# Den Europæiske Unions C 124E/25.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 124E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang25. maj 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 124E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang25. maj 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Europa-Parlamentet |
| | Mandag, den 6. juni 2005 |
| 2006/C 124E/1 | PROTOKOL | 1 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Genoptagelse af sessionen


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Erklæring fra formanden


  Parlamentets sammensætning


  De politiske gruppers sammensætning


  Mistillidsvotum til Kommissionen


  Modtagne dokumenter


  Tekster til aftaler sendt af Rådet


  Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure


  Arbejdsplan


  Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager


  Transeuropæiske net på energiområdet ***I (forhandling)


  Energieffektivitet og energitjenester ***I (forhandling)


  Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (forhandling)


  Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (forhandling)


  Genforsikringsvirksomhed ***I (forhandling)


  Støtte til udvikling af landdistrikterne * (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 12 |
| | Tirsdag, den 7. juni 2005 |
| 2006/C 124E/2 | PROTOKOL | 13 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)


  Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)


  Bekæmpelse af terrorisme (forhandling)


  Afstemningstid


  Transeuropæiske net på energiområdet ***I (afstemning)


  Energieffektivitet og energitjenester ***I (afstemning)


  Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (afstemning)


  Genforsikringsvirksomhed ***I (afstemning)


  Støtte til udvikling af landdistrikterne * (afstemning)


  Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet * (afstemning)


  Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger * (afstemning)


  Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme * (afstemning)


  Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (afstemning)


  EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (afstemning)


  Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (afstemning)


  Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (afstemning)


  Bekæmpelse af finansiering af terrorisme (afstemning)


  Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)


  Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (forhandling)


  Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (forhandling)


  Kontrol med likvide midler ***II (forhandling)


  Punktafgiftspligtige varer * (forhandling)


  Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 29 |
| BILAG I | 31 |
| BILAG II | 43 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 68 |
| P6_TA(2005)0211Transeuropæiske net på energiområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)) | 68 |
| P6_TC1-COD(2003)0297Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2005/EF om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF | 68 |
| BILAG ITRANSEUROPÆISKE ENERGINET | 78 |
| BILAG IITRANSEUROPÆISKE ENERGINETSupplerende kriterier for projekter af fælles interesse omhandlet i artikel 6, stk. 2 | 81 |
| BILAG IIITRANSEUROPÆISKE ENERGINETProjekter af fælles interesse og specifikationer herfor, aktuelt fastlagt i henhold til kriterierne i bilag II | 85 |
| P6_TA(2005)0212Energieffektivitet og energitjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2003)0300Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester | 95 |
| BILAG IMETODE TIL BEREGNING AF MÅL FOR EFFEKTIV SLUTANVENDELSE AF ENERGI | 109 |
| BILAG IIDET PRIMÆRE ENERGIINDHOLD I UDVALGTE BRÆNDSTOFFER TIL SLUTANVENDELSER — KONVERSIONSTABEL | 109 |
| BILAG IIIENERGIEFFEKTIVISERINGSPROGRAMMER OG ANDRE ENERGIEFFEKTIVISERINGSTILTAG, DER KOMMER I BETRAGTNING | 110 |
| BILAG IVRETNINGSLINJER FOR MÅLING OG KONTROL AF ENERGIBESPARELSER | 112 |
| BILAG V | 115 |
| P6_TA(2005)0213Opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2004)0175Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) | 116 |
| BILAG IGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA A) | 129 |
| BILAG IIGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA B) | 129 |
| BILAG IIIGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), OG ARTIKEL 11, LITRA B) | 130 |
| P6_TA(2005)0214Genforsikringsvirksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2004)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF | 132 |
| BILAG I | 183 |
| BILAG II | 184 |
| P6_TA(2005)0215Støtte til udvikling af landdistrikterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS)) | 191 |
| P6_TA(2005)0216Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/2004 - C6–0153/2004 - 2004/0812(CNS)) | 215 |
| P6_TA(2005)0217Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (15599/2004 - C6-0007/2004 - 2004/0069(CNS)) | 223 |
| P6_TA(2005)0218Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svigEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2004/2198(INI)) | 232 |
| P6_TA(2005)0219EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorismeEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (2004/2214(INI)) | 241 |
| P6_TA(2005)0220Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktionEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (2005/2043(INI)) | 246 |
| P6_TA(2005)0221Beskyttelse af kritisk infrastrukturEuropa-Parlamentets henstillling til Det Europæiske Råd og Rådet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (2005/2044(INI)) | 250 |
| P6_TA(2005)0222Bekæmpelse af finansiering af terrorismeEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme (2005/2065(INI)) | 254 |
| P6_TA(2005)0223Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlingerEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (2005/2046(INI)) | 258 |
| | Onsdag, den 8. juni 2005 |
| 2006/C 124E/3 | PROTOKOL | 262 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)


  Forberedelse af Det Europæiske Råd, herunder Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten (Bruxelles, den 16.-17. juni 2005) (forhandling)


  Velkomstord


  De politiske gruppers sammensætning


  Afstemningstid


  Mistillidsvotum til Kommissionen (afstemning)


  Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (afstemning)


  Kontrol med likvide midler ***II (afstemning)


  Punktafgiftspligtige varer * (afstemning)


  Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (afstemning)


  Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Reformen af FN (forhandling)


  Transatlantiske forbindelser (forhandling)


  Situationen i Usbekistan (forhandling)


  Aftale mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Rådet)


  Budgetstillinger og økonomiske politikker **I - Uforholdsmæssigt store underskud * (forhandling)


  Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forhandling)


  Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (forhandling)


  EF-patenter (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 273 |
| BILAG I | 275 |
| BILAG II | 288 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 373 |
| P6_TA(2005)0224Politiske udfordringer og budgetmidler i en udvidet Union 2007–2013Europa-Parlamentets beslutning om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (2004/2209(INI)) | 373 |
| BILAGFinansiel ramme 2007-2013 | 389 |
| P6_TA(2005)0225Kontrol med likvide midler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)) | 390 |
| P6_TC2 - COD(2002)0132Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet | 390 |
| P6_TA(2005)0226Punktafgiftspligtige varer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)) | 395 |
| P6_TA(2005)0227Område med frihed, sikkerhed og retfærdighedEuropa-Parlamentets beslutning om de fremskridt, der er gjort i 2004 med hensyn til skabelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) | 398 |
| P6_TA(2005)0228Beskyttelse af mindretal og politikker mod diskriminationEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (2005/2008(INI)) | 405 |
| | Torsdag, den 9. juni 2005 |
| 2006/C 124E/4 | PROTOKOL | 416 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  De politiske gruppers sammensætning


  Modtagne dokumenter


  Bevillingsoverførsler


  Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (forhandling)


  Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forhandling)


  Den sociale integration i de nye medlemsstater (forhandling)


  Anmodning om ophævelse af parlamentarisk immunitet


  Afstemningstid


  Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Budgetstillinger og økonomiske politikker **I (afstemning)


  Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (afstemning)


  Uforholdsmæssigt store underskud * (afstemning)


  Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)


  Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (afstemning)


  Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (afstemning)


  Reformen af FN (afstemning)


  Transatlantiske forbindelser (afstemning)


  Situation in Uzbekistan (afstemning)


  Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Dagsorden for næste mødeperiode


  Den sociale integration i de nye medlemsstater (fortsat forhandling)


  Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)


  Afstemningstid


  Bolivia (afstemning)


  Pressefrihed i Algeriet (afstemning)


  Aserbajdsjan (afstemning)


  Den sociale integration i de nye medlemsstater (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter


  Parlamentets sammensætning (rettelse til protokollen af 06.06.2005)


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)


  Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde


  Tid og sted for næste møde


  Afbrydelse af sessionen |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 433 |
| BILAG I | 435 |
| BILAG II | 454 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 507 |
| P6_TA(2005)0229Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)) | 507 |
| P6_TA(2005)0230Styrkelse af den europæiske konkurrenceevneEuropa-Parlamentets beslutning om styrkelse af den europæiske konkurrenceevne: Konsekvenser af de industrielle ændringer for politikken vedrørende de små og mellemstore virksomheder og disses rolle (2004/2154(INI)) | 510 |
| P6_TA(2005)0231Budgetstillinger og økonomiske politikker **IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)) | 517 |
| P6_TA(2005)0232Polycykliske aromatiske kulbrinter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) | 521 |
| P6_TC1-COD(2004)0036Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) | 521 |
| BILAG | 524 |
| P6_TA(2005)0233Uforholdsmæssigt store underskud *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) | 524 |
| P6_TA(2005)0234Udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) | 527 |
| P6_TA(2005)0235Forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandringEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring og integration af indvandrere (2004/2137(INI)) | 535 |
| P6_TA(2005)0236Patienters mobilitet og sundhedspleje i EUEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union (2004/2148(INI)) | 543 |
| P6_TA(2005)0237Reformen af FNEuropa-Parlamentets beslutning om reformen af FN | 549 |
| P6_TA(2005)0238Transatlantiske forbindelserEuropa-Parlamentets beslutning om at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 | 556 |
| P6_TA(2005)0239Situationen i UsbekistanEuropa-Parlamentets beslutning om Usbekistan | 560 |
| P6_TA(2005)0240Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækstEuropa-Parlamentets beslutning om beskæftigelsen og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (2004/2188(INI)) | 563 |
| P6_TA(2005)0241BoliviaEuropa-Parlamentets beslutning om Bolivia | 566 |
| P6_TA(2005)0242Pressefrihed i AlgerietEuropa-Parlamentets beslutning om pressefrihed i Algeriet | 567 |
| P6_TA(2005)0243AserbajdsjanEuropa-Parlamentets beslutning om Aserbajdsjan | 569 |
| P6_TA(2005)0244Social integration i de nye medlemsstaterEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til den sociale integration i de nye medlemsstater (2004/2210(INI)) | 572 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Europa-Parlamentet

Mandag, den 6. juni 2005

2006/C 124E/1

PROTOKOL

1

AFVIKLING AF MØDET

Genoptagelse af sessionen

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Erklæring fra formanden

Parlamentets sammensætning

De politiske gruppers sammensætning

Mistillidsvotum til Kommissionen

Modtagne dokumenter

Tekster til aftaler sendt af Rådet

Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure

Arbejdsplan

Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Transeuropæiske net på energiområdet ***I (forhandling)

Energieffektivitet og energitjenester ***I (forhandling)

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (forhandling)

Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (forhandling)

Genforsikringsvirksomhed ***I (forhandling)

Støtte til udvikling af landdistrikterne * (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

12

Tirsdag, den 7. juni 2005

2006/C 124E/2

PROTOKOL

13

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Bekæmpelse af terrorisme (forhandling)

Afstemningstid

Transeuropæiske net på energiområdet ***I (afstemning)

Energieffektivitet og energitjenester ***I (afstemning)

Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (afstemning)

Genforsikringsvirksomhed ***I (afstemning)

Støtte til udvikling af landdistrikterne * (afstemning)

Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet * (afstemning)

Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger * (afstemning)

Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme * (afstemning)

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (afstemning)

EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (afstemning)

Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (afstemning)

Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (afstemning)

Bekæmpelse af finansiering af terrorisme (afstemning)

Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (forhandling)

Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (forhandling)

Kontrol med likvide midler ***II (forhandling)

Punktafgiftspligtige varer * (forhandling)

Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

29

BILAG I

31

BILAG II

43

VEDTAGNE TEKSTER

68

P6_TA(2005)0211Transeuropæiske net på energiområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD))

68

P6_TC1-COD(2003)0297Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2005/EF om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF

68

BILAG ITRANSEUROPÆISKE ENERGINET

78

BILAG IITRANSEUROPÆISKE ENERGINETSupplerende kriterier for projekter af fælles interesse omhandlet i artikel 6, stk. 2

81

BILAG IIITRANSEUROPÆISKE ENERGINETProjekter af fælles interesse og specifikationer herfor, aktuelt fastlagt i henhold til kriterierne i bilag II

85

P6_TA(2005)0212Energieffektivitet og energitjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

95

P6_TC1-COD(2003)0300Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester

95

BILAG IMETODE TIL BEREGNING AF MÅL FOR EFFEKTIV SLUTANVENDELSE AF ENERGI

109

BILAG IIDET PRIMÆRE ENERGIINDHOLD I UDVALGTE BRÆNDSTOFFER TIL SLUTANVENDELSER — KONVERSIONSTABEL

109

BILAG IIIENERGIEFFEKTIVISERINGSPROGRAMMER OG ANDRE ENERGIEFFEKTIVISERINGSTILTAG, DER KOMMER I BETRAGTNING

110

BILAG IVRETNINGSLINJER FOR MÅLING OG KONTROL AF ENERGIBESPARELSER

112

BILAG V

115

P6_TA(2005)0213Opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD))

116

P6_TC1-COD(2004)0175Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE)

116

BILAG IGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA A)

129

BILAG IIGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA B)

129

BILAG IIIGEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), OG ARTIKEL 11, LITRA B)

130

P6_TA(2005)0214Genforsikringsvirksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD))

132

P6_TC1-COD(2004)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF

132

BILAG I

183

BILAG II

184

P6_TA(2005)0215Støtte til udvikling af landdistrikterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS))

191

P6_TA(2005)0216Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/2004 - C6–0153/2004 - 2004/0812(CNS))

215

P6_TA(2005)0217Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (15599/2004 - C6-0007/2004 - 2004/0069(CNS))

223

P6_TA(2005)0218Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svigEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2004/2198(INI))

232

P6_TA(2005)0219EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorismeEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (2004/2214(INI))

241

P6_TA(2005)0220Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktionEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (2005/2043(INI))

246

P6_TA(2005)0221Beskyttelse af kritisk infrastrukturEuropa-Parlamentets henstillling til Det Europæiske Råd og Rådet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (2005/2044(INI))

250

P6_TA(2005)0222Bekæmpelse af finansiering af terrorismeEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme (2005/2065(INI))

254

P6_TA(2005)0223Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlingerEuropa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (2005/2046(INI))

258

Onsdag, den 8. juni 2005

2006/C 124E/3

PROTOKOL

262

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

Forberedelse af Det Europæiske Råd, herunder Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten (Bruxelles, den 16.-17. juni 2005) (forhandling)

Velkomstord

De politiske gruppers sammensætning

Afstemningstid

Mistillidsvotum til Kommissionen (afstemning)

Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (afstemning)

Kontrol med likvide midler ***II (afstemning)

Punktafgiftspligtige varer * (afstemning)

Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (afstemning)

Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Reformen af FN (forhandling)

Transatlantiske forbindelser (forhandling)

Situationen i Usbekistan (forhandling)

Aftale mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

Budgetstillinger og økonomiske politikker **I - Uforholdsmæssigt store underskud * (forhandling)

Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forhandling)

Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (forhandling)

EF-patenter (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

273

BILAG I

275

BILAG II

288

VEDTAGNE TEKSTER

373

P6_TA(2005)0224Politiske udfordringer og budgetmidler i en udvidet Union 2007–2013Europa-Parlamentets beslutning om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (2004/2209(INI))

373

BILAGFinansiel ramme 2007-2013

389

P6_TA(2005)0225Kontrol med likvide midler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD))

390

P6_TC2 - COD(2002)0132Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet

390

P6_TA(2005)0226Punktafgiftspligtige varer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS))

395

P6_TA(2005)0227Område med frihed, sikkerhed og retfærdighedEuropa-Parlamentets beslutning om de fremskridt, der er gjort i 2004 med hensyn til skabelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

398

P6_TA(2005)0228Beskyttelse af mindretal og politikker mod diskriminationEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (2005/2008(INI))

405

Torsdag, den 9. juni 2005

2006/C 124E/4

PROTOKOL

416

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

De politiske gruppers sammensætning

Modtagne dokumenter

Bevillingsoverførsler

Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (forhandling)

Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forhandling)

Den sociale integration i de nye medlemsstater (forhandling)

Anmodning om ophævelse af parlamentarisk immunitet

Afstemningstid

Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Budgetstillinger og økonomiske politikker **I (afstemning)

Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (afstemning)

Uforholdsmæssigt store underskud * (afstemning)

Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)

Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (afstemning)

Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (afstemning)

Reformen af FN (afstemning)

Transatlantiske forbindelser (afstemning)

Situation in Uzbekistan (afstemning)

Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Dagsorden for næste mødeperiode

Den sociale integration i de nye medlemsstater (fortsat forhandling)

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)

Afstemningstid

Bolivia (afstemning)

Pressefrihed i Algeriet (afstemning)

Aserbajdsjan (afstemning)

Den sociale integration i de nye medlemsstater (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Parlamentets sammensætning (rettelse til protokollen af 06.06.2005)

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

Tid og sted for næste møde

Afbrydelse af sessionen

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

433

BILAG I

435

BILAG II

454

VEDTAGNE TEKSTER

507

P6_TA(2005)0229Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS))

507

P6_TA(2005)0230Styrkelse af den europæiske konkurrenceevneEuropa-Parlamentets beslutning om styrkelse af den europæiske konkurrenceevne: Konsekvenser af de industrielle ændringer for politikken vedrørende de små og mellemstore virksomheder og disses rolle (2004/2154(INI))

510

P6_TA(2005)0231Budgetstillinger og økonomiske politikker **IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN))

517

P6_TA(2005)0232Polycykliske aromatiske kulbrinter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

521

P6_TC1-COD(2004)0036Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF)

521

BILAG

524

P6_TA(2005)0233Uforholdsmæssigt store underskud *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS))

524

P6_TA(2005)0234Udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

527

P6_TA(2005)0235Forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandringEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring og integration af indvandrere (2004/2137(INI))

535

P6_TA(2005)0236Patienters mobilitet og sundhedspleje i EUEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union (2004/2148(INI))

543

P6_TA(2005)0237Reformen af FNEuropa-Parlamentets beslutning om reformen af FN

549

P6_TA(2005)0238Transatlantiske forbindelserEuropa-Parlamentets beslutning om at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005

556

P6_TA(2005)0239Situationen i UsbekistanEuropa-Parlamentets beslutning om Usbekistan

560

P6_TA(2005)0240Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækstEuropa-Parlamentets beslutning om beskæftigelsen og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (2004/2188(INI))

563

P6_TA(2005)0241BoliviaEuropa-Parlamentets beslutning om Bolivia

566

P6_TA(2005)0242Pressefrihed i AlgerietEuropa-Parlamentets beslutning om pressefrihed i Algeriet

567

P6_TA(2005)0243AserbajdsjanEuropa-Parlamentets beslutning om Aserbajdsjan

569

P6_TA(2005)0244Social integration i de nye medlemsstaterEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til den sociale integration i de nye medlemsstater (2004/2210(INI))

572

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 124E/5 | | s17 |

2006/C 124E/5

s17

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Europa-Parlamentet

Mandag, den 6. juni 2005

| 25.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 124/1

---

PROTOKOL

(2006/C 124 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

1.   Genoptagelse af sessionen

Formanden åbnede mødet kl. 17.05.

2.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Stemmerettelser:

Mødedato: 12.04.2005

Betænkning: Glenys Kinnock — A6-0075/2005

| — | beslutning (som helhed)






  — | imod: Zbigniew Zaleski |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

imod: Zbigniew Zaleski

imod:

Mødedato: 26.05.2005

Betænkning: Philippe Morillon — A6-0113/2005

| — | beslutning (som helhed)






  — | for: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

for: Henri Weber

for:

Betænkning: Adriana Poli Bortone — A6-0128/2005

| — | ændringsforslag 29






  — | for: Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 29

—

for: Hartmut Nassauer

for:

| — | ændringsforslag 47






  — | imod: Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 47

—

imod: Anders Samuelsen

imod:

| — | ændringsforslag 48






  — | imod: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 48

—

imod: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

imod:

| — | ændringsforslag 55






  — | for: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 55

—

for: Henrik Dam Kristensen

for:

| — | ændringsforslag 57






  — | imod: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 57

—

imod: Poul Nyrup Rasmussen

imod:

| — | ændringsforslag 58






  — | imod: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 58

—

imod: Poul Nyrup Rasmussen

imod:

| — | ændringsforslag 66






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 66

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

| — | ændringsforslag 69






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 69

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

| — | ændringsforslag 70






  — | for: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 70

—

for: Henrik Dam Kristensen

for:

| — | ændringsforslag 109






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 109

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

| — | ændringsforslag 101






  — | for: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 101

—

for: Poul Nyrup Rasmussen

for:

| — | ændringsforslag 99 (1. del)






  — | for: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 99 (1. del)

—

for: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen

for:

| — | ændringsforslag 102 (1. del)






  — | for: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 102 (1. del)

—

for: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen

for:

| — | ændringsforslag 29






  — | for: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 29

—

for: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer

for:

| — | imod: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber |
| --- | --- |

—

imod: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber

imod:

| — | ændringsforslag 104






  — | for: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 104

—

for: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber

for:

| — | ændringsforslag 108






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 108

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

| — | beslutning (som helhed)






  — | imod: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

imod: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

imod:

Betænkning: Cecilia Malmström — A6-0135/2005

| — | ændringsforslag 43






  — | imod: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 43

—

imod: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen

imod:

| — | ændringsforslag 16 (1. del)






  — | imod: Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 16 (1. del)

—

imod: Britta Thomsen

imod:

| — | ændringsforslag 16 (2. del)






  — | for: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 16 (2. del)

—

for: Poul Nyrup Rasmussen

for:

| — | beslutning (som helhed)






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

Betænkning: Robert Goebbels — A6-0150/2005

| — | ændringsforslag 6






  — | imod: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 6

—

imod: Henri Weber

imod:

| — | ændringsforslag 11 (2. del)






  — | imod: Ole Christensen, Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 11 (2. del)

—

imod: Ole Christensen, Dan Jørgensen

imod:

| — | beslutning (som helhed)






  — | imod: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

imod: Henrik Dam Kristensen

imod:

| — | hverken/eller: Henri Weber |
| --- | --- |

—

hverken/eller: Henri Weber

hverken/eller:

Betænkning: Ria Oomen-Ruijten — A6-0142/2005

| — | beslutning (som helhed)






  — | for: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

for: Othmar Karas

for:

*

- *

Genowefa Grabowska havde meddelt, at hun havde været til stede under mødet den 25.05.2005, men at hendes navn ikke fremgik af tilstedeværelseslisten.

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

3.   Erklæring fra formanden

Formanden kom med en kort erklæring, hvori han henviste til, at Aung San Suu Kyi, som modtog Sakharov-prisen i 1991, stadig ikke kunne bevæge sig frit, og at regimet i Burma systematisk krænkede menneskerettighederne. Han gentog Parlamentets opfordring til at frigive Aung San Suu Kyi og hendes medtilbageholdte og fordømte på Parlamentets vegne kraftigt det burmesiske regimes overgreb.

4.   Parlamentets sammensætning

Ved præsidentielt dekret af 2. juni 2005 var Brice Hortefeux blevet udnævnt til medlem af den franske regering.

Da udnævnelsen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne til Europa-Parlamentet var uforenelig med mandatet i Europa-Parlamentet, konstaterede Parlamentet i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 4, stk. 4, at mandatet således var ledigt med virkning fra den 2. juni 2005, og gav den pågældende medlemsstat meddelelse herom

5.   De politiske gruppers sammensætning

Giovanni Rivera var blevet løsgænger fra den 06.06.2005.

6.   Mistillidsvotum til Kommissionen

Formanden meddelte, at André Brie havde trukket sin underskrift på mistillidsvotummet til Kommissionen tilbage (liste over underskrivere: se protokollen af 12.05.2005).

(liste over underskrivere: se protokollen af 12.05.2005)

Afstemningen ville finde sted onsdag.

7.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra udvalgene







  1.1) | følgende betænkninger:







  — | Betænkning om beskæftigelsen og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (2004/2188(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender
  Ordfører: Juknevičienė Ona (A6-0109/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

fra udvalgene

fra udvalgene

1.1)

følgende betænkninger:

følgende betænkninger:

—

Betænkning om beskæftigelsen og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (2004/2188(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Juknevičienė Ona (A6-0109/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om en genopbygningsplan for hellefisk inden for rammerne af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om en genopbygningsplan for hellefisk inden for rammerne af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (KOM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005).

| — | Betænkning om den sociale integration i de nye medlemsstater (2004/2210(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender
  Ordfører: Őry Csaba (A6-0125/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om den sociale integration i de nye medlemsstater (2004/2210(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Őry Csaba (A6-0125/2005).

| — | Betænkning om patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union (2004/2148(INI)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Bowis John (A6-0129/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union (2004/2148(INI)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Bowis John (A6-0129/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi
  Ordfører: Rothe Mechtild (A6-0130/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Rothe Mechtild (A6-0130/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi
  Ordfører: Laperrouze Anne (A6-0134/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Laperrouze Anne (A6-0134/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Rosati Dariusz (A6-0138/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Rosati Dariusz (A6-0138/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter
  Ordfører: Schierhuber Agnes (A6-0145/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordfører: Schierhuber Agnes (A6-0145/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Skinner Peter (A6-0146/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Skinner Peter (A6-0146/2005).

| — | Betænkning om »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa« (2004/2154(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi
  Ordfører: Vlasto Dominique (A6-0148/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa« (2004/2154(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Vlasto Dominique (A6-0148/2005).

| — | Betænkning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2004/2198(INI)) — Budgetkontroludvalget
  Ordfører: Bösch Herbert (A6-0151/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2004/2198(INI)) — Budgetkontroludvalget

Ordfører: Bösch Herbert (A6-0151/2005).

| — | Betænkning om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (2004/2209(INI)) — Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU 2007-2013
  Ordfører: Böge Reimer (A6-0153/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (2004/2209(INI)) — Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU 2007-2013

Ordfører: Böge Reimer (A6-0153/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Freitas Duarte (A6-0157/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Freitas Duarte (A6-0157/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Karas Othmar (A6-0158/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Karas Othmar (A6-0158/2005).

| — | Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme (2005/2065(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Borghezio Mario (A6-0159/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme (2005/2065(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Borghezio Mario (A6-0159/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (KOM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0160/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (KOM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0160/2005).

| — | Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet og Europa-Parlamentet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (2005/2044(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet og Europa-Parlamentet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (2005/2044(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005).

| — | * Betænkning om Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0162/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0162/2005).

| — | Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (2004/2214(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Díez González Rosa (A6-0164/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (2004/2214(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Díez González Rosa (A6-0164/2005).

| — | Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (2005/2046(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0165/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (2005/2046(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Duquesne Antoine (A6-0165/2005).

| — | Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (2005/2043(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (2005/2043(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005).

| — | **I Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Karas Othmar (A6-0168/2005). |
| --- | --- |

—

**I Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Karas Othmar (A6-0168/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning ved manglende overholdelse af kontraktlige kvalitetskrav i forbindelse med jernbanefragt (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordførere Zīle Roberts, Zīle Roberts (A6-0171/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning ved manglende overholdelse af kontraktlige kvalitetskrav i forbindelse med jernbanefragt (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordførere Zīle Roberts, Zīle Roberts (A6-0171/2005).

| — | * Betænkning om Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005).

| 1.2) | følgende indstilling ved andenbehandling:







  — | ***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Peillon Vincent (A6-0167/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

følgende indstilling ved andenbehandling:

følgende indstilling ved andenbehandling:

—

***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Peillon Vincent (A6-0167/2005).

| 2) | fra medlemmerne







  2.1) | spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0246/2005)







  — | Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

fra medlemmerne

fra medlemmerne

2.1)

spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0246/2005)

spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0246/2005)

—

Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios.

| 2.2) | følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)







  — | Alyn Smith om at gøre fattigdom til historie (33/2005) |
| --- | --- | --- |

2.2)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)

—

Alyn Smith om at gøre fattigdom til historie (33/2005)

| — | Richard Corbett om UEFA (34/2005) |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om UEFA (34/2005)

| — | Glenys Kinnock og Catherine Stihler om fremskridt i forbindelse med opfyldelse af millennium-udviklingsmålene (35/2005) |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock og Catherine Stihler om fremskridt i forbindelse med opfyldelse af millennium-udviklingsmålene (35/2005)

| — | Glenys Kinnock om Aung San Suu Kyi's situation og fremme af demokrati i Burma (36/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock om Aung San Suu Kyi's situation og fremme af demokrati i Burma (36/2005).

8.   Tekster til aftaler sendt af Rådet

Rådet havde fremsendt bekræftet kopi af:

| — | Protokol om fastsættelse for perioden 1. januar 2004 - 31. december 2006 af de tunfiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Republik Madagaskar om fiskeri ud for Madagaskar |
| --- | --- |

—

Protokol om fastsættelse for perioden 1. januar 2004 - 31. december 2006 af de tunfiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Republik Madagaskar om fiskeri ud for Madagaskar

9.   Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure

Formanden meddelte, at han den følgende onsdag i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 68 sammen med Rådets formand ville undertegne følgende retsakt, der var vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier for så vidt angår forlængelse af perioden med overgangsforanstaltninger (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier for så vidt angår forlængelse af perioden med overgangsforanstaltninger (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)).

10.   Arbejdsplan

Næste punkt på dagsordenen var fastsættelse af arbejdsplanen.

Det endelige forslag til dagsorden for mødeperioderne juni I og juni II (PE 357.269/PDOJ) var omdelt, og der var foreslået følgende ændringer (forretningsordenens artikel 132):

Mødeperioden fra den 06.06.2005 til 09.06.2005

Mødeperioden fra den 06.06.2005 til 09.06.2005

Mandag

Mandag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Tirsdag

Tirsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Onsdag

Onsdag

| — | Anmodning fra PSE-Gruppen om at lade spørgetiden til Rådet udgå (punkt 40 i PDOJ).

  Talere: Hannes Swoboda for PSE-Gruppen, som meddelte, at anmodningen i virkeligheden drejede sig om en afkortning af spørgetiden til 30 minutter, således at der ville blive mere tid indtil kl.18.30 til eftermiddagens forhandling, og Bill Newton Dunn for ALDE-Gruppen om anmodningen.
  Parlamentet godkendte denne anmodning. |
| --- | --- |

—

Anmodning fra PSE-Gruppen om at lade spørgetiden til Rådet udgå (punkt 40 i PDOJ).

(punkt 40 i PDOJ).

Talere: Hannes Swoboda for PSE-Gruppen, som meddelte, at anmodningen i virkeligheden drejede sig om en afkortning af spørgetiden til 30 minutter, således at der ville blive mere tid indtil kl.18.30 til eftermiddagens forhandling, og Bill Newton Dunn for ALDE-Gruppen om anmodningen.

Parlamentet godkendte denne anmodning.

| — | Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, som anmodede om, at titlen på forhandlingen om forberedelsen af Det Europæiske Råd (Bruxelles, den 16.-17. juni 2005) (punkt 28 i PDOJ) fik tilføjet følgende: »Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten«, og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, som støttede denne anmodning.
  Parlamentet godkendte denne anmodning. |
| --- | --- |

—

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, som anmodede om, at titlen på forhandlingen om forberedelsen af Det Europæiske Råd (Bruxelles, den 16.-17. juni 2005) (punkt 28 i PDOJ) fik tilføjet følgende: »Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten«, og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, som støttede denne anmodning.

(punkt 28 i PDOJ)

Parlamentet godkendte denne anmodning.

| — | Bernd Posselt tog ordet og protesterede mod afkortningen af spørgetiden. |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt tog ordet og protesterede mod afkortningen af spørgetiden.

Torsdag

Torsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Mødet den 22 og 23.06.2005

Mødet den 22 og 23.06.2005

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

*

- *

Arbejdsplanen fastsattes således.

11.   Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Følgende medlemmer, der havde ønsket at henlede Parlamentets opmærksomhed på en politisk vigtig sag, fik ordet for indlæg af et minuts varighed, jf. forretningsordenens artikel 144:

Antonio Masip Hidalgo, Carl Schlyter, Zita Pleštinská, Jo Leinen, Roberts Zīle, Ashley Mote, Proinsias De Rossa, Jim Higgins, Glenys Kinnock, Alyn Smith, Borut Pahor, Ryszard Czarnecki, Zsolt László Becsey, Csaba Sándor Tabajdi, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Miguel Angel Martínez Martínez, Zdzisław Zbigniew Podkański, Georgios Papastamkos, Sarah Ludford, Panagiotis Beglitis, Jörg Leichtfried, Othmar Karas, Gerard Batten, Eluned Morgan, Georgios Karatzaferis, Mojca Drčar Murko, Adam Jerzy Bielan, Robert Evans, Agnes Schierhuber, Albert Deß og Geoffrey Van Orden.

12.   Transeuropæiske net på energiområdet ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF [KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Anne Laperrouze (A6-0134/2005).

Andris Piebalgs (medlem af Kommissionen) tog ordet.

FORSÆDE: Dagmar ROTH-BEHRENDT

næstformand

Anne Laperrouze (ordfører) forelagde sin betænkning.

Talere: Guntars Krasts (ordfører for udtalelse fra ECON), María del Pilar Ayuso González for PPE-DE-Gruppen, Hannes Swoboda for PSE-Gruppen, Šarūnas Birutis for ALDE-Gruppen, Rebecca Harms for Verts/ALE-Gruppen, Angelika Niebler, Reino Paasilinna og Andris Piebalgs

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.1 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.1 i protokollen af 07.06.2005

13.   Energieffektivitet og energitjenester ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester [KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Mechtild Rothe (A6-0130/2005).

Andris Piebalgs (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Mechtild Rothe (ordfører) forelagde sin betænkning.

