. maja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Inchcape plc („Inchcape“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Lind Automotive Group Ltd („Lind“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Inchcape: maloprodaja ter vzdrževanje in popravila motornih vozil, finančne storitve, rešitve za vozne parke; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Inchcape: maloprodaja ter vzdrževanje in popravila motornih vozil, finančne storitve, rešitve za vozne parke;

| — | Lind: maloprodaja ter vzdrževanje in popravila motornih vozil. |
| --- | --- |

—

Lind: maloprodaja ter vzdrževanje in popravila motornih vozil.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4195 — Inchcape/Lind na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4195 — Inchcape/Lind na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 116/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 116/8

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (COM (2005) 490 konč.)

(2006/C 116/04)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov —

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   PREDHODNE OPOMBE

| 1. | Komisija je Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (EDPS) s pismom z dne 12. oktobra 2005 posredovala Predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti. Evropski nadzornik za varstvo podatkov (EDPS) je pismo razumel kot zaprosilo, da institucijam in organom Skupnosti svetuje v skladu s členom 28(2) Uredbe št. 45/2001/ES. Meni tudi, da je treba pričujoče mnenje navesti v preambuli Okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

1.

Komisija je Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (EDPS) s pismom z dne 12. oktobra 2005 posredovala Predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti. Evropski nadzornik za varstvo podatkov (EDPS) je pismo razumel kot zaprosilo, da institucijam in organom Skupnosti svetuje v skladu s členom 28(2) Uredbe št. 45/2001/ES. Meni tudi, da je treba pričujoče mnenje navesti v preambuli Okvirnega sklepa.

| 2. | To mnenje je treba razumeti v smislu okvira, opredeljenega v delu II. Kakor je navedeno v delu II, je zelo negotovo, če bo sedanji predlog – ali pristop k dostopnosti, ki ga predlog zavzema – nazadnje privedel do sprejetja pravnega instrumenta. Za druge pristope se zavzema precejšnje število držav članic. |
| --- | --- |

2.

To mnenje je treba razumeti v smislu okvira, opredeljenega v delu II. Kakor je navedeno v delu II, je zelo negotovo, če bo sedanji predlog – ali pristop k dostopnosti, ki ga predlog zavzema – nazadnje privedel do sprejetja pravnega instrumenta. Za druge pristope se zavzema precejšnje število držav članic.

| 3. | Vendar pa je očitno, da je vprašanje dostopnosti informacij organov pregona preko notranjih meja – ali, bolj splošno, izmenjava teh informacij – v državah članicah zelo pomembno, tako v Svetu in zunaj njega ter v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

3.

Vendar pa je očitno, da je vprašanje dostopnosti informacij organov pregona preko notranjih meja – ali, bolj splošno, izmenjava teh informacij – v državah članicah zelo pomembno, tako v Svetu in zunaj njega ter v Evropskem parlamentu.

| 4. | Prav tako je očitno, da je to vprašanje zelo pomembno z vidika varstva osebnih podatkov, kar bo ponazorilo pričujoče mnenje. EDPS opozarja, da je Komisija sedanji predlog predstavila v tesni povezavi s Predlogom okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o katerem je EDPS podal mnenje 19. decembra 2005. |
| --- | --- |

4.

Prav tako je očitno, da je to vprašanje zelo pomembno z vidika varstva osebnih podatkov, kar bo ponazorilo pričujoče mnenje. EDPS opozarja, da je Komisija sedanji predlog predstavila v tesni povezavi s Predlogom okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o katerem je EDPS podal mnenje 19. decembra 2005.

| 5. | EDPS bo to mnenje izkoristil za predstavitev nekaj splošnih in bolj temeljnih vidikov o vprašanju izmenjave informacij organov pregona in o pristopih za urejanje tega vprašanja. EDPS namerava s predložitvijo tega mnenja zagotoviti, da bo vidik varstva podatkov v prihodnjih razpravah o tem vprašanju ustrezno upoštevan. |
| --- | --- |

5.

EDPS bo to mnenje izkoristil za predstavitev nekaj splošnih in bolj temeljnih vidikov o vprašanju izmenjave informacij organov pregona in o pristopih za urejanje tega vprašanja. EDPS namerava s predložitvijo tega mnenja zagotoviti, da bo vidik varstva podatkov v prihodnjih razpravah o tem vprašanju ustrezno upoštevan.

| 6. | Posvetovanje z EDPS bo mogoče tudi pozneje, ko bo zakonodajni postopek o tem predlogu in ostalih predlogih na to temo ustrezno napredoval. |
| --- | --- |

6.

Posvetovanje z EDPS bo mogoče tudi pozneje, ko bo zakonodajni postopek o tem predlogu in ostalih predlogih na to temo ustrezno napredoval.

II.   OKVIR PREDLOGA

| 7. | Načelo dostopnosti je bilo kakor pomembno novo zakonodajno načelo uvedeno v Haaškem programu. Na podlagi tega načela morajo informacije, ki so potrebne za boj proti kriminalu, neovirano prestopati notranje meje EU. Cilj sedanjega predloga je, da se to načelo izvede v zavezujočem pravnem instrumentu. |
| --- | --- |

7.

Načelo dostopnosti je bilo kakor pomembno novo zakonodajno načelo uvedeno v Haaškem programu. Na podlagi tega načela morajo informacije, ki so potrebne za boj proti kriminalu, neovirano prestopati notranje meje EU. Cilj sedanjega predloga je, da se to načelo izvede v zavezujočem pravnem instrumentu.

| 8. | Izmenjava policijskih informacij med različnimi državami je priljubljena tema zakonodajalcev znotraj okvira EU in izven njega. Nedavno so naslednje pobude pritegnile pozornost EDPS. |
| --- | --- |

8.

Izmenjava policijskih informacij med različnimi državami je priljubljena tema zakonodajalcev znotraj okvira EU in izven njega. Nedavno so naslednje pobude pritegnile pozornost EDPS.

| 9. | Prvič – Švedska je 4. junija 2004 predložila Okvirni sklep o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi pregona držav članic Evropske unije. Svet je na seji 1. decembra 2005 dosegel dogovor o splošnem pristopu k temu predlogu. |
| --- | --- |

9.

Prvič – Švedska je 4. junija 2004 predložila Okvirni sklep o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi pregona držav članic Evropske unije. Svet je na seji 1. decembra 2005 dosegel dogovor o splošnem pristopu k temu predlogu.

| 10. | Drugič – 27. maja 2005 je sedem držav članic v Prümu (Nemčija) podpisalo Konvencijo o okrepitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu preseljevanju. Konvencija je med drugim uvedla ukrepe za izboljšanje izmenjave informacij o DNK in prstnih odtisih. Konvenciji se lahko pridruži vsaka država članica Evropske unije. Namen pogodbenic je vključitev določb Konvencije v pravni okvir Evropske unije. |
| --- | --- |

10.

Drugič – 27. maja 2005 je sedem držav članic v Prümu (Nemčija) podpisalo Konvencijo o okrepitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu preseljevanju. Konvencija je med drugim uvedla ukrepe za izboljšanje izmenjave informacij o DNK in prstnih odtisih. Konvenciji se lahko pridruži vsaka država članica Evropske unije. Namen pogodbenic je vključitev določb Konvencije v pravni okvir Evropske unije.

| 11. | Tretjič – dostopnost informacij organov pregona preko notranjih meja Evropske unije bodo nadalje olajšali tudi drugi pravni instrumenti, kakor so predlogi o drugi generaciji Schengenskega informacijskega sistema (SIS II), predlog za dostop z namenom vpogleda v vizumski informacijski sistem (VIS) in Predlog okvirnega sklepa o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence med državami članicami. V tem okviru je koristno omeniti tudi Sporočilo Komisije z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev. |
| --- | --- |

11.

Tretjič – dostopnost informacij organov pregona preko notranjih meja Evropske unije bodo nadalje olajšali tudi drugi pravni instrumenti, kakor so predlogi o drugi generaciji Schengenskega informacijskega sistema (SIS II), predlog za dostop z namenom vpogleda v vizumski informacijski sistem (VIS) in Predlog okvirnega sklepa o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence med državami članicami. V tem okviru je koristno omeniti tudi Sporočilo Komisije z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev.

| 12. | Iz vseh teh pobud sledi, da se sedanji predlog okvirnega sklepa o dostopnosti ne sme preučiti ločeno, temveč je treba upoštevati tudi druge pristope na področju izmenjave informacij organov pregona. To je toliko bolj pomembno, saj daje sedanja težnja v Svetu prednost drugim pristopom na področju izmenjave informacij in zamisli o dostopnosti kakor splošnemu pristopu, ki ga je v sedanjem predlogu predlagala Komisija. O sedanjem besedilu predloga Svet morda sploh ne bo razpravljal. |
| --- | --- |

12.

Iz vseh teh pobud sledi, da se sedanji predlog okvirnega sklepa o dostopnosti ne sme preučiti ločeno, temveč je treba upoštevati tudi druge pristope na področju izmenjave informacij organov pregona. To je toliko bolj pomembno, saj daje sedanja težnja v Svetu prednost drugim pristopom na področju izmenjave informacij in zamisli o dostopnosti kakor splošnemu pristopu, ki ga je v sedanjem predlogu predlagala Komisija. O sedanjem besedilu predloga Svet morda sploh ne bo razpravljal.

| 13. | Poleg tega je predlog tesno povezan s Predlogom okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov. Sedanji predlog je treba razumeti v povezavi z bolj izčrpnim mnenjem o omenjenem okvirnem sklepu. |
| --- | --- |

13.

Poleg tega je predlog tesno povezan s Predlogom okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov. Sedanji predlog je treba razumeti v povezavi z bolj izčrpnim mnenjem o omenjenem okvirnem sklepu.

| 14. | EDPS je v svojem mnenju o Predlogu okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov poudaril pomen ustreznega varstva podatkov, kot nujno posledico pravnega instrumenta o dostopnosti. Meni, da se tak pravni instrument ne sme sprejeti brez osnovnih jamstev glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

14.

EDPS je v svojem mnenju o Predlogu okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov poudaril pomen ustreznega varstva podatkov, kot nujno posledico pravnega instrumenta o dostopnosti. Meni, da se tak pravni instrument ne sme sprejeti brez osnovnih jamstev glede varstva podatkov.

| 15. | Takšno je tudi stališče EDPS glede sprejetja drugih pravnih instrumentov, ki poenostavljajo pretok informacij organov pregona preko notranjih meja EU. EDPS zato pozdravlja dejstvo, da sta Svet in Evropski parlament prej omenjenemu predlogu okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov namenila prednost. |
| --- | --- |

15.

Takšno je tudi stališče EDPS glede sprejetja drugih pravnih instrumentov, ki poenostavljajo pretok informacij organov pregona preko notranjih meja EU. EDPS zato pozdravlja dejstvo, da sta Svet in Evropski parlament prej omenjenemu predlogu okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov namenila prednost.

III.   NAČELO DOSTOPNOSTI

| 16. | Samo po sebi je načelo dostopnosti enostavno. Informacije, ki so dostopne nekaterim organom v državi članici, morajo biti na voljo tudi enakovrednim organom v drugih državah članicah. Informacije je treba med organi držav članic izmenjati kar se da hitro in enostavno ter predvsem z omogočanjem neposrednega spletnega dostopa. |
| --- | --- |

16.

Samo po sebi je načelo dostopnosti enostavno. Informacije, ki so dostopne nekaterim organom v državi članici, morajo biti na voljo tudi enakovrednim organom v drugih državah članicah. Informacije je treba med organi držav članic izmenjati kar se da hitro in enostavno ter predvsem z omogočanjem neposrednega spletnega dostopa.

| 17. | Težave izhajajo iz pogojev, v katerih je treba načelo dostopnosti izvajati:






  — | Raznolika organizacija policije in sodstva v državah članicah z različnim ravnovesjem moči. |
| --- | --- | --- |

17.

Težave izhajajo iz pogojev, v katerih je treba načelo dostopnosti izvajati:

—

Raznolika organizacija policije in sodstva v državah članicah z različnim ravnovesjem moči.

| — | Vključene so različne vrste (občutljivih) informacij (kot so DNK in prstni odtisi). |
| --- | --- |

—

Vključene so različne vrste (občutljivih) informacij (kot so DNK in prstni odtisi).

| — | Različni načini dostopa pristojnih organov do ustreznih informacij celo znotraj držav članic. |
| --- | --- |

—

Različni načini dostopa pristojnih organov do ustreznih informacij celo znotraj držav članic.

| — | Zaradi jezikovnih razlik, razlik v tehnoloških (interoperabilnost) in pravnih sistemih je težko zagotoviti, da bodo informacije, ki izvirajo iz druge države članice, pravilno tolmačene. |
| --- | --- |

—

Zaradi jezikovnih razlik, razlik v tehnoloških (interoperabilnost) in pravnih sistemih je težko zagotoviti, da bodo informacije, ki izvirajo iz druge države članice, pravilno tolmačene.

| — | To načelo je treba vključiti v obstoječ in obsežen sklop pravnih določb, ki obravnavajo izmenjavo informacij organov pregona med državami. |
| --- | --- |

—

To načelo je treba vključiti v obstoječ in obsežen sklop pravnih določb, ki obravnavajo izmenjavo informacij organov pregona med državami.

| 18. | Ne glede na to zapleteno okolje je splošno znano, da načelo samo ne more delovati. Nujni so dodatni ukrepi, s katerimi bi se zagotovilo, da se informacije lahko učinkovito najdejo in ocenijo. Ti ukrepi morajo v vsakem primeru omogočiti, da organi pregona enostavneje ugotovijo, ali imajo organi pregona v drugih državah članicah na razpolago ustrezne informacije in kje je te ustrezne informacije mogoče najti. Takšne dodatne ukrepe bi lahko sestavljali vmesniki, ki omogočajo neposredni dostop do vseh ali do posebnih podatkov drugih držav članic. Zaradi tega uvaja predlog okvirnega sklepa o dostopnosti „indeksne podatke“, tj. posebne podatke, do katerih je mogoč neposreden dostop iz druge države. |
| --- | --- |

18.

Ne glede na to zapleteno okolje je splošno znano, da načelo samo ne more delovati. Nujni so dodatni ukrepi, s katerimi bi se zagotovilo, da se informacije lahko učinkovito najdejo in ocenijo. Ti ukrepi morajo v vsakem primeru omogočiti, da organi pregona enostavneje ugotovijo, ali imajo organi pregona v drugih državah članicah na razpolago ustrezne informacije in kje je te ustrezne informacije mogoče najti. Takšne dodatne ukrepe bi lahko sestavljali vmesniki, ki omogočajo neposredni dostop do vseh ali do posebnih podatkov drugih držav članic. Zaradi tega uvaja predlog okvirnega sklepa o dostopnosti „indeksne podatke“, tj. posebne podatke, do katerih je mogoč neposreden dostop iz druge države.

| 19. | Načelo dostopnosti mora na splošno olajšati pretok informacij med državami članicami. Notranje meje bodo odpravljene, države članice pa morajo omogočiti, da bodo informacije, ki so dostopne njihovim policijskim organom, vse bolj dostopne drugim organom. Države članice izgubijo pristojnost nad nadzorom pretoka informacij, kar se odraža tudi v dejstvu, da njihove nacionalne zakonodaje niso več zadostni instrumenti za primerno varstvo informacij. |
| --- | --- |

19.

Načelo dostopnosti mora na splošno olajšati pretok informacij med državami članicami. Notranje meje bodo odpravljene, države članice pa morajo omogočiti, da bodo informacije, ki so dostopne njihovim policijskim organom, vse bolj dostopne drugim organom. Države članice izgubijo pristojnost nad nadzorom pretoka informacij, kar se odraža tudi v dejstvu, da njihove nacionalne zakonodaje niso več zadostni instrumenti za primerno varstvo informacij.

| 20. | Prav zaradi tega je treba z vidika varstva osebnih podatkov predlogu posvetiti posebno pozornost. Prvič – informacije, ki običajno veljajo za zaupne in dobro varovane, je treba posredovati organom v drugih državah članicah. Drugič – za delovanje sistema je treba oblikovati indeksne podatke in organom v drugih državah članicah omogočiti dostop do njih. Z izvajanjem tega načela bo posledično pridobljenih več podatkov, kakor jih je trenutno na voljo. |
| --- | --- |

20.

Prav zaradi tega je treba z vidika varstva osebnih podatkov predlogu posvetiti posebno pozornost. Prvič – informacije, ki običajno veljajo za zaupne in dobro varovane, je treba posredovati organom v drugih državah članicah. Drugič – za delovanje sistema je treba oblikovati indeksne podatke in organom v drugih državah članicah omogočiti dostop do njih. Z izvajanjem tega načela bo posledično pridobljenih več podatkov, kakor jih je trenutno na voljo.

IV.   GLAVNI ELEMENTI

Področje uporabe načela dostopnosti

| 21. | Najprej je treba predvsem opredeliti, za katere vrste informacij velja načelo dostopnosti. Področje uporabe tega načela je splošno opredeljeno v členu 2 predloga, v povezavi s členom 1(1) in členom 3(a). Načelo velja za naslednje informacije:






  — | obstoječe informacije; |
| --- | --- | --- |

21.

Najprej je treba predvsem opredeliti, za katere vrste informacij velja načelo dostopnosti. Področje uporabe tega načela je splošno opredeljeno v členu 2 predloga, v povezavi s členom 1(1) in členom 3(a). Načelo velja za naslednje informacije:

—

obstoječe informacije;

| — | šest vrst informacij, opredeljenih v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

šest vrst informacij, opredeljenih v Prilogi II;

| — | informacije, dostopne pristojnim organom. |
| --- | --- |

—

informacije, dostopne pristojnim organom.

To so trije osnovni elementi področja uporabe načela iz predloga Komisije. Področje uporabe je nadalje izpopolnjeno v členu 2. Člen 2(1) omejuje uporabo načela dostopnosti na stopnjo pred začetkom sodnega pregona, medtem ko člen 2(2), (3) in (4) določa nekaj bolj posebnih omejitev.

| 22. | Za razumevanje posledic predloga je potrebna bolj poglobljena analiza treh zgoraj navedenih osnovnih elementov. Prva dva elementa področja uporabe sta sama precej jasna. Opredelitev „obstoječih informacij“ je oblikovana v členu 2(2) in navaja, da okvirni sklep ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij samo zato, da bi postale dostopne, medtem ko seznama iz Priloge II ni mogoče tolmačiti na različne načine. Nadaljnjo pojasnitev pa potrebuje tretji osnovni element, sam in v povezavi s prvima dvema elementoma. |
| --- | --- |

22.

Za razumevanje posledic predloga je potrebna bolj poglobljena analiza treh zgoraj navedenih osnovnih elementov. Prva dva elementa področja uporabe sta sama precej jasna. Opredelitev „obstoječih informacij“ je oblikovana v členu 2(2) in navaja, da okvirni sklep ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij samo zato, da bi postale dostopne, medtem ko seznama iz Priloge II ni mogoče tolmačiti na različne načine. Nadaljnjo pojasnitev pa potrebuje tretji osnovni element, sam in v povezavi s prvima dvema elementoma.

| 23. | Predlog ne navaja, ali so „razpoložljive informacije“ zgolj informacije, ki jih pristojni organi že nadzorujejo, ali pa te vključujejo tudi informacije, ki jih ti organi lahko pridobijo. Vendar pa EDPS meni, da je predlog mogoče tolmačiti kakor, da sta zajeti obe vrsti informacij. |
| --- | --- |

23.

Predlog ne navaja, ali so „razpoložljive informacije“ zgolj informacije, ki jih pristojni organi že nadzorujejo, ali pa te vključujejo tudi informacije, ki jih ti organi lahko pridobijo. Vendar pa EDPS meni, da je predlog mogoče tolmačiti kakor, da sta zajeti obe vrsti informacij.

| 24. | Medtem ko se zdi, da člen 2(2) predlaga ožje področje uporabe z navedbo, da Okvirni sklep „ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij [...] samo zato, da bi postale dostopne“, pa omogoča člen 3(a) širšo razlago, saj navaja, da „informacije“ pomenijo „obstoječe informacije iz Priloge II“. |
| --- | --- |

24.

Medtem ko se zdi, da člen 2(2) predlaga ožje področje uporabe z navedbo, da Okvirni sklep „ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij [...] samo zato, da bi postale dostopne“, pa omogoča člen 3(a) širšo razlago, saj navaja, da „informacije“ pomenijo „obstoječe informacije iz Priloge II“.

| 25. | Priloga II omenja vsaj dve kategoriji podatkov, ki jih navadno ne nadzoruje policija, temveč drugi organi. Prva kategorija so informacije o registraciji vozila. V številnih državah članicah zbirk podatkov, ki te informacije vsebujejo, organi pregona ne nadzorujejo, čeprav do teh zbirk redno dostopajo. Ali sodi ta vrsta informacij v področje uporabe „razpoložljivih informacij“, ki so v skladu s členom 1 na voljo enakovrednim pristojnim organom drugih držav članic? Druga kategorija podatkov iz Priloge II, ki jo je treba omeniti, so telefonske številke in drugi komunikacijski podatki: ali morajo ti podatki šteti za „razpoložljive“, čeprav jih ne nadzorujejo pristojni organi, temveč zasebna podjetja? |
| --- | --- |

25.

Priloga II omenja vsaj dve kategoriji podatkov, ki jih navadno ne nadzoruje policija, temveč drugi organi. Prva kategorija so informacije o registraciji vozila. V številnih državah članicah zbirk podatkov, ki te informacije vsebujejo, organi pregona ne nadzorujejo, čeprav do teh zbirk redno dostopajo. Ali sodi ta vrsta informacij v področje uporabe „razpoložljivih informacij“, ki so v skladu s členom 1 na voljo enakovrednim pristojnim organom drugih držav članic? Druga kategorija podatkov iz Priloge II, ki jo je treba omeniti, so telefonske številke in drugi komunikacijski podatki: ali morajo ti podatki šteti za „razpoložljive“, čeprav jih ne nadzorujejo pristojni organi, temveč zasebna podjetja?

| 26. | Poleg tega druge določbe predloga, zlasti člen 3(d) in člen 4(1)(c) predloga, podpirajo stališče, da lahko „imenovani organi“ in celo „imenovane strani“ nadzorujejo informacije, ki so „pristojnim organom“„razpoložljive“. Iz besedila predloga tudi sledi, da „pristojni organ države članice pomeni organ iz prve alinee člena 29 Pogodbe EU, medtem ko je vsak nacionalni organ lahko ‚imenovani organ‘“. |
| --- | --- |

26.