Talere: Corien Wortmann-Kool (ordfører for udtalelse fra ECON), Eija-Riitta Korhola (ordfører for udtalelse fra ENVI), Alejo Vidal-Quadras Roca for PPE-DE-Gruppen, Reino Paasilinna for PSE-Gruppen, Fiona Hall for ALDE-Gruppen, Rebecca Harms for Verts/ALE-Gruppen, Paul Rübig, Dorette Corbey, Manuel António dos Santos og Catherine Stihler.

FORSÆDE: Manuel António dos SANTOS

næstformand

Andris Piebalgs tog ordet.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.2 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.2 i protokollen af 07.06.2005

14.   Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig [2004/2198(INI)] — Budgetkontroludvalget.

Ordfører: Herbert Bösch (A6-0151/2005).

Herbert Bösch (ordfører) forelagde sin betænkning.

Siim Kallas (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Katerina Batzeli (ordfører for udtalelse fra AGRI), Simon Busuttil for PPE-DE-Gruppen, Szabolcs Fazakas for PSE-Gruppen, Jan Mulder for ALDE-Gruppen, Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen, Nils Lundgren for IND/DEM-Gruppen, Mogens N.J. Camre for UEN-Gruppen, Hans-Peter Martin løsgænger, Lorenzo Cesa, Paulo Casaca, Hans-Peter Martin og Siim Kallas.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.9 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.9 i protokollen af 07.06.2005

15.   Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) [KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: Frederika Brepoels (A6-0108/2005).

Stavros Dimas (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Frederika Brepoels (ordfører) forelagde sin betænkning.

Talere: Richard Seeber for PPE-DE-Gruppen, María Isabel Salinas García for PSE-Gruppen, Vittorio Prodi for ALDE-Gruppen, Satu Hassi for Verts/ALE-Gruppen, Gerard Batten for IND/DEM-Gruppen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa og Stavros Dimas.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.3 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.3 i protokollen af 07.06.2005

16.   Genforsikringsvirksomhed ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF [KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Peter Skinner (A6-0146/2005).

Stavros Dimas (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Peter Skinner (ordfører) forelagde sin betænkning.

FORSÆDE: Mario MAURO

næstformand

Talere: Karsten Friedrich Hoppenstedt for PPE-DE-Gruppen, og Harald Ettl for PSE-Gruppen.

FORSÆDE: Luigi COCILOVO

næstformand

Talere: Sarah Ludford for ALDE-Gruppen, Wiesław Stefan Kuc, Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) og Peter Skinner, der stillede et spørgsmål, som Charlie McCreevy svarede på.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.4 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.4 i protokollen af 07.06.2005

17.   Støtte til udvikling af landdistrikterne * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) [KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005).

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Agnes Schierhuber (ordfører) forelagde sin betænkning.

Talere: Armando Dionisi for PPE-DE-Gruppen, Rosa Miguélez Ramos for PSE-Gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski for ALDE-Gruppen, Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, Kathy Sinnott for IND/DEM-Gruppen, Liam Aylward for UEN-Gruppen, James Hugh Allister løsgænger, Elisabeth Jeggle, Katerina Batzeli, Jan Mulder, Bairbre de Brún, Mieczysław Edmund Janowski, Lambert van Nistelrooij, Csaba Sándor Tabajdi, Anne Laperrouze, James Nicholson, Astrid Lulling, Zdzisław Zbigniew Podkański, Czesław Adam Siekierski, Ljudmila Novak, Tunne Kelam, Zbigniew Zaleski, Mariann Fischer Boel (medlem af Kommissionen) og Agnes Schierhuber om indlægget af Mariann Fischer Boel.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.5 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.5 i protokollen af 07.06.2005

18.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 357.269/OJMA).

19.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 22.10.

Julian Priestley

generalsekretær

Josep Borrell Fontelles

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Hudacký, Hudghton, Ibrisagic, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stevenson, Stihler, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Tirsdag, den 7. juni 2005

| 25.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 124/13

---

PROTOKOL

(2006/C 124 E/02)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Antonios TRAKATELLIS

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.00.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget fra Rådet og Kommissionen

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (KOM(2005)0194 — C6-0140/2005 — 2005/0094(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (KOM(2005)0194 — C6-0140/2005 — 2005/0094(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: AGRI

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (KOM(2005)0190 [01] — C6-0141/2005 — 2005/0072(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (KOM(2005)0190 [01] — C6-0141/2005 — 2005/0072(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: ENVI

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [02] — C6-0142/2005 — 2005/0073(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 337/75 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [02] — C6-0142/2005 — 2005/0073(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: EMPL

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1365/75 om oprettelse af et europæisk institut til forbedring af livs- og arbejdsvilkårene, for så vidt angår direktørens og vicedirektørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [03] — C6-0143/2005 — 2005/0074(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1365/75 om oprettelse af et europæisk institut til forbedring af livs- og arbejdsvilkårene, for så vidt angår direktørens og vicedirektørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [03] — C6-0143/2005 — 2005/0074(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: EMPL

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: EMPL

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 302/93 om oprettelse af et europæisk overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 302/93 om oprettelse af et europæisk overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: LIBE

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002, for så vidt angår embedsperioden for den administrerende direktør for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (KOM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002, for så vidt angår embedsperioden for den administrerende direktør for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (KOM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: ENVI

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 851/2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 851/2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: ENVI

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004, for så vidt angår embedsperioden for eksekutivdirektøren for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EØS-relevant tekst) (KOM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004, for så vidt angår embedsperioden for eksekutivdirektøren for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EØS-relevant tekst) (KOM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: ENVI

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2062/94 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2062/94 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur, for så vidt angår direktørens embedsperiode (KOM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: EMPL

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (EØS-relevant tekst) (KOM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (EØS-relevant tekst) (KOM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: TRAN

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1592/2002, for så vidt angår embedsperioden for den administrerende direktør og for direktørerne for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (KOM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD)).







  henvist til: | : | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1592/2002, for så vidt angår embedsperioden for den administrerende direktør og for direktørerne for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (KOM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD)).

henvist til:

:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: TRAN

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (KOM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur, for så vidt angår den administrerende direktørs embedsperiode (KOM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD)).

henvist til:

korr.udv.: JURI

rådg.udv.: TRAN

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om flerårig finansiering af det europæiske agentur for søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe og om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 (KOM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: TRAN
  rådg.udv.: BUDG, CONT, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om flerårig finansiering af det europæiske agentur for søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe og om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 (KOM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)).

henvist til:

korr.udv.: TRAN

rådg.udv.: BUDG, CONT, ENVI, ITRE

| — | Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 - 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: PECH
  rådg.udv.: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 - 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: PECH

rådg.udv.: DEVE, BUDG

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: IMCO
  rådg.udv.: ECON, EMPL, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)).

henvist til:

korr.udv.: IMCO

rådg.udv.: ECON, EMPL, ENVI, ITRE

| — | Forslag til Rådets forordning om adgangen til EU's eksterne bistand (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: DEVE
  rådg.udv.: AFET, INTA, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om adgangen til EU's eksterne bistand (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: DEVE

rådg.udv.: AFET, INTA, BUDG

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: TRAN

3.   Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

(meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Forhandlingen havde fundet sted den 11.04.2005 (punkt 15 i protokollen af 11.04.2005).

punkt 15 i protokollen af 11.04.2005

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 108, stk. 5):

| — | Jean-Marie Cavada for LIBE om de fremskridt, der er gjort i 2004 med hensyn til skabelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) (B6-0327/2005). |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada for LIBE om de fremskridt, der er gjort i 2004 med hensyn til skabelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) (B6-0327/2005).

4.   Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

(meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Følgende medlemmer eller grupper havde fremsat anmodning om afholdelse af en sådan debat i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 115, ledsaget af følgende beslutningsforslag:

| I. | BOLIVIA







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0361/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

BOLIVIA

BOLIVIA

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0361/2005);

| — | Pasqualina Napoletano og Margrietus van den Berg for PSE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0362/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano og Margrietus van den Berg for PSE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0362/2005);

| — | Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda og Eva Lichtenberger for Verts/ALE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0365/2005); |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda og Eva Lichtenberger for Verts/ALE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0365/2005);

| — | Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo og Athanasios Pafilis for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0367/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo og Athanasios Pafilis for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0367/2005);

| — | Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0376/2005). |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen om situationen i Bolivia (B6-0376/2005).

| II. | PRESSEFRIHED I ALGERIET







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om Algeriet (B6-0359/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

PRESSEFRIHED I ALGERIET

PRESSEFRIHED I ALGERIET

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om Algeriet (B6-0359/2005);

| — | Pasqualina Napoletano og Raimon Obiols i Germà for PSE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0363/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano og Raimon Obiols i Germà for PSE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0363/2005);

| — | Hélène Flautre og Raül Romeva i Rueda for Verts/ALE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0366/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre og Raül Romeva i Rueda for Verts/ALE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0366/2005);

| — | Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0368/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0368/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0380/2005); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0380/2005);

| — | Luisa Fernanda Rudi Ubeda for PPE-DE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0381/2005). |
| --- | --- |

—

Luisa Fernanda Rudi Ubeda for PPE-DE-Gruppen om pressefrihed i Algeriet (B6-0381/2005).

| III. | ASERBAJDSJAN







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0360/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

ASERBAJDSJAN

ASERBAJDSJAN

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0360/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0364/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0364/2005);

| — | Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Aserbajdsjan (B6-0369/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Aserbajdsjan (B6-0369/2005);

| — | Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0375/2005); |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0375/2005);

| — | Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0378/2005); |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om Aserbajdsjan (B6-0378/2005);

| — | Marie Anne Isler Béguin og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Aserbajdsjan (B6-0379/2005); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen om krænkelse af menneskerettighederne i Aserbajdsjan (B6-0379/2005);

| — | Anna Elzbieta Fotyga for UEN-Gruppen om menneskerettighederne og demokratiet i Aserbajdsjan (B6-0382/2005). |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga for UEN-Gruppen om menneskerettighederne og demokratiet i Aserbajdsjan (B6-0382/2005).

Taletiden fordeltes i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 142.

5.   Bekæmpelse af terrorisme (forhandling)

(forhandling)

EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme

EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme [2004/2214(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion

Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion [2005/2043(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

Betænkning: Europa-Parlamentets henstillling til Det Europæiske Råd og Rådet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme [2005/2044(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

Bekæmpelse af finansiering af terrorisme

Bekæmpelse af finansiering af terrorisme

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme [2005/2065(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *

Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *

Betænkning: Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *

Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger [15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger

Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger [2005/2046(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *

Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *

Betænkning: Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

Bioterrorisme

Bioterrorisme

Mundtlig forespørgsel af Karl-Heinz Florenz for ENVI til Rådet: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0243/2005)

Mundtlig forespørgsel af Karl-Heinz Florenz for ENVI til Kommissionen: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0244/2005)

Rosa Díez González forelagde sin betænkning (A6-0164/2005).

Jaime Mayor Oreja forelagde sin betænkning (A6-0166/2005).

Stavros Lambrinidis forelagde sin betænkning (A6-0161/2005).

Mario Borghezio forelagde sin betænkning (A6-0159/2005).

Antoine Duquesne forelagde sine betænkninger (A6-0162/2005, A6-0160/2005 og A6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro forelagde sin betænkning (A6-0174/2005).

Karl-Heinz Florenz begrundede de mundtlige forespørgsler (B6-0243/2005 og B6-0244/2005).

Franco Frattini (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Jaime Mayor Oreja (ordfører for udtalelse fra AFET) (A6-0164/2005), István Szent-Iványi (ordfører for udtalelse fra AFET) (A6-0160/2005), Antonio López-Istúriz White (ordfører for udtalelse fra JURI) (A6-0160/2005) og Angelika Niebler (ordfører for udtalelse fra ITRE ) (A6-0174/2005).

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

Talere: Manuel Medina Ortega (ordfører for udtalelse fra JURI) (A6-0174/2005), Agustín Díaz de Mera García Consuegra for PPE-DE-Gruppen, Martine Roure for PSE-Gruppen, Ignasi Guardans Cambó for ALDE-Gruppen, Johannes Voggenhuber for Verts/ALE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, James Hugh Allister løsgænger, Frederika Brepoels, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Sarah Ludford, Kathalijne Maria Buitenweg, Kyriacos Triantaphyllides, Georgios Karatzaferis, Frank Vanhecke, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Sylvia-Yvonne Kaufmann og Carlos Coelho.

FORSÆDE: Ingo FRIEDRICH

næstformand

Talere: Genowefa Grabowska, Anneli Jäätteenmäki, Athanasios Pafilis, Ioannis Varvitsiotis, Erika Mann, Alexander Stubb, Marek Maciej Siwiec, Timothy Kirkhope, Nikolaos Sifunakis, Charlotte Cederschiöld, Proinsias De Rossa, Piia-Noora Kauppi, Lasse Lehtinen, John Bowis, Luís Queiró, Geoffrey Van Orden, Herbert Reul, Nicolas Schmit (formand for Rådet) og Franco Frattini.

FORSÆDE: Pierre MOSCOVICI

næstformand

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.10 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.11 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.12 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.13 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.6 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.7 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.14 i protokollen af 07.06.2005 og punkt 6.8 i protokollen af 07.06.2005.

punkt 6.10 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.11 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.12 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.13 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.6 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.7 i protokollen af 07.06.2005, punkt 6.14 i protokollen af 07.06.2005 og punkt 6.8 i protokollen af 07.06.2005

6.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.1.   Transeuropæiske net på energiområdet ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF [KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Anne Laperrouze (A6-0134/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0211)

(P6_TA(2005)0211)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0211).

(P6_TA(2005)0211).

6.2.   Energieffektivitet og energitjenester ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester [KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Mechtild Rothe (A6-0130/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0212).

(P6_TA(2005)0212).

6.3.   Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) [KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: Frederika Brepoels (A6-0108/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0213)

(P6_TA(2005)0213)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0213).

(P6_TA(2005)0213).

6.4.   Genforsikringsvirksomhed ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF [KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Peter Skinner (A6-0146/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0214)

(P6_TA(2005)0214)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0214).

(P6_TA(2005)0214).

6.5.   Støtte til udvikling af landdistrikterne * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) [KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Ordfører: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0215)

(P6_TA(2005)0215)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0215).

(P6_TA(2005)0215).

6.6.   Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

KONGERIGET SVERIGES INITIATIV

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0216)

(P6_TA(2005)0216)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0216).

(P6_TA(2005)0216).

6.7.   Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger [15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0217)

(P6_TA(2005)0217)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0217).

(P6_TA(2005)0217).

6.8.   Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

DEN FRANSKE REPUBLIKS, IRLANDS, KONGERIGET SVERIGES OG DET FORENEDE KONGERIGES INITIATIV

Forkastet.

Nicolas Schmit (formand for Rådet) tog ordet og meddelte, at Rådet fastholdt sit forslag.

Spørgsmålet blev henvist til fornyet behandling i udvalg på grundlag af forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

6.9.   Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig [2004/2198(INI)] — Budgetkontroludvalget.

Ordfører: Herbert Bösch (A6-0151/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0218).

(P6_TA(2005)0218).

6.10.   EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme [2004/2214(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P6_TA(2005)0219)

(P6_TA(2005)0219)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Martine Roure meddelte, at PSE havde trukket ændringsforslag 14 tilbage. |
| --- | --- |

—

Martine Roure meddelte, at PSE havde trukket ændringsforslag 14 tilbage.

6.11.   Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion [2005/2043(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P6_TA(2005)0220)

(P6_TA(2005)0220)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Vytautas Landsbergis havde stillet et mundtligt ændringsforslag til betragtning C, som ikke var blevet godtaget, da mere end 37 medlemmer havde modsat sig dette. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis havde stillet et mundtligt ændringsforslag til betragtning C, som ikke var blevet godtaget, da mere end 37 medlemmer havde modsat sig dette.

6.12.   Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europa-Parlamentets henstillling til Det Europæiske Råd og Rådet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme [2005/2044(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P6_TA(2005)0221).

(P6_TA(2005)0221).

6.13.   Bekæmpelse af finansiering af terrorisme (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme [2005/2065(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P6_TA(2005)0222)

(P6_TA(2005)0222)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Giusto Catania om ændringsforslag 1 |
| --- | --- |

—

Giusto Catania om ændringsforslag 1

| — | Sarah Ludford for ALDE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 4/rev., som var blevet godtaget |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford for ALDE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 4/rev., som var blevet godtaget

| — | Rosa Díez González for PSE-Gruppen støttede det mundtlige ændringsforslag af Sarah Ludford. |
| --- | --- |

—

Rosa Díez González for PSE-Gruppen støttede det mundtlige ændringsforslag af Sarah Ludford.

6.14.   Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger [2005/2046(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

FORSLAG TIL HENSTILLING

Vedtaget (P6_TA(2005)0223).

(P6_TA(2005)0223).

7.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning: Antoine Duquesne — A6-0162/2005

Andreas Mölzer.

8.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning: Mechtild Rothe — A6-0130/2005

| — | ændringsforslag 28






  — | for: John Attard-Montalto, Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 28

—

for: John Attard-Montalto, Anders Wijkman

for:

| — | imod: Maria Martens |
| --- | --- |

—

imod: Maria Martens

imod:

Betænkning: Agnes Schierhuber — A6-0145/2005

| — | ændringsforslag 114






  — | for: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 114

—

for: Claude Turmes

for:

| — | ændret forslag






  — | for: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ændret forslag

—

for: Claude Turmes

for:

| — | lovgivningsmæssig beslutning






  — | for: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

—

for: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

for:

Betænkning: Antoine Duquesne — A6-0160/2005

| — | lovgivningsmæssig beslutning






  — | for: John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

—

for: John Attard-Montalto

for:

Betænkning: Jaime Mayor Oreja — A6-0166/2005

| — | ændringsforslag 13






  — | for: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 13

—

for: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

for:

| — | imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

imod: Othmar Karas

imod:

| — | ændringsforslag 5






  — | imod: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 5

—

imod: Othmar Karas

imod:

| — | ændringsforslag 10






  — | for: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 10

—

for: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira

for:

| — | ændringsforslag 1/11 (identiske)






  — | imod: Luis de Grandes Pascual. |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 1/11 (identiske)

—

imod: Luis de Grandes Pascual.

imod:

(Mødet udsat kl. 12.50 og genoptaget kl. 15.00)

(Mødet udsat kl. 12.50 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

9.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

Marie-Hélène Descamps havde meddelt, at hun havde været til stede på mødet dagen før, men at hendes navn ikke fremgik af tilstedeværelseslisten.

10.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra PSE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelser:

| — | AFET: Pasqualina Napoletano i stedet for Massimo D'Alema. |
| --- | --- |

—

AFET: Pasqualina Napoletano i stedet for Massimo D'Alema.

| — | INTA: Massimo D'Alema i stedet for Pasqualina Napoletano. |
| --- | --- |

—

INTA: Massimo D'Alema i stedet for Pasqualina Napoletano.

| — | Delegationen for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): Vincenzo Lavarra. |
| --- | --- |

—

Delegationen for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): Vincenzo Lavarra.

11.   Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 [2004/2209(INI)] — Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU 2007-2013.

Ordfører: Reimer Böge (A6-0153/2005)

Reimer Böge forelagde sin betænkning.

Talere: Nicolas Schmit (formand for Rådet) og José Manuel Barroso (formand for Kommissionen).

Talere: Véronique De Keyser (ordfører for udtalelse fra AFET), Margrietus van den Berg (ordfører for udtalelse fra DEVE), Pierre Jonckheer (ordfører for udtalelse fra INTA), Enrico Letta (ordfører for udtalelse fra ECON), Jamila Madeira (ordfører for udtalelse fra EMPL), Jutta D. Haug (ordfører for udtalelse fra ENVI), Paul Rübig (ordfører for udtalelse fra ITRE ), Phillip Whitehead (ordfører for udtalelse fra IMCO), Etelka Barsi-Pataky (ordfører for udtalelse fra TRAN), Constanze Angela Krehl (ordfører for udtalelse fra REGI), Albert Jan Maat (ordfører for udtalelse fra AGRI), Ruth Hieronymi (ordfører for udtalelse fra CULT), Gérard Deprez (ordfører for udtalelse fra LIBE), Johannes Voggenhuber (ordfører for udtalelse fra AFCO), Ilda Figueiredo (ordfører for udtalelse fra FEMM), Jan Mulder (ordfører for udtalelse fra CONT), Paulo Casaca (ordfører for udtalelse fra PECH), Alain Lamassoure for PPE-DE-Gruppen, Catherine Guy-Quint for PSE-Gruppen, Anne E. Jensen for ALDE-Gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg for Verts/ALE-Gruppen, Esko Seppänen for GUE/NGL-Gruppen, og Dariusz Maciej Grabowski for IND/DEM-Gruppen.

FORSÆDE: Edward McMILLAN-SCOTT

næstformand

Talere: Wojciech Roszkowski for UEN-Gruppen, Jana Bobošíková løsgænger, Gerardo Galeote Quecedo, Bárbara Dührkop Dührkop, Jean Marie Beaupuy, Alyn Smith, Helmuth Markov, Hélène Goudin, Umberto Pirilli, Jean-Claude Martinez, Janusz Lewandowski, Terence Wynn, Bronisław Geremek, Helga Trüpel, Pedro Guerreiro, Vladimír Železný, Roberta Angelilli, Hans-Peter Martin, Ville Itälä, Dariusz Rosati, Jan Mulder, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Ryszard Czarnecki, Markus Ferber, Ralf Walter, Kyösti Tapio Virrankoski, Elisabeth Schroedter, Sergej Kozlík, Othmar Karas, Inés Ayala Sender, Margarita Starkevičiūtė, Françoise Grossetête, Szabolcs Fazakas, Chris Davies, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goebbels, László Surján, Giovanni Pittella, Francesco Musotto, Catherine Trautmann, José Albino Silva Peneda, Marilisa Xenogiannakopoulou, Jean-Luc Dehaene, Valdis Dombrovskis, Rolf Berend og James Elles.

FORSÆDE: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

næstformand

Talere: José Manuel García-Margallo y Marfil, Gunnar Hökmark, Timothy Kirkhope, Nicolas Schmit, José Manuel Barroso og Reimer Böge.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.2 i protokollen af 08.06.2005.

punkt 6.2 i protokollen af 08.06.2005

12.   Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Kommissionen (B6-0246/2005).

Første del

Første del

Spørgsmål nr. 31 (Alfredo Antoniozzi): Fremme af det italiensk sprog i Europa (Eurydice-rapporten 2005) og fastlæggelse af sprogordningen for EU-institutionerne.

Ján Figeľ (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Alfredo Antoniozzi og Paul Rübig.

Spørgsmål nr. 32 (Yiannakis Matsis): Deltagelse i Partnerskab for Fred (PFP) og tilknytning til NATO.

Ján Figeľ besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Yiannakis Matsis og Georgios Papastamkos.

Spørgsmål nr. 33 (Alexander Nuno Alvaro): Biometriske data i visa.

Franco Frattini (næstformand i Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Paul Rübig, David Martin og Alexander Nuno Alvaro.

Anden del

Anden del

Spørgsmål nr. 34 (Mairead McGuinness): Licensindtægter i forbindelse med public service-radio- og tv-virksomhed.

Viviane Reding (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Mairead McGuinness.

Spørgsmål nr. 35 (Manolis Mavrommatis): Media-programmet.

Viviane Reding besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Manolis Mavrommatis.

Spørgsmål nr. 36 (Åsa Westlund): Public service i et nyt direktiv om tv-radiospredningsvirksomhed.

Viviane Reding besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Åsa Westlund.

Spørgsmål nr. 37 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Foranstaltninger til gennemførelse af den europæiske ungdomspagt.

Ján Figeľ besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Spørgsmål nr. 38 (Bernd Posselt): Grænseoverskridende kulturstøtte.

Ján Figeľ besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bernd Posselt.

Spørgsmål 39 til 44 ville blive besvaret skriftligt.

Spørgsmål nr. 45 (Bart Staes): Budgetter til forskning i og udvikling af vedvarende energi.

Janez Potočnik (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bart Staes.

Gay Mitchell, stiller, tog ordet til spørgsmål nr. 47 om afviklingen af spørgetiden.

Spørgsmål nr. 46 (John Bowis): Forskning i døvhed og nedsat hørelse.

Janez Potočnik besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af John Bowis.

Spørgsmål 47 til 88 ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Kommissionen for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 19.45 og genoptaget kl. 21.00)

(Mødet udsat kl. 19.45 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Miroslav OUZKÝ

næstformand

13.   Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa [2005/2008(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Claude Moraes (A6-0140/2005)

Claude Moraes forelagde sin betænkning.

Vladimír Špidla (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Maria Matsouka (ordfører for udtalelse fra EMPL), Edit Bauer for PPE-DE-Gruppen, Martine Roure for PSE-Gruppen, Sophia in 't Veld for ALDE-Gruppen, Tatjana Ždanoka for Verts/ALE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, Johannes Blokland for IND/DEM-Gruppen, Romano Maria La Russa for UEN-Gruppen, Csaba Sándor Tabajdi, Henrik Lax, Jean Lambert, Mary Lou McDonald, Ģirts Valdis Kristovskis, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa og Vladimír Špidla.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.6 i protokollen af 08.06.2005.

punkt 6.6 i protokollen af 08.06.2005

14.   Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring [2004/2137(INI)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Patrick Gaubert (A6-0136/2005)

Patrick Gaubert forelagde sin betænkning.

Franco Frattini (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Martine Roure for PSE-Gruppen, Sophia in 't Veld for ALDE-Gruppen, Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, Gerard Batten for IND/DEM-Gruppen, Jan Tadeusz Masiel løsgænger, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Magda Kósáné Kovács, Jacky Henin, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Ioannis Varvitsiotis, Simon Busuttil og Franco Frattini.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.7 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.7 i protokollen af 09.06.2005

15.   Kontrol med likvide midler ***II (forhandling)

(forhandling)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

László Kovács (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Vincent Peillon forelagde indstillingen ved andenbehandling.

Talere: Gerard Batten for IND/DEM-Gruppen, og László Kovács.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.3 i protokollen af 08.06.2005.

punkt 6.3 i protokollen af 08.06.2005

16.   Punktafgiftspligtige varer * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed [KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)] — Økonomi— og Valutaudvalget.

Ordfører: Dariusz Rosati (A6-0138/2005)

Dariusz Rosati forelagde sin betænkning.

László Kovács (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Astrid Lulling for PPE-DE-Gruppen, Katerina Batzeli for PSE-Gruppen, Margarita Starkevičiūtė for ALDE-Gruppen, Carl Schlyter for Verts/ALE-Gruppen, John Purvis, Zsolt László Becsey, László Kovács og Othmar Karas.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.4 i protokollen af 08.06.2005.

punkt 6.4 i protokollen af 08.06.2005

17.   Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU [2004/2148(INI)] — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: John Bowis (A6-0129/2005)

John Bowis forelagde sin betænkning.

Markos Kyprianou (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Avril Doyle for PPE-DE-Gruppen, Karin Jöns for PSE-Gruppen, Jules Maaten for ALDE-Gruppen, Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, Adamos Adamou for GUE/NGL-Gruppen, Urszula Krupa for IND/DEM-Gruppen, Irena Belohorská løsgænger, Dorette Corbey, Christofer Fjellner, Othmar Karas og Markos Kyprianou.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.8 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.8 i protokollen af 09.06.2005

18.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 357.269/OJME).

19.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 00.05.

Julian Priestley

generalsekretær

Ingo Friedrich

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Bertinotti, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| W | taget tilbage |
| RCV (..., ..., ...) | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| EV (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| delt | opdelt afstemning |
| sep | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| CA | kompromisændringsforslag |
| CP | tilsvarende tekstdel |
| D | ændringsforslag udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk. |
| art | artikel |
| MOT | beslutningsforslag |
| JT MOT | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

W

taget tilbage

RCV (..., ..., ...)

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

EV (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

delt

opdelt afstemning

sep

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

CA

kompromisændringsforslag

CP

tilsvarende tekstdel

D

ændringsforslag udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk.

art

artikel

MOT

beslutningsforslag

JT MOT

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Transeuropæiske net på energiområdet ***I

Betænkning: Anne LAPERROUZE (A6-0134/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-17
  22-30 | korr.udv. | | + | |
| Art 4, § 1, efter litra a) | 34 | Verts/ALE | | - | |
| Art 6, § 1, under-§ 1, efter litra b) | 35 | Verts/ALE | | - | |
| Art 8 | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | korr.udv. | | + | |
| 19 | korr.udv. | | + | |
| Art 9 | 36 | Verts/ALE | | - | |
| Art 10 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | ALDE | | + | |
| 20 | korr.udv. | | ↓ | |
| 21 | korr.udv. | | + | |
| Bilag 1 | 37 | PPE-DE | EV | - | 141, 392, 35 |
| Bilag 2 | 39 | PPE-DE | | - | |
| § 9 | 31 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-17

22-30

korr.udv.

+

Art 4, § 1, efter litra a)

34

Verts/ALE

-

Art 6, § 1, under-§ 1, efter litra b)

35

Verts/ALE

-

Art 8

32

Verts/ALE

-

18

korr.udv.

+

19

korr.udv.

+

Art 9

36

Verts/ALE

-

Art 10

33

Verts/ALE

-

38

ALDE

+

20

korr.udv.

↓

21

korr.udv.

+

Bilag 1

37

PPE-DE

EV

-

141, 392, 35

Bilag 2

39

PPE-DE

-

§ 9

31

Verts/ALE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

2.   Energieffektivitet og energitjenester ***I

Betænkning: Mechtild ROTHE (A6-0130/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-18
  20-27
  30-34
  38
  40-41
  43-51
  53-60
  63-66
  68-72
  74-79
  81-96
  98-99 | korr.udv. | | + | |
| | 28 | korr.udv. | RCV | + | 458, 148, 27 |
| § | originaltekst




  (art 4, § 1) | | ↓ | |
| 42 | korr.udv. | sep | - | |
| 52 | korr.udv. | sep/
  EV | + | 344, 275, 5 |
| 61 | korr.udv. | sep | + | |
| 62 | korr.udv. | sep | + | |
| 67 | korr.udv. | sep/
  EV | + | 370, 265, 3 |
| 80 | korr.udv. | sep | + | |
| Art 3, litra c) | 101 | PPE-DE | | + | |
| 19 | korr.udv. | | ↓ | |
| Art 4, § 2 | 103 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | korr.udv. | | + | |
| Art 4, § 6 | 104 | Verts/ALE | EV | + | 335, 292, 7 |
| 35 | korr.udv. | | ↓ | |
| Art 4, efter § 7 | 108 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 36 | korr.udv. | | ↓ | |
| 107 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 37 | korr.udv. | | ↓ | |
| 73 | korr.udv. | | ↓ | |
| Art 5, § 2 | 105 | Verts/ALE | | - | |
| 39 | korr.udv. | | + | |
| Art 6, efter litra b) | 102 | PPE-DE | | - | |
| Bilag 3 | 106 | Verts/ALE | | - | |
| 97 | korr.udv. | | - | |
| Efter bilag 4 | 109 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-18

20-27

30-34

38

40-41

43-51

53-60

63-66

68-72

74-79

81-96

98-99

korr.udv.

+

28

korr.udv.

RCV

+

458, 148, 27

§

originaltekst

(art 4, § 1)

↓

42

korr.udv.

sep

-

52

korr.udv.

sep/

EV

+

344, 275, 5

61

korr.udv.

sep

+

62

korr.udv.

sep

+

67

korr.udv.

sep/

EV

+

370, 265, 3

80

korr.udv.

sep

+

Art 3, litra c)

101

PPE-DE

+

19

korr.udv.

↓

Art 4, § 2

103

Verts/ALE

-

29

korr.udv.

+

Art 4, § 6

104

Verts/ALE

EV

+

335, 292, 7

35

korr.udv.

↓

Art 4, efter § 7

108

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

36

korr.udv.

↓

107

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

37

korr.udv.

↓

73

korr.udv.

↓

Art 5, § 2

105

Verts/ALE

-

39

korr.udv.

+

Art 6, efter litra b)

102

PPE-DE

-

Bilag 3

106

Verts/ALE

-

97

korr.udv.

-

Efter bilag 4

109

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 100 var annulleret.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: æf. 28

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf. 35, 52, 61, 62, 67, 80

ALDE: æf. 42

3.   Infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE)***I

Betænkning: Frederika BREPOELS (A6-0108/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3
  5-6
  8-13
  16-20
  23-47
  49 | korr.udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 7 | korr.udv. | sep | + | |
| Art 8, § 3 | 14 | korr.udv. | | + | |
| 51 | IND/DEM | | - | |
| Art 9 | 15 | korr.udv. | | + | |
| 54 | IND/DEM | | - | |
| Art 14 | 21 | korr.udv. | | + | |
| 52/
  rev | IND/DEM | | - | |
| Art 15 | 53 | IND/DEM | | - | |
| 22 | korr.udv. | | + | |
| Bilag 3, § 12 | 55 | IND/DEM | | - | |
| 48 | korr.udv. | | + | |
| § 22 | 4 | korr.udv. | | + | |
| 50 | IND/DEM | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

5-6

8-13

16-20

23-47

49

korr.udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

7

korr.udv.

sep

+

Art 8, § 3

14

korr.udv.

+

51

IND/DEM

-

Art 9

15

korr.udv.

+

54

IND/DEM

-

Art 14

21

korr.udv.

+

52/

rev

IND/DEM

-

Art 15

53

IND/DEM

-

22

korr.udv.

+

Bilag 3, § 12

55

IND/DEM

-

48

korr.udv.

+

§ 22

4

korr.udv.

+

50

IND/DEM

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om særskilt afstemning

IND/DEM: æf. 7

4.   Genforsikringsvirksomhed ***I

Betænkning: Peter SKINNER (A6-0146/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-54 | korr.udv. | | + | |
| Bilag 1 | 56 | PSE | | + | |
| 55 | korr.udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-54

korr.udv.

+

Bilag 1

56

PSE

+

55

korr.udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

5.   Støtte til udvikling af landdistrikterne *

Betænkning: Agnes SCHIERHUBER (A6-0145/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-14
  16-48
  50-61
  63-65
  67-78
  80-113
  115-129 | korr.udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 15 | korr.udv. | sep | + | |
| 66 | korr.udv. | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 79 | | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 114 | korr.udv. | RCV | + | 520, 91, 38 |
| Art 19, litra c), nr. ii | 130 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| 49 | korr.udv. | | ↓ | |
| Art 26, § 1 | 132/
  rev | Wojchiechowski m.fl. | | - | |
| 62 | korr.udv. | | + | |
| Art 30, § 1, litra b) | 131 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | RCV | + | 570, 23, 57 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | RCV | + | 559, 26, 61 |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-14

16-48

50-61

63-65

67-78

80-113

115-129

korr.udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

15

korr.udv.

sep

+

66

korr.udv.

delt

1

+

2

+

79

delt

1

+

2

+

114

korr.udv.

RCV

+

520, 91, 38

Art 19, litra c), nr. ii

130

PSE+Verts/ALE

+

49

korr.udv.

↓

Art 26, § 1

132/

rev

Wojchiechowski m.fl.

-

62

korr.udv.

+

Art 30, § 1, litra b)

131

PSE+Verts/ALE

+

afstemning: ændret forslag

RCV

+

570, 23, 57

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

RCV

+

559, 26, 61

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: ændret forslag og endelig afstemning

IND/DEM: æf. 114 og ændret forslag

Anmodning om opdelt afstemning

ALDE:

æf. 66

1. del:»vandforvaltning«

2. del:»resten«

æf. 79

1. del: sletning af ordene »på bedriften«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

ALDE: æf. 15

6.   Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *

Betænkning: Antoine DUQUESNE (A6-0162/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-17
  19-23 | korr.udv. | | + | |
| Efter art 9 | 27 | PSE | | - | |
| 18 | korr.udv. | | + | |
| Art 11, efter eneste § | 25 | PPE-DE | | + | |
| § 1 | 24 | PPE-DE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-17

19-23

korr.udv.

+

Efter art 9

27

PSE

-

18

korr.udv.

+

Art 11, efter eneste §

25

PPE-DE

+

§ 1

24

PPE-DE

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 26 var annulleret.

7.   Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *

Betænkning: Antoine DUQUESNE (A6-0160/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-9
  12-26
  28-31 | korr.udv. | | + | |
| Efter art 9 | 32 | PSE | | - | |
| 27 | korr.udv. | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | RCV | + | 581, 28, 37 |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-9

12-26

28-31

korr.udv.

+

Efter art 9

32

PSE

-

27

korr.udv.

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

RCV

+

581, 28, 37

Æf. 10 og 11 var annulleret.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

8.   Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *

Betænkning: Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV etc. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: initiativet | | - | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV etc.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

afstemning: initiativet

-

Spørgsmålet blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

9.   Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig

Betænkning: Herbert BÖSCH (A6-0151/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 31 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| § 32 | 1 | PSE | | + | |
| § 46 | 2 | PSE | | + | |
| Efter § 51 | 5 | Verts/ALE | EV | + | 362, 269, 14 |
| § 55 | 3 | PSE | | + | |
| Efter § 55 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| Efter § 75 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| Efter henvisning 6 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

§ 31

7

Verts/ALE

-

§ 32

1

PSE

+

§ 46

2

PSE

+

Efter § 51

5

Verts/ALE

EV

+

362, 269, 14

§ 55

3

PSE

+

Efter § 55

6

Verts/ALE

-

Efter § 75

8

Verts/ALE

+

Efter henvisning 6

4

Verts/ALE

-

afstemning: beslutning (som helhed)

+

10.   EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme

Betænkning: Rosa DÍEZ GONZÁLEZ (A6-0164/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, litra a) | 15 | PSE | | + | |
| 1 | ALDE | | ↓ | |
| § 1, litra b) | 2=
  16= | ALDE
  PSE | EV | + | 392, 249, 8 |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 1, litra c) | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EV | + | 473, 164, 11 |
| § 1, litra d) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra e) | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, litra g) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra k) | 9 | GUE/NGL | | - | |
| § 1, litra m) | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, litra n) | 3/rev | ALDE | EV | + | 331, 290, 16 |
| 17 | PSE | | + | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 1, litra p) | 4=
  10=
  18= | ALDE
  GUE/NGL
  PSE | EV | + | 357, 281, 10 |
| § 1, efter litra r) | 11 | GUE/NGL | | - | |
| § J | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | PSE | | + | |
| § L | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Efter § L | 13 | PSE | RCV | + | 598, 8, 48 |
| § Q | 14D | PSE | RCV | W | |
| afstemning: afstemning: henstilling (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

§ 1, litra a)

15

PSE

+

1

ALDE

↓

§ 1, litra b)

2=

16=

ALDE

PSE

EV

+

392, 249, 8

§

originaltekst

↓

§ 1, litra c)

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

3/EV

+

473, 164, 11

§ 1, litra d)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra e)

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

§ 1, litra g)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra k)

9

GUE/NGL

-

§ 1, litra m)

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

§ 1, litra n)

3/rev

ALDE

EV

+

331, 290, 16

17

PSE

+

5

GUE/NGL

-

6

GUE/NGL

-

§

originaltekst

↓

§ 1, litra p)

4=

10=

18=

ALDE

GUE/NGL

PSE

EV

+

357, 281, 10

§ 1, efter litra r)

11

GUE/NGL

-

§ J

7

GUE/NGL

-

12

PSE

+

§ L

8

GUE/NGL

-

Efter § L

13

PSE

RCV

+

598, 8, 48

§ Q

14D

PSE

RCV

W

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE : æf. 13

PPE-DE: æf. 14

Anmodning om opdelt afstemning

IND/DEM:

§1, litra m)

1. del:»flertal i Rådet«

2. del:»resten«

GUE/NGL:

§ 1, litra c)

1. del:»... medskyldige« - uden ordene »i overensstemmelse med ... forfatning for Europa«

2. del:»i overensstemmelse med ... forfatning for Europa«

3. del:»resten«

§ 1, litra e)

1. del:»databeskyttelse«

2. del:»resten«

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: § 1, litra d) og § 1, litra g).

11.   Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion

Betænkning: Jaime MAYOR OREJA (A6-0166/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, del A, litra f) | 13 | PSE | RCV | + | 323, 307, 7 |
| § 1, del A, litra h) | 5 | PSE | RCV | + | 350, 267, 12 |
| § 1, del B, litra b) | 14 | PSE | EV | + | 349, 286, 7 |
| § 1, del B, litra c) | 15 | PSE | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, del B, efter litra d) | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § A | § | originaltekst | sep | + | |
| § B | 9D | PSE | RCV | + | 395, 243, 9 |
| Efter § B | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § E | 10 | PSE | RCV | + | 324, 299, 24 |
| Efter § E | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § I | 1D=
  11D= | ALDE
  PSE | RCV | + | 363, 277, 12 |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § K | 3 | PSE | | - | |
| § M | 12 | PSE | EV | + | 352, 283, 12 |
| § N | 4 | PSE | RCV | + | 354, 273, 26 |
| 2 | ALDE | | ↓ | |
| afstemning: afstemning: henstilling (som helhed) | RCV | + | 540, 92, 19 |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

§ 1, del A, litra f)

13

PSE

RCV

+

323, 307, 7

§ 1, del A, litra h)

5

PSE

RCV

+

350, 267, 12

§ 1, del B, litra b)

14

PSE

EV

+

349, 286, 7

§ 1, del B, litra c)

15

PSE

delt

1

+

2

+

§ 1, del B, efter litra d)

8

GUE/NGL

-

§ A

§

originaltekst

sep

+

§ B

9D

PSE

RCV

+

395, 243, 9

Efter § B

7

GUE/NGL

-

§ E

10

PSE

RCV

+

324, 299, 24

Efter § E

6

GUE/NGL

-

§ I

1D=

11D=

ALDE

PSE

RCV

+

363, 277, 12

§

originaltekst

↓

§ K

3

PSE

-

§ M

12

PSE

EV

+

352, 283, 12

§ N

4

PSE

RCV

+

354, 273, 26

2

ALDE

↓

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

RCV

+

540, 92, 19

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: æf. 13, 5, 9D, 10, 1D/11D, 4 og endelig afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: § A

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE:

æf. 15

1. del:»... på europæisk plan«

2. del: resten.

12.   Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

Betænkning: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0161/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: afstemning: henstilling (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

+

13.   Bekæmpelse af finansiering af terrorisme

Betænkning: Mario BORGHEZIO (A6-0159/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, litra a) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra b) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra e) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra h) | § | originaltekst | split/
  RCV | | |
| 1 | + | 579, 62, 5 |
| 2 | - | 286, 341, 9 |
| § 1, litra i) | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2/EV | + | 335, 296, 8 |
| 3 | - | |
| § 1, litra l) | § | originaltekst | sep | + | |
| § 1, litra p) | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, litra t) | § | originaltekst | sep | + | |
| Efter § A | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | GUE/NGL | | - | |
| § D | § | originaltekst | sep | + | |
| § E | § | originaltekst | sep/
  EV | + | 339, 281, 27 |
| Efter § E | 1 | GUE/NGL | EV | + | 325, 273, 14 |
| § F | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § H | 4/rev | PPE-DE | RCV | + | mundtligt ændringsforslag
  505, 26, 98 |
| § I | § | originaltekst | sep | + | |
| § J | § | originaltekst | sep | + | |
| § L | § | originaltekst | delt | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: afstemning: henstilling (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

§ 1, litra a)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra b)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra e)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra h)

§

originaltekst

split/

RCV

1

+

579, 62, 5

2

-

286, 341, 9

§ 1, litra i)

§

originaltekst

delt

1

+

2/EV

+

335, 296, 8

3

-

§ 1, litra l)

§

originaltekst

sep

+

§ 1, litra p)

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

§ 1, litra t)

§

originaltekst

sep

+

Efter § A

2

GUE/NGL

-

3

GUE/NGL

-

§ D

§

originaltekst

sep

+

§ E

§

originaltekst

sep/

EV

+

339, 281, 27

Efter § E

1

GUE/NGL

EV

+

325, 273, 14

§ F

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

§ H

4/rev

PPE-DE

RCV

+

mundtligt ændringsforslag

505, 26, 98

§ I

§

originaltekst

sep

+

§ J

§

originaltekst

sep

+

§ L

§

originaltekst

delt

1

+

2

+

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE: § 1, litra h)

PPE-DE: æf. 4/rev

Anmodning om opdelt afstemning

IND/DEM:

§ L

1. del:»grundlæggende rettigheder«

2. del:»resten«

PPE-DE:

§ 1, litra h)

1. del: teksten uden ordene »i og uden for EU«

2. del: disse ord

GUE/NGL, IND/DEM:

§ 1, litra i)

1. del:»... bl.a ved«

2. del: resten af teksten uden ordene »og selvregulerings-«

3. del:»og selvregulerings-«

GUE/NGL:

§ 1, litra p

1. del: teksten uden ordene »og velgørenhedsorganisationer«

2. del: disse ord

§ F

1. del:»... hawala-systemet«

2. del:»resten«

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: § D, E

GUE/NGL: § I, J, § 1, litra a), litra b), litra e) og litra l)

IND/DEM: § E, § 1, litra t).

Ludford havde stillet følgende mundtlige ændringsforslag til ændringsforslag 4/rev vedrørende punkt H:

| H. | der henviser til, at det i den nuværende situation med de enorme pengestrømme, der kendetegner det globale marked, er meget vanskeligt og kompliceret at spore og retsforfølge misbrug i forbindelse med pengeoverførsler i betragtning af overførslernes forskelligartede karakter og af økonomiens kontinuerlige udvikling, misbrug såsom hvidvaskning af penge fra skatte- og toldsvindel, korruption og organiserede kriminelle gruppers og mafiagruppers aktiviteter, herunder handel med narkotika og våben, menneskehandel
  og opkrævning af den såkaldte revolutionsskat
  , |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i den nuværende situation med de enorme pengestrømme, der kendetegner det globale marked, er meget vanskeligt og kompliceret at spore og retsforfølge misbrug i forbindelse med pengeoverførsler i betragtning af overførslernes forskelligartede karakter og af økonomiens kontinuerlige udvikling, misbrug såsom hvidvaskning af penge fra skatte- og toldsvindel, korruption og organiserede kriminelle gruppers og mafiagruppers aktiviteter, herunder handel med narkotika og våben, menneskehandel
  og opkrævning af den såkaldte revolutionsskat
  ,

14.   Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger

Betænkning: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

Betænkning: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

| Angående | Am. nr. | Fra | RCV osv. | resultat | RCV/EV-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: afstemning: henstilling (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

Fra

RCV osv.

resultat

RCV/EV-bemærkninger

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

afstemning: afstemning: henstilling (som helhed)

+

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning Rothe A6-0130/2005

Ændringsforslag 28

Ja-stemmer: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Belet, Brepoels, Caspary, Chmielewski, Daul, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Pálfi, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sudre, Surján, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 148

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Pirilli

Hverken eller: 27

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Brejc, Coelho, Hatzidakis, Konrad, Pleštinská, Radwan, Schmitt Ingo, Sommer, Sonik, Szájer, Ventre, Zieleniec

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betænkning Schierhuber A6-0145/2005

Ændringsforslag 114

Ja-stemmer: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Remek

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 91

ALDE: Alvaro, Birutis, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Verges

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Hverken eller: 38

ALDE: Davies, Duquesne, Ek, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Matsakis, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Pieper

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betænkning Schierhuber A6-0145/2005

Kommissionens forslag

Ja-stemmer: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 23

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zwiefka

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 57

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Castex, Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betænkning Schierhuber A6-0145/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 26

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Korhola, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Camre

Hverken eller: 61

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betænkning Duquesne A6-0160/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 28

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 37

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betænkning Diez Gonzalez A6-0164/2005

Ændringsforslag 13

Ja-stemmer: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 8

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bloom

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

Hverken eller: 48

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Sonik

PSE: Beňová

UEN: Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pavilionis, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 13

Ja-stemmer: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Fjellner, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Schnellhardt, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 307

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 7

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves, Hieronymi

PSE: Beňová

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 5

Ja-stemmer: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Cederschiöld, Esteves, Gargani, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 267

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Siwiec

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík, Mote

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 9

Ja-stemmer: 395

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 243

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 9

ALDE: Ek

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Beňová

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 10

Ja-stemmer: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz

Nej-stemmer: 299

ALDE: Cornillet, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Correia, Gebhardt, Kindermann, Krehl, Paleckis, Piecyk

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 24

ALDE: Ek, Krahmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, Salvini, Železný

NI: Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Beňová

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 1+11

Ja-stemmer: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, de Grandes Pascual, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 277

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Hverken eller: 12

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Vanhecke

PSE: Peillon

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Ændringsforslag 4

Ja-stemmer: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Antoniozzi, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 273

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 26

GUE/NGL: Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Beňová

UEN: Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betænkning Mayor Oreja A6-0166/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 540

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 92

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Langen, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Őry, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Hverken eller: 19

GUE/NGL: Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Krupa, Louis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Jarzembowski, Lechner, Rack, Zatloukal

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

14.   Betænkning Borghezio A6-0159/2005

Punkt 1, litra h,del 1

Ja-stemmer: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 62

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Hverken eller: 5

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betænkning Borghezio A6-0159/2005

Punkt 1, litra h,del 2

Ja-stemmer: 286

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Hökmark, Lechner, Ouzký

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martinez, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lienemann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 9

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betænkning Borghezio A6-0159/2005

Ændringsforslag 4/rev.

Ja-stemmer: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Morgantini, Pflüger, Portas, Seppänen, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Horáček, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-stemmer: 26

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mussolini

PPE-DE: Konrad

Hverken eller: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Navarro, Roth-Behrendt

UEN: Fotyga, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Ždanoka

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0211

Transeuropæiske net på energiområdet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0742) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0742) (1),

| — | der henviser til artikel 251, stk. 2, og artikel 156 i EF-traktaten, i henhold til hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C5-0064/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 251, stk. 2, og artikel 156 i EF-traktaten, i henhold til hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C5-0064/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget for Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget (A6-0134/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget for Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget (A6-0134/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder Kommissionen om at rette henvendelse på ny, hvis den agter at ændre dette forslag væsentligt eller at erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder Kommissionen om at rette henvendelse på ny, hvis den agter at ændre dette forslag væsentligt eller at erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0297

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2005/EF om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), efter høring af Regionsudvalget, efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Siden vedtagelsen af Europa–Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet
   (3)
  er der opstået et behov for fuldt ud at integrere de tiltrædende lande i disse retningslinjer og efter behov at tilpasse dem til EU's nye tilnærmelsespolitik. |
| --- | --- |

(1)

Siden vedtagelsen af Europa–Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet
   (3)
  er der opstået et behov for fuldt ud at integrere de tiltrædende lande i disse retningslinjer og efter behov at tilpasse dem til EU's nye tilnærmelsespolitik.

| (2) | Prioriteringerne for de transeuropæiske net på energiområdet er en følge af etableringen af et indre energimarked, der er mere åbent og konkurrencepræget efter gennemførelsen af Europa–Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet
   (4)
  og af Europa–Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas
   (5)
  . Prioriteringerne følger konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm i marts 2001 om opbyggelse af de nødvendige infrastrukturer for det indre energimarkeds funktion. Der bør gøres en særlig indsats for at nå målet om øget anvendelse af vedvarende energikilder, som bidrager til politikken om en bæredygtig udvikling. Dette bør dog realiseres, uden at der skabes uforholdsmæssige forstyrrelser i den normale markedsligevægt.
  Der bør desuden fuldt ud tages højde for målsætningerne i Fællesskabets transportpolitik og især mulighederne for at reducere vejtrafik ved at anvende rørledninger til transport af naturgas og olefiner. |
| --- | --- |

(2)

Prioriteringerne for de transeuropæiske net på energiområdet er en følge af etableringen af et indre energimarked, der er mere åbent og konkurrencepræget efter gennemførelsen af Europa–Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet
   (4)
  og af Europa–Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas
   (5)
  . Prioriteringerne følger konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm i marts 2001 om opbyggelse af de nødvendige infrastrukturer for det indre energimarkeds funktion. Der bør gøres en særlig indsats for at nå målet om øget anvendelse af vedvarende energikilder, som bidrager til politikken om en bæredygtig udvikling. Dette bør dog realiseres, uden at der skabes uforholdsmæssige forstyrrelser i den normale markedsligevægt.
  Der bør desuden fuldt ud tages højde for målsætningerne i Fællesskabets transportpolitik og især mulighederne for at reducere vejtrafik ved at anvende rørledninger til transport af naturgas og olefiner.

| (3) | Denne beslutning sigter mod en realisering af det mål, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Barcelona, om et minimumsniveau for elektricitetssammenkobling mellem medlemsstaterne, der svarer til 10 % af den installerede kraftværkskapacitet i hver enkelt medlemsstat, og derved en forbedring af netpålideligheden og -sikkerheden samt sikring af forsyningssikkerheden og af et korrekt fungerende indre marked. |
| --- | --- |

(3)

Denne beslutning sigter mod en realisering af det mål, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Barcelona, om et minimumsniveau for elektricitetssammenkobling mellem medlemsstaterne, der svarer til 10 % af den installerede kraftværkskapacitet i hver enkelt medlemsstat, og derved en forbedring af netpålideligheden og -sikkerheden samt sikring af forsyningssikkerheden og af et korrekt fungerende indre marked.

| (4) | Bygning og vedligeholdelse af energiinfrastrukturer bør i reglen ske i henhold til markedsprincipperne. Dette er også i overensstemmelse med de fælles regler om fuldførelse af det indre energimarked og de fælles konkurrenceretlige regler, som har til formål at skabe et mere åbent og konkurrencedygtigt indre energimarked. Fællesskabets finansielle støtte til anlæg og drift bør
  derfor være
  undtagelsen. Sådanne undtagelser bør være behørigt begrundet. |
| --- | --- |

(4)

Bygning og vedligeholdelse af energiinfrastrukturer bør i reglen ske i henhold til markedsprincipperne. Dette er også i overensstemmelse med de fælles regler om fuldførelse af det indre energimarked og de fælles konkurrenceretlige regler, som har til formål at skabe et mere åbent og konkurrencedygtigt indre energimarked. Fællesskabets finansielle støtte til anlæg og drift bør
  derfor være
  undtagelsen. Sådanne undtagelser bør være behørigt begrundet.

| (5) | Anlæg og vedligeholdelse af energiinfrastrukturen bør sikre, at det indre energimarked kan fungere effektivt, uden at det berører de strategiske mål og forsyningspligten
  samt offentlige serviceforpligtelser
  ,
  og må gennemføres under hensyntagen til procedurerne for høring af de berørte befolkninger
  . |
| --- | --- |

(5)

Anlæg og vedligeholdelse af energiinfrastrukturen bør sikre, at det indre energimarked kan fungere effektivt, uden at det berører de strategiske mål og forsyningspligten
  samt offentlige serviceforpligtelser
  ,
  og må gennemføres under hensyntagen til procedurerne for høring af de berørte befolkninger
  .

| (6) | Prioriteringerne for de transeuropæiske net på energiområdet er også en følge af deres voksende betydning i forbindelse med sikring og diversificering af Fællesskabets energiforsyning, indlemmelse af
  de nye medlemsstaters og
  tiltrædelseslandenes energinet og sikring af en samordnet drift af energinettene i Fællesskabet og i nabolandene
  efter høring af de pågældende medlemsstater
  . EU's nabolande spiller faktisk en vigtig rolle i energipolitikken. De leverer hovedparten af Unionens naturgasforsyninger, de er vigtige partnere i forbindelse med transit af primærenergi til Unionen og de vil gradvis blive vigtige aktører på Fællesskabets indre marked for gas og elektricitet. |
| --- | --- |

(6)

Prioriteringerne for de transeuropæiske net på energiområdet er også en følge af deres voksende betydning i forbindelse med sikring og diversificering af Fællesskabets energiforsyning, indlemmelse af
  de nye medlemsstaters og
  tiltrædelseslandenes energinet og sikring af en samordnet drift af energinettene i Fællesskabet og i nabolandene
  efter høring af de pågældende medlemsstater
  . EU's nabolande spiller faktisk en vigtig rolle i energipolitikken. De leverer hovedparten af Unionens naturgasforsyninger, de er vigtige partnere i forbindelse med transit af primærenergi til Unionen og de vil gradvis blive vigtige aktører på Fællesskabets indre marked for gas og elektricitet.

| (7) | Blandt projekterne under de transeuropæiske energinet må de prioriterede projekter fremhæves, som har særlig stor betydning for det indre energimarkeds funktion eller for energiforsyningssikkerheden. Herudover bør de højest prioriterede projekter ledsages af en erklæring om anerkendelse af den europæiske interesse samt forbedret samordning efter behov. |
| --- | --- |

(7)

Blandt projekterne under de transeuropæiske energinet må de prioriterede projekter fremhæves, som har særlig stor betydning for det indre energimarkeds funktion eller for energiforsyningssikkerheden. Herudover bør de højest prioriterede projekter ledsages af en erklæring om anerkendelse af den europæiske interesse samt forbedret samordning efter behov.

| (8) | Proceduren for udpegelse af projekter af fælles interesse vedrørende transeuropæiske energinet bør sikre en ensartet anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6). Proceduren bør skelne mellem to faser: en første fase med fastlæggelse af et begrænset antal kriterier med henblik på udpegelsen af sådanne projekter, og en senere fase, hvor projekterne beskrives i detaljer, dvs. projektspecifikationerne fastlægges. |
| --- | --- |

(8)

Proceduren for udpegelse af projekter af fælles interesse vedrørende transeuropæiske energinet bør sikre en ensartet anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6). Proceduren bør skelne mellem to faser: en første fase med fastlæggelse af et begrænset antal kriterier med henblik på udpegelsen af sådanne projekter, og en senere fase, hvor projekterne beskrives i detaljer, dvs. projektspecifikationerne fastlægges.

| (9) | Der kan være behov for at ændre projektspecifikationerne, som er indikative. Kommissionen bør derfor være beføjet til at ajourføre dem. Da projekter kan få betydelige politiske
  , miljømæssige
  og økonomiske følgevirkninger, er det vigtigt at finde den rette balance mellem lovgivningsmæssig kontrol og fleksibilitet ved fastlæggelsen af, hvilke projekter der er berettiget til fællesskabsstøtte. |
| --- | --- |

(9)

Der kan være behov for at ændre projektspecifikationerne, som er indikative. Kommissionen bør derfor være beføjet til at ajourføre dem. Da projekter kan få betydelige politiske
  , miljømæssige
  og økonomiske følgevirkninger, er det vigtigt at finde den rette balance mellem lovgivningsmæssig kontrol og fleksibilitet ved fastlæggelsen af, hvilke projekter der er berettiget til fællesskabsstøtte.

| (10) | Det bør være muligt at forbedre forberedelsen og gennemførelsen af nogle af de prioriterede projekter, afsnit af prioriterede projekter eller grupper af prioriterede projekter ved at nedsætte et koordineringshold, hvori Fællesskabet deltager, som fungerer så længe det pågældende projekt varer. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at udpege en EU–koordinator til sådanne projekter med henblik på at opmuntre til samarbejde mellem brugere og operatører samt sikre, at den nødvendige overvågning af projektet finder sted, så Fællesskabet kan holdes underrettet om projektforløbet. |
| --- | --- |

(10)

Det bør være muligt at forbedre forberedelsen og gennemførelsen af nogle af de prioriterede projekter, afsnit af prioriterede projekter eller grupper af prioriterede projekter ved at nedsætte et koordineringshold, hvori Fællesskabet deltager, som fungerer så længe det pågældende projekt varer. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at udpege en EU–koordinator til sådanne projekter med henblik på at opmuntre til samarbejde mellem brugere og operatører samt sikre, at den nødvendige overvågning af projektet finder sted, så Fællesskabet kan holdes underrettet om projektforløbet.

| (11) | Der bør skabes et gunstigere miljø for udviklingen
  og opbygningen
  af transeuropæiske net på energiområdet, hovedsageligt ved at stimulere det tekniske samarbejde mellem de organer,
  der er ansvarlige for driften og for overvågningen af elektricitets- og gassystemer,
  ved at lette gennemførelsen af godkendelsesprocedurer for netprojekter i medlemsstaterne, så forsinkelser begrænses, og ved efter behov at mobilisere de midler, instrumenter og finansielle programmer, som Fællesskabet råder over, til netprojekter.
  EU bør støtte de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

(11)

Der bør skabes et gunstigere miljø for udviklingen
  og opbygningen
  af transeuropæiske net på energiområdet, hovedsageligt ved at stimulere det tekniske samarbejde mellem de organer,
  der er ansvarlige for driften og for overvågningen af elektricitets- og gassystemer,
  ved at lette gennemførelsen af godkendelsesprocedurer for netprojekter i medlemsstaterne, så forsinkelser begrænses, og ved efter behov at mobilisere de midler, instrumenter og finansielle programmer, som Fællesskabet råder over, til netprojekter.
  EU bør støtte de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer i denne sammenhæng.

| (12) | Da fællesskabsbudgettet for det transeuropæiske energinet er relativt beskedent og hovedsagelig har til formål at finansiere gennemførlighedsundersøgelser, er det Fællesskabets strukturfonde, finansielle programmer og instrumenter, der i givet fald skal muliggøre finansieringen af sådanne — navnlig interregionale — sammenkoblingsnet. |
| --- | --- |

(12)

Da fællesskabsbudgettet for det transeuropæiske energinet er relativt beskedent og hovedsagelig har til formål at finansiere gennemførlighedsundersøgelser, er det Fællesskabets strukturfonde, finansielle programmer og instrumenter, der i givet fald skal muliggøre finansieringen af sådanne — navnlig interregionale — sammenkoblingsnet.

| (13) | Vedtagelsen af projekter af fælles interesse, de dertil hørende specifikationer og de prioriterede projekter,
  herunder projekter af europæisk interesse,
  bør ikke foregribe resultaterne af vurderingen af projekters, planers eller programmers indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

(13)

Vedtagelsen af projekter af fælles interesse, de dertil hørende specifikationer og de prioriterede projekter,
  herunder projekter af europæisk interesse,
  bør ikke foregribe resultaterne af vurderingen af projekters, planers eller programmers indvirkning på miljøet.

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).

| (15) | Kommissionen bør regelmæssigt udarbejde rapporter om gennemførelsen af denne beslutning. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bør regelmæssigt udarbejde rapporter om gennemførelsen af denne beslutning.

| (16) | Da denne beslutning har samme genstand og anvendelsesområde som Rådets beslutning 96/391/EF af 28. marts 1996 om fastlæggelse af en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet (8) og beslutning nr. 1229/2003/EF, bør disse to beslutninger ophæves — |
| --- | --- |

(16)

Da denne beslutning har samme genstand og anvendelsesområde som Rådets beslutning 96/391/EF af 28. marts 1996 om fastlæggelse af en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet (8) og beslutning nr. 1229/2003/EF, bør disse to beslutninger ophæves —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål

I denne beslutning fastlægges karakteren og rækkevidden af den retningsgivende fællesskabsaktion for transeuropæiske energinet. Der opstilles et sæt retningslinjer omfattende mål og prioriteringer samt hovedlinjerne i Fællesskabets aktioner med hensyn til transeuropæiske energinet. I disse retningslinjer identificeres projekter af fælles interesse
  og
  prioriterede projekter,
  herunder projekter af europæisk interesse,
  inden for transeuropæiske elektricitets- og naturgasnet.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne beslutning vedrører:

| 1) | for så vidt angår elektricitetsnettene:






  a) | alle højspændingsforbindelser, bortset fra dem der anvendes inden for distributionsnet, og undersøiske kabler, for så vidt denne infrastruktur anvendes til interregional eller international transmission eller tilslutning |
| --- | --- | --- |

1)

for så vidt angår elektricitetsnettene:

a)

alle højspændingsforbindelser, bortset fra dem der anvendes inden for distributionsnet, og undersøiske kabler, for så vidt denne infrastruktur anvendes til interregional eller international transmission eller tilslutning

| b) | alt udstyr og alle anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, herunder beskyttelses–, overvågnings– og kontrolsystemer |
| --- | --- |

b)

alt udstyr og alle anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, herunder beskyttelses–, overvågnings– og kontrolsystemer

| 2) | for så vidt angår gasnettene (transport af naturgas eller olefingas):






  a) | højtryksgasrørledninger, bortset fra højtryksgasrørledninger i distributionsnet, til forsyning af Fællesskabets regioner fra kilder i og uden for Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

2)

for så vidt angår gasnettene (transport af naturgas eller olefingas):

a)

højtryksgasrørledninger, bortset fra højtryksgasrørledninger i distributionsnet, til forsyning af Fællesskabets regioner fra kilder i og uden for Fællesskabet

| b) | underjordiske lagre tilsluttet ovennævnte højtryksgasrørledninger |
| --- | --- |

b)

underjordiske lagre tilsluttet ovennævnte højtryksgasrørledninger

| c) | terminaler til modtagelse, oplagring og forgasning af flydende naturgas (LNG) samt, afhængig af forsyningskapaciteten, LNG–tankskibe |
| --- | --- |

c)

terminaler til modtagelse, oplagring og forgasning af flydende naturgas (LNG) samt, afhængig af forsyningskapaciteten, LNG–tankskibe

| d) | alt udstyr og alle anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, herunder beskyttelses–, overvågnings– og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

d)

alt udstyr og alle anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, herunder beskyttelses–, overvågnings– og kontrolsystemer.

Artikel 3

Målsætninger

Fællesskabet fremmer sammenkobling, interoperabilitet og udbygning af de transeuropæiske energinet samt adgang til disse net i overensstemmelse med gældende fællesskabsret med det formål:

| a) | at fremme en effektiv virkeliggørelse
  og udvikling
  af det indre marked i almindelighed og det indre energimarked i særdeleshed, samtidig med at den rationelle produktion, distribution og anvendelse af energiressourcerne samt udvikling og sammenkobling af vedvarende energikilder fremmes med henblik på at sænke forbrugerpriserne på energi og bidrage til diversificering af energikilderne |
| --- | --- |

a)

at fremme en effektiv virkeliggørelse
  og udvikling
  af det indre marked i almindelighed og det indre energimarked i særdeleshed, samtidig med at den rationelle produktion, distribution og anvendelse af energiressourcerne samt udvikling og sammenkobling af vedvarende energikilder fremmes med henblik på at sænke forbrugerpriserne på energi og bidrage til diversificering af energikilderne

| b) | at lette udviklingen af Fællesskabets mindre gunstigt stillede områder og øområder og bringe dem ud af deres isolation og således bidrage til større økonomisk og social samhørighed |
| --- | --- |

b)

at lette udviklingen af Fællesskabets mindre gunstigt stillede områder og øområder og bringe dem ud af deres isolation og således bidrage til større økonomisk og social samhørighed

| c) | at øge energiforsyningssikkerheden, f.eks. ved at styrke forbindelserne med tredjelande inden for energisektoren, hvilket er i alle parters interesse, især inden for energichartertraktaten og de samarbejdsaftaler, som Fællesskabet har indgået. |
| --- | --- |

c)

at øge energiforsyningssikkerheden, f.eks. ved at styrke forbindelserne med tredjelande inden for energisektoren, hvilket er i alle parters interesse, især inden for energichartertraktaten og de samarbejdsaftaler, som Fællesskabet har indgået.

| d) | at
  forstærke
  en bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelsen, navnlig ved at
  anvende kraftvarmeproduktion, energieffektivitet, energitjenester og vedvarende energikilder og ved at
  nedbringe
  de sociale risici og
  miljørisiciene i forbindelse med energitransport og –transmission. |
| --- | --- |

d)

at
  forstærke
  en bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelsen, navnlig ved at
  anvende kraftvarmeproduktion, energieffektivitet, energitjenester og vedvarende energikilder og ved at
  nedbringe
  de sociale risici og
  miljørisiciene i forbindelse med energitransport og –transmission.