Poleg tega druge določbe predloga, zlasti člen 3(d) in člen 4(1)(c) predloga, podpirajo stališče, da lahko „imenovani organi“ in celo „imenovane strani“ nadzorujejo informacije, ki so „pristojnim organom“„razpoložljive“. Iz besedila predloga tudi sledi, da „pristojni organ države članice pomeni organ iz prve alinee člena 29 Pogodbe EU, medtem ko je vsak nacionalni organ lahko ‚imenovani organ‘“.

| 27. | EDPS meni, da zastavlja uporaba načela dostopnosti za informacije, ki jih nadzorujejo imenovani organi in imenovane strani, naslednja vprašanja:






  — | Ali zagotavlja člen 30(1)(b) zadostno pravno podlago, saj morajo imenovani organi in imenovane strani dati na voljo informacije, in sicer iz zbirk podatkov, ki ne sodijo v okvir tretjega stebra? |
| --- | --- | --- |

27.

EDPS meni, da zastavlja uporaba načela dostopnosti za informacije, ki jih nadzorujejo imenovani organi in imenovane strani, naslednja vprašanja:

—

Ali zagotavlja člen 30(1)(b) zadostno pravno podlago, saj morajo imenovani organi in imenovane strani dati na voljo informacije, in sicer iz zbirk podatkov, ki ne sodijo v okvir tretjega stebra?

| — | Ali se bo Okvirni sklep o varstvu osebnih podatkov uporabljal, kakor je predvideno npr. v členu 8 Predloga? |
| --- | --- |

—

Ali se bo Okvirni sklep o varstvu osebnih podatkov uporabljal, kakor je predvideno npr. v členu 8 Predloga?

| — | V kolikor ne, ali je obdelava v skladu z obveznostmi iz Direktive 95/46/ES? |
| --- | --- |

—

V kolikor ne, ali je obdelava v skladu z obveznostmi iz Direktive 95/46/ES?

| 28. | Izvajanje tako širokega načela, kakor je „načelo dostopnosti“, zahteva jasno in natančno opredelitev podatkov, ki bodo šteli za razpoložljive. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča:






  — | pojasnitev področja uporabe; |
| --- | --- | --- |

28.

Izvajanje tako širokega načela, kakor je „načelo dostopnosti“, zahteva jasno in natančno opredelitev podatkov, ki bodo šteli za razpoložljive. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča:

—

pojasnitev področja uporabe;

| — | kot prvo možnost omejiti področje uporabe načela dostopnosti na informacije, ki jih nadzorujejo pristojni organi. |
| --- | --- |

—

kot prvo možnost omejiti področje uporabe načela dostopnosti na informacije, ki jih nadzorujejo pristojni organi.

| — | kot drugo pa je v primeru širšega področja uporabe zagotoviti zadostna varovala za varstvo osebnih podatkov. Upoštevati je treba vprašanja, zastavljena v točki 27. |
| --- | --- |

—

kot drugo pa je v primeru širšega področja uporabe zagotoviti zadostna varovala za varstvo osebnih podatkov. Upoštevati je treba vprašanja, zastavljena v točki 27.

Druga vprašanja, povezana s področjem uporabe

| 29. | V skladu s členom 2(1) Predloga se Okvirni sklep uporablja za obdelavo informacij pred začetkom sodnega pregona. Njegovo področje uporabe je bolj omejeno od področja uporabe Predloga okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki v celoti velja za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

29.

V skladu s členom 2(1) Predloga se Okvirni sklep uporablja za obdelavo informacij pred začetkom sodnega pregona. Njegovo področje uporabe je bolj omejeno od področja uporabe Predloga okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki v celoti velja za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah.

| 30. | Vendar pa EDPS meni, da ta omejitev sama po sebi ne omejuje področja uporabe Predloga na policijsko sodelovanje. Vključeno bi lahko bilo tudi pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, saj imajo pravosodni organi v več državah članicah pristojnosti tudi nad kazenskimi preiskavami pred začetkom sodnega pregona. Ker pa predlog temelji izključno na členu 30(1)(b) PEU, se zdi, da velja le za policijsko sodelovanje. Dobrodošla bi bila pojasnitev tega vidika. |
| --- | --- |

30.

Vendar pa EDPS meni, da ta omejitev sama po sebi ne omejuje področja uporabe Predloga na policijsko sodelovanje. Vključeno bi lahko bilo tudi pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, saj imajo pravosodni organi v več državah članicah pristojnosti tudi nad kazenskimi preiskavami pred začetkom sodnega pregona. Ker pa predlog temelji izključno na členu 30(1)(b) PEU, se zdi, da velja le za policijsko sodelovanje. Dobrodošla bi bila pojasnitev tega vidika.

| 31. | Sedanji predlog velja za posredovanje informacij Europolu, medtem ko Predlog okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov obdelavo podatkov s strani Europola izključuje. EDPS svetuje, da se izmenjava informacij z Europolom omeji na namene samega Europola, kakor je navedeno v členu 2 Konvencije o Europolu in v njeni Prilogi. Poleg tega je treba upoštevati natančna pravila za izmenjavo podatkov z Europolom, ki so že določena v več aktih Sveta. |
| --- | --- |

31.

Sedanji predlog velja za posredovanje informacij Europolu, medtem ko Predlog okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov obdelavo podatkov s strani Europola izključuje. EDPS svetuje, da se izmenjava informacij z Europolom omeji na namene samega Europola, kakor je navedeno v členu 2 Konvencije o Europolu in v njeni Prilogi. Poleg tega je treba upoštevati natančna pravila za izmenjavo podatkov z Europolom, ki so že določena v več aktih Sveta.

Brez novih zbirk podatkov, ki vsebujejo osebne podatke

| 32. | Izhodišče Predloga je, da ta ne bo vodil k oblikovanju novih zbirk podatkov, ki vsebujejo osebne podatke. Člen 2(2) je glede tega jasen: ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij samo zato, da bi postale dostopne. Z vidika varstva podatkov je to pomemben in pozitiven element predloga. EDPS opozarja na svoje mnenje o Predlogu direktive o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacij (1), v katerem poudarja, da pravne obveznosti, zaradi katerih so nastale obsežne zbirke podatkov, predstavljajo posebno tveganje za zadevnega posameznika, zlasti v zvezi z nezakonito uporabo. |
| --- | --- |

32.

Izhodišče Predloga je, da ta ne bo vodil k oblikovanju novih zbirk podatkov, ki vsebujejo osebne podatke. Člen 2(2) je glede tega jasen: ne predvideva nobene obveznosti zbiranja in shranjevanja informacij samo zato, da bi postale dostopne. Z vidika varstva podatkov je to pomemben in pozitiven element predloga. EDPS opozarja na svoje mnenje o Predlogu direktive o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacij (1), v katerem poudarja, da pravne obveznosti, zaradi katerih so nastale obsežne zbirke podatkov, predstavljajo posebno tveganje za zadevnega posameznika, zlasti v zvezi z nezakonito uporabo.

| 33. | Vendar pa:






  — | Pomembno je zagotoviti, da predlog ne bo spodbujal neomejene medsebojne povezljivosti zbirk podatkov in posledično mreže zbirk podatkov, ki jo bo težko nadzorovati. |
| --- | --- | --- |

33.

Vendar pa:

—

Pomembno je zagotoviti, da predlog ne bo spodbujal neomejene medsebojne povezljivosti zbirk podatkov in posledično mreže zbirk podatkov, ki jo bo težko nadzorovati.

| — | Obstaja izjema v zgoraj navedenem izhodišču: člen 10 predloga, ki zagotavlja, da so indeksni podatki na voljo na spletu. Indeksni podatki lahko vsebujejo osebne podatke ali pa vsaj razkrijejo njihov obstoj. |
| --- | --- |

—

Obstaja izjema v zgoraj navedenem izhodišču: člen 10 predloga, ki zagotavlja, da so indeksni podatki na voljo na spletu. Indeksni podatki lahko vsebujejo osebne podatke ali pa vsaj razkrijejo njihov obstoj.

Neposredni in posredni dostop do informacij

| 34. | Predlog predvideva neposredni in posredni dostop do informacij. Člen 9 Predloga predvideva neposredni spletni dostop do informacij, ki jih vsebujejo zbirke podatkov, do katerih imajo ustrezni nacionalni organi neposredni spletni dostop. Člen 10 predvideva posredni dostop. Indeksni podatki informacij, ki niso spletno dostopne, so za spletni vpogled na voljo enakovrednim pristojnim organov drugih držav članic in Europolu. Če je vpogled v indeksne podatke uspešen, lahko ta organ izda zahtevo za informacije in jo pošlje imenovanemu organu, da pridobi informacije, opredeljene na podlagi indeksnih podatkov. |
| --- | --- |

34.

Predlog predvideva neposredni in posredni dostop do informacij. Člen 9 Predloga predvideva neposredni spletni dostop do informacij, ki jih vsebujejo zbirke podatkov, do katerih imajo ustrezni nacionalni organi neposredni spletni dostop. Člen 10 predvideva posredni dostop. Indeksni podatki informacij, ki niso spletno dostopne, so za spletni vpogled na voljo enakovrednim pristojnim organov drugih držav članic in Europolu. Če je vpogled v indeksne podatke uspešen, lahko ta organ izda zahtevo za informacije in jo pošlje imenovanemu organu, da pridobi informacije, opredeljene na podlagi indeksnih podatkov.

| 35. | Neposredni dostop ne vodi do oblikovanja novih zbirk podatkov, temveč zahteva interoperabilnost zbirk podatkov enakovrednih pristojnih sistemov znotraj držav članic. Poleg tega bo nujno uvedel novo uporabo že obstoječih zbirk podatkov, saj bo vsem pristojnim organom držav članic zagotovil možnost, ki je bila do sedaj na voljo le nacionalnim pristojnim organom. Neposredni dostop bo samodejno pomenil, da bo imelo večje število oseb dostop do zbirke podatkov in zaradi tega je nevarnost zlorabe vse večja. |
| --- | --- |

35.

Neposredni dostop ne vodi do oblikovanja novih zbirk podatkov, temveč zahteva interoperabilnost zbirk podatkov enakovrednih pristojnih sistemov znotraj držav članic. Poleg tega bo nujno uvedel novo uporabo že obstoječih zbirk podatkov, saj bo vsem pristojnim organom držav članic zagotovil možnost, ki je bila do sedaj na voljo le nacionalnim pristojnim organom. Neposredni dostop bo samodejno pomenil, da bo imelo večje število oseb dostop do zbirke podatkov in zaradi tega je nevarnost zlorabe vse večja.

| 36. | V primeru neposrednega dostopa s strani pristojnih organov druge države članice imenovani organi države članice izvora nimajo nadzora nad dostopom in nadaljnjo uporabo podatkov. To posledico neposrednega dostopa, kakor ga predvideva predlog, je treba primerno obravnavati, ker:






  — | se zdi, da razveljavlja pristojnosti imenovanih organov, da zavrnejo določbo o informacijah (iz člena 14); |
| --- | --- | --- |

36.

V primeru neposrednega dostopa s strani pristojnih organov druge države članice imenovani organi države članice izvora nimajo nadzora nad dostopom in nadaljnjo uporabo podatkov. To posledico neposrednega dostopa, kakor ga predvideva predlog, je treba primerno obravnavati, ker:

—

se zdi, da razveljavlja pristojnosti imenovanih organov, da zavrnejo določbo o informacijah (iz člena 14);

| — | zastavlja vprašanja glede odgovornosti v zvezi s točnostjo in posodabljanjem podatkov po odobrenem dostopu do teh podatkov. Kako lahko imenovani organ države članice izvora zagotovi, da se podatki posodabljajo? |
| --- | --- |

—

zastavlja vprašanja glede odgovornosti v zvezi s točnostjo in posodabljanjem podatkov po odobrenem dostopu do teh podatkov. Kako lahko imenovani organ države članice izvora zagotovi, da se podatki posodabljajo?

| — | poleg tega, da imenovani organ ne more več izpolnjevati vseh svojih obveznosti iz zakona o varstvu podatkov, tudi nacionalni organ za varstvo podatkov države članice izvora podatkov ne more več nadzorovati izvajanja obveznosti, saj nima nobene pristojnosti do organov pregona drugih držav članic. |
| --- | --- |

—

poleg tega, da imenovani organ ne more več izpolnjevati vseh svojih obveznosti iz zakona o varstvu podatkov, tudi nacionalni organ za varstvo podatkov države članice izvora podatkov ne more več nadzorovati izvajanja obveznosti, saj nima nobene pristojnosti do organov pregona drugih držav članic.

| — | Ti problemi še bolj prevladujejo v primeru dostopa do zbirk podatkov imenovanih organov in imenovanih strani, ki niso organi pregona (glej točke 25–28 tega mnenja).
  Ta posledica neposrednega dostopa je pomemben razlog za pogojenost sprejetja sedanjega predloga s sprejetjem Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov. Ostaja en problem: težko si je predstavljati, kako bi imenovani organi lahko zavrnili zagotovitev informacij na podlagi člena 14. |
| --- | --- |

—

Ti problemi še bolj prevladujejo v primeru dostopa do zbirk podatkov imenovanih organov in imenovanih strani, ki niso organi pregona (glej točke 25–28 tega mnenja).

Ta posledica neposrednega dostopa je pomemben razlog za pogojenost sprejetja sedanjega predloga s sprejetjem Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov. Ostaja en problem: težko si je predstavljati, kako bi imenovani organi lahko zavrnili zagotovitev informacij na podlagi člena 14.

| 37. | Glede posrednega dostopa preko indeksnih podatkov, ki nudijo informacije po sistemu zadetek/brez zadetka: ta pojav ni nov. Predstavlja osnovo delovanja evropskih obsežnih informacijskih sistemov, kakor je Schengenski informacijski sistem. Prednost vzpostavitve sistema indeksnih podatkov je, da državam članicam izvora podatkov omogoča nadzorovanje izmenjave informacij iz njihovih policijskih datotek. Če je rezultat vpogleda v indeksne podatke uspešen, lahko organ prosilec izda zahtevo za informacije v povezavi z zadevnim posameznikom. To zahtevo lahko zaprošen organ primerno oceni. |
| --- | --- |

37.

Glede posrednega dostopa preko indeksnih podatkov, ki nudijo informacije po sistemu zadetek/brez zadetka: ta pojav ni nov. Predstavlja osnovo delovanja evropskih obsežnih informacijskih sistemov, kakor je Schengenski informacijski sistem. Prednost vzpostavitve sistema indeksnih podatkov je, da državam članicam izvora podatkov omogoča nadzorovanje izmenjave informacij iz njihovih policijskih datotek. Če je rezultat vpogleda v indeksne podatke uspešen, lahko organ prosilec izda zahtevo za informacije v povezavi z zadevnim posameznikom. To zahtevo lahko zaprošen organ primerno oceni.

| 38. | Vseeno pa je potrebna primerna analiza, saj vzpostavitev sistema indeksnih podatkov — na področjih, kjer ti sistemi, razen obsežnih evropskih informacijskih sistemov, do sedaj še niso obstajali – lahko ustvari nova tveganja za zadevnega posameznika. Čeprav indeksni podatki ne vsebujejo veliko informacij o zadevnem posamezniku, EDPS poudarja, da lahko vpogled v indeksne podatke vodi do zelo občutljivega rezultata. Razkrije lahko, da je oseba navedena v policijski datoteki v povezavi s kaznivimi dejanji. |
| --- | --- |

38.

Vseeno pa je potrebna primerna analiza, saj vzpostavitev sistema indeksnih podatkov — na področjih, kjer ti sistemi, razen obsežnih evropskih informacijskih sistemov, do sedaj še niso obstajali – lahko ustvari nova tveganja za zadevnega posameznika. Čeprav indeksni podatki ne vsebujejo veliko informacij o zadevnem posamezniku, EDPS poudarja, da lahko vpogled v indeksne podatke vodi do zelo občutljivega rezultata. Razkrije lahko, da je oseba navedena v policijski datoteki v povezavi s kaznivimi dejanji.

| 39. | Zato je najpomembnejše, da evropski zakonodajalec zagotovi ustrezna pravila, vsaj glede oblikovanja indeksnih podatkov, vodenja zbirk indeksnih podatkov in ustrezne organizacije dostopa do indeksnih podatkov. EDPS meni, da predlog v teh točkah ni zadovoljiv. EDPS je na tej stopnji podal tri ugotovitve:






  — | Opredelitev indeksnih podatkov je nejasna. Ni jasno, ali so indeksni podatki obravnavani kakor metapodatki, primarni ključi ali celo oboje? Pojasniti je treba pojem indeksnih podatkov, saj imajo neposredni vpliv na stopnjo varstva podatkov in potrebna varovala. |
| --- | --- | --- |

39.

Zato je najpomembnejše, da evropski zakonodajalec zagotovi ustrezna pravila, vsaj glede oblikovanja indeksnih podatkov, vodenja zbirk indeksnih podatkov in ustrezne organizacije dostopa do indeksnih podatkov. EDPS meni, da predlog v teh točkah ni zadovoljiv. EDPS je na tej stopnji podal tri ugotovitve:

—

Opredelitev indeksnih podatkov je nejasna. Ni jasno, ali so indeksni podatki obravnavani kakor metapodatki, primarni ključi ali celo oboje? Pojasniti je treba pojem indeksnih podatkov, saj imajo neposredni vpliv na stopnjo varstva podatkov in potrebna varovala.

| — | Predlog mora pojasniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk glede indeksnih podatkov. Vključitev nacionalnih kontaktnih točk bi bila lahko nujna, zlasti takrat, kadar razlaga indeksnih podatkov zahteva strokovno znanje, npr. v primeru morebitne primerjave prstnih odtisov. |
| --- | --- |

—

Predlog mora pojasniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk glede indeksnih podatkov. Vključitev nacionalnih kontaktnih točk bi bila lahko nujna, zlasti takrat, kadar razlaga indeksnih podatkov zahteva strokovno znanje, npr. v primeru morebitne primerjave prstnih odtisov.

| — | V predlogu je sprejetje potrebnih pravil za oblikovanje indeksnih podatkov v skladu s postopkom komitologije, ki je predviden v členu 19, prepuščeno izvedbeni zakonodaji. Čeprav bi lahko bila potrebna izvedbena pravila, je treba v okvirni sklep vključiti osnovna pravila za oblikovanje indeksnih podatkov. |
| --- | --- |

—

V predlogu je sprejetje potrebnih pravil za oblikovanje indeksnih podatkov v skladu s postopkom komitologije, ki je predviden v členu 19, prepuščeno izvedbeni zakonodaji. Čeprav bi lahko bila potrebna izvedbena pravila, je treba v okvirni sklep vključiti osnovna pravila za oblikovanje indeksnih podatkov.

Predhodna odobritev pravosodnih organov

| 40. | Pri izmenjavi informacij se zaprošena država članica ne sme oizogniti obveznosti, da od pravosodnih organov zahteva predhodno odobritev za posredovanje informacij organu prosilcu, kadar so te informacije pod pravosodnim nadzorom v zaprošeni državi. To je pomembno, saj glede na raziskavo o pristojnostih policije pri izmenjavi osebnih podatkov (2) policija v vseh državah članicah nima neodvisnega dostopa do teh podatkov. EDPS meni, da načelo dostopnosti ne sme spodkopati obveznosti iz nacionalne zakonodaje, da se pridobi predhodna odobritev za informacije ali pa se vsaj oblikujejo posebna pravila glede kategorij podatkov, za katere je treba pridobiti predhodno odobritev, ki bodo veljala v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

40.

Pri izmenjavi informacij se zaprošena država članica ne sme oizogniti obveznosti, da od pravosodnih organov zahteva predhodno odobritev za posredovanje informacij organu prosilcu, kadar so te informacije pod pravosodnim nadzorom v zaprošeni državi. To je pomembno, saj glede na raziskavo o pristojnostih policije pri izmenjavi osebnih podatkov (2) policija v vseh državah članicah nima neodvisnega dostopa do teh podatkov. EDPS meni, da načelo dostopnosti ne sme spodkopati obveznosti iz nacionalne zakonodaje, da se pridobi predhodna odobritev za informacije ali pa se vsaj oblikujejo posebna pravila glede kategorij podatkov, za katere je treba pridobiti predhodno odobritev, ki bodo veljala v vseh državah članicah.

| 41. | To obveznost je treba tolmačiti v povezavi s členom 11(2) Predloga okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki prav tako predvideva, da država članica, ki podatke posreduje, odloča o nadaljnji uporabi podatkov v državi članici, v katero so bili podatki posredovani. EDPS je seznanjen, kako pomembno je to načelo, ki je potrebno za zagotavitev, da se omejevalne nacionalne zakonodaje o nadaljnji uporabi osebnih podatkov zaradi dostopnosti ne bo obšlo. |
| --- | --- |

41.

To obveznost je treba tolmačiti v povezavi s členom 11(2) Predloga okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki prav tako predvideva, da država članica, ki podatke posreduje, odloča o nadaljnji uporabi podatkov v državi članici, v katero so bili podatki posredovani. EDPS je seznanjen, kako pomembno je to načelo, ki je potrebno za zagotavitev, da se omejevalne nacionalne zakonodaje o nadaljnji uporabi osebnih podatkov zaradi dostopnosti ne bo obšlo.

Končna opomba

| 42. | Ti elementi zahtevajo visoke standarde na področju varstva podatkov. Posebna pozornost naj se posveti zagotovitvi načel omejitve namena, nadaljnji obdelavi ter točnosti in zanesljivosti informacij, do katerih se dostopa (glej mnenje EDPS o Okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov, IV.2 in IV.6). |
| --- | --- |

42.

Ti elementi zahtevajo visoke standarde na področju varstva podatkov. Posebna pozornost naj se posveti zagotovitvi načel omejitve namena, nadaljnji obdelavi ter točnosti in zanesljivosti informacij, do katerih se dostopa (glej mnenje EDPS o Okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov, IV.2 in IV.6).

V.   DRUGI PRISTOPI

Švedski predlog

| 43. | Švedski predlog ni omejen na posebne vrste informacij, temveč zajema vse informacije in obveščevalne podatke, celo informacije in obveščevalne podatke, ki jih ne hranijo pristojni organi pregona, temveč drugi organi.. Predlog nadgradi sodelovanje, saj določa časovne omejitve za odziv na zahteve za informacije ter ukinja diskriminacijo med izmenjavo znotraj ene države članice in čezmejno izmenjavo informacij. Ne zagotavlja dodatnih ukrepov, ki bi omogočili uspešen dostop do informacij. Zaradi tega je razumljivo, da Komisija ni menila, da je švedski predlog kot tak ustrezen instrument za izvajanje načela dostopnosti (3). |
| --- | --- |

43.

Švedski predlog ni omejen na posebne vrste informacij, temveč zajema vse informacije in obveščevalne podatke, celo informacije in obveščevalne podatke, ki jih ne hranijo pristojni organi pregona, temveč drugi organi.. Predlog nadgradi sodelovanje, saj določa časovne omejitve za odziv na zahteve za informacije ter ukinja diskriminacijo med izmenjavo znotraj ene države članice in čezmejno izmenjavo informacij. Ne zagotavlja dodatnih ukrepov, ki bi omogočili uspešen dostop do informacij. Zaradi tega je razumljivo, da Komisija ni menila, da je švedski predlog kot tak ustrezen instrument za izvajanje načela dostopnosti (3).

| 44. | Z vidika varstva podatkov so splošne posledice pristopa iz švedskega predloga naslednje:






  — | Zaželeno je, da se predlog omeji izključno na obdelavo obstoječih podatkov in ne povzroča oblikovanja novih zbirk podatkov, niti zbirke „indeksnih podatkov“. |
| --- | --- | --- |

44.