Artikel 4

Prioritering

Fællesskabets aktion med hensyn til transeuropæiske energinet skal være forenelig med en bæredygtig udvikling og først og fremmest tage sigte på følgende:

| 1) | for både el– og gasnet,
  særligt hvad angår olefingasnet
  :






  a) | tilpasning og udvikling af energinet til støtte for det indre energimarked og særlig løsning af problemer i forbindelse med flaskehalse, navnlig på tværs af grænserne, overbelastning og manglende forbindelser, og hensyntagen til de behov, der opstår i forbindelse med et velfungerende indre marked for elektricitet og naturgas og udvidelsen af Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

1)

for både el– og gasnet,
  særligt hvad angår olefingasnet
  :

a)

tilpasning og udvikling af energinet til støtte for det indre energimarked og særlig løsning af problemer i forbindelse med flaskehalse, navnlig på tværs af grænserne, overbelastning og manglende forbindelser, og hensyntagen til de behov, der opstår i forbindelse med et velfungerende indre marked for elektricitet og naturgas og udvidelsen af Fællesskabet

| b) | oprettelse af energinet i øregioner, isolerede og perifere regioner samt regioner i den yderste periferi og tilslutning af disse net, hvor det er nødvendigt, og fremme af diversificering af energikilderne og anvendelse af vedvarende energikilder |
| --- | --- |

b)

oprettelse af energinet i øregioner, isolerede og perifere regioner samt regioner i den yderste periferi og tilslutning af disse net, hvor det er nødvendigt, og fremme af diversificering af energikilderne og anvendelse af vedvarende energikilder

| 2) | for elektricitetsnet:






  a) | tilpasning og udvikling af net for at gøre det lettere at integrere og tilslutte bæredygtig energiproduktion |
| --- | --- | --- |

2)

for elektricitetsnet:

a)

tilpasning og udvikling af net for at gøre det lettere at integrere og tilslutte bæredygtig energiproduktion

| b) | sikring af Fællesskabets elektricitetsnets interoperabilitet med tilsvarende net i tiltrædelseslandene og andre lande i Europa samt Middelhavs– og Sortehavsområdet |
| --- | --- |

b)

sikring af Fællesskabets elektricitetsnets interoperabilitet med tilsvarende net i tiltrædelseslandene og andre lande i Europa samt Middelhavs– og Sortehavsområdet

| 3) | for gasnet:






  a) | udbygning af naturgasnettene med henblik på at dække Fællesskabets naturgasforbrug og kontrol med dets gasforsyningssystemer |
| --- | --- | --- |

3)

for gasnet:

a)

udbygning af naturgasnettene med henblik på at dække Fællesskabets naturgasforbrug og kontrol med dets gasforsyningssystemer

| b) | sikring af interoperabilitet for Fællesskabets gasnet med net i tredjelande i Europa samt i Middelhavs– og Sortehavsområdet samt området omkring Det Kaspiske Hav, Mellemøsten og området omkring Den Arabiske Golf samt diversificering af naturgaskilder og –forsyningsveje |
| --- | --- |

b)

sikring af interoperabilitet for Fællesskabets gasnet med net i tredjelande i Europa samt i Middelhavs– og Sortehavsområdet samt området omkring Det Kaspiske Hav, Mellemøsten og området omkring Den Arabiske Golf samt diversificering af naturgaskilder og –forsyningsveje

| c) | udbygning og integration af olefingasnet med henblik på at dække fællesskabsindustriernes olefingasforbrug. |
| --- | --- |

c)

udbygning og integration af olefingasnet med henblik på at dække fællesskabsindustriernes olefingasforbrug.

Artikel 5

Aktionens hovedlinjer

Hovedlinjerne i Fællesskabets aktion for transeuropæiske energinet er:

| a) | udpegelse af projekter af fælles interesse
  og af prioriterede projekter,
  herunder
  projekter af europæisk interesse |
| --- | --- |

a)

udpegelse af projekter af fælles interesse
  og af prioriterede projekter,
  herunder
  projekter af europæisk interesse

| b) | skabelse af gunstigere vilkår for udbygningen af sådanne net. |
| --- | --- |

b)

skabelse af gunstigere vilkår for udbygningen af sådanne net.

Artikel 6

Kriterier for projekter af fælles interesse

1.   Følgende generiske kriterier skal anvendes, når der træffes afgørelse om udpegelse af ændringer i, specifikationer for eller anmodninger om ajourføring af projekter af fælles interesse:

| a) | projekterne skal falde ind under anvendelsesområdet i artikel 2 |
| --- | --- |

a)

projekterne skal falde ind under anvendelsesområdet i artikel 2

| b) | de skal afspejle de målsætninger og den prioritering, der er fastsat i henholdsvis artikel 3 og 4 |
| --- | --- |

b)

de skal afspejle de målsætninger og den prioritering, der er fastsat i henholdsvis artikel 3 og 4

| c) | de skal forekomme økonomisk levedygtige. |
| --- | --- |

c)

de skal forekomme økonomisk levedygtige.

Vurderingen af den økonomiske levedygtighed baseres på en cost–benefit–analyse, som tager hensyn til alle omkostninger og fordele, herunder på mellemlangt og/eller langt sigt, i forbindelse med
  alle eksterne omkostninger for så vidt angår miljøet og andre
  miljøaspekter, forsyningssikkerhed og bidrag til den økonomiske og sociale samhørighed. Projekter af fælles interesse, der vedrører en medlemsstats område, kræver denne medlemsstats godkendelse.

2.   Supplerende kriterier til identifikation af, hvad der udgør projekter af fælles interesse, findes i bilag II.

Enhver ændring af de i bilag II indeholdte supplerende kriterier for udpegelse af projekter af fælles interesse vedtages efter proceduren i traktatens artikel 251.

3.   Der kan kun ydes finansiel støtte fra Fællesskabet i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95 til de projekter, der er opført i bilag III, og som opfylder kriterierne i stk. 1 og bilag II.

4.   Projekternes indikative specifikationer, som inkluderer den detaljerede beskrivelse af projekterne, samt eventuelt en geografisk beskrivelse, er opført i bilag III. Disse specifikationer ajourføres i overensstemmelse med proceduren i artikel 14, stk. 2. Ajourføringer er af teknisk art og skal begrænses til tekniske ændringer af projekter, ændring af en del af den fastlagte ruteføring eller en begrænset tilpasning af projektets placering.

5.   Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, som de skønner nødvendige for at lette og fremskynde gennemførelsen af projekter af fælles interesse og begrænse forsinkelser, under overholdelse af fællesskabslovgivningen og internationale konventioner på miljøområdet. Navnlig skal de fornødne godkendelsesprocedurer afsluttes hurtigt.

6.   Når dele af projekter af fælles interesse skal gennemføres på tredjelandes område, kan Kommissionen, med henblik på at lette gennemførelsen af projekterne, efter høring af de berørte medlemsstater fremsætte forslag, efter omstændighederne som led i Fællesskabets forvaltning af aftaler med de pågældende tredjelande og, for så vidt angår de tredjelande, som har undertegnet energichartertraktaten, i overensstemmelse med denne traktat, for at projekterne også af de pågældende tredjelande anerkendes som værende af gensidig interesse.

Artikel 7

Prioriterede projekter

1.   Projekter af fælles interesse, som er opført i bilag I, har prioritet for så vidt angår tildeling af finansiel støtte fra Fællesskabet i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95.

Ændringer af bilag I vedtages efter proceduren i traktatens artikel 251.

2.   De berørte medlemsstater og Kommissionen bestræber sig på inden for deres respektive kompetenceområder at fremme gennemførelsen af prioriterede projekter, herunder navnlig grænseoverskridende projekter.

Hvad angår grænseoverskridende investeringsprojekter, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til inden for rammerne af de nationale godkendelsesprocedurer at sikre, at det vil være et afgørende element i de kompetente nationale myndigheders vurdering, at sådanne projekter øger sammenkoblingskapaciteten mellem to eller flere medlemsstater og på denne måde styrker den europæiske forsyningssikkerhed.

3.   Prioriterede projekter skal være forenelige med bæredygtig udvikling og opfylde følgende kriterier:

| a) | de har en væsentlig effekt på konkurrencen på det indre energimarked og/eller |
| --- | --- |

a)

de har en væsentlig effekt på konkurrencen på det indre energimarked og/eller

| b) | de medvirker til at øge Fællesskabets forsyningssikkerhed
  , og/eller |
| --- | --- |

b)

de medvirker til at øge Fællesskabets forsyningssikkerhed
  , og/eller

| c) | de er et resultat af den tiltagende anvendelse af vedvarende energikilder, energieffektive tjenesteydelser og kraftvarmeproduktion. |
| --- | --- |

c)

de er et resultat af den tiltagende anvendelse af vedvarende energikilder, energieffektive tjenesteydelser og kraftvarmeproduktion.

Artikel 8

Projekter af europæisk interesse

1.   Et udvalg af projekter på de prioriterede akser som er omhandlet i artikel 7, og som har en grænseoverskridende karakter eller en væsentlig virkning for grænseoverskridende transmissionskapacitet, erklæres at være af europæisk interesse. Disse projekter fremgår af

  bilag I.

2.   I forbindelse med ansøgninger om projektstøtte fra Samhørighedsfonden jf. artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden
   (9) skal medlemsstaterne give passende prioritet til projekter, som er erklæret at være af europæisk interesse.

3.   I forbindelse med ansøgninger om projektstøtte fra budgettet for transeuropæiske net jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 2236/95 skal medlemsstaterne give passende prioritet til projekter, som er erklæret at være af europæisk interesse.

4.   I forbindelse med ansøgninger om projektstøtte fra Strukturfondene jf. Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene
   (10) skal medlemsstaterne give passende prioritet til projekter, som er erklæret at være af europæisk interesse.

5.   Kommissionen sikrer, at lande, som er omfattet af det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument, giver passende prioritet til projekter, hvortil der ansøges om projektstøtte jf. artikel 2 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument
   (11), og som er erklæret at være af europæisk interesse.

6.   Hvis der er tale om en betydelig aktuel eller forventet forsinkelse i forbindelse med påbegyndelse af arbejdet på et af de projekter, der er erklæret at være af europæisk interesse, anmoder Kommissionen de berørte medlemsstater om at forklare årsagerne til forsinkelsen inden tre måneder.

Efter modtagelse og granskning af de berørte medlemsstaters svar, kan Kommissionen under behørig hensyntagen til proportionalitetsprincippet beslutte at trække erklæringen om anerkendelse af den europæiske interesse tilbage.

7.   Fem år efter færdiggørelse af et projekt eller projektafsnit, der er erklæret at være af europæisk interesse, gennemfører de berørte medlemsstater en vurdering af dets samfundsøkonomiske virkning og dets miljøvirkninger, herunder virkningen på handelen mellem medlemsstaterne, den territoriale samhørighed og bæredygtig udvikling.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om resultaterne af denne vurdering.

8.   
  For at sikre, at projektgodkendelsesprocedurerne afsluttes inden for en rimelig frist,

  hvis et projekt er erklæret at være af europæisk interesse,
  koordinerer
  de berørte medlemsstater for hvert af de pågældende projektafsnit
  , deres
  vurderinger
  af miljøpåvirkningerne og de socioøkonomiske virkninger
  og offentlige høringsprocedurer, inden der gives tilladelse til et projekt.

9.   Hvis et projekt, der er erklæret at være af europæisk interesse omfatter et grænseoverskridende afsnit, som teknisk og økonomisk ikke kan adskilles, gennemfører de berørte medlemsstater en transnational undersøgelse med henblik på at evaluere det grænseoverskridende projektafsnit og gennemføre en offentlig høring, inden der gives tilladelse til projektet.

10.   Samordnede og transnationale undersøgelsesprocedurer jf. stk. 8 og 9 anvendes med forbehold af forpligtelser vedrørende miljøbeskyttelse, navnlig vurderinger af virkninger på miljøet i henhold til fællesskabslovgivningen.

De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om påbegyndelsen og resultaterne af samordnede og transnationale undersøgelsesprocedurer.

Artikel 9

Gennemførelse af projekter af europæisk interesse

1.   Projekter af europæisk interesse skal gennemføres hurtigt.

Senest den ...
   (12) fremsender medlemsstaterne en tidsplan for færdiggørelse af disse projekter til Kommissionen, herunder nærmere oplysninger om:

| a) | projektets forventede vej gennem godkendelsesprocessen |
| --- | --- |

a)

projektets forventede vej gennem godkendelsesprocessen

| b) | tidsplanen for gennemførlighedsvurderingen og udformningsfasen |
| --- | --- |

b)

tidsplanen for gennemførlighedsvurderingen og udformningsfasen

| c) | tidsplanen for anlægsfasen |
| --- | --- |

c)

tidsplanen for anlægsfasen

| d) | ibrugtagning af projektet. |
| --- | --- |

d)

ibrugtagning af projektet.

2.   Medlemsstaterne fremsender årlige rapporter til Kommissionen om forløbet af de projekter, der er nævnt i stk. 1.

Forløber et projekt langsommere end anført i den tidsplan, der er sendt til Kommissionen, fremsender medlemsstaterne en revideret plan til Kommissionen.

3.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at sikre, at godkendelsesproceduren for projekter af europæisk interesse er effektiv og ikke indebærer unødige forsinkelser.

Artikel 10

EU–koordinator

1.   
  I forbindelse med projekter, der frembyder problemer med gennemførelsen,
  kan Kommissionen efter samråd med de berørte medlemsstater
  og efter at have hørt Europa-Parlamentet
  udpege en EU-koordinator.

EU–koordinatoren handler på vegne af Kommissionen. Koordinatorens opgave omfatter et enkelt prioriteret projekt eller et delafsnit af et prioriteret projekt. Om nødvendigt kan EU–koordinatorens virkeområde udvides til at omfatte andre, beslægtede prioriterede projekter.

2.   EU–koordinatoren udpeges på grundlag af vedkommendes erfaringer med europæiske institutioner og kendskab til tekniske, økonomiske, samfundsøkonomiske og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med evaluering af store projekter.

3.   Afgørelsen om udpegelse af en EU–koordinator omfatter en beskrivelse af koordinatorens opgaver.

4.   EU–koordinatoren har til opgave:

| a) | at fremme fælles metoder til projektevaluering, rådgive projektvirksomheder om den finansielle pakke til projekterne og, hvis det er hensigtsmæssigt, afgive en udtalelse om emner vedrørende driften af net |
| --- | --- |

a)

at fremme fælles metoder til projektevaluering, rådgive projektvirksomheder om den finansielle pakke til projekterne og, hvis det er hensigtsmæssigt, afgive en udtalelse om emner vedrørende driften af net

| b) | at forelægge Kommissionen en rapport hvert år om fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af det projekt, som han er udpeget for, om nye reguleringstiltag eller andre udviklinger, som kunne påvirke projektets karakter, samt om eventuelle vanskeligheder eller hindringer, der kan medføre væsentlige forsinkelser |
| --- | --- |

b)

at forelægge Kommissionen en rapport hvert år om fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af det projekt, som han er udpeget for, om nye reguleringstiltag eller andre udviklinger, som kunne påvirke projektets karakter, samt om eventuelle vanskeligheder eller hindringer, der kan medføre væsentlige forsinkelser

| c) | at bidrage til dialogen mellem operatører, brugere, regionale og lokale myndigheder samt repræsentanter for civilsamfundet med henblik på at få en bedre forståelse for efterspørgslen efter transmissionstjenester og for de begrænsninger og tjenesteparametre, der er påkrævet for at optimere anvendelsen af den pågældende infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

at bidrage til dialogen mellem operatører, brugere, regionale og lokale myndigheder samt repræsentanter for civilsamfundet med henblik på at få en bedre forståelse for efterspørgslen efter transmissionstjenester og for de begrænsninger og tjenesteparametre, der er påkrævet for at optimere anvendelsen af den pågældende infrastruktur.

5.   De berørte medlemsstater samarbejder med EU–koordinatoren og giver denne de nødvendige oplysninger, så koordinatoren kan udføre de i stk. 4 anførte opgaver.

6.   Kommissionen kan anmode om en udtalelse fra EU–koordinatoren, når den gennemgår ansøgninger om fællesskabsstøtte til projekter eller grupper af projekter, som koordinatoren er udpeget for.

7.
     
  Niveauet for samordningen afpasses forholdsmæssigt til projektets omkostninger for at undgå unødvendige administrative byrder.

Artikel 11

Gunstigere vilkår

1.   Med henblik på at bidrage til gunstigere vilkår for udviklingen af de transeuropæiske net og deres interoperabilitet
  tager
  Fællesskabet
  hensyn til medlemsstaternes indsats i overensstemmelse med dette mål og
  lægger den største vægt på nedenstående foranstaltninger, som den agter at fremme efter behov:

| a) | teknisk samarbejde mellem de organer, der er ansvarlige for de transeuropæiske net på energiområdet, herunder navnlig for den korrekte funktion af de forbindelser, som er nævnt i punkt 1, 2 og 7 i bilag II |
| --- | --- |

a)

teknisk samarbejde mellem de organer, der er ansvarlige for de transeuropæiske net på energiområdet, herunder navnlig for den korrekte funktion af de forbindelser, som er nævnt i punkt 1, 2 og 7 i bilag II

| b) | lettere gennemførelse af godkendelsesprocedurerne for projekter, som indgår i det transeuropæiske energinet, med henblik på at mindske forsinkelser |
| --- | --- |

b)

lettere gennemførelse af godkendelsesprocedurerne for projekter, som indgår i det transeuropæiske energinet, med henblik på at mindske forsinkelser

| c) | ydelse af støtte til projekter af fælles interesse fra de af Fællesskabets fonde, instrumenter og økonomiske programmer, som kan anvendes til nettene. |
| --- | --- |

c)

ydelse af støtte til projekter af fælles interesse fra de af Fællesskabets fonde, instrumenter og økonomiske programmer, som kan anvendes til nettene.

2.   Kommissionen tager i nært samarbejde med de berørte medlemsstater alle initiativer til at fremme samordningen af de aktiviteter, der er anført i stk. 1.

3.   De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af aktiviteterne i stk. 1, litra a) og b), træffes af Kommissionen efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

Artikel 12

Virkninger for konkurrencen og forsyningssikkerheden

Ved gennemgangen af projekterne skal der tages hensyn til deres virkninger for konkurrencen
  og forsyningssikkerheden.
  Privat finansiering eller finansiering gennem de berørte økonomiske sektorer skal fremmes, samtidig med at konkurrenceregler og andre EU regler respekteres. Enhver konkurrencefordrejning mellem markedsoperatørerne skal undgås i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.

Artikel 13

Begrænsninger

1.   Denne beslutning berører ikke eventuelle finansielle tilsagn fra en medlemsstat eller Fællesskabet.

2.   Denne beslutning berører ikke resultaterne af vurderingen af virkningerne på miljøet for så vidt angår projekter og planer eller programmer, der fastlægger rammerne for en fremtidig godkendelse af sådanne projekter. Hvis der i henhold til relevant fælleskabslovgivning kræves miljøkonsekvensvurdering, skal resultaterne heraf indgå i overvejelserne, inden der reelt træffes afgørelse om projekternes gennemførelse i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

Artikel 14

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 15

Rapport

Kommissionen udarbejder hvert andet år en rapport om anvendelsen af denne beslutning, som den forelægger for Europa–Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Rapporten bør omhandle gennemførelsen og fremskridt i udførelsen af prioriterede projekter samt enkeltheder vedrørende deres finansiering, især i forbindelse med finansiel støtte fra Fællesskabet, som vedrører grænseoverskridende forbindelser som anført i bilag II, punkt 1, 2 og 7.

Artikel 16

Ophævelse

Beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF ophæves.

Artikel 17

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 18

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa–Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 241 af 28.9.2004, s. 17.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

(3)  EUT L 176 af 15.7.2003, s.11.

3

(4)  EUT L 176 af 15.7.2003, s.37. Senest ændret ved Rådets direktiv 2004/85/EF (
  EUT L 236 af 7.7.2004, s. 10).

4

Senest ændret ved Rådets direktiv 2004/85/EF (

(5)  EUT L 176 af 15.7.2003, s.57.

5

(6)  EFT L 228 af 23.9.1995, s.1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 807/2004 (
  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 46).

6

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets

807/2004 (

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s.23.

7

(8)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 154.

8

(9)  EFT L 130 af 25.5.1994, s.1. Senest ændret ved Tiltrædelsesakten af 2003.

9

Senest ændret ved Tiltrædelsesakten af 2003.

(10)  EFT L 161 af 26.6.1999, s.1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 173/2005 (
  EUT L 29 af 2.2.2005, s. 3).

10

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 173/2005 (

(11)  EFT L 161 af 26.6.1999, s.73. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2257/2004 (
  EUT L 389 af 30.12.2004, s. 1).

11

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2257/2004 (

(12)  Seks måneder efter denne beslutnings ikrafttræden.

12

Seks måneder efter denne beslutnings ikrafttræden.

BILAG I

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Akser for
  prioriterede projekter,
  herunder projekter af europæisk interesse,
  som defineret i
  artikel 7 og 8

De prioriterede projekter, herunder projekter af europæisk interesse, der er omfattet af hver enkelt prioriteret akse er som følger:

ELEKTRICITETSNET

| EL.1. | Frankrig — Belgien — Nederlandene — Tyskland:
  styrkelse af el-nettene for at løse overbelastningsproblemer med hensyn til elektricitet i Benelux–landene.


  Heraf projekter af europæisk interesse: | Ledning Avelin (FR) — Avelgem (BE) |
| --- | --- | --- |

EL.1.

Frankrig — Belgien — Nederlandene — Tyskland:

styrkelse af el-nettene for at løse overbelastningsproblemer med hensyn til elektricitet i Benelux–landene.

Heraf projekter af europæisk interesse:

Ledning Avelin (FR) — Avelgem (BE)

| | Ledning Moulaine (FR) — Aubange (BE) |
| --- | --- |

Ledning Moulaine (FR) — Aubange (BE)

EL.2.

Italiens grænser med Frankrig, Østrig, Slovenien og Schweiz:

øget kapacitet på samkøringslinjer på el-området.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Ledning Lienz (AT) — Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Ledning Lienz (AT) — Cordignano (IT)

| | Ny samkøringslinje mellem Italien og Slovenien |
| --- | --- |

Ny samkøringslinje mellem Italien og Slovenien

| | Ledning Udine Ovest (IT) — Okroglo (SI) |
| --- | --- |

Ledning Udine Ovest (IT) — Okroglo (SI)

| | Ledning S. Fiorano (IT) — Nave (IT) — Gorlago (IT) |
| --- | --- |

Ledning S. Fiorano (IT) — Nave (IT) — Gorlago (IT)

| | Ledning Venezia Nord (IT) — Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Ledning Venezia Nord (IT) — Cordignano (IT)

| | Ledning St. Peter (AT) — Tauern (AT) |
| --- | --- |

Ledning St. Peter (AT) — Tauern (AT)

| | Ledning Südburgenland (AT) —Kainachtal (AT) |
| --- | --- |

Ledning Südburgenland (AT) —Kainachtal (AT)

| | Sammenkobling Østrig — Italien (Thaur-Brixen) via jernbanetunnelen i Brenner-passet |
| --- | --- |

Sammenkobling Østrig — Italien (Thaur-Brixen) via jernbanetunnelen i Brenner-passet

EL.3.

Frankrig — Spanien — Portugal:

øget kapacitet på samkøringslinjer på el-området mellem disse lande og på den iberiske halvø samt netudvikling i øområder.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Ledning Sentmenat (ES) — Bescanó (ES) — Baixas (FR) |
| --- | --- |

Ledning Sentmenat (ES) — Bescanó (ES) — Baixas (FR)

| | Ledning Valdigem (PT) — Douro Internacional (PT) — Aldeadávila (ES) og Douro Internacional-anlæggene |
| --- | --- |

Ledning Valdigem (PT) — Douro Internacional (PT) — Aldeadávila (ES) og Douro Internacional-anlæggene

EL.4.

Grækenland — Balkan-landene — UCTE-systemet:

udbygning af elektricitetsinfrastrukturen med henblik på at forbinde Grækenland til UCTE–systemet og muliggøre det sydøsteuropæiske elektricitetsmarked.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Ledning Philippi (EL) — Hamidabad (TR) |
| --- | --- |

Ledning Philippi (EL) — Hamidabad (TR)

EL.5.

Det Forenede Kongerige — det europæiske fastland og Nordeuropa:

opbygning/forøgelse af kapaciteten på samkøringslinjer på el-området og mulig integration af havmølleenergi.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Undersøisk kabelforbindelse mellem England (UK) og Nederlandene |
| --- | --- |

Undersøisk kabelforbindelse mellem England (UK) og Nederlandene

EL.6.

Irland — Det Forenede Kongerige:

forøgelse af samkøringskapaciteten på el-området og mulig integration af havmølleenergi.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Undersøisk kabelforbindelse mellem Irland og Wales (UK) |
| --- | --- |

Undersøisk kabelforbindelse mellem Irland og Wales (UK)

EL.7.

Danmark — Tyskland — Østersøringen (herunder Norge — Sverige — Finland — Danmark — Tyskland — Polen — Baltikum — Rusland):

forøgelse af samkøringskapaciteten på el-området og mulig integration af havmølleenergi.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Ledning Kassø (DK) — Hamburg/Dollern (DE) |
| --- | --- |

Ledning Kassø (DK) — Hamburg/Dollern (DE)

| | Ledning Hamburg/Krümmel (DE) —Schwerin (DE) |
| --- | --- |

Ledning Hamburg/Krümmel (DE) —Schwerin (DE)

| | Ledning Kassø (DK) — Revsing (DK) — Tjele (DK) |
| --- | --- |

Ledning Kassø (DK) — Revsing (DK) — Tjele (DK)

| | Ledning V. Hassing (DK) — Trige (DK) |
| --- | --- |

Ledning V. Hassing (DK) — Trige (DK)

| | Undersøisk kabelforbindelse Skagerrak 4 (DK)-(NO) |
| --- | --- |

Undersøisk kabelforbindelse Skagerrak 4 (DK)-(NO)

| | Forbindelse mellem Polen og Litauen, herunder en nødvendig udbygning af det polske el-net og af profilen PL-DE for at muliggøre deltagelse i det indre energimarked. |
| --- | --- |

Forbindelse mellem Polen og Litauen, herunder en nødvendig udbygning af det polske el-net og af profilen PL-DE for at muliggøre deltagelse i det indre energimarked.

| | Undersøisk kabelforbindelse mellem Finland og Estland (Estlink) |
| --- | --- |

Undersøisk kabelforbindelse mellem Finland og Estland (Estlink)

| | Undersøisk kabelforbindelse Fennoscan mellem Finland og Sverige |
| --- | --- |

Undersøisk kabelforbindelse Fennoscan mellem Finland og Sverige

| | Halle/Saale (DE) — Schweinfurt (DE) |
| --- | --- |

Halle/Saale (DE) — Schweinfurt (DE)

EL.8.

Tyskland — Polen — Den Tjekkiske Republik — Slovakiet — Østrig — Ungarn — Slovenien:

øget kapacitet på samkøringslinjer på el-området.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Ledning Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL) |
| --- | --- |

Ledning Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL)

| | Ledning Dürnrohr (AT) — Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

Ledning Dürnrohr (AT) — Slavětice (CZ)

| | Ny sammenkobling mellem Tyskland og Polen |
| --- | --- |

Ny sammenkobling mellem Tyskland og Polen

| | Veľké Kapušany (SK) — Lemešany (SK) —Moldava (SK) — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

Veľké Kapušany (SK) — Lemešany (SK) —Moldava (SK) — Sajoivanka (HU)

| | Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK)

| | Stupava (SK) – sydøstlige Wien (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK) – sydøstlige Wien (AT)

EL.9.

Medlemsstater i Middelhavsområdet — Middelhavsringen:

øget elektricitetssammenkoblingskapacitet mellem medlemsstater i Middelhavsområdet og Marokko — Algeriet — Tunesien — Libyen — Ægypten — Nærøsten — Tyrkiet.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Elektrisk forbindelse mellem Tunesien og Italien |
| --- | --- |

Elektrisk forbindelse mellem Tunesien og Italien

GASNET

| NG.1. | Det Forenede Kongerige — det nordlige europæiske fastland, herunder Nederlandene,
  Belgien,
  Danmark,
  Sverige
  og Tyskland — Polen — Litauen — Letland — Estland — Finland — Rusland:


  Gasrørledninger,
  som sammenkobler nogle af de vigtigste europæiske gaskilder, forbedrer interoperabiliteten mellem nettene og øger forsyningssikkerheden
  , herunder
  North Trans og Yamal — Europa naturgasledninger,
  etablering af nye gasrørledninger og forbedring af nettets kapacitet i Tyskland, Danmark og Sverige samt mellem disse lande indbyrdes, og i Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Tyskland og Østrig samt mellem disse lande indbyrdes.




  Heraf projekter af europæisk interesse: | »North Transgas« gasrørledningen |
| --- | --- | --- |

NG.1.

Det Forenede Kongerige — det nordlige europæiske fastland, herunder Nederlandene,
  Belgien,
  Danmark,
  Sverige
  og Tyskland — Polen — Litauen — Letland — Estland — Finland — Rusland:

Gasrørledninger,
  som sammenkobler nogle af de vigtigste europæiske gaskilder, forbedrer interoperabiliteten mellem nettene og øger forsyningssikkerheden
  , herunder
  North Trans og Yamal — Europa naturgasledninger,
  etablering af nye gasrørledninger og forbedring af nettets kapacitet i Tyskland, Danmark og Sverige samt mellem disse lande indbyrdes, og i Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Tyskland og Østrig samt mellem disse lande indbyrdes.

Heraf projekter af europæisk interesse:

»North Transgas« gasrørledningen

| | »Yamal-Europa« gasrørledningen |
| --- | --- |

»Yamal-Europa« gasrørledningen

| | Naturgasledning, der sammenkobler Danmark, Tyskland og Sverige |
| --- | --- |

Naturgasledning, der sammenkobler Danmark, Tyskland og Sverige

| | Forbedring af transitkapaciteten på aksen Tyskland — Belgien — Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

Forbedring af transitkapaciteten på aksen Tyskland — Belgien — Det Forenede Kongerige

NG.2.

Algeriet — Spanien — Italien — Frankrig — den nordlige del af det europæiske fastland:

opførelse af en ny naturgasledning fra Algeriet til Spanien, Frankrig og Italien og forøgelse af netkapaciteten i og mellem Spanien, Italien og Frankrig.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Algeriet — Tunesien — Italien gasrørledningen |
| --- | --- |

Algeriet — Tunesien — Italien gasrørledningen

| | Algeriet-Italien gasrørledningen via Sardinien og Korsika med en gren til Frankrig |
| --- | --- |

Algeriet-Italien gasrørledningen via Sardinien og Korsika med en gren til Frankrig

| | Medgas gasrørledningen (Algeriet — Spanien — Frankrig — det europæiske fastland) |
| --- | --- |

Medgas gasrørledningen (Algeriet — Spanien — Frankrig — det europæiske fastland)

NG.3.

Landene omkring Det Kaspiske Hav — Mellemøsten — EU:

nye net af naturgasledninger til EU fra nye kilder, herunder gasledningerne Tyrkiet — Grækenland, Grækenland — Italien og Tyrkiet — Østrig
  samt Grækenland
  —
  Slovenien
  —
  Østrig (via det vestlige Balkan).

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Tyrkiet — Grækenland — Italien gasrørledningen. |
| --- | --- |

Tyrkiet — Grækenland — Italien gasrørledningen.

| | Tyrkiet — Østrig gasrørledningen |
| --- | --- |

Tyrkiet — Østrig gasrørledningen

NG.4.

LNG-terminaler i Belgien, Frankrig, Spanien, Portugal, Italien
  , Grækenland, på Cypern
  og
  i
  Polen:

diversificering af forsyningskilder og adgangspunkter, herunder LNG-terminaltilslutninger til transmissionsnettet.

NG.5.

Underjordiske lagre i Spanien, Portugal,
  Frankrig
  , Italien, Grækenland og Østersøområdet:

forøgelse af kapaciteten i Spanien,
  Frankrig,
  Italien og Østersøområdet og opførelse af de første anlæg i Portugal
  ,
  Grækenland
  og Litauen
  .

NG.6.

Medlemsstater i Middelhavsområdet — gasringen i det østlige Middelhav:

etablering og øgning af naturgasledningskapaciteten mellem medlemsstater i Middelhavsområdet og Libyen — Ægypten — Jordan — Syrien — Tyrkiet.