Z vidika varstva podatkov so splošne posledice pristopa iz švedskega predloga naslednje:

—

Zaželeno je, da se predlog omeji izključno na obdelavo obstoječih podatkov in ne povzroča oblikovanja novih zbirk podatkov, niti zbirke „indeksnih podatkov“.

| — | Vendar pa dejstvo, da „indeksni podatki“ niso predvideni, ni nujno pozitivni element. Če so indeksni podatki ustrezno varovani, lahko olajšajo ciljno usmerjeno in zato manj vsiljivo iskanje podatkov občutljive narave. Prav tako lahko omogočajo boljše filtriranje zahtev in boljši nadzor. |
| --- | --- |

—

Vendar pa dejstvo, da „indeksni podatki“ niso predvideni, ni nujno pozitivni element. Če so indeksni podatki ustrezno varovani, lahko olajšajo ciljno usmerjeno in zato manj vsiljivo iskanje podatkov občutljive narave. Prav tako lahko omogočajo boljše filtriranje zahtev in boljši nadzor.

| — | Predlog vsekakor vodi k povečanju čezmejne izmenjave osebnih podatkov, kar je povezano s tveganji za varstvo osebnih podatkov, med drugim tudi, ker je sposobnost držav članic za celovit nadzor okrnjena. Predlog ne sme biti sprejet ločeno od Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

Predlog vsekakor vodi k povečanju čezmejne izmenjave osebnih podatkov, kar je povezano s tveganji za varstvo osebnih podatkov, med drugim tudi, ker je sposobnost držav članic za celovit nadzor okrnjena. Predlog ne sme biti sprejet ločeno od Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov.

Konvencija iz Prüma

| 45. | Konvencija iz Prüma zavzema drugačen pristop k izvajanju načela dostopnosti. Medtem ko sedanji predlog okvirnega sklepa zavzema splošni pristop – ne predvideva posebnih pravil za izmenjavo posebnih vrst informacij, temveč se uporablja za vse vrste informacij, v kolikor so te navedene v Prilogi II (glej točke 21–28 tega mnenja) – je pristop Konvencije iz Prüma postopen. |
| --- | --- |

45.

Konvencija iz Prüma zavzema drugačen pristop k izvajanju načela dostopnosti. Medtem ko sedanji predlog okvirnega sklepa zavzema splošni pristop – ne predvideva posebnih pravil za izmenjavo posebnih vrst informacij, temveč se uporablja za vse vrste informacij, v kolikor so te navedene v Prilogi II (glej točke 21–28 tega mnenja) – je pristop Konvencije iz Prüma postopen.

| 46. | Ta pristop je znan tudi pod imenom „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“. Velja za posebne vrste informacij (podatki o DNK, prstnih odtisih in registraciji vozila) in določa obveznost upoštevanja posebne narave podatkov. Konvencija za namene preiskovanja kaznivih dejanj določa obveznost oblikovanja in hrambe datotek analiz DNK. Podobna obveznost velja za podatke o prstnih odtisih. V primeru podatkov o registraciji vozila pa je treba neposredni dostop omogočiti nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic. |
| --- | --- |

46.

Ta pristop je znan tudi pod imenom „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“. Velja za posebne vrste informacij (podatki o DNK, prstnih odtisih in registraciji vozila) in določa obveznost upoštevanja posebne narave podatkov. Konvencija za namene preiskovanja kaznivih dejanj določa obveznost oblikovanja in hrambe datotek analiz DNK. Podobna obveznost velja za podatke o prstnih odtisih. V primeru podatkov o registraciji vozila pa je treba neposredni dostop omogočiti nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic.

| 47. | Pristop Konvencije iz Prüma privede do treh vrst ugotovitev. |
| --- | --- |

47.

Pristop Konvencije iz Prüma privede do treh vrst ugotovitev.

| 48. | Najprej je samo po sebi razumljivo, da EDPS ne odobrava postopka, ki je izven institucionalnega okvira Evropske unije in posledično brez znatne vključitve Komisije privedel do Konvencije. Poleg tega to pomeni, da Evropski parlament ne izvaja demokratičnega nadzora, Sodišče pa ne pravosodnega in zaradi tega obstaja manj jamstev, da so vsi (javni) interesi enakovredno uravnoteženi. To vključuje vidik varstva podatkov. Povedano drugače, institucije Evropske unije nimajo možnosti, da bi pred vzpostavitvijo sistema ocenile vpliv izbranih strategij na varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

48.

Najprej je samo po sebi razumljivo, da EDPS ne odobrava postopka, ki je izven institucionalnega okvira Evropske unije in posledično brez znatne vključitve Komisije privedel do Konvencije. Poleg tega to pomeni, da Evropski parlament ne izvaja demokratičnega nadzora, Sodišče pa ne pravosodnega in zaradi tega obstaja manj jamstev, da so vsi (javni) interesi enakovredno uravnoteženi. To vključuje vidik varstva podatkov. Povedano drugače, institucije Evropske unije nimajo možnosti, da bi pred vzpostavitvijo sistema ocenile vpliv izbranih strategij na varstvo osebnih podatkov.

| 49. | Drugič – očitno je, da so nekateri elementi Konvencije iz Prüma za zadevnega posameznika bolj vsiljivi kakor Predlog okvirnega sklepa o dostopnosti. Konvencija nujno vodi do oblikovanja novih zbirk podatkov, kar predstavlja tveganje za varstvo osebnih podatkov. Dokazati je treba potrebo po oblikovanju in sorazmernost oblikovanja teh novih zbirk podatkov. Zagotoviti je treba ustrezna varovala za varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

49.

Drugič – očitno je, da so nekateri elementi Konvencije iz Prüma za zadevnega posameznika bolj vsiljivi kakor Predlog okvirnega sklepa o dostopnosti. Konvencija nujno vodi do oblikovanja novih zbirk podatkov, kar predstavlja tveganje za varstvo osebnih podatkov. Dokazati je treba potrebo po oblikovanju in sorazmernost oblikovanja teh novih zbirk podatkov. Zagotoviti je treba ustrezna varovala za varstvo osebnih podatkov.

„Pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“

| 50. | Tretjič – kakor je bilo že omenjeno, zavzema Konvencija „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“. EDPS je zgoraj omenil težave in negotovosti, ki so povezane s pogoji, v katerih je treba izvajati načelo dostopnosti. EDPS meni, da je v teh okoliščinah bolje, da se ne oblikuje sistem za vse vrste podatkov, temveč se prične s previdnejšim pristopom, ki vključuje eno vrsto podatkov, in zatem spremlja, do kakšnega obsega lahko načelo dostopnosti učinkovito podpira organe pregona, ter ugotovi, katera so posebna tveganja za varstvo osebnih podatkov. Na podlagi teh izkušenj se sistem lahko razširi na druge vrste podatkov in/ali spremeni, da bi bil bolj učinkovit. |
| --- | --- |

50.

Tretjič – kakor je bilo že omenjeno, zavzema Konvencija „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“. EDPS je zgoraj omenil težave in negotovosti, ki so povezane s pogoji, v katerih je treba izvajati načelo dostopnosti. EDPS meni, da je v teh okoliščinah bolje, da se ne oblikuje sistem za vse vrste podatkov, temveč se prične s previdnejšim pristopom, ki vključuje eno vrsto podatkov, in zatem spremlja, do kakšnega obsega lahko načelo dostopnosti učinkovito podpira organe pregona, ter ugotovi, katera so posebna tveganja za varstvo osebnih podatkov. Na podlagi teh izkušenj se sistem lahko razširi na druge vrste podatkov in/ali spremeni, da bi bil bolj učinkovit.

| 51. | Ta „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“ bi tudi bolje izpolnil zahteve načela sorazmernosti. EDPS meni, da bi potrebe pa boljši čezmejni izmenjavi podatkov v namene pregona lahko opravičile sprejetje pravnega instrumenta na ravni EU, da pa bi bil ta instrument sorazmeren, mora biti primeren za doseganje svojih ciljev, ki so lahko bolje določeni po obdobju dejanskih izkušenj. Poleg tega instrument ne sme nesorazmerno škodovati zadevnemu posamezniku. Izmenjava ne sme obsegati več vrst podatkov, kakor je nujno potrebno, predvidena pa naj bo anonimna izmenjava podatkov, ki mora potekati pod strogimi pogoji glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

51.

Ta „pristop od podatkovnega polja do podatkovnega polja“ bi tudi bolje izpolnil zahteve načela sorazmernosti. EDPS meni, da bi potrebe pa boljši čezmejni izmenjavi podatkov v namene pregona lahko opravičile sprejetje pravnega instrumenta na ravni EU, da pa bi bil ta instrument sorazmeren, mora biti primeren za doseganje svojih ciljev, ki so lahko bolje določeni po obdobju dejanskih izkušenj. Poleg tega instrument ne sme nesorazmerno škodovati zadevnemu posamezniku. Izmenjava ne sme obsegati več vrst podatkov, kakor je nujno potrebno, predvidena pa naj bo anonimna izmenjava podatkov, ki mora potekati pod strogimi pogoji glede varstva podatkov.

| 52. | Poleg tega bi lahko bolj previden pristop, za katerega se zavzema EDPS – po možnosti dopolnjen s „pristopom od podatkovnega polja do podatkovnega polja“ – vključeval pričetek izvajanja načela dostopnosti le s posrednim dostopom preko indeksnih podatkov. To EDPS omenja z namenom, da bo upoštevano v nadaljnjem zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

52.

Poleg tega bi lahko bolj previden pristop, za katerega se zavzema EDPS – po možnosti dopolnjen s „pristopom od podatkovnega polja do podatkovnega polja“ – vključeval pričetek izvajanja načela dostopnosti le s posrednim dostopom preko indeksnih podatkov. To EDPS omenja z namenom, da bo upoštevano v nadaljnjem zakonodajnem postopku.

VI.   KATERI PODATKI?

| 53. | Priloga II našteva vrste informacij, ki jih je mogoče pridobiti s predlaganim okvirnim sklepom. Vseh šest vrst informacij, ki so naštete v njej, predstavlja v različnih okoliščinah osebne podatke, saj jih je mogoče pripisati določeni ali določljivi osebi. |
| --- | --- |

53.

Priloga II našteva vrste informacij, ki jih je mogoče pridobiti s predlaganim okvirnim sklepom. Vseh šest vrst informacij, ki so naštete v njej, predstavlja v različnih okoliščinah osebne podatke, saj jih je mogoče pripisati določeni ali določljivi osebi.

| 54. | Indeksni podatki v smislu člena 3(g) Predloga pomenijo „podatke, katerih namen je razločno opredeliti informacije in po katerih se lahko poizveduje na podlagi iskalnika, da se ugotovi, ali so informacije na razpolago ali ne“. V „pristopu za izvajanje načela dostopnosti“ (4) so indeksni podatki naslednji podatki:






  — | ugotavljanje istovetnosti zadevnih oseb; |
| --- | --- | --- |

54.

Indeksni podatki v smislu člena 3(g) Predloga pomenijo „podatke, katerih namen je razločno opredeliti informacije in po katerih se lahko poizveduje na podlagi iskalnika, da se ugotovi, ali so informacije na razpolago ali ne“. V „pristopu za izvajanje načela dostopnosti“ (4) so indeksni podatki naslednji podatki:

—

ugotavljanje istovetnosti zadevnih oseb;

| — | identifikacijska številka za zadevne predmete (vozila/dokumenti); |
| --- | --- |

—

identifikacijska številka za zadevne predmete (vozila/dokumenti);

| — | prstni odtisi/digitalne fotografije. |
| --- | --- |

—

prstni odtisi/digitalne fotografije.

Druga vrsta podatkov, ki lahko veljajo za indeksne, so DNK profili. Ta seznam indeksnih podatkov kaže, da ti lahko vsebujejo osebne podatke in je zato potrebno ustrezno varstvo.

| 55. | EDPS posebej obravnava vprašanje DNK profilov. Analiza DNK se je izkazala za zelo pomembno pri preiskovanju kaznivih dejanj, učinkovita izmenjava DNK podatkov pa je v boju proti kriminalu lahko bistvena. Vendar pa je pomembno, da se pojem DNK podatkov jasno opredeli, posebne značilnosti teh podatkov pa primerno upošteva. Z vidika varstva podatkov pa je med DNK vzorci in DNK profili zares velika razlika. |
| --- | --- |

55.

EDPS posebej obravnava vprašanje DNK profilov. Analiza DNK se je izkazala za zelo pomembno pri preiskovanju kaznivih dejanj, učinkovita izmenjava DNK podatkov pa je v boju proti kriminalu lahko bistvena. Vendar pa je pomembno, da se pojem DNK podatkov jasno opredeli, posebne značilnosti teh podatkov pa primerno upošteva. Z vidika varstva podatkov pa je med DNK vzorci in DNK profili zares velika razlika.

| 56. | DNK vzorce (pogosto jih zbirajo in hranijo organi pregona) je treba obravnavati kakor posebno občutljive, saj je verjetnost, da vsebujejo celo DNK „sliko“, večja. Zagotovijo lahko informacije o genetskih značilnostih in zdravstvenem stanju osebe, kar se lahko potrebuje za povsem drugačne namene, kakor npr. zdravstveno svetovanje posameznikom in mladim parom. |
| --- | --- |

56.

DNK vzorce (pogosto jih zbirajo in hranijo organi pregona) je treba obravnavati kakor posebno občutljive, saj je verjetnost, da vsebujejo celo DNK „sliko“, večja. Zagotovijo lahko informacije o genetskih značilnostih in zdravstvenem stanju osebe, kar se lahko potrebuje za povsem drugačne namene, kakor npr. zdravstveno svetovanje posameznikom in mladim parom.

| 57. | V nasprotju pa lahko DNK profili vsebujejo nekatere delne DNK informacije, pridobljene iz DNK vzorca: lahko se uporabljajo za preverjanje istovetnosti osebe, vendar načeloma ne razkrivajo genetskih značilnosti osebe. Vendar pa napredek znanosti lahko poveča količino informacij, ki jih DNK profili lahko razkrijejo: kar je v nekem trenutku obravnavano kakor „nedolžni“ DNK profil, lahko kasneje razkrije več informacij, kakor je pričakovano ali potrebno, zlasti informacije o genetskih značilnostih osebe. Informacije, ki jih DNK profil lahko razkrije, je zato treba obravnavati kakor spremenljive. |
| --- | --- |

57.

V nasprotju pa lahko DNK profili vsebujejo nekatere delne DNK informacije, pridobljene iz DNK vzorca: lahko se uporabljajo za preverjanje istovetnosti osebe, vendar načeloma ne razkrivajo genetskih značilnosti osebe. Vendar pa napredek znanosti lahko poveča količino informacij, ki jih DNK profili lahko razkrijejo: kar je v nekem trenutku obravnavano kakor „nedolžni“ DNK profil, lahko kasneje razkrije več informacij, kakor je pričakovano ali potrebno, zlasti informacije o genetskih značilnostih osebe. Informacije, ki jih DNK profil lahko razkrije, je zato treba obravnavati kakor spremenljive.

| 58. | S tega vidika EDPS opaža, da Konvencija iz Prüma in predlog Komisije spodbujata izmenjavo DNK podatkov med organi pregona, vendar na zelo različna načina. |
| --- | --- |

58.

S tega vidika EDPS opaža, da Konvencija iz Prüma in predlog Komisije spodbujata izmenjavo DNK podatkov med organi pregona, vendar na zelo različna načina.

| 59. | EDPS pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije ne določa nobene obveznosti za zbiranje DNK podatkov ter da jasno omejuje izmenjavo DNK podatkov na DNK profile. Priloga II opredeljuje DNK profile s pomočjo izhodiščnega skupnega seznama označevalcev DNK, ki se uporabljajo v forenzični analizi DNK v državah članicah. Ta seznam – ki temelji na sedmih označevalcih DNK iz Evropskih standardov, kakor so opredeljeni v Prilogi I Resolucije Sveta z dne 25. junija 2001 o izmenjavi rezultatov analiz DNK (5) – jamči, da pridobljeni DNK profili ne bodo vsebovali nobene informacije o posebnih dednih značilnostih. |
| --- | --- |

59.

EDPS pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije ne določa nobene obveznosti za zbiranje DNK podatkov ter da jasno omejuje izmenjavo DNK podatkov na DNK profile. Priloga II opredeljuje DNK profile s pomočjo izhodiščnega skupnega seznama označevalcev DNK, ki se uporabljajo v forenzični analizi DNK v državah članicah. Ta seznam – ki temelji na sedmih označevalcih DNK iz Evropskih standardov, kakor so opredeljeni v Prilogi I Resolucije Sveta z dne 25. junija 2001 o izmenjavi rezultatov analiz DNK (5) – jamči, da pridobljeni DNK profili ne bodo vsebovali nobene informacije o posebnih dednih značilnostih.

| 60. | EDPS poudarja, da ta resolucija Sveta določa nekatera zelo pomembna varovala, ki so posebej povezana s spremenljivo naravo DNK profilov. Oddelek III Resolucije, potem ko omeji izmenjave rezultatov analiz DNK na „kromosomska območja [...], za katera ni znano, da bi zagotavljala informacije o posebnih dednih značilnostih“, nadalje državam članicam priporoča, naj prenehajo z uporabo tistih označevalcev DNK, ki lahko zaradi razvoja znanosti zagotovijo informacije o posebnih dednih značilnostih. |
| --- | --- |

60.

EDPS poudarja, da ta resolucija Sveta določa nekatera zelo pomembna varovala, ki so posebej povezana s spremenljivo naravo DNK profilov. Oddelek III Resolucije, potem ko omeji izmenjave rezultatov analiz DNK na „kromosomska območja [...], za katera ni znano, da bi zagotavljala informacije o posebnih dednih značilnostih“, nadalje državam članicam priporoča, naj prenehajo z uporabo tistih označevalcev DNK, ki lahko zaradi razvoja znanosti zagotovijo informacije o posebnih dednih značilnostih.

| 61. | Konvencija iz Prüma predvideva drugačen pristop, saj pogodbenice za namene preiskovanja kaznivih dejanj zavezuje k oblikovanju in hrambi datotek analiz DNK. Posledica tega je zato oblikovanje novih zbirk DNK podatkov in povečano zbiranje DNK podatkov. Poleg tega ni jasno, kateri podatki so vključeni v „datoteke analiz DNK“, Konvencija pa ne upošteva dinamičnega razvoja DNK profilov. |
| --- | --- |

61.

Konvencija iz Prüma predvideva drugačen pristop, saj pogodbenice za namene preiskovanja kaznivih dejanj zavezuje k oblikovanju in hrambi datotek analiz DNK. Posledica tega je zato oblikovanje novih zbirk DNK podatkov in povečano zbiranje DNK podatkov. Poleg tega ni jasno, kateri podatki so vključeni v „datoteke analiz DNK“, Konvencija pa ne upošteva dinamičnega razvoja DNK profilov.

| 62. | EDPS opozarja, da mora vsak pravni instrument, ki določa izmenjave DNK podatkov:






  — | jasno omejiti in opredeliti vrsto DNK podatkov, ki se lahko izmenjajo (tudi glede na temeljne razlike med DNK vzorci in DNK profili); |
| --- | --- | --- |

62.

EDPS opozarja, da mora vsak pravni instrument, ki določa izmenjave DNK podatkov:

—

jasno omejiti in opredeliti vrsto DNK podatkov, ki se lahko izmenjajo (tudi glede na temeljne razlike med DNK vzorci in DNK profili);

| — | oblikovati skupne tehnične standarde, katerih namen je preprečiti, da bi razlike v praksah držav članic na področju sodnih zbirk DNK podatkov vodile do težav in netočnih rezultatov pri izmenjavi podatkov; |
| --- | --- |

—

oblikovati skupne tehnične standarde, katerih namen je preprečiti, da bi razlike v praksah držav članic na področju sodnih zbirk DNK podatkov vodile do težav in netočnih rezultatov pri izmenjavi podatkov;

| — | zagotoviti ustrezna pravno zavezujoča varovala, da bi se zaradi razvoja znanosti preprečilo pridobivanje osebnih podatkov iz DNK profilov, tj. osebnih podatkov, ki niso le občutljivi, temveč tudi nepotrebni za namen, zaradi katerega so bili zbrani. |
| --- | --- |

—

zagotoviti ustrezna pravno zavezujoča varovala, da bi se zaradi razvoja znanosti preprečilo pridobivanje osebnih podatkov iz DNK profilov, tj. osebnih podatkov, ki niso le občutljivi, temveč tudi nepotrebni za namen, zaradi katerega so bili zbrani.

| 63. | S tega vidika EDPS sedaj potrjuje in vključuje opombe, ki jih je že podal v svojem mnenju o Okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov (točka 80). EDPS je v tem mnenju opozoril, da je treba v primeru DNK podatkov zagotoviti posebna varovala, s katerimi bo zagotovljeno, da: se lahko razpoložljive informacije uporabljajo le za preverjanje istovetnosti posameznikov za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj; se skrbno upošteva stopnja točnosti DNK profilov in da jo lahko zadevni posameznik spodbija s pomočjo lahko dostopnih sredstev; se v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi (6). |
| --- | --- |

63.

S tega vidika EDPS sedaj potrjuje in vključuje opombe, ki jih je že podal v svojem mnenju o Okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov (točka 80). EDPS je v tem mnenju opozoril, da je treba v primeru DNK podatkov zagotoviti posebna varovala, s katerimi bo zagotovljeno, da: se lahko razpoložljive informacije uporabljajo le za preverjanje istovetnosti posameznikov za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj; se skrbno upošteva stopnja točnosti DNK profilov in da jo lahko zadevni posameznik spodbija s pomočjo lahko dostopnih sredstev; se v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi (6).

| 64. | Ti vidiki nadalje vodijo do zaključka, da je treba zakonodajo o oblikovanju DNK datotek in izmenjavi podatkov iz teh datotek sprejeti šele po izvedeni oceni vpliva, v kateri bodo koristi in tveganja pravilno ocenjeni. EDPS priporoča, naj ta zakonodaja vsebuje obveznosti za redno vrednotenje po njenem začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

64.

Ti vidiki nadalje vodijo do zaključka, da je treba zakonodajo o oblikovanju DNK datotek in izmenjavi podatkov iz teh datotek sprejeti šele po izvedeni oceni vpliva, v kateri bodo koristi in tveganja pravilno ocenjeni. EDPS priporoča, naj ta zakonodaja vsebuje obveznosti za redno vrednotenje po njenem začetku veljavnosti.

| 65. | Nazadnje Priloga II vključuje druge vrste informacij, ki se jih lahko izmenja. Vključuje informacije, katerih vir so zasebne ustanove, saj so telefonski operaterji običajno res vir telefonskih številk in ostalih komunikacijskih podatkov ter podatkov o prometu. Obrazložitveni memorandum potrjuje, da si morajo države članice izmenjati ustrezne informacije organov pregona, ki jih nadzorujejo organi ali zasebne strani, imenovane v ta namen, z enakovrednimi pristojnimi organi drugih držav članic in Europolom. Medtem ko predlog velja za osebne podatke, katerih vir so zasebne strani, mora veljavni pravni okvir – po mnenju EDPS – vsebovati dodatna varovala za varstvo zadevnega posameznika, da se zagotovi točnost podatkov. |
| --- | --- |

65.