Heraf projekter af europæisk interesse:

| | Libyen — Italien gasrørledningen |
| --- | --- |

Libyen — Italien gasrørledningen

BILAG II

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Supplerende kriterier for projekter af fælles interesse omhandlet i artikel 6, stk. 2

ELEKTRICITETSNET

| 1. | Udbygning af energinettene i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, idet der lægges vægt på diversificering af energikilderne og forbedret anvendelse af vedvarende energikilder, og i givet fald tilslutning af disse net.






  — | Irland - Det Forenede Kongerige (Wales) |
| --- | --- | --- |

1.

Udbygning af energinettene i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, idet der lægges vægt på diversificering af energikilderne og forbedret anvendelse af vedvarende energikilder, og i givet fald tilslutning af disse net.

—

Irland - Det Forenede Kongerige (Wales)

| — | Grækenland (øerne) |
| --- | --- |

—

Grækenland (øerne)

| — | Italien (Sardinien) — Frankrig (Korsika) — Italien (fastlandet) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien) — Frankrig (Korsika) — Italien (fastlandet)

| — | Forbindelser i øregioner, herunder forbindelser til fastlandet |
| --- | --- |

—

Forbindelser i øregioner, herunder forbindelser til fastlandet

| — | Forbindelser i områder i den yderste periferi i Frankrig, Spanien, Portugal |
| --- | --- |

—

Forbindelser i områder i den yderste periferi i Frankrig, Spanien, Portugal

| 2. | Videreudvikling af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, og for at forbedre elektricitetsnettenes pålidelighed og sikkerhed.






  — | Frankrig — Belgien — Nederlandene — Tyskland |
| --- | --- | --- |

2.

Videreudvikling af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, og for at forbedre elektricitetsnettenes pålidelighed og sikkerhed.

—

Frankrig — Belgien — Nederlandene — Tyskland

| — | Frankrig — Tyskland |
| --- | --- |

—

Frankrig — Tyskland

| — | Frankrig — Italien |
| --- | --- |

—

Frankrig — Italien

| — | Frankrig — Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrig — Spanien

| — | Portugal — Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal — Spanien

| — | Finland — Sverige |
| --- | --- |

—

Finland — Sverige

| — | Finland — Estland — Letland — Litauen |
| --- | --- |

—

Finland — Estland — Letland — Litauen

| — | Østrig — Italien |
| --- | --- |

—

Østrig — Italien

| — | Italien — Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien — Slovenien

| — | Østrig — Italien — Slovenien — Ungarn |
| --- | --- |

—

Østrig — Italien — Slovenien — Ungarn

| — | Tyskland — Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland — Polen

| — | Tyskland — Polen — Den Tjekkiske Republik —
  Østrig
  — Slovakiet — Ungarn |
| --- | --- |

—

Tyskland — Polen — Den Tjekkiske Republik —
  Østrig
  — Slovakiet — Ungarn

| — | Ungarn — Slovakiet |
| --- | --- |

—

Ungarn — Slovakiet

| — | Ungarn — Østrig |
| --- | --- |

—

Ungarn — Østrig

| — | Polen — Litauen |
| --- | --- |

—

Polen — Litauen

| — | Irland — Det Forenede Kongerige (Nordirland) |
| --- | --- |

—

Irland — Det Forenede Kongerige (Nordirland)

| — | Tyskland — Østrig —
  Slovenien — Ungarn |
| --- | --- |

—

Tyskland — Østrig —
  Slovenien — Ungarn

| — | Nederlandene — Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Nederlandene — Det Forenede Kongerige

| — | Tyskland — Danmark — Sverige |
| --- | --- |

—

Tyskland — Danmark — Sverige

| — | Grækenland — Italien |
| --- | --- |

—

Grækenland — Italien

| — | Ungarn — Slovenien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Slovenien

| — | Malta — Italien |
| --- | --- |

—

Malta — Italien

| — | Finland — Estland |
| --- | --- |

—

Finland — Estland

| — | Italien — Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien — Slovenien

| 3. | Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser, hvor dette er nødvendigt for at udnytte sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne bedst muligt, for at det indre marked kan fungere, eller for at tilslutte vedvarende energikilder.






  — | Alle medlemsstater |
| --- | --- | --- |

3.

Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser, hvor dette er nødvendigt for at udnytte sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne bedst muligt, for at det indre marked kan fungere, eller for at tilslutte vedvarende energikilder.

—

Alle medlemsstater

| 4. | Udbygning af elektricitetsforbindelserne med tredjelande, særlig kandidatlande, med det formål at øge elektricitetsnettenes interoperabilitet, driftssikkerhed og pålidelighed og sikre EU's elektricitetsforsyning.






  — | Tyskland — Norge |
| --- | --- | --- |

4.

Udbygning af elektricitetsforbindelserne med tredjelande, særlig kandidatlande, med det formål at øge elektricitetsnettenes interoperabilitet, driftssikkerhed og pålidelighed og sikre EU's elektricitetsforsyning.

—

Tyskland — Norge

| — | Nederlandene — Norge |
| --- | --- |

—

Nederlandene — Norge

| — | Sverige — Norge |
| --- | --- |

—

Sverige — Norge

| — | Det Forenede Kongerige — Norge |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige — Norge

| — | Østersøringen: Tyskland — Polen — Belarus — Rusland — Litauen — Letland — Estland — Finland — Sverige — Norge — Danmark |
| --- | --- |

—

Østersøringen: Tyskland — Polen — Belarus — Rusland — Litauen — Letland — Estland — Finland — Sverige — Norge — Danmark

| — | Norge — Sverige — Finland — Rusland |
| --- | --- |

—

Norge — Sverige — Finland — Rusland

| — | Middelhavsringen: Frankrig — Spanien — Marokko — Algeriet — Tunisien — Libyen — Ægypten — landene i det nære Østen — Tyrkiet — Grækenland — Italien |
| --- | --- |

—

Middelhavsringen: Frankrig — Spanien — Marokko — Algeriet — Tunisien — Libyen — Ægypten — landene i det nære Østen — Tyrkiet — Grækenland — Italien

| — | Grækenland — Tyrkiet |
| --- | --- |

—

Grækenland — Tyrkiet

| — | Italien — Schweiz |
| --- | --- |

—

Italien — Schweiz

| — | Østrig — Schweiz |
| --- | --- |

—

Østrig — Schweiz

| — | Ungarn — Rumænien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Rumænien

| — | Ungarn — Serbien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Serbien

| — | Ungarn — Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Kroatien

| — | Italien — Tunesien |
| --- | --- |

—

Italien — Tunesien

| — | Grækenland — Balkanlandene |
| --- | --- |

—

Grækenland — Balkanlandene

| — | Spanien — Marokko |
| --- | --- |

—

Spanien — Marokko

| — | Spanien — Andorra — Frankrig |
| --- | --- |

—

Spanien — Andorra — Frankrig

| — | EU — Balkanlandene — Belarus — Rusland — Ukraine |
| --- | --- |

—

EU — Balkanlandene — Belarus — Rusland — Ukraine

| — | Sortehavnsringen: Rusland — Ukraine — Rumænien — Bulgarien — Tyrkiet — Georgien |
| --- | --- |

—

Sortehavnsringen: Rusland — Ukraine — Rumænien — Bulgarien — Tyrkiet — Georgien

| — | Bulgarien — Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien/Grækenland — Albanien — Italien eller Bulgarien — Grækenland — Italien |
| --- | --- |

—

Bulgarien — Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien/Grækenland — Albanien — Italien eller Bulgarien — Grækenland — Italien

| 5. | Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked,
  og navnlig med henblik på at udpege
  manglende forbindelsesled og flaskehalse,
  udvikle
  løsninger på overbelastningsproblemerne samt
  tilpasse
  metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.






  — | Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i elektricitetsnettene, især på tværs af grænserne. |
| --- | --- | --- |

5.

Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked,
  og navnlig med henblik på at udpege
  manglende forbindelsesled og flaskehalse,
  udvikle
  løsninger på overbelastningsproblemerne samt
  tilpasse
  metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

—

Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i elektricitetsnettene, især på tværs af grænserne.

| — | Udvikling af metoder til regulering af elektricitetsstrømmen for at løse overbelastningsproblemerne i elektricitetsnettene. |
| --- | --- |

—

Udvikling af metoder til regulering af elektricitetsstrømmen for at løse overbelastningsproblemerne i elektricitetsnettene.

| — | Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked og en udstrakt brug af vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

—

Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked og en udstrakt brug af vedvarende energikilder.

GASNET

| 6. | Indførelse af naturgas i nye regioner, hovedsagelig i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, og udbygning af gasnettene i disse områder.






  — | Det Forenede Kongerige (Nordirland) |
| --- | --- | --- |

6.

Indførelse af naturgas i nye regioner, hovedsagelig i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, og udbygning af gasnettene i disse områder.

—

Det Forenede Kongerige (Nordirland)

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Grækenland |
| --- | --- |

—

Grækenland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Italien (Sardinien) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien)

| — | Frankrig (Korsika) |
| --- | --- |

—

Frankrig (Korsika)

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Områder i den yderste periferi i Frankrig, Spanien, Portugal |
| --- | --- |

—

Områder i den yderste periferi i Frankrig, Spanien, Portugal

| 7. | Udbygning af naturgasforbindelserne, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede
  naturgas- og olefingasnet
  .






  — | Irland — Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

7.

Udbygning af naturgasforbindelserne, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede
  naturgas- og olefingasnet
  .

—

Irland — Det Forenede Kongerige

| — | Frankrig — Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrig — Spanien

| — | Frankrig — Schweiz |
| --- | --- |

—

Frankrig — Schweiz

| — | Portugal — Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal — Spanien

| — | Østrig — Tyskland |
| --- | --- |

—

Østrig — Tyskland

| — | Østrig — Ungarn |
| --- | --- |

—

Østrig — Ungarn

| — | Østrig — Ungarn — Slovakiet — Polen |
| --- | --- |

—

Østrig — Ungarn — Slovakiet — Polen

| — | Polen — Den Tjekkiske Republik |
| --- | --- |

—

Polen — Den Tjekkiske Republik

| — | Slovakiet — Den Tjekkiske Republik — Tyskland — Østrig |
| --- | --- |

—

Slovakiet — Den Tjekkiske Republik — Tyskland — Østrig

| — | Østrig — Italien |
| --- | --- |

—

Østrig — Italien

| — | Grækenland — andre Balkanlande |
| --- | --- |

—

Grækenland — andre Balkanlande

| — | Østrig — Ungarn — Rumænien — Bulgarien — Grækenland — Tyrkiet |
| --- | --- |

—

Østrig — Ungarn — Rumænien — Bulgarien — Grækenland — Tyrkiet

| — | Frankrig — Italien |
| --- | --- |

—

Frankrig — Italien

| — | Grækenland — Italien |
| --- | --- |

—

Grækenland — Italien

| — | Østrig — Den Tjekkiske Republik |
| --- | --- |

—

Østrig — Den Tjekkiske Republik

| — | Tyskland — Den Tjekkiske Republik — Østrig — Italien |
| --- | --- |

—

Tyskland — Den Tjekkiske Republik — Østrig — Italien

| — | Østrig — Slovenien — Kroatien |
| --- | --- |

—

Østrig — Slovenien — Kroatien

| — | Ungarn — Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Kroatien

| — | Ungarn — Rumænien |
| --- | --- |

—

Ungarn — Rumænien

| — | Ungarn — Slovakiet |
| --- | --- |

—

Ungarn — Slovakiet

| — | Ungarn — Ukraine |
| --- | --- |

—

Ungarn — Ukraine

| — | Slovenien — Balkanlandene |
| --- | --- |

—

Slovenien — Balkanlandene

| — | Belgien — Nederlandene — Tyskland |
| --- | --- |

—

Belgien — Nederlandene — Tyskland

| — | Det Forenede Kongerige — Nederlandene — Tyskland |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige — Nederlandene — Tyskland

| — | Tyskland — Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland — Polen

| — | Danmark — Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Danmark — Det Forenede Kongerige

| — | Danmark — Tyskland — Sverige |
| --- | --- |

—

Danmark — Tyskland — Sverige

| — | Danmark — Nederlandene |
| --- | --- |

—

Danmark — Nederlandene

| 8. | Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og oplagring af naturgas, hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen, regulere gasforsyningssystemerne samt sprede forsyningskilderne og tilførselsvejene.






  — | Alle medlemsstater |
| --- | --- | --- |

8.

Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og oplagring af naturgas, hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen, regulere gasforsyningssystemerne samt sprede forsyningskilderne og tilførselsvejene.

—

Alle medlemsstater

| 9. | Udbygning af transportkapaciteten (naturgasforsyningsrørledninger), hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen samt sprede de interne og eksterne forsyningskilder og tilførselsvejene.






  — | Nordisk gasnet: Norge — Danmark — Tyskland — Sverige — Finland — Rusland — Baltikum — Polen |
| --- | --- | --- |

9.

Udbygning af transportkapaciteten (naturgasforsyningsrørledninger), hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen samt sprede de interne og eksterne forsyningskilder og tilførselsvejene.

—

Nordisk gasnet: Norge — Danmark — Tyskland — Sverige — Finland — Rusland — Baltikum — Polen

| — | Algeriet — Spanien — Frankrig |
| --- | --- |

—

Algeriet — Spanien — Frankrig

| — | Rusland — Ukraine — EU |
| --- | --- |

—

Rusland — Ukraine — EU

| — | Rusland — Belarus — Ukraine — EU |
| --- | --- |

—

Rusland — Belarus — Ukraine — EU

| — | Rusland — Belarus — EU |
| --- | --- |

—

Rusland — Belarus — EU

| — | Rusland — Østersølande — Tyskland |
| --- | --- |

—

Rusland — Østersølande — Tyskland

| — | Rusland — Baltikum — Polen — Tyskland |
| --- | --- |

—

Rusland — Baltikum — Polen — Tyskland

| — | Tyskland — Den Tjekkiske Republik — Polen — Tyskland — andre medlemsstater |
| --- | --- |

—

Tyskland — Den Tjekkiske Republik — Polen — Tyskland — andre medlemsstater

| — | Libyen — Italien |
| --- | --- |

—

Libyen — Italien

| — | Tunesien — Libyen — Italien |
| --- | --- |

—

Tunesien — Libyen — Italien

| — | landene omkring Det Kaspiske Hav — EU |
| --- | --- |

—

landene omkring Det Kaspiske Hav — EU

| — | Rusland — Ukraine — Moldavien — Rumænien — Bulgarien — Grækenland —
  Slovenien —
  andre Balkanlande |
| --- | --- |

—

Rusland — Ukraine — Moldavien — Rumænien — Bulgarien — Grækenland —
  Slovenien —
  andre Balkanlande

| — | Rusland — Ukraine — Slovakiet — Ungarn — Slovenien — Italien |
| --- | --- |

—

Rusland — Ukraine — Slovakiet — Ungarn — Slovenien — Italien

| — | Nederlandene — Tyskland — Schweiz — Italien |
| --- | --- |

—

Nederlandene — Tyskland — Schweiz — Italien

| — | Belgien — Frankrig — Schweiz — Italien |
| --- | --- |

—

Belgien — Frankrig — Schweiz — Italien

| — | Danmark — (Sverige) — Polen |
| --- | --- |

—

Danmark — (Sverige) — Polen

| — | Norge — Rusland — EU |
| --- | --- |

—

Norge — Rusland — EU

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Algeriet — Italien — Frankrig |
| --- | --- |

—

Algeriet — Italien — Frankrig

| — | Algeriet — Tunesien — Italien |
| --- | --- |

—

Algeriet — Tunesien — Italien

| — | Mellemøsten — gasringen i det østlige Middelhav — EU |
| --- | --- |

—

Mellemøsten — gasringen i det østlige Middelhav — EU

| — | Blandingsanlæg i Winksele på nord-syd aksen (blanding af brint og kvælstof) |
| --- | --- |

—

Blandingsanlæg i Winksele på nord-syd aksen (blanding af brint og kvælstof)

| — | Forøgelse af kapaciteten på øst-vest aksen: Zeebrügge-Eynatten |
| --- | --- |

—

Forøgelse af kapaciteten på øst-vest aksen: Zeebrügge-Eynatten

| 10. | Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked og transitlandene,
  og navnlig med henblik på at udpege
  manglende forbindelsesled og flaskehalse,
  udvikle
  løsninger på overbelastningsproblemerne samt
  tilpasse
  metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.






  — | Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i naturgasnettene, især på tværs af grænserne. |
| --- | --- | --- |

10.

Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked og transitlandene,
  og navnlig med henblik på at udpege
  manglende forbindelsesled og flaskehalse,
  udvikle
  løsninger på overbelastningsproblemerne samt
  tilpasse
  metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

—

Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i naturgasnettene, især på tværs af grænserne.

| — | Udvikling af metoder til regulering af gasstrømmen for at løse overbelastningsproblemerne i gasnettene. |
| --- | --- |

—

Udvikling af metoder til regulering af gasstrømmen for at løse overbelastningsproblemerne i gasnettene.

| — | Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked. |
| --- | --- |

—

Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked.

| — | Generel øgning af præstationerne, sikkerheden og beskyttelsen af naturgasnettene i transitlandene. |
| --- | --- |

—

Generel øgning af præstationerne, sikkerheden og beskyttelsen af naturgasnettene i transitlandene.

| 11. | Udbygning og integration af kapaciteten til transport af olefingasser med henblik på at dække efterspørgslen på det indre marked.






  — | Alle medlemsstater |
| --- | --- | --- |

11.

Udbygning og integration af kapaciteten til transport af olefingasser med henblik på at dække efterspørgslen på det indre marked.

—

Alle medlemsstater

BILAG III

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Projekter af fælles interesse og specifikationer herfor, aktuelt fastlagt i henhold til kriterierne i bilag II

ELEKTRICITETSNET

| 1. | Udbygning af energinettene i indlandsområder |
| --- | --- |

1.

Udbygning af energinettene i indlandsområder

| 1.1 | Undersøisk kabelforbindelse Irland — Wales
  (UK) |
| --- | --- |

1.1

Undersøisk kabelforbindelse Irland — Wales
  (UK)

| 1.2 | Forbindelse
  til de sydlige Kyklader (
  EL
  ) |
| --- | --- |

1.2

Forbindelse
  til de sydlige Kyklader (
  EL
  )

| 1. 3 | 30kV-undersøisk kabelforbindelse mellem øerne Faial, Pico og S. Jorge (Azorerne,
  PT
  ) |
| --- | --- |

1. 3

30kV-undersøisk kabelforbindelse mellem øerne Faial, Pico og S. Jorge (Azorerne,
  PT
  )

| 1.4 | Sammenkobling og styrkelse af nettet på øerne Terceira, Faial og São Miguel (Azorerne,
  PT
  ) |
| --- | --- |

1.4

Sammenkobling og styrkelse af nettet på øerne Terceira, Faial og São Miguel (Azorerne,
  PT
  )

| 1.5 | Sammenkobling og styrkelse af nettet på Madeira (
  PT
  ) |
| --- | --- |

1.5

Sammenkobling og styrkelse af nettet på Madeira (
  PT
  )

| 1.6 | Undersøisk kabelforbindelse Sardinien (
  IT
  ) — Italien (fastlandet) |
| --- | --- |

1.6

Undersøisk kabelforbindelse Sardinien (
  IT
  ) — Italien (fastlandet)

| 1.7 | Undersøisk kabelforbindelse Korsika (
  FR
  ) — Italien |
| --- | --- |

1.7

Undersøisk kabelforbindelse Korsika (
  FR
  ) — Italien

| 1.8 | Forbindelse Italien (fastlandet) — Sicilien (
  IT
  ):
  Fordobling af forbindelsen Sorgente (IT) — Rizziconi (IT) |
| --- | --- |

1.8

Forbindelse Italien (fastlandet) — Sicilien (
  IT
  ):
  Fordobling af forbindelsen Sorgente (IT) — Rizziconi (IT)

| 1.9 | Nye
  forbindelser på Balearerne og De Kanariske Øer (
  ES
  ) |
| --- | --- |

1.9

Nye
  forbindelser på Balearerne og De Kanariske Øer (
  ES
  )

| 2. | Udbygning af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet |
| --- | --- |

2.

Udbygning af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet

| 2.1 | Ledning Moulaine (
  FR
  ) — Aubange (
  BE
  ) |
| --- | --- |

2.1

Ledning Moulaine (
  FR
  ) — Aubange (
  BE
  )

| 2.2 | Ledning Avelin (
  FR
  ) — Avelghem (
  BE
  ) |
| --- | --- |

2.2

Ledning Avelin (
  FR
  ) — Avelghem (
  BE
  )

| 2.3 | Sammenkobling mellem Tyskland og Belgien |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ledning Vigy (
  FR
  ) — Marlenheim (
  FR
  ) |
| --- | --- |

2.4

Ledning Vigy (
  FR
  ) — Marlenheim (
  FR
  )

| 2.5 | Ledning Vigy (
  FR
  ) — Uchtelfangen (
  DE
  ) |
| --- | --- |

2.5

Ledning Vigy (
  FR
  ) — Uchtelfangen (
  DE
  )

| 2.6 | La Praz (
  FR
  ), fasetransformer |
| --- | --- |

2.6

La Praz (
  FR
  ), fasetransformer

| 2.7 | Kapacitetsforøgelse via den eksisterende sammenkobling mellem Frankrig og Spanien |
| --- | --- |

2.7

Kapacitetsforøgelse via den eksisterende sammenkobling mellem Frankrig og Spanien

| 2.8 | Ny sammenkobling mellem Frankrig og Spanien |
| --- | --- |

2.8

Ny sammenkobling mellem Frankrig og Spanien

| 2.9 | Ny
  transpyrenæisk
  sammenkobling mellem Frankrig og Spanien |
| --- | --- |

2.9

Ny
  transpyrenæisk
  sammenkobling mellem Frankrig og Spanien

| 2.10 | Forbindelse over de østlige Pyrenæer mellem Frankrig og Spanien |
| --- | --- |

2.10

Forbindelse over de østlige Pyrenæer mellem Frankrig og Spanien

| 2.11 | Forbindelser mellem Nordportugal og Nordvestspanien |
| --- | --- |

2.11

Forbindelser mellem Nordportugal og Nordvestspanien

| 2.12 | Ledning Sines (
  PT
  ) — Balboa (
  ES
  ) — Alqueva (
  PT
  ) |
| --- | --- |

2.12

Ledning Sines (
  PT
  ) — Balboa (
  ES
  ) — Alqueva (
  PT
  )

| 2.13 | Forbindelse mellem Sydportugal og det sydlige Spanien |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Ledning Valdigem (
  PT
  ) — Douro Internacional (
  PT
  ) — Aldeadávila (
  ES
  ) og anlæg Douro Internacional |
| --- | --- |

2.14

Ledning Valdigem (
  PT
  ) — Douro Internacional (
  PT
  ) — Aldeadávila (
  ES
  ) og anlæg Douro Internacional

| 2.15 | Forbindelser nord for Den Botniske Bugt
  og den undersøiske kabelforbindelse Fennoscan
  mellem Finland og Sverige |
| --- | --- |

2.15

Forbindelser nord for Den Botniske Bugt
  og den undersøiske kabelforbindelse Fennoscan
  mellem Finland og Sverige

| 2.16 | Ledning Lienz (
  AT
  ) — Cordignano (
  IT
  ) |
| --- | --- |

2.16

Ledning Lienz (
  AT
  ) — Cordignano (
  IT
  )

| 2.17 | Sammenkobling Somplago (IT) — Wuermlach (AT) |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Sammenkobling Østrig — Italien (Thaur-Brixen) via jernbanetunnelen i Brenner-passet |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Forbindelse
  mellem Irland og Nordirland |
| --- | --- |

2.19

Forbindelse
  mellem Irland og Nordirland

| 2.20 | Ledning St. Peter (
  AT
  ) — Isar (
  DE
  ) |
| --- | --- |

2.20

Ledning St. Peter (
  AT
  ) — Isar (
  DE
  )

| 2.21 | Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydøstengland og den centrale del af Nederlandene |
| --- | --- |

2.21

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydøstengland og den centrale del af Nederlandene

| 2.22 | Styrkelse af forbindelserne mellem Danmark og Tyskland, f.eks. ledning Kasso-Hamburg |
| --- | --- |

2.22

Styrkelse af forbindelserne mellem Danmark og Tyskland, f.eks. ledning Kasso-Hamburg

| 2.23 | Styrkelse af forbindelserne mellem Danmark og Sverige |
| --- | --- |

2.23

Styrkelse af forbindelserne mellem Danmark og Sverige

| 2.24 | Ny sammenkobling mellem Slovenien og Ungarn: Cirkovce (SI) — Heviz (HU) |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Sajoivanka (HU) — Rimavská Sobota (SK) |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Moldava — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Stupava (SK) — sydvestlige Wien (AT) |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Ledning Polen — Tyskland (Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL)) |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Ledning Polen — Litauen (Elk -Alytus) |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Undersøisk kabelforbindelse mellem Finland og Estland |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Installering af systemer til fleksibel transmission af vekselstrøm mellem Italien og Slovenien |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Nye forbindelser mellem UCTE-systemet og CENTREL-systemet |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Dürnrohr (AT) — Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | Undersøisk el-forbindelse mellem Malta (MT) og Sicilien (IT) |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Nye sammenkoblinger mellem Italien og Slovenien |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Ledning Udine Ovest (IT) — Okroglo (SI) |
| --- | --- |

2.36

| 3. | Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser |
| --- | --- |

3.

Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser

| 3.1 | Forbindelser på den danske øst-vest-akse: Forbindelser mellem landets vestlige (UCTE) og østlige net (NORDEL) |
| --- | --- |

3.1

Forbindelser på den danske øst-vest-akse: Forbindelser mellem landets vestlige (UCTE) og østlige net (NORDEL)

| 3.2 | Forbindelser på den danske nord-syd-akse |
| --- | --- |

3.2

Forbindelser på den danske nord-syd-akse

| 3.3 | Ny forbindelser i Nordfrankrig |
| --- | --- |

3.3

Ny forbindelser i Nordfrankrig

| 3.4 | Nye forbindelser i Sydvestfrankrig |
| --- | --- |

3.4

Nye forbindelser i Sydvestfrankrig

| 3.5 | Ledning Trino Vercellese (
  IT
  ) — Lacchiarella (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.5

Ledning Trino Vercellese (
  IT
  ) — Lacchiarella (
  IT
  )

| 3.6 | Ledning Turbigo (
  IT
  ) — Rho-Bovisio (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.6

Ledning Turbigo (
  IT
  ) — Rho-Bovisio (
  IT
  )

| 3.7 | Ledning Voghera (
  IT
  ) — La Casella (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.7

Ledning Voghera (
  IT
  ) — La Casella (
  IT
  )

| 3.8 | Linjen S. Fiorano (
  IT
  ) — Nave (
  IT
  ) —
  Gorlago
  (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.8

Linjen S. Fiorano (
  IT
  ) — Nave (
  IT
  ) —
  Gorlago
  (
  IT
  )

| 3.9 | Ledning Nordlige Venezia (
  IT
  ) — Cordignano (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.9

Ledning Nordlige Venezia (
  IT
  ) — Cordignano (
  IT
  )

| 3.10 | Ledning Redipuglia (
  IT
  ) — det vestlige Udine (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.10

Ledning Redipuglia (
  IT
  ) — det vestlige Udine (
  IT
  )

| 3.11 | Nye forbindelserne på den italienske øst-vest-akse |
| --- | --- |

3.11

Nye forbindelserne på den italienske øst-vest-akse

| 3.12 | Ledning Tavarnuzze (
  IT
  ) — Casellina (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.12

Ledning Tavarnuzze (
  IT
  ) — Casellina (
  IT
  )

| 3.13 | Ledning Tavarnuzze (
  IT
  ) — S.Barbara (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.13

Ledning Tavarnuzze (
  IT
  ) — S.Barbara (
  IT
  )

| 3.14 | Ledning Rizziconi (
  IT
  ) — Feroleto-Laino (
  IT
  ) |
| --- | --- |

3.14

Ledning Rizziconi (
  IT
  ) — Feroleto-Laino (
  IT
  )

| 3.15 | Nye forbindelser på den spanske Middelhavsakse |
| --- | --- |

3.15

Nye forbindelser på den spanske Middelhavsakse

| 3.16 | Netændringer for at lette tilslutning til vedvarende energi i Italien |
| --- | --- |

3.16

Netændringer for at lette tilslutning til vedvarende energi i Italien

| 3.17 | Nye vindkraftforbindelser i Italien |
| --- | --- |

3.17

Nye vindkraftforbindelser i Italien

| 3.18 | Nye forbindelser på den spanske nordakse |
| --- | --- |

3.18

Nye forbindelser på den spanske nordakse

| 3.19 | Nye forbindelser på den spanske Middelhavsakse |
| --- | --- |

3.19

Nye forbindelser på den spanske Middelhavsakse

| 3.20 | Nye forbindelser på aksen Galicien (
  ES
  ) — Centro (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.20

Nye forbindelser på aksen Galicien (
  ES
  ) — Centro (
  ES
  )

| 3.21 | Nye forbindelser på aksen Centro (
  ES
  ) — Aragón (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.21

Nye forbindelser på aksen Centro (
  ES
  ) — Aragón (
  ES
  )

| 3.22 | Nye forbindelser på aksen Aragón (
  ES
  ) — Levante (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.22

Nye forbindelser på aksen Aragón (
  ES
  ) — Levante (
  ES
  )

| 3.23 | Nye forbindelser på syd-centrum aksen (ES) |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Nye forbindelser på øst-centrum aksen (ES) |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Nye forbindelser i Andalusien (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.25

Nye forbindelser i Andalusien (
  ES
  )

| 3.26 | Ledning Pedralva (
  PT
  ) — Riba d'Ave (
  PT
  ) og anlæg Pedralva |
| --- | --- |

3.26

Ledning Pedralva (
  PT
  ) — Riba d'Ave (
  PT
  ) og anlæg Pedralva

| 3.27 | Ledning Recarei (
  PT
  ) — Valdigem (
  PT
  ) |
| --- | --- |

3.27

Ledning Recarei (
  PT
  ) — Valdigem (
  PT
  )

| 3.28 | Ledning Picote (
  PT
  ) — Pocinho (
  PT
  ) (opgradering) |
| --- | --- |

3.28

Ledning Picote (
  PT
  ) — Pocinho (
  PT
  ) (opgradering)

| 3.29 | Ombygning af den nuværende ledning Pego (
  PT
  ) — Cedillo (
  ES
  )/Falagueira (
  PT
  ) og anlæg Falagueira |
| --- | --- |

3.29

Ombygning af den nuværende ledning Pego (
  PT
  ) — Cedillo (
  ES
  )/Falagueira (
  PT
  ) og anlæg Falagueira

| 3.30 | Ledning Pego (
  PT
  ) — Batalha (
  PT
  ) og Batalha-anlæggene |
| --- | --- |

3.30

Ledning Pego (
  PT
  ) — Batalha (
  PT
  ) og Batalha-anlæggene

| 3.31 | Ledning Sines (
  PT
  ) — Ferreira do Alentejo (
  PT
  ) I (opgradering) |
| --- | --- |

3.31

Ledning Sines (
  PT
  ) — Ferreira do Alentejo (
  PT
  ) I (opgradering)

| 3.32 | Nye vindkraftforbindelser i Portugal |
| --- | --- |

3.32

Nye vindkraftforbindelser i Portugal

| 3.33 | Ledninger Pereiros (
  PT
  ) — Zêzere (
  PT
  ) — Santarém (
  PT
  ) og anlæg Zêzere |
| --- | --- |

3.33

Ledninger Pereiros (
  PT
  ) — Zêzere (
  PT
  ) — Santarém (
  PT
  ) og anlæg Zêzere

| 3.34 | Ledninger Batalha (
  PT
  ) — Rio Maior (
  PT
  ) I og II (opgraderinger) |
| --- | --- |

3.34

Ledninger Batalha (
  PT
  ) — Rio Maior (
  PT
  ) I og II (opgraderinger)

| 3.35 | Ledning Carrapatelo (
  PT
  ) — Mourisca (
  PT
  ) (opgradering) |
| --- | --- |

3.35

Ledning Carrapatelo (
  PT
  ) — Mourisca (
  PT
  ) (opgradering)

| 3.36 | Ledning Valdigem (
  PT
  ) — Viseu (
  PT
  ) — Anadia (
  PT
  ) |
| --- | --- |

3.36

Ledning Valdigem (
  PT
  ) — Viseu (
  PT
  ) — Anadia (
  PT
  )

| 3.37 | Omledning af ledning Rio Maior (
  PT
  ) — Palmela (
  PT
  ) til Ribatejo (
  PT
  ) og anlæg Ribatejo |
| --- | --- |

3.37

Omledning af ledning Rio Maior (
  PT
  ) — Palmela (
  PT
  ) til Ribatejo (
  PT
  ) og anlæg Ribatejo

| 3.38 | Understationer og forbindelsesledninger i Thessaloniki (
  EL
  ), Lamia (
  EL
  ) og Patras (
  EL
  ) |
| --- | --- |

3.38

Understationer og forbindelsesledninger i Thessaloniki (
  EL
  ), Lamia (
  EL
  ) og Patras (
  EL
  )

| 3.39 | Forbindelser i regionerne Evia (
  EL
  ), Lakonien (
  EL
  ) og Thrakien (
  EL
  ) |
| --- | --- |

3.39

Forbindelser i regionerne Evia (
  EL
  ), Lakonien (
  EL
  ) og Thrakien (
  EL
  )

| 3.40 | Udbygning af eksisterende forbindelser i randområder på det græske fastland |
| --- | --- |

3.40

Udbygning af eksisterende forbindelser i randområder på det græske fastland

| 3.41 | Ledning Tynagh (
  IE
  ) — Cashla (
  IE
  ) |
| --- | --- |

3.41

Ledning Tynagh (
  IE
  ) — Cashla (
  IE
  )

| 3.42 | Ledning Flagford (
  IE
  ) — East Slig (
  IE
  ) |
| --- | --- |

3.42

Ledning Flagford (
  IE
  ) — East Slig (
  IE
  )

| 3.43 | Forbindelser i den nordøstlige og vestlige del af Spanien, særlig med henblik på at tilslutte vindkraftanlæg til nettet |
| --- | --- |

3.43

Forbindelser i den nordøstlige og vestlige del af Spanien, særlig med henblik på at tilslutte vindkraftanlæg til nettet

| 3.44 | Forbindelser i Baskerlandet (
  ES
  ), Aragonien (
  ES
  ) og Navarra (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.44

Forbindelser i Baskerlandet (
  ES
  ), Aragonien (
  ES
  ) og Navarra (
  ES
  )

| 3.45 | Forbindelser i Galicien (
  ES
  ) |
| --- | --- |

3.45

Forbindelser i Galicien (
  ES
  )

| 3.46 | Forbindelser i Centralsverige |
| --- | --- |

3.46

Forbindelser i Centralsverige

| 3.47 | Forbindelser i Sydsverige |
| --- | --- |

3.47

Forbindelser i Sydsverige

| 3.48 | Ledning Hamburg (DE) — Schwerin-regionen (DE) |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Ledning Halle-regionen/Saale (DE) — Schwerin-regionen (DE) |
| --- | --- |

3.49

| 3.50 | Nye offshorevindkraftforbindelser og vindkraftforbindelser på landjorden i Tyskland |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Udbygning af 380 kV nettet i Tyskland med henblik på tilslutning til offshorevindmølleparker |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Forbindelser
  i Nordirland af hensyn til sammenkobling med nettet i Republikken Irland |
| --- | --- |

3.52

Forbindelser
  i Nordirland af hensyn til sammenkobling med nettet i Republikken Irland

| 3.53 | Forbindelser i den nordvestlige del af Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

3.53

Forbindelser i den nordvestlige del af Det Forenede Kongerige

| 3.54 | Forbindelser i Skotland og England, med henblik på øget brug af vedvarende energi til elektricitetsproduktion |
| --- | --- |

3.54

Forbindelser i Skotland og England, med henblik på øget brug af vedvarende energi til elektricitetsproduktion

| 3.55 | Nye offshorevindkraftforbindelser i Belgien,
  herunder udbygning af 380 kV nettet |
| --- | --- |

3.55

Nye offshorevindkraftforbindelser i Belgien,
  herunder udbygning af 380 kV nettet

| 3.56 | Borssele understation (NL) |
| --- | --- |

3.56

Borssele understation (NL)

| 3.57 | Implementering af reaktivt kraftkompensationsudstyr (NL) |
| --- | --- |

3.57

Implementering af reaktivt kraftkompensationsudstyr (NL)

| 3.58 | Installering af fasetransformere og/eller kondensatorer i Belgien |
| --- | --- |

3.58

| 3.59 | Udbygning af 380 kV nettet i Belgien med henblik på at øge importkapaciteten |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Ledning St. Peter (AT) — Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.60

Ledning St. Peter (AT) — Tauern (AT)

| 3.61 | Ledning
  Süd-Burgenland
  (AT) — Kainachtal (AT) |
| --- | --- |

3.61

Ledning
  Süd-Burgenland
  (AT) — Kainachtal (AT)

| 3.62 | Dunowo (PL) — Zydowo (PL) — Krzewina (PL) — Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.62

| 3.63 | Patnow (PL) — Grudziadz (PL) |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Ostrow (PL) — Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.64

| 3.65 | Ostrow (PL) — Trebaczew (Rogowiec)(PL) |
| --- | --- |

3.65

Ostrow (PL) — Trebaczew (Rogowiec)(PL)

| 3.66 | Plewiska (PL) — Patnow (PL) |
| --- | --- |

3.66

| 3.67 | Tarnow (PL) — Krosno (PL) |
| --- | --- |

3.67

| 3.68 | Elk (PL) — Olsztyn Matki (PL) |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | Elk (PL) — Narew (PL) |
| --- | --- |

3.69

| 3.70 | Mikulowa (PL) — Swiebodzice — Dobrzen (Groszowice) (PL) |
| --- | --- |

3.70

| 3.71 | Patnow (PL) — Sochaczew (PL) — Warszawa (PL) |
| --- | --- |

3.71

| 3.72 | Krsko (SI) — Bericevo (SI) |
| --- | --- |

3.72

| 3.73 | Udbygning af det slovenske transmissionssystem fra 220 kV til 400 kV |
| --- | --- |

3.73

| 3.74 | Medzibrod (SK) — Liptovská Mara (SK) |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Lemešany (SK) — Moldava (SK) |
| --- | --- |

3.75

| 3.76 | Lemešany (SK) — Veľké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.76

| 3.77 | Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.77

| 3.78 | Forbindelser i Nordsverige |
| --- | --- |

3.78

| 3.79 | Overførsel af Saaremaa-forsyningen ved 110 kV (ET) |
| --- | --- |

3.79

| 3.80 | Forbedring af energiforsyningen til Tartu (ET) |
| --- | --- |

3.80

| 3.81 | Renovering af understationen i Eesti (300 kV) (ET) |
| --- | --- |

3.81

| 3.82 | Renovering af understationerne Kiisa (ET), Püssi (ET) og Viljandi (ET) (110 kV) |
| --- | --- |

3.82

| 3.83 | Nošovice (CZ) — Prosenice (CZ): ombygning af enkeltledningen på 400 kV til en dobbelt ledning på 400 kV |
| --- | --- |

3.83

| 3.84 | Krasíkov (CZ) — Horni Životice (CZ): ny enkelt ledning på 400 kV |
| --- | --- |

3.84

| 3.85 | Nye vindkraftforbindelser på Malta (MT) |
| --- | --- |

3.85

| 4. | Udbyning af elektricitetsforbindelser til
  tredjelande |
| --- | --- |

4.

Udbyning af elektricitetsforbindelser til
  tredjelande

| 4.1 | Ny
  sammenkobling mellem Italien og Schweiz |
| --- | --- |

4.1

Ny
  sammenkobling mellem Italien og Schweiz

| 4.2 | Ledning Philippi (
  EL
  ) — Maritsa 3 (Bulgarien) |
| --- | --- |

4.2

Ledning Philippi (
  EL
  ) — Maritsa 3 (Bulgarien)

| 4.3 | Ledning Amintaio (
  EL
  ) — Bitola (Makedonien) |
| --- | --- |

4.3

Ledning Amintaio (
  EL
  ) — Bitola (Makedonien)

| 4.4 | Ledning Kardia (
  EL
  ) — Elbasan (Albanien) |
| --- | --- |

4.4

Ledning Kardia (
  EL
  ) — Elbasan (Albanien)

| 4.5 | Ledning Elbasan (Albanien) — Podgorica (Serbien og Montenegro) |
| --- | --- |

4.5

Ledning Elbasan (Albanien) — Podgorica (Serbien og Montenegro)

| 4.6 | Mostar (Bosnien-Herzegovina), understation og forbindelsesledninger |
| --- | --- |

4.6

Mostar (Bosnien-Herzegovina), understation og forbindelsesledninger

| 4.7 | Ernestinovo (Kroatien), understation og forbindelsesledninger |
| --- | --- |

4.7

Ernestinovo (Kroatien), understation og forbindelsesledninger

| 4.8 | Nye forbindelser mellem Grækenland og Albanien, Bulgarien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien |
| --- | --- |

4.8

Nye forbindelser mellem Grækenland og Albanien, Bulgarien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

| 4.9 | Ledning Philippi (
  EL
  ) — Hamidabad (TR) |
| --- | --- |

4.9

Ledning Philippi (
  EL
  ) — Hamidabad (TR)

| 4.10 | Undersøisk kabelforbindelse mellem Nordøst/Østengland og Sydnorge |
| --- | --- |

4.10

Undersøisk kabelforbindelse mellem Nordøst/Østengland og Sydnorge

| 4.11 | Forbindelsen Eemshaven (NL) — Feda (NO) |
| --- | --- |

4.11

Forbindelsen Eemshaven (NL) — Feda (NO)

| 4.12 | Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Marokko (styrkelse af eksisterende forbindelse) |
| --- | --- |

4.12

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Marokko (styrkelse af eksisterende forbindelse)

| 4.13 | Forbindelser Østersøringen: Tyskland — Polen — Rusland — Estland — Letland — Litauen — Sverige — Finland — Danmark — Belarus |
| --- | --- |

4.13

Forbindelser Østersøringen: Tyskland — Polen — Rusland — Estland — Letland — Litauen — Sverige — Finland — Danmark — Belarus

| 4.14 | Forbindelser mellem Sydfinland og
  Rusland |
| --- | --- |

4.14

Forbindelser mellem Sydfinland og
  Rusland

| 4.15 | Nye
  forbindelser mellem Nordsverige og Nordnorge |
| --- | --- |

4.15

Nye
  forbindelser mellem Nordsverige og Nordnorge

| 4.16 | Nye forbindelser mellem Midtsverige og Midtnorge |
| --- | --- |

4.16

Nye forbindelser mellem Midtsverige og Midtnorge

| 4.17 | Ledning Borgvik (
  SE
  ) — Hoesle (Norge) — Oslo
  (Norge) |
| --- | --- |

4.17

Ledning Borgvik (
  SE
  ) — Hoesle (Norge) — Oslo
  (Norge)

| 4.18 | Nye
  forbindelser mellem UCTE/CENTREL-systemet og Balkanlandene |
| --- | --- |

4.18

Nye
  forbindelser mellem UCTE/CENTREL-systemet og Balkanlandene

| 4.19 | Forbindelser og grænseflade mellem det udvidede UCTE-system og Belarus, Rusland og Ukraine, herunder flytning af de højspændingskonvertorstationer (jævnstrøm/vekselstrøm), der tidligere var i brug mellem Østrig og Ungarn, Østrig og Tjekkiet og mellem Tyskland og Tjekkiet |
| --- | --- |

4.19

Forbindelser og grænseflade mellem det udvidede UCTE-system og Belarus, Rusland og Ukraine, herunder flytning af de højspændingskonvertorstationer (jævnstrøm/vekselstrøm), der tidligere var i brug mellem Østrig og Ungarn, Østrig og Tjekkiet og mellem Tyskland og Tjekkiet

| 4.20 | Forbindelser i Sortehavsringen: Rusland — Ukraine — Rumænien — Bulgarien — Tyrkiet — Georgien |
| --- | --- |

4.20

Forbindelser i Sortehavsringen: Rusland — Ukraine — Rumænien — Bulgarien — Tyrkiet — Georgien

| 4.21 | Nye forbindelser i Sortehavsområdet med henblik på interoperabilitet mellem det udvidede UCTE-system og nettene i de
  berørte
  lande |
| --- | --- |

4.21

Nye forbindelser i Sortehavsområdet med henblik på interoperabilitet mellem det udvidede UCTE-system og nettene i de
  berørte
  lande

| 4.22 | Middelhavsringen: Frankrig — Spanien — Marokko — Algeriet — Tunesien — Libyen — Ægypten — Landene i Nærøsten — Tyrkiet — Grækenland — Italien |
| --- | --- |

4.22

Middelhavsringen: Frankrig — Spanien — Marokko — Algeriet — Tunesien — Libyen — Ægypten — Landene i Nærøsten — Tyrkiet — Grækenland — Italien

| 4.23 | Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Nordvestalgeriet |
| --- | --- |

4.23

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Nordvestalgeriet

| 4.24 | Undersøisk kabelsammenkobling mellem Italien og
  Nordafrika (Algeriet, Tunesien, Libyen) |
| --- | --- |

4.24

Undersøisk kabelsammenkobling mellem Italien og
  Nordafrika (Algeriet, Tunesien, Libyen)

| 4.25 | El-forbindelse mellem Tunesien og Italien |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Nye forbindelser i området/regionen omkring Barentshavet |
| --- | --- |

4.26

Nye forbindelser i området/regionen omkring Barentshavet

| 4.27 | Udbygning af forbindelserne mellem Danmark og Norge |
| --- | --- |

4.27

| 4.28 | Obermoorweiler (DE) — Meiningen (AT) — Bonaduz (CH): ny kapacitetsforøgelse |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Behescsaba (HU) — Oradea (RO) |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Pecs (HU) — Sombor (YU) |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Pecs (HU) — Ernestinovo (HR) |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Grænsen Veľké Kapušany (SK) — Ukraine |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Andrall (ES) — Encamp (AND) — kapacitetsforøgelse til 220 kV |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Spanien — Andorra — Frankrig: udbygning af forbindelserne |
| --- | --- |

4.34

| 5. | Foranstaltninger
  med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked |
| --- | --- |

5.

Foranstaltninger
  med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked

(Der er endnu ikke fastlagt nogen specifikationer)

GASNET

| 6. | Indførelse af naturgas i nye regioner |
| --- | --- |

6.

Indførelse af naturgas i nye regioner

| 6.1 | Udbygning af gasnet mellem Belfast og det nordvestlige område af Nordirland (UK) og eventuelt vestkystområdet i Irland |
| --- | --- |

6.1

Udbygning af gasnet mellem Belfast og det nordvestlige område af Nordirland (UK) og eventuelt vestkystområdet i Irland

| 6.2 | LNG i Santa Cruz de Tenerife, De Kanariske Øer (
  ES
  ) |
| --- | --- |

6.2

LNG i Santa Cruz de Tenerife, De Kanariske Øer (
  ES
  )

| 6.3 | LNG i Las Palmas de Gran Canaria (
  ES
  ) |
| --- | --- |

6.3

LNG i Las Palmas de Gran Canaria (
  ES
  )

| 6.4 | LNG i Madeira (
  PT
  ) |
| --- | --- |

6.4

LNG i Madeira (
  PT
  )

| 6.5 | Udbygning af gasnet i Sverige |
| --- | --- |

6.5

Udbygning af gasnet i Sverige

| 6.6 | Forbindelse mellem Balearerne (
  ES
  ) og det spanske fastland |
| --- | --- |

6.6

Forbindelse mellem Balearerne (
  ES
  ) og det spanske fastland

| 6.7 | Højtryksforgrening til Thrakien (
  EL
  ) |
| --- | --- |

6.7

Højtryksforgrening til Thrakien (
  EL
  )

| 6.8 | Højtryksforgrening til Korinth (
  EL
  ) |
| --- | --- |

6.8

Højtryksforgrening til Korinth (
  EL
  )

| 6.9 | Højtryksforgrening til Nordvestgrækenland (
  EL
  ) |
| --- | --- |

6.9

Højtryksforgrening til Nordvestgrækenland (
  EL
  )

| 6.10 | Forbindelse til øerne Lolland (DK) og Falster (DK) |
| --- | --- |

6.10

Forbindelse til øerne Lolland (DK) og Falster (DK)

| 6.11 | LNG på Cypern, energicentret i Vasilikos |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Forbindelse mellem LNG-anlægget i Vasilikos (CY) og elektricitetscentralen i Moni (CY) |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | LNG på Kreta (EL) |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Højtryksforgrening til Patra (EL) |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | LNG på Malta |
| --- | --- |

6.15

| 7. | Udbygning af gasforbindelserne for at imødekomme det indre markeds behov, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede naturgasnet |
| --- | --- |

7.

Udbygning af gasforbindelserne for at imødekomme det indre markeds behov, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede naturgasnet

| 7.1 | Ekstra gasforbindelsesledning mellem Irland og Skotland |
| --- | --- |

7.1

Ekstra gasforbindelsesledning mellem Irland og Skotland

| 7.2 | Nord-syd-sammenkobling, herunder rørledning Dublin — Belfast |
| --- | --- |

7.2

Nord-syd-sammenkobling, herunder rørledning Dublin — Belfast

| 7.3 | Kompressionsstation på rørledningen Lacq (
  FR
  ) — Calahorra (
  ES
  ) |
| --- | --- |

7.3

Kompressionsstation på rørledningen Lacq (
  FR
  ) — Calahorra (
  ES
  )

| 7.4 | Rørledning Lussagnet (
  FR
  ) — Bilbao (
  ES
  ) |
| --- | --- |

7.4

Rørledning Lussagnet (
  FR
  ) — Bilbao (
  ES
  )

| 7.5 | Rørledning Perpignan (
  FR
  ) — Barcelona (
  ES
  ) |
| --- | --- |

7.5

Rørledning Perpignan (
  FR
  ) — Barcelona (
  ES
  )

| 7.6 | Forøgelse af transportkapaciteten i gasforsyningsledningerne til Portugal gennem Sydspanien, og til Galicien og Asturien gennem Portugal |
| --- | --- |

7.6

Forøgelse af transportkapaciteten i gasforsyningsledningerne til Portugal gennem Sydspanien, og til Galicien og Asturien gennem Portugal

| 7.7 | Rørledning Purchkirchen (
  AT
  ) — Burghausen (
  DE
  ) |
| --- | --- |

7.7

Rørledning Purchkirchen (
  AT
  ) — Burghausen (
  DE
  )

| 7.8 | Rørledning Andorf (
  AT
  ) — Simbach (
  DE
  ) |
| --- | --- |

7.8

Rørledning Andorf (
  AT
  ) — Simbach (
  DE
  )

| 7.9 | Rørledning Wiener Neustadt (
  AT
  ) — Sopron (
  HU
  ) |
| --- | --- |

7.9

Rørledning Wiener Neustadt (
  AT
  ) — Sopron (
  HU
  )

| 7.10 | Rørledning Bad Leonfelden (
  DE
  ) — Linz (
  AT
  ) |
| --- | --- |

7.10

Rørledning Bad Leonfelden (
  DE
  ) — Linz (
  AT
  )

| 7.11 | Rørledning Nordvestgrækenland — Elbasan (AL) |
| --- | --- |

7.11

Rørledning Nordvestgrækenland — Elbasan (AL)

| 7.12 | Sammenkoblingsrørledning mellem Grækenland og Italien |
| --- | --- |

7.12

Sammenkoblingsrørledning mellem Grækenland og Italien

| 7.13 | Kompressionsstation på hovedledningen i Grækenland |
| --- | --- |

7.13

Kompressionsstation på hovedledningen i Grækenland

| 7.14 | Forbindelse mellem nettene i Østrig og Tjekkiet |
| --- | --- |

7.14

Forbindelse mellem nettene i Østrig og Tjekkiet

| 7.15 | Gastransportkorridor til Sydøsteuropa gennem Grækenland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Slovenien og Østrig |
| --- | --- |

7.15

Gastransportkorridor til Sydøsteuropa gennem Grækenland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Slovenien og Østrig

| 7.16 | Gastransportkorridor mellem Østrig og Tyrkiet gennem Ungarn, Rumænien og Bulgarien |
| --- | --- |

7.16

Gastransportkorridor mellem Østrig og Tyrkiet gennem Ungarn, Rumænien og Bulgarien

| 7.17 | Sammenkoblingsrørledning mellem Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Tyskland, der forbinder hovedforsyningskilderne og markederne i Nordvesteuropa |
| --- | --- |

7.17

Sammenkoblingsrørledning mellem Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Tyskland, der forbinder hovedforsyningskilderne og markederne i Nordvesteuropa

| 7.18 | Forbindelse mellem det nordøstlige Tyskland (Berlin-området) og det nordvestlige Polen (Szczecin-området) og en forgrening fra Schmölln til Lubmin (D, Greifswald-området) |
| --- | --- |

7.18

Forbindelse mellem det nordøstlige Tyskland (Berlin-området) og det nordvestlige Polen (Szczecin-området) og en forgrening fra Schmölln til Lubmin (D, Greifswald-området)

| 7.19 | Rørledning Cieszyn (PL) — Ostrava (CZ
  ) |
| --- | --- |

7.19

Rørledning Cieszyn (PL) — Ostrava (CZ
  )

| 7.20 | Görlitz (DE) — Zgorzelec (PL): udbygning og sammenkobling af naturgasnettene |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Udbygning Bernau (DE) — Szczecin (PL) |
| --- | --- |

7.21

| 7.22 | Forbindelser mellem offshore-anlæg i Nordsøen eller mellem danske offshore-anlæg og onshore-anlæg i UK |
| --- | --- |

7.22

Forbindelser mellem offshore-anlæg i Nordsøen eller mellem danske offshore-anlæg og onshore-anlæg i UK

| 7.23 | Forøgelse af transportkapaciteten mellem Frankrig og Italien |
| --- | --- |

7.23

Forøgelse af transportkapaciteten mellem Frankrig og Italien

| 7.24 | Det baltiske gassammenkoblingsprojekt mellem Danmark — Tyskland — Sverige |
| --- | --- |

7.24

Det baltiske gassammenkoblingsprojekt mellem Danmark — Tyskland — Sverige

| 7.25 | Blandingsanlæg i Winksele (BE) på nord-syd aksen |
| --- | --- |

7.25

| 7.26 | Udbygning af kapaciteten på forbindelsen Zeebrügge (BE) til Eynatten (BE) |
| --- | --- |

7.26

| 7.27 | Udbygning af kapaciteten langs nord-vest aksen: Zelzate (BE) — Zeebrügge (BE) |
| --- | --- |

7.27

| 7.28 | Opførelse af en rørledning, der forbinder Danmark og Nederlandene, og som forbinder de eksisterende produktionsanlæg i Nordsøen. |
| --- | --- |

7.28

| 8. | Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og naturgaslagre |
| --- | --- |

8.

Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og naturgaslagre

| 8.1 | LNG i Le Verdon-sur-Mer (
  FR
  ) (ny terminal) og rørledning til lagre i Lussagnet (
  FR
  ) |
| --- | --- |

8.1

LNG i Le Verdon-sur-Mer (
  FR
  ) (ny terminal) og rørledning til lagre i Lussagnet (
  FR
  )

| 8.2 | LNG i Fos-sur-Mer (
  FR
  ) |
| --- | --- |

8.2

LNG i Fos-sur-Mer (
  FR
  )

| 8.3 | LNG i Huelva (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal |
| --- | --- |

8.3

LNG i Huelva (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal

| 8.4 | LNG i Cartagena (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal |
| --- | --- |

8.4

LNG i Cartagena (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal

| 8.5 | LNG i Galicien (
  ES
  ), ny terminal |
| --- | --- |

8.5

LNG i Galicien (
  ES
  ), ny terminal

| 8.6 | LNG i Bilbao (
  ES
  ), ny terminal |
| --- | --- |

8.6

LNG i Bilbao (
  ES
  ), ny terminal

| 8.7 | LNG i Valencia-området (
  ES
  ), ny terminal |
| --- | --- |

8.7

LNG i Valencia-området (
  ES
  ), ny terminal

| 8.8 | LNG i Barcelona (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal |
| --- | --- |

8.8

LNG i Barcelona (
  ES
  ), udvidelse af eksisterende terminal

| 8.9 | LNG i Sines (
  PT
  ), ny terminal |
| --- | --- |

8.9

LNG i Sines (
  PT
  ), ny terminal

| 8.10 | LNG i Revithoussa (
  EL
  ), udvidelse af eksisterende terminal |
| --- | --- |

8.10

LNG i Revithoussa (
  EL
  ), udvidelse af eksisterende terminal

| 8.11 | LNG på den nordlige Adriaterhavskyst (
  IT
  ) |
| --- | --- |

8.11

LNG på den nordlige Adriaterhavskyst (
  IT
  )

| 8.12 | LNG-offshore-terminal i det nordlige Adriaterhav (
  IT
  ) |
| --- | --- |

8.12

LNG-offshore-terminal i det nordlige Adriaterhav (
  IT
  )

| 8.13 | LNG på den kysten i det sydlige Adriaterhav |
| --- | --- |

8.13

LNG på den kysten i det sydlige Adriaterhav

| 8.14 | LNG på den joniske kyst (
  IT
  ) |
| --- | --- |

8.14

LNG på den joniske kyst (
  IT
  )

| 8.15 | LNG på den tyrrhenske kyst (
  IT
  ) |
| --- | --- |

8.15

LNG på den tyrrhenske kyst (
  IT
  )

| 8.16 | LNG på den liguriske kyst (
  IT
  ) |
| --- | --- |

8.16

LNG på den liguriske kyst (
  IT
  )

| 8.17 | LNG-terminal i Zeebrugge (
  BE)
  (
  2. fase af kapacitetsudvidelsen
  ) |
| --- | --- |

8.17

LNG-terminal i Zeebrugge (
  BE)
  (
  2. fase af kapacitetsudvidelsen
  )

| 8.18 | LNG på Isle of Grain, Kent (UK) |
| --- | --- |

8.18

LNG på Isle of Grain, Kent (UK)

| 8.19 | Anlæggelse af den 2. LNG-terminal i Grækenland (
  fastlandet
  ) |
| --- | --- |

8.19

Anlæggelse af den 2. LNG-terminal i Grækenland (
  fastlandet
  )

| 8.20 | Udbygning af underjordiske gaslagre i Irland |
| --- | --- |

8.20

Udbygning af underjordiske gaslagre i Irland

| 8.21 | Lagre i det sydlige Kavála (
  EL
  ), omdannelse af et udtømt offshore-gasfelt |
| --- | --- |

8.21

Lagre i det sydlige Kavála (
  EL
  ), omdannelse af et udtømt offshore-gasfelt

| 8.22 | Lagre i Lussagnet (
  FR
  ), udvidelse af eksisterende anlæg |
| --- | --- |

8.22

Lagre i Lussagnet (
  FR
  ), udvidelse af eksisterende anlæg

| 8.23 | Lagre i Pecorade (
  FR
  ), omdannelse af et udtømt oliefelt |
| --- | --- |

8.23

Lagre i Pecorade (
  FR
  ), omdannelse af et udtømt oliefelt

| 8.24 | Lagre i Alsace-området (
  FR
  ), udbygning af salthulrum |
| --- | --- |

8.24

Lagre i Alsace-området (
  FR
  ), udbygning af salthulrum

| 8.25 | Lagre i Midtfrankrig (
  FR
  ), udbygning i vandførende lag |
| --- | --- |

8.25

Lagre i Midtfrankrig (
  FR
  ), udbygning i vandførende lag

| 8.26 | Lagre på den spanske nord-syd-akse (nye anlæg) i: Cantabrien, Aragonien, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Andalusien |
| --- | --- |

8.26

Lagre på den spanske nord-syd-akse (nye anlæg) i: Cantabrien, Aragonien, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Andalusien

| 8.27 | Lagre på den spanske Middelhavsakse (nye anlæg) i: Catalonien, C.A. Valenciana, Murcia |
| --- | --- |

8.27

Lagre på den spanske Middelhavsakse (nye anlæg) i: Catalonien, C.A. Valenciana, Murcia

| 8.28 | Lagre i Carriço (
  PT
  ), nyt anlæg |
| --- | --- |

8.28

Lagre i Carriço (
  PT
  ), nyt anlæg

| 8.29 | Lagre i Loenhout (
  BE
  ), udvidelse af eksisterende anlæg |
| --- | --- |

8.29

Lagre i Loenhout (
  BE
  ), udvidelse af eksisterende anlæg

| 8.30 | Lagre i Stenlille (DK) og Lille Torup (DK), udvidelse af eksisterende anlæg |
| --- | --- |

8.30

Lagre i Stenlille (DK) og Lille Torup (DK), udvidelse af eksisterende anlæg

| 8.31 | Lagre i Tønder (DK), nyt anlæg |
| --- | --- |

8.31

Lagre i Tønder (DK), nyt anlæg

| 8.32 | Lagre i Purchkirchen (
  AT
  ) (udvidelse af eksisterende anlæg), herunder rørledning til Penta West-systemet nær Andorf (A) |
| --- | --- |

8.32

Lagre i Purchkirchen (
  AT
  ) (udvidelse af eksisterende anlæg), herunder rørledning til Penta West-systemet nær Andorf (A)

| 8.33 | Lagre i Baumgarten (
  AT
  ), nyt anlæg |
| --- | --- |

8.33

Lagre i Baumgarten (
  AT
  ), nyt anlæg

| 8.34 | Lagre i Haidach (
  AT
  ) (nyt anlæg), herunder rørledning til det europæiske gasnet |
| --- | --- |

8.34

Lagre i Haidach (
  AT
  ) (nyt anlæg), herunder rørledning til det europæiske gasnet

| 8.35 | Udbygning af underjordiske gaslagre i Italien |
| --- | --- |

8.35

Udbygning af underjordiske gaslagre i Italien

| 8.36 | Lagre i Wierzchowice (PL): udvidelse af anlægget |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Lagre i Kossakowo (PL), udbygning af de underjordiske lagre |
| --- | --- |

8.37

| 8.38 | Rørledning Malta (MT) — Sicilien (IT) |
| --- | --- |

8.38

| 8.39 | Lagre i Litauen (nyt anlæg) |
| --- | --- |

8.39

| 9. | Udbygning af transportkapaciteten (gasforsyningsrørledninger) |
| --- | --- |

9.