Nazadnje Priloga II vključuje druge vrste informacij, ki se jih lahko izmenja. Vključuje informacije, katerih vir so zasebne ustanove, saj so telefonski operaterji običajno res vir telefonskih številk in ostalih komunikacijskih podatkov ter podatkov o prometu. Obrazložitveni memorandum potrjuje, da si morajo države članice izmenjati ustrezne informacije organov pregona, ki jih nadzorujejo organi ali zasebne strani, imenovane v ta namen, z enakovrednimi pristojnimi organi drugih držav članic in Europolom. Medtem ko predlog velja za osebne podatke, katerih vir so zasebne strani, mora veljavni pravni okvir – po mnenju EDPS – vsebovati dodatna varovala za varstvo zadevnega posameznika, da se zagotovi točnost podatkov.

VII.   NAČELA VARSTVA PODATKOV

| 66. | V predlaganem okvirnem sklepu Sveta pravila o varstvu osebnih podatkov niso natančno določena, medtem ko v drugih instrumentih, kakor sta Konvencija iz Prüma ali švedski predlog, posebne določbe o varstvu osebnih podatkov obstajajo. Dejstvo, da v predlogu o dostopnosti ni posebnih pravil o varstvu osebnih podatkov, je sprejemljivo le, če se splošna pravila iz Predloga okvirnega sklepa o varstvu podatkov v tretjem stebru v celoti uporabljajo in zagotavljajo zadostno varstvo. Poleg tega pravila o varstvu osebnih podatkov, ki jih določata posebna instrumenta – kakor sta švedski predlog in Konvencija iz Prüma – ne smejo znižati stopnje varstva, ki jo zagotavlja splošni okvir. EDPS priporoča, da se doda posebna klavzula o možnih nesoglasjih med različnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

66.

V predlaganem okvirnem sklepu Sveta pravila o varstvu osebnih podatkov niso natančno določena, medtem ko v drugih instrumentih, kakor sta Konvencija iz Prüma ali švedski predlog, posebne določbe o varstvu osebnih podatkov obstajajo. Dejstvo, da v predlogu o dostopnosti ni posebnih pravil o varstvu osebnih podatkov, je sprejemljivo le, če se splošna pravila iz Predloga okvirnega sklepa o varstvu podatkov v tretjem stebru v celoti uporabljajo in zagotavljajo zadostno varstvo. Poleg tega pravila o varstvu osebnih podatkov, ki jih določata posebna instrumenta – kakor sta švedski predlog in Konvencija iz Prüma – ne smejo znižati stopnje varstva, ki jo zagotavlja splošni okvir. EDPS priporoča, da se doda posebna klavzula o možnih nesoglasjih med različnimi pravili o varstvu podatkov.

| 67. | EDPS opozarja na svoje mnenje glede Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov in želi s tem sedaj ponovno poudariti pomen usklajenih in obsežnih pravil o varstvu podatkov za sodelovanje na področju kazenskega pregona, ki veljajo za vse obdelave. Zato EDPS ponovno poudarja druge vidike iz tega mnenja. V tem odstavku so poudarjena naslednja vprašanja o varstvu podatkov:






  — | Zakonita obdelava osebnih podatkov. EDPS zagovarja pristop, da so informacije lahko na voljo le, če so bile zbrane zakonito (kakor je omenjeno v členu 2.2 v povezavi z informacijami, zbranimi s prisilnimi ukrepi). Zakonita obdelava osebnih podatkov bi prav tako zagotovila, da se informacije, ki so na voljo in so bile izmenjane, lahko primerno uporabijo tudi v pravosodnih postopkih. Čeprav informacije, ki se obdelajo po začetku sodnega pregona, ne sodijo v področje uporabe predlaganega instrumenta, še vedno obstaja možnost, da se bodo informacije, ki so jih organi pregona izmenjali pred tem, uporabile v pravosodnih postopkih. |
| --- | --- | --- |

67.

EDPS opozarja na svoje mnenje glede Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov in želi s tem sedaj ponovno poudariti pomen usklajenih in obsežnih pravil o varstvu podatkov za sodelovanje na področju kazenskega pregona, ki veljajo za vse obdelave. Zato EDPS ponovno poudarja druge vidike iz tega mnenja. V tem odstavku so poudarjena naslednja vprašanja o varstvu podatkov:

—

Zakonita obdelava osebnih podatkov. EDPS zagovarja pristop, da so informacije lahko na voljo le, če so bile zbrane zakonito (kakor je omenjeno v členu 2.2 v povezavi z informacijami, zbranimi s prisilnimi ukrepi). Zakonita obdelava osebnih podatkov bi prav tako zagotovila, da se informacije, ki so na voljo in so bile izmenjane, lahko primerno uporabijo tudi v pravosodnih postopkih. Čeprav informacije, ki se obdelajo po začetku sodnega pregona, ne sodijo v področje uporabe predlaganega instrumenta, še vedno obstaja možnost, da se bodo informacije, ki so jih organi pregona izmenjali pred tem, uporabile v pravosodnih postopkih.

| — | Posebnega pomena je kakovost osebnih podatkov, saj je načelo dostopnosti naklonjeno temu, da bodo informacije uporabljali organi pregona, ki delujejo izven okvira, v katerem so bili ti podatki zbrani. Ti organi imajo celo neposredni dostop do zbirk podatkov drugih držav članic. Kakovost osebnih podatkov je mogoče zagotoviti le, če se njihova točnost redno in pravilno preverja, če se informacije razlikujejo glede na različne kategorije zadevnih oseb (žrtve, osumljenci, priče, itd.) in če je, kadar je to potrebno, stopnja točnosti navedena (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, IV.6).
  Ti vidiki ponovno ponazarjajo, zakaj morajo pravila o varstvu podatkov in zlasti pravila o točnosti veljati za vse vrste obdelav, tudi za obdelave na državni ravni. Drugače so lahko osebni podatki, do katerih se dostopa neposredno, netočni, zastareli in s tem kratijo pravice zadevnemu posamezniku terovirajo učinkovitost preiskav. |
| --- | --- |

—

Posebnega pomena je kakovost osebnih podatkov, saj je načelo dostopnosti naklonjeno temu, da bodo informacije uporabljali organi pregona, ki delujejo izven okvira, v katerem so bili ti podatki zbrani. Ti organi imajo celo neposredni dostop do zbirk podatkov drugih držav članic. Kakovost osebnih podatkov je mogoče zagotoviti le, če se njihova točnost redno in pravilno preverja, če se informacije razlikujejo glede na različne kategorije zadevnih oseb (žrtve, osumljenci, priče, itd.) in če je, kadar je to potrebno, stopnja točnosti navedena (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, IV.6).

Ti vidiki ponovno ponazarjajo, zakaj morajo pravila o varstvu podatkov in zlasti pravila o točnosti veljati za vse vrste obdelav, tudi za obdelave na državni ravni. Drugače so lahko osebni podatki, do katerih se dostopa neposredno, netočni, zastareli in s tem kratijo pravice zadevnemu posamezniku terovirajo učinkovitost preiskav.

| — | Omejitev namena. V skladu z načelom dostopnosti so osebni podatki dostopni enakovrednim pristojnim organom drugih držav članic. Vendar pa se lahko pristojnosti organov pregona med državami občutno razlikujejo. Zato je nujno, da se zagotovi spoštovanje osnovnega načela omejitve namena, ne glede na različne pristojnosti raznih pristojnih organov, ki sodelujejo pri izmenjavi podatkov. Informacije, ki jih nek organ zbere in obdela s posebnim namenom, se ne smejo uporabiti v druge namene samo zato, ker ima organ, ki jih prejme, različne, mogoče širše pristojnosti.
  Zato EDPS pozdravlja člen 7 predlaganega okvirnega sklepa, ki ga je treba razumeti kakor podroben opis splošnih pravil, določenih v predlaganem okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov. EDPS nadalje ugotavlja, da je treba oceno enakovrednosti med različnimi organi (ki je v sedanjem predlogu prepuščena postopku komitologije) natančno izvesti, ob ustreznem upoštevanju načela omejitve namena. |
| --- | --- |

—

Omejitev namena. V skladu z načelom dostopnosti so osebni podatki dostopni enakovrednim pristojnim organom drugih držav članic. Vendar pa se lahko pristojnosti organov pregona med državami občutno razlikujejo. Zato je nujno, da se zagotovi spoštovanje osnovnega načela omejitve namena, ne glede na različne pristojnosti raznih pristojnih organov, ki sodelujejo pri izmenjavi podatkov. Informacije, ki jih nek organ zbere in obdela s posebnim namenom, se ne smejo uporabiti v druge namene samo zato, ker ima organ, ki jih prejme, različne, mogoče širše pristojnosti.

Zato EDPS pozdravlja člen 7 predlaganega okvirnega sklepa, ki ga je treba razumeti kakor podroben opis splošnih pravil, določenih v predlaganem okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov. EDPS nadalje ugotavlja, da je treba oceno enakovrednosti med različnimi organi (ki je v sedanjem predlogu prepuščena postopku komitologije) natančno izvesti, ob ustreznem upoštevanju načela omejitve namena.

| — | Roke za shranjevanje izmenjanih informacij je prav tako treba obravnavati v okviru načela omejitve namena: informacije, do katerih se dostopa ali se jih izmenjuje za en namen, je treba izbrisati takoj, ko za ta namen niso več potrebne. S tem bi se izognilo nepotrebnemu podvajanju zbirk podatkov, pristojnim organom pa bil ponoven dostop do (posodobljenih) razpoložljivih informacij še vedno dovoljen, v primeru, da so te informacije potrebne za druge zakonite namene. |
| --- | --- |

—

Roke za shranjevanje izmenjanih informacij je prav tako treba obravnavati v okviru načela omejitve namena: informacije, do katerih se dostopa ali se jih izmenjuje za en namen, je treba izbrisati takoj, ko za ta namen niso več potrebne. S tem bi se izognilo nepotrebnemu podvajanju zbirk podatkov, pristojnim organom pa bil ponoven dostop do (posodobljenih) razpoložljivih informacij še vedno dovoljen, v primeru, da so te informacije potrebne za druge zakonite namene.

| — | Prijava informacij, ki so posredovane v skladu z načelom dostopnosti. Prijavo morata opraviti obe strani: v zaprošeni državi članici in državi članici prosilki. Dnevnike o dostopu in ne le izmenjavi je treba hraniti (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, točka 133) tudi z namenom, da se zagotovi, da si nacionalni pristojni organi zaupajo in ne izgubijo v celoti nadzora nad razpoložljivimi informacijami. Potreba po sledljivosti informacij vsebuje tudi možnost posodobitve in/ali spremembe informacij. |
| --- | --- |

—

Prijava informacij, ki so posredovane v skladu z načelom dostopnosti. Prijavo morata opraviti obe strani: v zaprošeni državi članici in državi članici prosilki. Dnevnike o dostopu in ne le izmenjavi je treba hraniti (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, točka 133) tudi z namenom, da se zagotovi, da si nacionalni pristojni organi zaupajo in ne izgubijo v celoti nadzora nad razpoložljivimi informacijami. Potreba po sledljivosti informacij vsebuje tudi možnost posodobitve in/ali spremembe informacij.

| — | Pravice zadevnih posameznikov. S sistemi za izmenjavo informacij med organi pregona EU nastaja vse več okoliščin, v katerih pristojni organi v različnih državah članicah osebne podatke istočasno (začasno) obdelujejo. To na eni strani pomeni, da je treba vzpostaviti skupne standarde EU o pravicah zadevnih posameznikov, na drugi strani pa morajo biti zadevni posamezniki sposobni uveljavljati svoje pravice v povezavi z organi, ki dajejo podatke na voljo, in organi, ki te podatke obdelujejo, in sicer do obsega, ki ga omogočajo pravila o varstvu podatkov v tretjem stebru. |
| --- | --- |

—

Pravice zadevnih posameznikov. S sistemi za izmenjavo informacij med organi pregona EU nastaja vse več okoliščin, v katerih pristojni organi v različnih državah članicah osebne podatke istočasno (začasno) obdelujejo. To na eni strani pomeni, da je treba vzpostaviti skupne standarde EU o pravicah zadevnih posameznikov, na drugi strani pa morajo biti zadevni posamezniki sposobni uveljavljati svoje pravice v povezavi z organi, ki dajejo podatke na voljo, in organi, ki te podatke obdelujejo, in sicer do obsega, ki ga omogočajo pravila o varstvu podatkov v tretjem stebru.

| — | Nadzor. EDPS poudarja, da je lahko glede na primer več nacionalnih nadzornih organov pristojnih za spremljanje obdelave osebnih podatkov, ki se izvaja na podlagi sedanjih predlogov. S tega vidika zahteva neposredni spletni dostop do informacij organov pregona povečani nadzor in boljše usklajevanje pristojnih nacionalnih organov za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

Nadzor. EDPS poudarja, da je lahko glede na primer več nacionalnih nadzornih organov pristojnih za spremljanje obdelave osebnih podatkov, ki se izvaja na podlagi sedanjih predlogov. S tega vidika zahteva neposredni spletni dostop do informacij organov pregona povečani nadzor in boljše usklajevanje pristojnih nacionalnih organov za varstvo podatkov.

VIII.   ZAKLJUČKI

Splošni zaključki glede načela dostopnosti

| 68. | EDPS izkorišča to priložnost, da v tem mnenju predstavi nekaj splošnih in bolj temeljnih vidikov o vprašanju izmenjave informacij organov pregona in o pristopih k urejanju tega vprašanja. Posvetovanje z EDPS je mogoče tudi pozneje, ko bo zakonodajni postopek o tem predlogu ali ostalih predlogih na to temo ustrezno napredoval. |
| --- | --- |

68.

EDPS izkorišča to priložnost, da v tem mnenju predstavi nekaj splošnih in bolj temeljnih vidikov o vprašanju izmenjave informacij organov pregona in o pristopih k urejanju tega vprašanja. Posvetovanje z EDPS je mogoče tudi pozneje, ko bo zakonodajni postopek o tem predlogu ali ostalih predlogih na to temo ustrezno napredoval.

| 69. | EDPS meni, da mora biti načelo dostopnosti vzpostavljeno v obliki zavezujočega pravnega instrumenta s previdnejšim pristopom, ki vključuje eno vrsto podatkov; spremljati je treba, do kakšnega obsega lahko načelo dostopnosti učinkovito podpira organe pregona ter ugotoviti, katera so posebna tveganja za varstvo osebnih podatkov. Ta previdnejši pristop bi lahko vključeval začetek izvajanja načela dostopnosti le z neposrednim dostopom preko indeksnih podatkov. Na podlagi teh izkušenj se sistem lahko razširi na druge vrste podatkov in/ali spremeni, da bi bil bolj učinkovit. |
| --- | --- |

69.

EDPS meni, da mora biti načelo dostopnosti vzpostavljeno v obliki zavezujočega pravnega instrumenta s previdnejšim pristopom, ki vključuje eno vrsto podatkov; spremljati je treba, do kakšnega obsega lahko načelo dostopnosti učinkovito podpira organe pregona ter ugotoviti, katera so posebna tveganja za varstvo osebnih podatkov. Ta previdnejši pristop bi lahko vključeval začetek izvajanja načela dostopnosti le z neposrednim dostopom preko indeksnih podatkov. Na podlagi teh izkušenj se sistem lahko razširi na druge vrste podatkov in/ali spremeni, da bi bil bolj učinkovit.

| 70. | Brez predhodnega sprejetja nujnih jamstev o varstvu podatkov, kakor so vključena v Predlog okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, se ne sme sprejeti noben pravni instrument, ki uveljavlja načelo dostopnosti. |
| --- | --- |

70.

Brez predhodnega sprejetja nujnih jamstev o varstvu podatkov, kakor so vključena v Predlog okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, se ne sme sprejeti noben pravni instrument, ki uveljavlja načelo dostopnosti.

Priporočila za spremembo sedanjega predloga

| 71. | EDPS svetuje, da se pojasni področje uporabe načela dostopnosti, in sicer:






  — | Dodati je treba jasno in natančno opredelitev podatkov, ki bodo veljali za razpoložljive. |
| --- | --- | --- |

71.

EDPS svetuje, da se pojasni področje uporabe načela dostopnosti, in sicer:

—

Dodati je treba jasno in natančno opredelitev podatkov, ki bodo veljali za razpoložljive.

| — | Prva možnost je omejitev področja uporabe načela dostopnosti na informacije, ki jih nadzorujejo pristojni organi. |
| --- | --- |

—

Prva možnost je omejitev področja uporabe načela dostopnosti na informacije, ki jih nadzorujejo pristojni organi.

| — | Druga pa je v primeru širšega področja uporabe zagotoviti zadostna varovala za varstvo osebnih podatkov. Upoštevati je treba vprašanja, zastavljena v točki 27. |
| --- | --- |

—

Druga pa je v primeru širšega področja uporabe zagotoviti zadostna varovala za varstvo osebnih podatkov. Upoštevati je treba vprašanja, zastavljena v točki 27.

| 72. | EDPS o neposrednem dostopu pristojnih organov druge države članice do zbirk podatkov ugotavlja:






  — | Vprašanje je treba primerno obravnavati, saj imenovani organi države članice izvora podatkov v primeru neposrednega dostopa nimajo nadzora nad dostopom in nadaljnjo uporabo podatkov. |
| --- | --- | --- |

72.

EDPS o neposrednem dostopu pristojnih organov druge države članice do zbirk podatkov ugotavlja:

—

Vprašanje je treba primerno obravnavati, saj imenovani organi države članice izvora podatkov v primeru neposrednega dostopa nimajo nadzora nad dostopom in nadaljnjo uporabo podatkov.

| — | Predlog ne sme spodbujati neomejene medsebojne povezljivosti zbirk podatkov in posledično mreže zbirk podatkov, ki bi jo bilo težko nadzorovati. |
| --- | --- |

—

Predlog ne sme spodbujati neomejene medsebojne povezljivosti zbirk podatkov in posledično mreže zbirk podatkov, ki bi jo bilo težko nadzorovati.

| 73. | Okvirni sklep mora biti natančnejši glede vzpostavitve sistema indeksnih podatkov. Zlasti:






  — | Predlog mora zagotoviti ustrezna pravila, vsaj glede oblikovanja indeksnih podatkov, vodenja zbirk indeksnih podatkov in ustrezne organizacije dostopa do indeksnih podatkov. |
| --- | --- | --- |

73.

Okvirni sklep mora biti natančnejši glede vzpostavitve sistema indeksnih podatkov. Zlasti:

—

Predlog mora zagotoviti ustrezna pravila, vsaj glede oblikovanja indeksnih podatkov, vodenja zbirk indeksnih podatkov in ustrezne organizacije dostopa do indeksnih podatkov.

| — | Pojasniti je treba opredelitev indeksnih podatkov. |
| --- | --- |

—

Pojasniti je treba opredelitev indeksnih podatkov.

| — | Predlog mora pojasniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk glede indeksnih podatkov. |
| --- | --- |

—

Predlog mora pojasniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk glede indeksnih podatkov.

| — | Osnovna pravila za oblikovanje indeksnih podatkov je treba vključiti v Okvirni sklep, z njimi se ne sme ukvarjati izvedbena zakonodaja v skladu s postopkom komitologije. |
| --- | --- |

—

Osnovna pravila za oblikovanje indeksnih podatkov je treba vključiti v Okvirni sklep, z njimi se ne sme ukvarjati izvedbena zakonodaja v skladu s postopkom komitologije.

| 74. | EDPS opozarja, da mora Predlog – v kolikor določa izmenjavo DNK podatkov:






  — | jasno omejiti in opredeliti vrsto DNK podatkov, ki se lahko izmenjajo (tudi glede na temeljne razlike med DNK vzorci in DNK profili); |
| --- | --- | --- |

74.

EDPS opozarja, da mora Predlog – v kolikor določa izmenjavo DNK podatkov:

—

jasno omejiti in opredeliti vrsto DNK podatkov, ki se lahko izmenjajo (tudi glede na temeljne razlike med DNK vzorci in DNK profili);

| — | oblikovati skupne tehnične standarde, katerih namen je preprečiti, da bi razlike v praksah držav članic na področju sodnih zbirk DNK podatkov vodile do težav in netočnih rezultatov pri izmenjavi podatkov; |
| --- | --- |

—

oblikovati skupne tehnične standarde, katerih namen je preprečiti, da bi razlike v praksah držav članic na področju sodnih zbirk DNK podatkov vodile do težav in netočnih rezultatov pri izmenjavi podatkov;

| — | zagotoviti ustrezna pravno zavezujoča varovala, da bi se zaradi razvoja znanosti preprečilo pridobivanje osebnih podatkov iz DNK profilov, tj. osebnih podatkov, ki niso le občutljivi, temveč tudi nepotrebni za namen, zaradi katerega so bili zbrani; |
| --- | --- |

—

zagotoviti ustrezna pravno zavezujoča varovala, da bi se zaradi razvoja znanosti preprečilo pridobivanje osebnih podatkov iz DNK profilov, tj. osebnih podatkov, ki niso le občutljivi, temveč tudi nepotrebni za namen, zaradi katerega so bili zbrani;

| — | biti sprejet šele po izvedeni oceni vpliva. |
| --- | --- |

—

biti sprejet šele po izvedeni oceni vpliva.

| 75. | EDPS svetuje, da se izmenjava informacij z Europolom omeji na namene samega Europola, kakor je navedeno v členu 2 Konvencije o Europolu in v njeni prilogi. |
| --- | --- |

75.

EDPS svetuje, da se izmenjava informacij z Europolom omeji na namene samega Europola, kakor je navedeno v členu 2 Konvencije o Europolu in v njeni prilogi.

V Bruslju, 28. februarja 2006

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Mnenje z dne 26. septembra 2005 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES (COM (2005) 438 konč.).

1

(2)  Odgovori na vprašalnik o Okvirnem sklepu o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi pregona držav članic EU, zlasti glede hudih kaznivih dejanj, vključno s terorističnimi dejanji (dok. Sveta št. 5815/1/05).

2

(3)  Glej delovni dokument služb Komisije z naslovom „Priloga k predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti“, SEK 2005 (1270) z dne 12.10.2005.

3

(4)  Dokument predsedstva Svetu z dne 5. aprila 2005 (dok. št. 7641/05).

4

(5)  UL C 187, str. 1.

5

(6)  V skladu z navedenim glej tudi „Poročilo o napredku v zvezi z uporabo načel Konvencije 108 o zbiranju in obdelavi biometričnih podatkov“ Sveta Evrope iz februarja 2005.

6

---