Udbygning af transportkapaciteten (gasforsyningsrørledninger)

| 9.1 | Etablering og udbygning af nordisk gasnet: Norge — Danmark — Tyskland — Sverige — Finland — Rusland — Baltikum — Polen |
| --- | --- |

9.1

Etablering og udbygning af nordisk gasnet: Norge — Danmark — Tyskland — Sverige — Finland — Rusland — Baltikum — Polen

| 9.2 | Den midtnordiske gasledning: Norge, Sverige, Finland |
| --- | --- |

9.2

Den midtnordiske gasledning: Norge, Sverige, Finland

| 9.3 | Den nordeuropæiske gasledning: Rusland, Østersøen, Tyskland |
| --- | --- |

9.3

Den nordeuropæiske gasledning: Rusland, Østersøen, Tyskland

| 9.4 | Gasrørledning fra Rusland til Tyskland, via Letland, Litauen og Polen, herunder udbygning af underjordiske gaslagre i Letland,
  (det såkaldte »Amber«—projekt) |
| --- | --- |

9.4

Gasrørledning fra Rusland til Tyskland, via Letland, Litauen og Polen, herunder udbygning af underjordiske gaslagre i Letland,
  (det såkaldte »Amber«—projekt)

| 9.5 | Gasrørledning Finland — Estland |
| --- | --- |

9.5

Gasrørledning Finland — Estland

| 9.6 | Nye gasrørledninger fra Algeriet til Spanien og Frankrig og tilhørende forøgelse af kapaciteten i disse landes interne net |
| --- | --- |

9.6

Nye gasrørledninger fra Algeriet til Spanien og Frankrig og tilhørende forøgelse af kapaciteten i disse landes interne net

| 9.7 | Forøgelse af transportkapaciteten af rørledning Algeriet — Marokko — Spanien (indtil Córdoba) |
| --- | --- |

9.7

Forøgelse af transportkapaciteten af rørledning Algeriet — Marokko — Spanien (indtil Córdoba)

| 9.8 | Rørledning Córdoba (
  ES
  ) — Ciudad Real (
  ES
  ) |
| --- | --- |

9.8

Rørledning Córdoba (
  ES
  ) — Ciudad Real (
  ES
  )

| 9.9 | Rørledning Ciudad Real (
  ES
  ) — Madrid (
  ES
  ) |
| --- | --- |

9.9

Rørledning Ciudad Real (
  ES
  ) — Madrid (
  ES
  )

| 9.10 | Rørledning Ciudad Real (
  ES
  ) — Middelhavskysten (
  ES
  ) |
| --- | --- |

9.10

Rørledning Ciudad Real (
  ES
  ) — Middelhavskysten (
  ES
  )

| 9.11 | Forgreninger i Castilla-La Mancha (
  ES
  ) |
| --- | --- |

9.11

Forgreninger i Castilla-La Mancha (
  ES
  )

| 9.12 | Udbygning mod Nordvestspanien |
| --- | --- |

9.12

Udbygning mod Nordvestspanien

| 9.13 | Undersøisk rørledning mellem Algeriet og Spanien og rørledninger til Frankrig |
| --- | --- |

9.13

Undersøisk rørledning mellem Algeriet og Spanien og rørledninger til Frankrig

| 9.14 | Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet |
| --- | --- |

9.14

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet

| 9.15 | Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Belarus og Polen |
| --- | --- |

9.15

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Belarus og Polen

| 9.16 | Naturgasrørledningen »Yamal — Europe II« |
| --- | --- |

9.16

| 9.17 | Yagal Syd-rørledningen (mellem STEGAL-rørledningen til trekanten
  DE/FR/
  CH) |
| --- | --- |

9.17

Yagal Syd-rørledningen (mellem STEGAL-rørledningen til trekanten
  DE/FR/
  CH)

| 9.18 | SUDAL Øst-rørledningen (mellem MIDAL-rørledningen nær Heppenheim til Burghausen-forbindelsen med PENTA-rørledningen i Østrig) |
| --- | --- |

9.18

SUDAL Øst-rørledningen (mellem MIDAL-rørledningen nær Heppenheim til Burghausen-forbindelsen med PENTA-rørledningen i Østrig)

| 9.19 | Forøgelse af STEGAL-rørledningens kapacitet til transport af supplerende gasforsyninger fra grænsen mellem Den Tjekkiske Republik og Tyskland og grænsen mellem Polen og Tyskland via Tyskland til andre medlemsstater |
| --- | --- |

9.19

| 9.20 | Gasnet fra de libyske forekomster til Italien |
| --- | --- |

9.20

Gasnet fra de libyske forekomster til Italien

| 9.21 | Gasnet fra forekomsterne i landene omkring Det Kaspiske Hav til EU |
| --- | --- |

9.21

Gasnet fra forekomsterne i landene omkring Det Kaspiske Hav til EU

| 9.22 | Gasrørledning mellem Grækenland og Tyrkiet |
| --- | --- |

9.22

Gasrørledning mellem Grækenland og Tyrkiet

| 9.23 | Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til Grækenland og andre Balkanlande, via Ukraine, Moldova, Rumænien og Bulgarien |
| --- | --- |

9.23

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til Grækenland og andre Balkanlande, via Ukraine, Moldova, Rumænien og Bulgarien

| 9.24 | Gasrørledning St. Zagora (BG) — Ihtiman (BG) |
| --- | --- |

9.24

Gasrørledning St. Zagora (BG) — Ihtiman (BG)

| 9.25 | Transadriatisk rørledning — naturgasrørledning til gas importeret fra regionen omkring Det Kaspiske Hav, Rusland og Mellemøsten, der forbinder Italien og energimarkederne i Sydvesteuropa |
| --- | --- |

9.25

| 9.26 | Forbindelsesrørledninger mellem de tyske, tjekkiske, østrigske og italienske net |
| --- | --- |

9.26

Forbindelsesrørledninger mellem de tyske, tjekkiske, østrigske og italienske net

| 9.27 | Gasrørledning fra de russiske forekomster til Italien, via Ukraine, Slovakiet, Ungarn og Slovenien |
| --- | --- |

9.27

Gasrørledning fra de russiske forekomster til Italien, via Ukraine, Slovakiet, Ungarn og Slovenien

| 9.28 | Forøgelse af transportkapaciteten i TENP-gasrørledningen fra Nederlandene gennem Tyskland til Italien |
| --- | --- |

9.28

Forøgelse af transportkapaciteten i TENP-gasrørledningen fra Nederlandene gennem Tyskland til Italien

| 9.29 | Gasrørledning Taisnieres (
  FR
  ) — Oltingue (CH) |
| --- | --- |

9.29

Gasrørledning Taisnieres (
  FR
  ) — Oltingue (CH)

| 9.30 | Gasrørledning fra Danmark til Polen via Sverige |
| --- | --- |

9.30

Gasrørledning fra Danmark til Polen via Sverige

| 9.31 | Gasrørledning Nybro (DK) — Dragør (DK), herunder forbindelsesrørledning til lageret i Stenlille (DK) |
| --- | --- |

9.31

Gasrørledning Nybro (DK) — Dragør (DK), herunder forbindelsesrørledning til lageret i Stenlille (DK)

| 9.32 | Gasnet fra Barentshavet til EU, via Sverige og Finland |
| --- | --- |

9.32

Gasnet fra Barentshavet til EU, via Sverige og Finland

| 9.33 | Gasrørledning fra Corrib-feltet (
  IE
  ) (offshore) |
| --- | --- |

9.33

Gasrørledning fra Corrib-feltet (
  IE
  ) (offshore)

| 9.34 | Gasrørledning fra de algeriske forekomster til Italien via Sardinien med en forgrening til Korsika |
| --- | --- |

9.34

Gasrørledning fra de algeriske forekomster til Italien via Sardinien med en forgrening til Korsika

| 9.35 | Gasnet fra forekomsterne i Mellemøsten til EU |
| --- | --- |

9.35

Gasnet fra forekomsterne i Mellemøsten til EU

| 9.36 | Gasrørledning fra Norge til Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

9.36

Gasrørledning fra Norge til Det Forenede Kongerige

| 9.37 | Forbindelse Pécs (HU) — Kroatien |
| --- | --- |

9.37

| 9.38 | Forbindelse Szeged (HU) — Oradea (RO) |
| --- | --- |

9.38

| 9.39 | Forbindelse Vecses (HU) — Slovakiet |
| --- | --- |

9.39

| 9.40 | Kapacitetsforøgelse mellem Beregdaroc (HU) og Ukraine |
| --- | --- |

9.40

| 10. | Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede gasnets funktion i det indre marked |
| --- | --- |

10.

Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede gasnets funktion i det indre marked

(Der er endnu ikke fastlagt nogen
  specifikationer).

P6_TA(2005)0212

Energieffektivitet og energitjenester ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0739) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0739) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 175, stk. 1 (C5-0642/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 175, stk. 1 (C5-0642/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6–0130/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6–0130/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0300

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EU har behov for bedre energieffektivitet i slutanvendelserne og for styret efterspørgsel efter energi
  og for at fremme produktion af vedvarende energi
  , da mulighederne for yderligere at påvirke forholdene i energiforsyning og -distribution, enten ved kapacitetsudvidelse eller ved forbedring af transmission og distribution, er ved at være begrænsede på kort til mellemlangt sigt (4).
  Dermed bidrager dette direktiv til forbedret forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(1)

EU har behov for bedre energieffektivitet i slutanvendelserne og for styret efterspørgsel efter energi
  og for at fremme produktion af vedvarende energi
  , da mulighederne for yderligere at påvirke forholdene i energiforsyning og -distribution, enten ved kapacitetsudvidelse eller ved forbedring af transmission og distribution, er ved at være begrænsede på kort til mellemlangt sigt (4).
  Dermed bidrager dette direktiv til forbedret forsyningssikkerhed.

| (2) | Bedre energieffektivitet i slutanvendelserne vil også bidrage til at mindske udledningerne af CO2 og andre drivhusgasser. Disse emissioner stiger fortsat og gør det sværere og sværere at opfylde Kyoto-forpligtelserne. Hele 78% af drivhusgasemissionerne i EU skyldes menneskelig aktivitet i energisektoren. I det sjette miljøhandlingsprogram regnes der med, at der må skæres yderligere ned for at nå det langsigtede mål i FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som går ud på at stabilisere drivhusgaskoncentrationen i atmosfæren på et niveau, der hindrer farlige menneskeskabte forstyrrelser af klimasystemet. |
| --- | --- |

(2)

Bedre energieffektivitet i slutanvendelserne vil også bidrage til at mindske udledningerne af CO2 og andre drivhusgasser. Disse emissioner stiger fortsat og gør det sværere og sværere at opfylde Kyoto-forpligtelserne. Hele 78% af drivhusgasemissionerne i EU skyldes menneskelig aktivitet i energisektoren. I det sjette miljøhandlingsprogram regnes der med, at der må skæres yderligere ned for at nå det langsigtede mål i FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som går ud på at stabilisere drivhusgaskoncentrationen i atmosfæren på et niveau, der hindrer farlige menneskeskabte forstyrrelser af klimasystemet.

| (3) | Der må derfor indføres konkrete politikker og foranstaltninger med henblik på at nå det overordnede mål om forebyggelse af farlige klimaændringer ved at holde den globale gennemsnitstemperatur på højst 2 °C over det præindustrielle niveau. |
| --- | --- |

(3)

Der må derfor indføres konkrete politikker og foranstaltninger med henblik på at nå det overordnede mål om forebyggelse af farlige klimaændringer ved at holde den globale gennemsnitstemperatur på højst 2 °C over det præindustrielle niveau.

| (4) | Højere energieffektivitet vil gøre det muligt at udnytte potentialet for rentable besparelser på en økonomisk effektiv måde. Energieffektiviseringstiltag og tjenester for efterspørgselsstyring vil kunne realisere disse energibesparelser og dermed hjælpe EU med at mindske afhængigheden af energiimport. Udviklingen hen imod mere energieffektive teknologier kan endvidere fremme iværksætterevnen og konkurrencedygtigheden i EU, som det understreges i rapporten om Lissabon-strategien fra arbejdsgruppen på højt plan under ledelse af Wim Kok. |
| --- | --- |

(4)

Højere energieffektivitet vil gøre det muligt at udnytte potentialet for rentable besparelser på en økonomisk effektiv måde. Energieffektiviseringstiltag og tjenester for efterspørgselsstyring vil kunne realisere disse energibesparelser og dermed hjælpe EU med at mindske afhængigheden af energiimport. Udviklingen hen imod mere energieffektive teknologier kan endvidere fremme iværksætterevnen og konkurrencedygtigheden i EU, som det understreges i rapporten om Lissabon-strategien fra arbejdsgruppen på højt plan under ledelse af Wim Kok.

| (5) | De foreslåede energisparemål medfører ikke en automatisk nedsættelse af energiforbruget i medlemsstaterne eller på EU-plan og derfor heller ikke en automatisk opnåelse af det overordnede mål om forebyggelse af farlige klimaændringer. |
| --- | --- |

(5)

De foreslåede energisparemål medfører ikke en automatisk nedsættelse af energiforbruget i medlemsstaterne eller på EU-plan og derfor heller ikke en automatisk opnåelse af det overordnede mål om forebyggelse af farlige klimaændringer.

| (6) | Kommissionens meddelelse om iværksættelse af det europæiske klimaændringsprograms første fase anførte som en af de vigtigste klimapolitiske foranstaltninger på EU-plan et direktiv om styring af energiefterspørgslen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelelse om iværksættelse af det europæiske klimaændringsprograms første fase anførte som en af de vigtigste klimapolitiske foranstaltninger på EU-plan et direktiv om styring af energiefterspørgslen.

| (7) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet
   (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas
   (6)
  giver mulighed for at benytte energieffektivisering og efterspørgselsstyring som alternativ til nye forsyninger og for at stille krav om miljøbeskyttelse, således at medlemsstaterne bl.a. kan vælge mellem at udbyde ny kapacitet eller træffe foranstaltninger for energieffektivisering og efterspørgselsstyring, herunder »hvide attester«. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet
   (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas
   (6)
  giver mulighed for at benytte energieffektivisering og efterspørgselsstyring som alternativ til nye forsyninger og for at stille krav om miljøbeskyttelse, således at medlemsstaterne bl.a. kan vælge mellem at udbyde ny kapacitet eller træffe foranstaltninger for energieffektivisering og efterspørgselsstyring, herunder »hvide attester«.

| (8) | Dette direktiv påvirker ikke anvendelsen af artikel 3 i direktiv 2003/54/EF, hvorefter medlemsstaterne skal sikre, at alle privatkunder og, når medlemsstaterne anser det for hensigtsmæssigt, små virksomheder omfattes af forsyningspligt, dvs. har ret til at få leveret elektricitet af en bestemt kvalitet til rimelige, let og klart sammenlignelige og gennemsigtige priser på deres område. |
| --- | --- |

(8)

Dette direktiv påvirker ikke anvendelsen af artikel 3 i direktiv 2003/54/EF, hvorefter medlemsstaterne skal sikre, at alle privatkunder og, når medlemsstaterne anser det for hensigtsmæssigt, små virksomheder omfattes af forsyningspligt, dvs. har ret til at få leveret elektricitet af en bestemt kvalitet til rimelige, let og klart sammenlignelige og gennemsigtige priser på deres område.

| (9) | Denne liberalisering af detailmarkederne for slutkunder til elektricitet, naturgas, sten- og brunkul, opvarmning og i visse tilfælde også fjernvarme og fjernkøling har næsten udelukkende medført effektivitetsforbedringer og omkostningsbesparelser inden for energiproduktion, -transformation og -distribution (7). Den har ikke ført til nogen betydelig konkurrence om produkter og tjenester, der kunne have givet effektiviseringer på efterspørgselssiden. |
| --- | --- |

(9)

Denne liberalisering af detailmarkederne for slutkunder til elektricitet, naturgas, sten- og brunkul, opvarmning og i visse tilfælde også fjernvarme og fjernkøling har næsten udelukkende medført effektivitetsforbedringer og omkostningsbesparelser inden for energiproduktion, -transformation og -distribution (7). Den har ikke ført til nogen betydelig konkurrence om produkter og tjenester, der kunne have givet effektiviseringer på efterspørgselssiden.

| (10) | Formålet med dette direktiv er derfor ikke kun at fremme udbuddet af energieffektiviseringstjenester yderligere, men også at øge incitamenterne på efterspørgselssiden. I hver medlemsstat bør den offentlige sektor derfor udgøre et godt eksempel, hvad angår investeringer, vedligeholdelse og andre udgifter til energiforbrugende udstyr, energitjenester og andre energieffektiviseringstiltag. |
| --- | --- |

(10)

Formålet med dette direktiv er derfor ikke kun at fremme udbuddet af energieffektiviseringstjenester yderligere, men også at øge incitamenterne på efterspørgselssiden. I hver medlemsstat bør den offentlige sektor derfor udgøre et godt eksempel, hvad angår investeringer, vedligeholdelse og andre udgifter til energiforbrugende udstyr, energitjenester og andre energieffektiviseringstiltag.

| (11) | I resolutionen af 7. december 1998 om energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab (8) tilsluttede Rådet sig et mål for Fællesskabet som helhed gående ud på, at det endelige forbrugs energiintensitet frem til år 2010 skulle forbedres med gennemsnitligt yderligere et procentpoint årligt. |
| --- | --- |

(11)

I resolutionen af 7. december 1998 om energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab (8) tilsluttede Rådet sig et mål for Fællesskabet som helhed gående ud på, at det endelige forbrugs energiintensitet frem til år 2010 skulle forbedres med gennemsnitligt yderligere et procentpoint årligt.

| (12) | I sin beslutning af 14. marts 2001 om Kommissionens handlingsplan for større energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab

   (9)

  bekræftede Europa-Parlamentet sin hidtidige holdning, at det er muligt at opnå en årlig reduktion af energiintensiteten på 2,5 %, og betonede betydningen af energieffektiviteten for realisering af Lissabon-målene. |
| --- | --- |

(12)

I sin beslutning af 14. marts 2001 om Kommissionens handlingsplan for større energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab

   (9)

  bekræftede Europa-Parlamentet sin hidtidige holdning, at det er muligt at opnå en årlig reduktion af energiintensiteten på 2,5 %, og betonede betydningen af energieffektiviteten for realisering af Lissabon-målene.

| (13) | Medlemsstaterne bør derfor vedtage
  bindende
  nationale mål for at fremme energieffektivitet i slutanvendelserne og sikre fortsat vækst og levedygtighed for
  markedet for energieffektiviseringstjenester og således bidrage til gennemførelse af Lissabon-strategien. De bør endvidere lave udkast til aftaler for vedtagelsen af hensigtsmæssige standarder for at forbedre energieffektivitetsniveauerne. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør derfor vedtage
  bindende
  nationale mål for at fremme energieffektivitet i slutanvendelserne og sikre fortsat vækst og levedygtighed for
  markedet for energieffektiviseringstjenester og således bidrage til gennemførelse af Lissabon-strategien. De bør endvidere lave udkast til aftaler for vedtagelsen af hensigtsmæssige standarder for at forbedre energieffektivitetsniveauerne.

| (14) | Energiudnyttelsen i slutanvendelserne kan effektiviseres ved øget udbud af og efterspørgsel efter
  energieffektiviseringstjenester
  . |
| --- | --- |

(14)

Energiudnyttelsen i slutanvendelserne kan effektiviseres ved øget udbud af og efterspørgsel efter
  energieffektiviseringstjenester
  .

| (15) | I Rådets konklusioner af 5. december 2000 (10) anføres fremme af energitjenester ved tilrettelæggelse af en EF-strategi som et hovedindsatsområde for energieffektivisering. |
| --- | --- |

(15)

I Rådets konklusioner af 5. december 2000 (10) anføres fremme af energitjenester ved tilrettelæggelse af en EF-strategi som et hovedindsatsområde for energieffektivisering.

| (16) | Energidistributionsselskaber og energileverandører i detailleddet
  samt andre leverandører af energieffektiviseringstjenester
  kan effektivisere energiudnyttelsen i Det Europæiske Fællesskab, hvis der markedsføres energitjenester, som indbefatter effektiv udnyttelse i slutanvendelser med ydelser som termisk komfort, varmt brugsvand, køling, belysning og mekanisk drivkraft. På den måde bliver profitmaksimering for disse selskaber mere et spørgsmål om at sælge energitjenester til så mange kunder som muligt end om at sælge mest mulig energi til hver kunde.
  For at sikre ensartede konkurrencevilkår for alle leverandører af energieffektiviseringstjenester bør krydssubsidiering mellem energileverandørernes og detailforhandlernes forskellige aktiviteter være strengt forbudt. De nationale reguleringsmyndigheder bør bestræbe sig på at undgå enhver form for konkurrenceforvridning på dette område. |
| --- | --- |

(16)

Energidistributionsselskaber og energileverandører i detailleddet
  samt andre leverandører af energieffektiviseringstjenester
  kan effektivisere energiudnyttelsen i Det Europæiske Fællesskab, hvis der markedsføres energitjenester, som indbefatter effektiv udnyttelse i slutanvendelser med ydelser som termisk komfort, varmt brugsvand, køling, belysning og mekanisk drivkraft. På den måde bliver profitmaksimering for disse selskaber mere et spørgsmål om at sælge energitjenester til så mange kunder som muligt end om at sælge mest mulig energi til hver kunde.
  For at sikre ensartede konkurrencevilkår for alle leverandører af energieffektiviseringstjenester bør krydssubsidiering mellem energileverandørernes og detailforhandlernes forskellige aktiviteter være strengt forbudt. De nationale reguleringsmyndigheder bør bestræbe sig på at undgå enhver form for konkurrenceforvridning på dette område.

| (17) | Finansieringen af udbuddet og omkostningerne på efterspørgselssiden har stor betydning for energieffektiviseringstjenesterne. Oprettelsen af fonde, der yder støtte til gennemførelse af programmer og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet, og som fremmer udviklingen af et marked for energitjenester, er derfor et vigtigt redskab til at stimulere skabelsen af et sådant marked, uden at der sker forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(17)

Finansieringen af udbuddet og omkostningerne på efterspørgselssiden har stor betydning for energieffektiviseringstjenesterne. Oprettelsen af fonde, der yder støtte til gennemførelse af programmer og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet, og som fremmer udviklingen af et marked for energitjenester, er derfor et vigtigt redskab til at stimulere skabelsen af et sådant marked, uden at der sker forskelsbehandling.

| (18) | De energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag, der iværksættes for at nå energisparemålene, må støttes og/eller gennemføres ved frivillige aftaler mellem interessenter og uafhængige organer i den offentlige sektor, der udpeges af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(18)

De energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag, der iværksættes for at nå energisparemålene, må støttes og/eller gennemføres ved frivillige aftaler mellem interessenter og uafhængige organer i den offentlige sektor, der udpeges af medlemsstaterne.

| (19) | Ved fastlæggelsen af mekanismer til opnåelse af besparelser på mængden af energi, der distribueres og/eller sælges til slutkunder, bør der tages højde for den effektivitetsgevinst, der kan opnås ved udbredt brug af teknologiske innovationer inden for området elektronisk måling. |
| --- | --- |

(19)

Ved fastlæggelsen af mekanismer til opnåelse af besparelser på mængden af energi, der distribueres og/eller sælges til slutkunder, bør der tages højde for den effektivitetsgevinst, der kan opnås ved udbredt brug af teknologiske innovationer inden for området elektronisk måling.

| (20) | Med vedtagelsen af dette direktiv vil alle indholdsmæssige bestemmelser i Rådets direktiv 93/76/EØF af 13. september 1993 om begrænsning af kuldioxidemissionerne gennem en forbedring af energieffektiviteten (11) være overtaget i andre EF-retsregler, og derfor bør direktiv 93/76/EØF ophæves. |
| --- | --- |

(20)

Med vedtagelsen af dette direktiv vil alle indholdsmæssige bestemmelser i Rådets direktiv 93/76/EØF af 13. september 1993 om begrænsning af kuldioxidemissionerne gennem en forbedring af energieffektiviteten (11) være overtaget i andre EF-retsregler, og derfor bør direktiv 93/76/EØF ophæves.

| (21) | Målene for dette direktiv om at fremme energieffektivitet i slutanvendelserne og udvikle et marked for
  energieffektiviseringstjenester
  kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(21)

Målene for dette direktiv om at fremme energieffektivitet i slutanvendelserne og udvikle et marked for
  energieffektiviseringstjenester
  kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (22) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

   (12). |
| --- | --- |

(22)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

   (12).

| (23) | Dette direktiv er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2003/54/EF — |
| --- | --- |

(23)

Dette direktiv er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2003/54/EF —

VEDTAGET FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

FORMÅL OG ANVENDELSESOMRÅDE

Artikel 1

Formål

Formålet med dette direktiv er at fremme rentabel og effektiv energiudnyttelse i slutbrugerleddet i medlemsstaterne ved hjælp af følgende foranstaltninger:

| — | Opstilling af de mål og tilvejebringelse af de mekanismer, incitamenter, økonomiske og juridiske rammer, der er nødvendige for at ophæve de nuværende markedsbarrierer og -imperfektioner, som står i vejen for effektiv slutanvendelse af energi. |
| --- | --- |

—

Opstilling af de mål og tilvejebringelse af de mekanismer, incitamenter, økonomiske og juridiske rammer, der er nødvendige for at ophæve de nuværende markedsbarrierer og -imperfektioner, som står i vejen for effektiv slutanvendelse af energi.

| — | Udvikling af et marked for energitjenester og for iværksættelse af energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag over for slutbrugerne. |
| --- | --- |

—

Udvikling af et marked for energitjenester og for iværksættelse af energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag over for slutbrugerne.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på distribution og detailsalg af energi til slutkunder.

2.   Medlemsstaterne kan udelukke små distributører eller energileverandører i detailleddet fra direktivets anvendelsesområde.

3.   Medlemsstaterne kan fra direktivets anvendelsesområde udelukke de bygninger, der er anført i artikel 4, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (13)

  , samt faciliteter, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet

   (14)

  og Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening

   (15).

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

| a) | »energi«: elektricitet, gas (herunder flydende naturgas og flaskegas, fjernvarme og fjernkøling, opvarmningsbrændsel, sten- og brunkul, transportbrændstoffer, energiprodukter fra skov- og landbrug samt affald og affald fra landskabsbevarelse. |
| --- | --- |

a)

»energi«: elektricitet, gas (herunder flydende naturgas og flaskegas, fjernvarme og fjernkøling, opvarmningsbrændsel, sten- og brunkul, transportbrændstoffer, energiprodukter fra skov- og landbrug samt affald og affald fra landskabsbevarelse.

| b) | »energieffektivitet«: reducering af energiforbruget på basis af teknologiske og/eller økonomiske ændringer og/eller holdningsændringer, som medfører en sikring af henholdsvis den samme eller en højere standard eller komfort. |
| --- | --- |

b)

»energieffektivitet«: reducering af energiforbruget på basis af teknologiske og/eller økonomiske ændringer og/eller holdningsændringer, som medfører en sikring af henholdsvis den samme eller en højere standard eller komfort.

| c) | »energibesparelse«: den værdi, der fremkommer ved sammenligning af energiforbruget uden gennemførelse af bestemte (energieffektiviserings-)tiltag med energiforbruget med gennemførelse af disse tiltag under hensyntagen til andre eksterne betingelser, som påvirker energiforbruget. |
| --- | --- |

c)

»energibesparelse«: den værdi, der fremkommer ved sammenligning af energiforbruget uden gennemførelse af bestemte (energieffektiviserings-)tiltag med energiforbruget med gennemførelse af disse tiltag under hensyntagen til andre eksterne betingelser, som påvirker energiforbruget.

| d) | »energieffektiviseringstiltag«: alle foranstaltninger som f.eks. energieffektiviseringstjenester, energieffektivitetsprogrammer og -mekanismer eller lignende aktiviteter, som iværksættes af en hvilken som helst aktør på markedet, herunder regeringer og andre myndigheder, og som fører til kontrollerbart og målbart bedre energieffektivitet i slutanvendelserne og dermed til besparelser i slutanvendelsernes energiforbrug i måleperiodens løb. |
| --- | --- |

d)

»energieffektiviseringstiltag«: alle foranstaltninger som f.eks. energieffektiviseringstjenester, energieffektivitetsprogrammer og -mekanismer eller lignende aktiviteter, som iværksættes af en hvilken som helst aktør på markedet, herunder regeringer og andre myndigheder, og som fører til kontrollerbart og målbart bedre energieffektivitet i slutanvendelserne og dermed til besparelser i slutanvendelsernes energiforbrug i måleperiodens løb.

| e) | »energieffektiviseringstjeneste«: en energitjeneste, som medfører reelle og målelige forbedringer af energieffektiviteten i slutanvendelserne og dermed besparelser i slutanvendelsernes energiforbrug i måleperioden.

  En energitjeneste er et fysisk gode for slutbrugere af energi, som fremkommer ved at kombinere energi med energiforbrugende teknik og i visse tilfælde de drifts- og vedligeholdelsesaktiviteter, der er er forudsætning for at tjenesten kan tilvejebringes, (eksempler: indendørs termisk komfort, varmt brugsvand i boliger, køling, produktfremstilling); en energitjeneste opfylder ydeevnemæssige kvalitetskrav og forbedrer energieffektiviteten; den kontraheres for en bestemt periode og betales direkte af den kunde eller formidler, der drager nytte af den.
  Levering af enkeltstående elementer af energitjenester, f.eks. energirådgivning eller installation af energieffektivt udstyr, er også omfattet af dette direktiv.



  Levering af sådanne enkeltstående elementer, foretaget af de energidistributører og detailforsyningsvirksomheder, der sælger motorbrændstof, skal ske i overensstemmelse med disses forpligtelser i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

e)

»energieffektiviseringstjeneste«: en energitjeneste, som medfører reelle og målelige forbedringer af energieffektiviteten i slutanvendelserne og dermed besparelser i slutanvendelsernes energiforbrug i måleperioden.

  En energitjeneste er et fysisk gode for slutbrugere af energi, som fremkommer ved at kombinere energi med energiforbrugende teknik og i visse tilfælde de drifts- og vedligeholdelsesaktiviteter, der er er forudsætning for at tjenesten kan tilvejebringes, (eksempler: indendørs termisk komfort, varmt brugsvand i boliger, køling, produktfremstilling); en energitjeneste opfylder ydeevnemæssige kvalitetskrav og forbedrer energieffektiviteten; den kontraheres for en bestemt periode og betales direkte af den kunde eller formidler, der drager nytte af den.
  Levering af enkeltstående elementer af energitjenester, f.eks. energirådgivning eller installation af energieffektivt udstyr, er også omfattet af dette direktiv.

| f) | »energieffektiviseringsprogrammer«: Foranstaltninger (f.eks. energisyn, rabatter på energieffektivt udstyr, oplysning og andre foranstaltninger af den art, der nævnes i bilag III), målrettet mod slutbrugere af energi eller markedsrepræsentanter og tilrettelagt med det formål at hjælpe disse med at iværksætte energieffektiviseringstiltag; betalingen for energieffektiviseringsprogrammer sker normalt kollektivt, og de udbydes af statsorganer, detailforsyningsvirksomheder i energisektoren, distributører og andre aktører på markedet. |
| --- | --- |

f)

»energieffektiviseringsprogrammer«: Foranstaltninger (f.eks. energisyn, rabatter på energieffektivt udstyr, oplysning og andre foranstaltninger af den art, der nævnes i bilag III), målrettet mod slutbrugere af energi eller markedsrepræsentanter og tilrettelagt med det formål at hjælpe disse med at iværksætte energieffektiviseringstiltag; betalingen for energieffektiviseringsprogrammer sker normalt kollektivt, og de udbydes af statsorganer, detailforsyningsvirksomheder i energisektoren, distributører og andre aktører på markedet.

| g) | »energieffektiviseringsmekanismer«: Særlige foranstaltninger som f.eks. attestering, regulering af takster, afgifter, tilskudsordninger, fonde m.v.; sådanne foranstaltninger iværksættes af regeringer eller statsorganer for at tilvejebringe gunstige rammevilkår eller incitamenter for energiselskaber, energitjenesteselskaber, installatører eller andre markedsaktører med det formål at fremme levering af
  energieffektiviseringstjenester
  og gennemførelse af energieffektiviseringsprogrammer; de er ikke rettet direkte mod slutbrugere. |
| --- | --- |

g)

»energieffektiviseringsmekanismer«: Særlige foranstaltninger som f.eks. attestering, regulering af takster, afgifter, tilskudsordninger, fonde m.v.; sådanne foranstaltninger iværksættes af regeringer eller statsorganer for at tilvejebringe gunstige rammevilkår eller incitamenter for energiselskaber, energitjenesteselskaber, installatører eller andre markedsaktører med det formål at fremme levering af
  energieffektiviseringstjenester
  og gennemførelse af energieffektiviseringsprogrammer; de er ikke rettet direkte mod slutbrugere.

| h) | »slutkunde«: Slutbrugerkunde i husholdningssektoren, landbruget, handlen, det offentlige, industrien (undtagen anlæg, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, og industrianlæg, der er opført i bilag I til direktiv 96/61/EF) eller transportsektoren (undtagen transportmidler inden for luft- og søfart). |
| --- | --- |

h)

»slutkunde«: Slutbrugerkunde i husholdningssektoren, landbruget, handlen, det offentlige, industrien (undtagen anlæg, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, og industrianlæg, der er opført i bilag I til direktiv 96/61/EF) eller transportsektoren (undtagen transportmidler inden for luft- og søfart).

| i) | »kontrakt om tredjepartsfinansiering«: en
  kontraktlig ordning
  , der — foruden energileverandøren
  og den, der nyder godt af energieffektiviseringsforanstaltningen
  — involverer en tredjepart, som leverer
  energieffektiviseringsforanstaltningerne, sædvanligvis
  finansierer investeringen
  og pålægger den, der nyder godt af foranstaltningen, en afgift svarende til en del af de energibesparelser, energieffektiviseringsforanstaltningen afstedkommer. |
| --- | --- |

i)

»kontrakt om tredjepartsfinansiering«: en
  kontraktlig ordning
  , der — foruden energileverandøren
  og den, der nyder godt af energieffektiviseringsforanstaltningen
  — involverer en tredjepart, som leverer
  energieffektiviseringsforanstaltningerne, sædvanligvis
  finansierer investeringen
  og pålægger den, der nyder godt af foranstaltningen, en afgift svarende til en del af de energibesparelser, energieffektiviseringsforanstaltningen afstedkommer.

| j) | »præstationskontrakt om energitjeneste«: en
  kontraktlig forpligtelse, som giver en
  garanti
  i kontraktens løbetid
  for, at den aftalte kvantitative forbedring af energieffektiviteten ved levering af en
  energieffektiviseringstjeneste
  faktisk opnås.
  Denne forpligtelse, som en virksomhed påtager sig, følges op med en forpligtelse til at nå et resultat, som garanterer den ydede tjeneste (egnethed, tjenesternes art osv.). |
| --- | --- |

j)

»præstationskontrakt om energitjeneste«: en
  kontraktlig forpligtelse, som giver en
  garanti
  i kontraktens løbetid
  for, at den aftalte kvantitative forbedring af energieffektiviteten ved levering af en
  energieffektiviseringstjeneste
  faktisk opnås.
  Denne forpligtelse, som en virksomhed påtager sig, følges op med en forpligtelse til at nå et resultat, som garanterer den ydede tjeneste (egnethed, tjenesternes art osv.).

| k) | »finansieringsinstrumenter for energibesparelser«: kontrakter med tredjepartsfinansiering, præstationskontrakter om energitjenester, outsourcing af energiydelser, og andre lignende kontrakter, som benyttes på markedet for
  energieffektiviseringstjenester
  for at sikre besparelser af en vis størrelse og ydeevne af en vis størrelse og kvalitet. |
| --- | --- |

k)

»finansieringsinstrumenter for energibesparelser«: kontrakter med tredjepartsfinansiering, præstationskontrakter om energitjenester, outsourcing af energiydelser, og andre lignende kontrakter, som benyttes på markedet for
  energieffektiviseringstjenester
  for at sikre besparelser af en vis størrelse og ydeevne af en vis størrelse og kvalitet.

| l) | »energidistributør«: Den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for transport af energi, enten gennem kabel- og rørledningsnet (»netbunden energi«), f.eks. elektricitet (mellem- og lavspænding), naturgas og fjernvarme, eller gennem andre transport- og distributionsnet til levering af energistoffer som opvarmningsolie, stenkul, brunkul og transportbrændstof til slutkunder. |
| --- | --- |

l)

»energidistributør«: Den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for transport af energi, enten gennem kabel- og rørledningsnet (»netbunden energi«), f.eks. elektricitet (mellem- og lavspænding), naturgas og fjernvarme, eller gennem andre transport- og distributionsnet til levering af energistoffer som opvarmningsolie, stenkul, brunkul og transportbrændstof til slutkunder.

| m) | »energileverandør i detailleddet«: En fysisk eller juridisk person, der sælger energi til slutkunders eget forbrug i husholdnings-, handels- og industrisektoren. |
| --- | --- |

m)

»energileverandør i detailleddet«: En fysisk eller juridisk person, der sælger energi til slutkunders eget forbrug i husholdnings-, handels- og industrisektoren.

| n) | »små distributører og energileverandører i detailleddet«: Distributører eller detailleverandører, hvis årlige omsætning ligger under, hvad der svarer til 50 GWh forbrugsmålt elektricitet inden for forbrug af fjernvarme og fjernkøling eller den tilsvarende leverance i kubikmeter eller tons af de øvrige energibærere. |
| --- | --- |

n)

»små distributører og energileverandører i detailleddet«: Distributører eller detailleverandører, hvis årlige omsætning ligger under, hvad der svarer til 50 GWh forbrugsmålt elektricitet inden for forbrug af fjernvarme og fjernkøling eller den tilsvarende leverance i kubikmeter eller tons af de øvrige energibærere.

| o) | »energitjenesteselskab«: et selskab, der leverer
  energieffektiviseringstjenester
  og gennemfører energieffektiviseringsprogrammer
  og/eller
  andre energieffektiviseringstiltag hos en
  bruger. |
| --- | --- |

o)

»energitjenesteselskab«: et selskab, der leverer
  energieffektiviseringstjenester
  og gennemfører energieffektiviseringsprogrammer
  og/eller
  andre energieffektiviseringstiltag hos en
  bruger.

| p) | »energisyn«: En systematisk fremgangsmåde, hvorved der opnås tilstrækkelig viden om den eksisterende energiforbrugsprofil for et bygningsanlæg, et industrianlæg m.v.; ved et energisyn udpeges og kvantificeres omkostningseffektive energisparemuligheder, og der aflægges rapport om resultaterne. |
| --- | --- |

p)

»energisyn«: En systematisk fremgangsmåde, hvorved der opnås tilstrækkelig viden om den eksisterende energiforbrugsprofil for et bygningsanlæg, et industrianlæg m.v.; ved et energisyn udpeges og kvantificeres omkostningseffektive energisparemuligheder, og der aflægges rapport om resultaterne.

| q) | »hvide attester«: Attester, der udstedes af uafhængige attesteringsorganer, som bekræfter markedsaktørernes påstande om energibesparelser opnået ved energieffektiviseringstiltag i slutanvendelserne. |
| --- | --- |

q)

»hvide attester«: Attester, der udstedes af uafhængige attesteringsorganer, som bekræfter markedsaktørernes påstande om energibesparelser opnået ved energieffektiviseringstiltag i slutanvendelserne.

| r) | »offentlig sektor« omfatter samtlige nationale myndigheder i henhold til artikel 1, stk. 9, i direktiv 2004/18/EF

   (16)

  og artikel 2, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF

   (17)

  og de af disse leverede ydelser og tjenester af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

r)

»offentlig sektor« omfatter samtlige nationale myndigheder i henhold til artikel 1, stk. 9, i direktiv 2004/18/EF

   (16)

  og artikel 2, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF

   (17)

  og de af disse leverede ydelser og tjenester af almen økonomisk interesse.

| s) | »præstationskontrakter om energibesparelser«: kontrakter, hvormed energitjenesteselskaber opgraderer og tilpasser eksisterende offentlige bygninger/faciliteter uden brug af de budgetterede offentlige midler. Det påhviler selskaberne at stille finansiering og projektopgraderinger til rådighed, og de får refunderet deres udgifter over en vis årrække på baggrund af de garanterede besparelser, der kan opnås i kraft af opgraderingerne. |
| --- | --- |

s)

»præstationskontrakter om energibesparelser«: kontrakter, hvormed energitjenesteselskaber opgraderer og tilpasser eksisterende offentlige bygninger/faciliteter uden brug af de budgetterede offentlige midler. Det påhviler selskaberne at stille finansiering og projektopgraderinger til rådighed, og de får refunderet deres udgifter over en vis årrække på baggrund af de garanterede besparelser, der kan opnås i kraft af opgraderingerne.

| t) | »offentligt-privat partnerskab«: en form for samarbejde mellem den offentlige og den private sektor, som har til formål at sikre effektiv udførelse af de opgaver, der fremgår af direktivet, som traditionelt udføres af den offentlige sektor. De offentlige myndigheders potentielle kontraktpartnere kan være private organisationer inden for energiindustrien, for så vidt som de leverer energi eller andre energitjenester. |
| --- | --- |

t)

»offentligt-privat partnerskab«: en form for samarbejde mellem den offentlige og den private sektor, som har til formål at sikre effektiv udførelse af de opgaver, der fremgår af direktivet, som traditionelt udføres af den offentlige sektor. De offentlige myndigheders potentielle kontraktpartnere kan være private organisationer inden for energiindustrien, for så vidt som de leverer energi eller andre energitjenester.

KAPITEL II

ENERGISPAREMÅL

Artikel 4

Generelt mål

1.   Medlemsstaterne vedtager og
  opfylder bindende
  mål for
  kumulative energibesparelser
  , der kan tilskrives
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag af den art, der er anført i bilag III.

2.   
  Målene består i at spare en energimængde, beregnet efter metoden i bilag I, der i de første tre år efter gennemførelsen af diretivet svarer til i alt mindst 3%, i de følgende tre år til i alt mindst 4% og i de derpå følgende tre år til i alt mindst 4,5% af den energimængde,
  som blev distribueret og/eller solgt til slutkunderne. Udgifterne til de foranstaltninger, der træffes for at nå
  målene,
  bør ikke overstige udbyttet af dem.

3.   
  De enkelte medlemsstater vedtager programmer og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten.

4.   De første besparelser i distributionen og/eller detailsalget til slutkunderne i forhold til disse mål foretages i det første kalenderår efter det år, hvori dette direktiv gennemføres i medlemsstaternes lovgivning. I kraft af den kumulative anvendelse af målene stiger disse besparelser for de følgende år til og med
  2015
  .

5.   Energiforbruget i basisåret og andre betingelser, f.eks. hensyntagen til virkningerne af tidligere tiltag, beregnes efter metoden i bilag I, og besparelserne måles og kontrolleres efter retningslinjerne i bilag IV. Med henblik på sammenligning og konversion til en sammenlignelig enhed anvendes konversionsfaktorerne i bilag II.

6.   
  Viser den i artikel 19, stk. 2, nævnte rapport, at de af medlemsstaten gennemførte foranstaltninger ikke giver den i stk. 2 anførte forbedring af energieffektiviteten, skal den pågældende medlemsstat gennemføre supplerende foranstaltninger for at nå disse mål.

7.   Medlemsstaterne sørger for, at der udpeges en eller flere, nye eller eksisterende uafhængige myndigheder eller offentlige organisationer, som pålægges overordnet kontrol med og ansvar for tilsynet med rammerne for, at de mål, der er anført i stk. 2, nås, og som således kontrollerer, hvilke besparelser der er opnået i kraft af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag,
  herunder eksisterende nationale energieffektiviseringstiltag,
  og rapporterer om resultaterne.

Dele af disse opgaver kan uddelegeres til private organer.

8.   
  Mindst to år forud for
  udløbet af den periode,
  for
  hvilken
  målene
  i stk. 2 gælder,
  forelægger
  Kommissionen
  et forslag med nye bindende mål for energieffektivitet, der skal træde i kraft ved udgangen af denne periode
  .

9.   Når Kommissionen første gang har haft
  målene
  oppe til fornyet overvejelse og aflagt rapport herom, vil den undersøge, om der bør forelægges et direktivforslag om yderligere udvikling af den markedsbaserede strategi for energieffektivisering ved hjælp af »hvide attester«.

10.   
  Kommissionen kan inden for et år efter direktivets ikrafttræden udvikle og vedtage bindende differentierede nationale mål efter proceduren i artikel 20.

Ved beregningen af denne procentsats bør der tages hensyn til de energieffektivitetsniveauer, de enkelte medlemsstater har opnået (idet der også tages hensyn til de reduktioner i CO2-emissionerne, der er opnået gennem energieffektiviseringstiltag).

Disse differentierede nationale mål skal sammenlagt opfylde de respektive bindende tre-årsmål for hele EU i henhold til stk. 2.

Bilag I, punkt 3, finder i så fald ikke længere anvendelse.

11.   
  Medlemsstaterne arbejder hen imod fastsættelse af fælles referenceværdier for hele EU for at forbedre energieffektiviteten på alle relevante områder med udgangspunkt i energieffektivitetsindikatorerne.

I overensstemmelse med proceduren i artikel 20 arbejder Kommissionen på at fastlægge harmoniserede energieffektivitetsindikatorer og herpå baserede referenceværdier for de i bilag V anførte energiomdannelsesmarkeder og -undermarkeder
  .

Senest tre år efter gennemførelsen forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om fremskridtene i forbindelse med fastlæggelse af indikatorer og referenceværdier.

Så snart Kommissionen sammen med medlemsstaterne efter proceduren i artikel 20 har fastlagt indikatorer for alle de i bilag V anførte energiomdannelsesmarkeder og -undermarkeder, træffer medlemsstaterne i fællesskab afgørelse om, hvorvidt de generelle mål, jf. stk. 2, skal erstattes af referenceværdier, så længe den mængde energi, der spares ved at opfylde referenceværdierne, opfylder de respektive obligatoriske mål i stk. 2.

Artikel 5

Offentlige indkøb af energieffektiviseringsydelser til slutanvendelserne

1.   Medlemsstaterne vedtager og opfylder
  bindende mål for energibesparelser
  i den offentlige sektor ved hjælp af offentlige indkøb af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre tiltag til energieffektivisering af slutanvendelserne.
  Målene
  kan
  være delmål
  af
  de
  overordnede mål, der er omtalt i artikel 4, stk. 1, således at opfyldelse af
  målene
  i den offentlige sektor vil bidrage til, at
  de
  overordnede mål nås.

2.   
  Målene
  for den offentlige sektor
  består i besparelser, der i de første tre år efter dette direktivs ikrafttræden udgør i alt
  mindst
  4,5 %, i de følgende tre år i alt mindst 5,5 % og i de derpå følgende tre år i alt mindst 6 %
  af den energi, der distribueres og/eller sælges til denne sektor; det fordeles og beregnes i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, og metoden i bilag I. Med henblik på sammenligning og konversion til primærenergi anvendes konversionsfaktorerne i bilag II.

3.   Medlemsstaterne udpeger en eller flere nye eller eksisterende organisationer, der har ansvaret for administration, forvaltning og gennemførelse med henblik på opfyldelse af
  målene
  for offentlige indkøb og for at yde rådgivning og udarbejde indkøbsvejledninger med henblik på energieffektivisering. Disse organisationer kan være de samme uafhængige myndigheder eller offentlige organisationer som dem, der er omhandlet i artikel 4, stk. 7.

4.   For at nå de mål, der fastsættes i henhold til stk. 1,
  fastlægger medlemsstaterne retningslinjer
  for offentlige indkøb
  for at forpligte forvaltningerne til
  at indarbejde energieffektiviseringshensyn i deres investerings- og driftsbudgetter og deres aktiviteter ved brug af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag og
  at fastsætte energieffektivitet som vurderingskriterium ved udbud af offentlige kontrakter
  . Under overholdelse af de procedurer, der er fastlagt i medlemsstaternes og Fællesskabets lovgivning om offentlige indkøb,
  omfatter
  retningslinjerne
  mindst
  følgende:

| a) | krav om at der anvendes finansieringsinstrumenter til energibesparelser som f.eks. tredjepartsfinansiering og præstationskontrakter om levering af målbare og forud fastsatte energibesparelser (også i tilfælde, hvor offentlige forvaltninger har outsourcet ansvarsområder), når der købes
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag |
| --- | --- |

a)

krav om at der anvendes finansieringsinstrumenter til energibesparelser som f.eks. tredjepartsfinansiering og præstationskontrakter om levering af målbare og forud fastsatte energibesparelser (også i tilfælde, hvor offentlige forvaltninger har outsourcet ansvarsområder), når der købes
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag

| b) | krav om indkøb af udstyr og køretøjer blandt energieffektive produkter inden for hver kategori af udstyr og køretøjer, idet der i givet fald benyttes analyser af minimerede livscyklusomkostninger eller tilsvarende metoder til at sikre omkostningseffektiviteten |
| --- | --- |

b)

krav om indkøb af udstyr og køretøjer blandt energieffektive produkter inden for hver kategori af udstyr og køretøjer, idet der i givet fald benyttes analyser af minimerede livscyklusomkostninger eller tilsvarende metoder til at sikre omkostningseffektiviteten

| c) | krav om indkøb af produkter med lavere strømforbrug i standby, idet der i givet fald benyttes analyser af minimerede livscyklusomkostninger eller tilsvarende metoder til at sikre omkostningseffektiviteten. |
| --- | --- |

c)

krav om indkøb af produkter med lavere strømforbrug i standby, idet der i givet fald benyttes analyser af minimerede livscyklusomkostninger eller tilsvarende metoder til at sikre omkostningseffektiviteten.

Medlemsstaterne offentliggør de retningslinjer, der med hensyn til energieffektivitet gælder for offentlige indkøb, og Kommissionen evaluerer disse retningslinjer efter udløbet af den periode, for hvilken målene i stk. 2 gælder.

5.   Efter udløbet af den periode, for hvilken
  målene
  gælder, tager Kommissionen
  de
  i stk. 2 anførte mål op til fornyet overvejelse og undersøger, om den skal forelægge et forslag om forlængelse af målperioden eller ændring af
  målene
  .
  Samtidig undersøger Kommissionen, om det er hensigtsmæssigt at forelægge et forslag om harmoniserede retningslinjer og foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i den offentlige sektor.

Artikel 6

Energieffektivitet i slutanvendelserne i andre sektorer

Virksomheder kan indgå aftaler internt i deres sektorer om at fremme energieffektiviteten i slutanvendelserne.

I denne forbindelse kan virksomhederne fremsende en ansøgning til Kommissionen, som inden for to måneder skal oplyse, hvorvidt der kan opstilles bindende mål for energibesparelserne i sektoren.

KAPITEL III

FREMME AF ENERGIEFFEKTIVITET I SLUTANVENDELSERNE OG AF
  ENERGIEFFEKTIVISERINGSTJENESTER

Artikel 7

Energidistributører og energileverandører i detailleddet

Medlemsstaterne fjerner barrierer for efterspørgslen på

  energieffektiviseringstiltag, energieffektiviseringstjenester og begrænsninger for levering af disse
  og sikrer
  i overensstemmelse med målene for liberalisering af energimarkedet,
  at energidistributører og/eller energileverandører i detailleddet, som sælger elektricitet, gas, fjernvarme og/eller fyringsolie
  , kul og transportbrændstoffer
  :

| a) | tilbyder og aktivt fremmer
  energieffektiviseringstjenester
  som en integrerende del af distributionen og/eller salget af energi til kunderne, enten direkte eller gennem andre
  energitjenesteleverandører |
| --- | --- |

a)

tilbyder og aktivt fremmer
  energieffektiviseringstjenester
  som en integrerende del af distributionen og/eller salget af energi til kunderne, enten direkte eller gennem andre
  energitjenesteleverandører

| b) | afstår fra aktiviteter, der kunne hindre
  efterspørgsel på og
  levering af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag eller hæmme udviklingen af markedet for
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag i det hele taget.
  Medlemsstaterne
  træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at sådanne aktiviteter bringes til ophør, hvor de forekommer |
| --- | --- |

b)

afstår fra aktiviteter, der kunne hindre
  efterspørgsel på og
  levering af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag eller hæmme udviklingen af markedet for
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag i det hele taget.
  Medlemsstaterne
  træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at sådanne aktiviteter bringes til ophør, hvor de forekommer

| c) | tilvejebringer de oplysninger om deres kunder i slutbrugerleddet, som er nødvendige for, at de udpegede myndigheder eller organisationer, jf. artikel 4, stk. 7, kan tilrettelægge og gennemføre energieffektiviseringsprogrammer, og for at fremme
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag. Disse oplysninger bør, hvor det er relevant, omfatte historiske og aktuelle data om forbruget i slutbrugerleddet, lastprofiler, kundesegmenter og kundernes geografiske placering, uden at det går ud over forretningsmæssigt følsomme informationers integritet og fortrolighed
  eller overholdelsen af forpligtelser i henhold til national lov eller fællesskabsretten, der beskytter slutbrugernes privatliv. |
| --- | --- |

c)

tilvejebringer de oplysninger om deres kunder i slutbrugerleddet, som er nødvendige for, at de udpegede myndigheder eller organisationer, jf. artikel 4, stk. 7, kan tilrettelægge og gennemføre energieffektiviseringsprogrammer, og for at fremme
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag. Disse oplysninger bør, hvor det er relevant, omfatte historiske og aktuelle data om forbruget i slutbrugerleddet, lastprofiler, kundesegmenter og kundernes geografiske placering, uden at det går ud over forretningsmæssigt følsomme informationers integritet og fortrolighed
  eller overholdelsen af forpligtelser i henhold til national lov eller fællesskabsretten, der beskytter slutbrugernes privatliv.

Medlemsstaterne garanterer tilstrækkelige incitamenter, lige konkurrencebetingelser, lige vilkår og gennemsigtighed for virksomheder, der ikke er omfattet af denne artikel, så de er i stand til at tilbyde og udføre energitjenester uafhængigt.

Artikel 8

Gennemførelse af besparelser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer eller andre energieffektiviseringstiltag tilbydes alle kunder, der kommer i betragtning, herunder små og mellemstore virksomheder, forbrugere og frivillige sammenslutninger af mindre kunder, og at disse
  energieffektiviseringstjenester
  , programmer og andre tiltag kan leveres, respektive gennemføres af kvalificerede organer, herunder
  installatører
  , energitjenesteselskaber, energirådgivere og energikonsulenter.

2.   
  Medlemsstaterne sikrer, at transportbrændstof- og trafiksektoren overholder sine særlige forpligtelser med hensyn til energieffektivitet og energibesparelser.

3.   
  Medlemsstaterne sikrer, at de enkelte energisektorer opfylder deres specifikke forpligtelser med hensyn til energieffektivitet og energibesparelser i lyset af deres respektive økonomiske andel og forbrugstendensen i de senere år.

Artikel 9

Oplysning og rådgivning

1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at der gøres en større indsats for at fremme energieffektivitet i slutanvendelserne i skoler, erhvervsuddannelser og universitetsuddannelser samt i faglige uddannelser og voksenuddannelser.

2.   
  Medlemsstaterne skaber hensigtsmæssige rammer og incitamenter for, at markedsoperatørerne i højere grad oplyser og rådgiver slutkunderne om energieffektivitet i slutanvendelserne.

3.   
  Medlemsstaterne støtter direktivets mål gennem deres egen nationale oplysningspolitik.

Artikel 10

Præstationskontrakt om energitjeneste

Medlemsstaterne vedtager foranstaltninger med henblik på at nedbryde de omfattende barrierer, der hindrer yderligere udvikling af markederne for præstationskontrakter, og skaber incitamenter for modeller for indgåelse af contractingaftaler.

Artikel 11

Kvalifikation, certificering og godkendelse af energitjenesteleverandører

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes passende ordninger for kvalificering, godkendelse og/eller certificering af markedsaktører, der leverer
  energieffektiviseringstjenester
  , med det formål at opretholde et højt teknisk kompetenceniveau hos personalet og en høj kvalitet og pålidelighed af de tilbudte
  energieffektiviseringstjenester
  . I tilfælde hvor en medlemsstat har brug for beviser, udstedt af andre medlemsstater, for kvalifikation, certificering og godkendelse med dette formål, anerkendes disse beviser gensidigt.

2.   I overensstemmelse med artikel 19 medtager medlemsstaterne i deres rapport til Kommissionen en vurdering af effektiviteten af nationale ordninger for kvalificering, certificering og/eller godkendelse og om et eventuelt behov for harmonisering på EU-plan.

Artikel 12

Finansieringsinstrumenter for energibesparelser

1.   Medlemsstaterne ophæver eller ændrer nationale love og bestemmelser, der hindrer eller begrænser anvendelsen af finansieringsinstrumenter og kontrakter om energibesparelser på markedet for
  energieffektiviseringstjenester
  , som f.eks. tredjepartsfinansiering og præstationskontrakter om
  energieffektiviseringstjenester
  .

2.   Medlemsstaterne stiller i form af kontraktmodeller de i stk. 1 nævnte instrumenter og kontrakter til rådighed for både offentlige og private indkøbere af
  energieffektiviseringstjenester
  og energieffektiviseringstiltag.

Artikel 13

Takster og andre bestemmelser vedrørende netbunden energi

Medlemsstaterne sørger for, at incitamenter til at øge mængden af transmitteret energi eller energisalget ophæves, hvor sådanne er indeholdt i takstreguleringsordninger for de dele af distributionen af netbunden energi, hvor der er monopol. Dette kan gøres ved at indføre takststrukturer for transmission og distribution, som udover salgsmængden tager hensyn til forhold som antallet af betjente kunder, ved at lægge loft over indtægterne eller ved andre foranstaltninger, der kan anses for at have samme
  virkning
  .

Artikel 14

Fonde og finansieringsmekanismer

1.   Medlemsstaterne kan oprette en eller flere fonde, som
  yder
  tilskud til gennemførelse af energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag og
  fremmer
  udviklingen af et marked for
  energieffektiviseringstjenester
  , herunder fremme af energisyn, finansieringsinstrumenter for energibesparelser og i relevante tilfælde bedre forbrugsmåling og informativ fakturering, jf. dog traktatens artikel 87 og 88.
  Oprettes sådanne fonde, rettes de også
  mod sektorer
  i slutanvendelserne
  med højere transaktionsomkostninger
  og
  højere
  risici
  og
  fremmer
  udviklingen af
  markeder for
  leverandører af
  energieffektiviseringstjenester
  .

2.   
  Oprettes sådanne fonde, kan de
  tilbyde tilskud, lån, finansieringsgarantier og/eller andre typer af finansiering, der yder resultatgaranti.

3.   Fondene
  er
  åbne for alle kvalificerede leverandører af
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag, som er aktive på det indre marked for
  energieffektiviseringstjenester
  , f.eks. energitjenesteselskaber, uafhængige energirådgivere og
  installatører
  . Udbud gennemføres i fuld overensstemmelse med gældende regler om offentlige indkøb, så det også sikres, at fondene supplerer og ikke konkurrerer med forretningsmæssigt finansierede
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag.

4.   
  Den/de fond/e, der skal oprettes, kan finansieres gennem en forhøjelse af tariffer og/eller priser, et bidrag fra energiaktørerne, jf. artikel 7, en energiafgift eller andre finansieringsinstrumenter.

5.   
  Medlemsstaterne kan også nå deres mål gennem præstationskontrakter om energibesparelser, hvorved et selskab bliver tildelt opgaven at opgradere energiudstyr og -tjenester i offentlige faciliteter uden brug af øremærkede midler. Det påhviler de pågældende selskaber at stille finansiering og projektopgraderinger til rådighed, og de vil få refunderet deres udgifter over en vis årrække på baggrund af de besparelser, der kan opnås i kraft af opgraderingerne.

Artikel 15

Energisyn

Medlemsstaterne sikrer, at der findes uafhængige energisynsordninger, som har høj kvalitet og er tilrettelagt således, at de identificerer potentielle energispareforanstaltninger og
  behov for energieffektiviseringstjenester
  samt forbereder disses gennemførelse. Energisyn skal også kunne udføres for mindre boliger og forretningsejendomme samt små og mellemstore virksomheder i industrien og for foretagender med forholdsvis høje transaktionsomkostninger.
  Energirevisions- og energistyringsordningen (E2MAS) implementeres i givet fald.

Artikel 16

Omstilling af energi og energiforbrugende udstyr

Senest to år efter gennemførelsen af dette direktiv vurderer Kommissionen, i hvilket omfang der er opnået energieffektivitet, og hvorvidt denne kan øges yderligere gennem omstilling af energi og installationer, f.eks. omstilling til fjernvarme i stedet for særskilte kedler eller omstilling til vedvarende energi som erstatning for fossile energikilder.

Vurderingen skal anvendes som et supplerende værktøj for medlemsstaterne til at opnå et større besparelsespotentiale og større økologiske fordele med henblik på at nå deres energibesparelsesmål.

Artikel 17

Forbrugsmåling informativ fakturering

1.   Medlemsstaterne sørger
  i samarbejde med energivirksomhederne

  for, at slutbrugerkunder hos
  virksomheder med
  netbunden energi
  altid
  udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt oplyser kundens faktiske energiforbrug,
  når der oprettes nye forbindelser, eller en eksisterende måler skal udskiftes, og såfremt det i øvrigt er teknisk muligt, økonomisk rimeligt og proportionalt i forhold til besparelsespotentialet
  .

2.   Medlemsstaterne sørger for, at faktureringen oplyser det faktiske forbrug på en forståelig måde
  . Kunderne modtager regelmæssigt oplysninger om deres forbrugstal, så de
  kan regulere deres eget energiforbrug. For netbunden energi skal distributionsafgifter og energiafgifter i relevante tilfælde anføres på samme regning.

3.   Medlemsstaterne sørger
  i samarbejde med energivirksomhederne

  for, at alle energidistributører og/eller -detailforhandlere oplyser deres kunder om følgende forhold i eller sammen med regninger, kontrakter, transaktioner, kvitteringer fra distributionsstationer og reklamemateriale:

| a) | faktiske aktuelle priser og i givet fald faktisk forbrug; |
| --- | --- |

a)

faktiske aktuelle priser og i givet fald faktisk forbrug;

| b) | i givet fald sammenligning af forbrugerens aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før
  , i givet fald med korrektioner f.eks. på grund af vejrforhold; |
| --- | --- |

b)

i givet fald sammenligning af forbrugerens aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før
  , i givet fald med korrektioner f.eks. på grund af vejrforhold;

| c) | sammenligning med en gennemsnitlig normalforbruger eller referenceforbruger af energi i samme kategori
  og med en gennemsnitlig normal- eller referenceforbruger af energi fra den økologisk mest effektive erstatningskategori; |
| --- | --- |

c)

sammenligning med en gennemsnitlig normalforbruger eller referenceforbruger af energi i samme kategori
  og med en gennemsnitlig normal- eller referenceforbruger af energi fra den økologisk mest effektive erstatningskategori;

| d) | miljøpåvirkningen af den energi, der er distribueret eller solgt til forbrug, f.eks. CO2-udledning.
  For så vidt angår elektricitetsindustrien, har artikel 3, stk. 6, litra b), i direktiv 2003/54/EF forrang over denne bestemmelse; |
| --- | --- |

d)

miljøpåvirkningen af den energi, der er distribueret eller solgt til forbrug, f.eks. CO2-udledning.
  For så vidt angår elektricitetsindustrien, har artikel 3, stk. 6, litra b), i direktiv 2003/54/EF forrang over denne bestemmelse;

| e) | oplysning om kontaktpunkter
  om forbrugerorganisationer, energiagenturer eller lignende institutioner
  , herunder websteder, hvor der kan hentes oplysninger om
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag,
  sammenlignelige slutbrugerprofiler
  samt tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr
  , herunder eventuelt faktor 4-udstyr, der er til rådighed på markedet. |
| --- | --- |

e)

oplysning om kontaktpunkter
  om forbrugerorganisationer, energiagenturer eller lignende institutioner
  , herunder websteder, hvor der kan hentes oplysninger om
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag,
  sammenlignelige slutbrugerprofiler
  samt tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr
  , herunder eventuelt faktor 4-udstyr, der er til rådighed på markedet.

Artikel 18

Definition af energibesparelsesmekanismer

Ved fastlæggelsen af mekanismer til opnåelse af energibesparelser på mængden af energi, der distribueres og/eller sælges til slutkunder, bør der tages højde for den effektivitetsgevinst, der kan opnås ved udbredt brug af teknologiske innovationer inden for området energimåling.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 19

Rapport

1.   Medlemsstaterne aflægger
  et år efter gennemførelsen af dette direktiv
  rapport til Kommissionen om den overordnede forvaltning og gennemførelse heraf. Rapporten skal omfatte oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt, herunder kvalificering, certificering og/eller godkendelse af energitjenesteleverandører
  og om anvendelse af bottom-up-systemet
  . Den skal også omfatte oplysninger om energisynsordninger, anvendelse af finansieringsinstrumenter for energibesparelser, bedre forbrugsmåling og informativ fakturering. Oplysninger om foranstaltningernes forventede virkninger og deres finansiering bør også være indeholdt i rapporten.

2.   Senest
  den 1. oktober 2009
  og derefter hvert tredje år frem til og med
  2015
  forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport om, hvordan det er gået med at nå
  de nationale
  energisparemål, jf. artikel 4, stk. 1, med at nå målene for den offentlige sektor, jf. artikel 5, stk. 1, og med at udvikle
  energieffektiviseringstjenester
  , jf. artikel 7, litra a). Virkningerne af tidligere års foranstaltninger, som er taget i betragtning ved beregningen af besparelserne, skal specificeres og kvantificeres. Dette fortsætter, indtil der rapporteres om det sidste år i den periode, målene gælder for, jf. artikel 4 og 5.

3.   På grundlag af medlemsstaternes rapporter vurderer Kommissionen, i hvilket omfang medlemsstaterne er på vej til at nå deres nationale mål. Kommissionen offentliggør sine konklusioner i en rapport, første gang senest
  fire år
  efter direktivets
  gennemførelse
  og derefter hvert tredje år. Rapporten ledsages i relevant omfang, og hvor det er nødvendigt, af forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om yderligere foranstaltninger.
  Kommissionen sikrer, at der mellem medlemsstaterne udveksles information om bedste praksis for energibesparelser.

4.   
  Senest to år efter direktivets gennemførelse offentliggør Kommissionen en cost-benefit-vurdering af påvirkningerne, som sammenligner EU-standarder, -lovgivninger, -politikker og -foranstaltninger på området energieffektivitet i slutanvendelserne.

Artikel 20

Udvalgsprocedure

1.   
  Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   
  Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 21

Ophævelse

Direktiv 93/76/EØF ophæves med virkning fra dette direktivs ikrafttrædelsesdato, jf. artikel 24.

Artikel 22

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv den 1. juni 2006. De underretter Kommissionen om teksten til disse love og bestemmelser og fremsender en sammenligningstabel over disse bestemmelser og direktivet.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde er henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 23

Yderligere lovgivning

Senest den 1. januar 2007 forelægger Kommissionen et nyt forslag til direktiv for Europa-Parlamentet og Rådet om fremme af energieffektivitet og energitjenester i brændstof- og transportsektoren som helhed.

Artikel 24

Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 25

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 115.

1

(2)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 19.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

3

(4)  Grønbogen »På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed«, KOM(2000) 769.

4

KOM(2000) 769

(5)  EFT L 176 af 15.7.2003, s. 37. Senest ændret ved Rådets direktiv 2004/85/EF (
  EUT L 236 af 7.7.2004, s. 10).

5

Senest ændret ved Rådets direktiv 2004/85/EF (

(6)  EFT L 176 af 15.7.2003, s. 57.

6

(7)  Implementing the internal energy market: First benchmarking report; Europa-Kommissionen, 2002.

7

(8)  EFT C 394 af 17.12.1998, s. 1.

8

(9)  EFT C 343 af 5.12.2001, s. 190.

9

(10)  Rådets konklusioner: EU-bulletin 5-2000, punkt 1.4.41.

10

(11)  EFT L 237 af 22.9.1993, s. 28.

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65.

13

(14)  EFT L 275 af 25.10.2003, s. 32. Ændret ved direktiv 2004/101/EF (EFT L 338 af 13.11.2004, s. 18).

14

(15)  EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

15

(16)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (

  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114). Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1874/2004 (EUT L 326 af 29.10.2004, s. 17).

16

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (

(17)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (

  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 1874/2004.

17

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (

BILAG I

METODE TIL BEREGNING AF MÅL FOR EFFEKTIV SLUTANVENDELSE AF ENERGI

Der anvendes følgende metode til at beregne de nationale mål, jf. artikel 4 og 5:

| 1. | Medlemsstaterne beregner det aritmetiske gennemsnit af det samlede indenlandske energiforbrug gennem de seneste fem kalenderår forud for direktivets ikrafttræden, for hvilke der foreligger officielle
  tal. På baggrund af denne værdi beregnes de energibesparelser, der skal opnås. Basisværdien benyttes
  i hele direktivets løbetid. Disse data omfatter den mængde energi, der er distribueret eller solgt til slutkunderne i perioden, uden justering for graddage, strukturændringer eller produktionsændringer. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne beregner det aritmetiske gennemsnit af det samlede indenlandske energiforbrug gennem de seneste fem kalenderår forud for direktivets ikrafttræden, for hvilke der foreligger officielle
  tal. På baggrund af denne værdi beregnes de energibesparelser, der skal opnås. Basisværdien benyttes
  i hele direktivets løbetid. Disse data omfatter den mængde energi, der er distribueret eller solgt til slutkunderne i perioden, uden justering for graddage, strukturændringer eller produktionsændringer.

| 2. | Energisparemålene
  fastsættes i forhold til
  det gennemsnitlige energiforbrug i 5-årsperioden
  og udtrykkes i absolutte tal i GWh eller tilsvarende ved brug af konversionsfaktorerne i bilag II.
  Metoden er uafhængig af væksten i BNP. |
| --- | --- |

2.

Energisparemålene
  fastsættes i forhold til
  det gennemsnitlige energiforbrug i 5-årsperioden
  og udtrykkes i absolutte tal i GWh eller tilsvarende ved brug af konversionsfaktorerne i bilag II.
  Metoden er uafhængig af væksten i BNP.

| 3. | Energibesparelser i et bestemt år
  efter direktivets ikrafttræden
  , der skyldes energieffektiviseringstiltag, som er iværksat i et tidligere år, dog ikke tidligere end
  2000
  ,
  og har en vedvarende virkning,
  kan tages i betragtning ved beregningen af
  besparelserne
  . Disse energibesparelser skal være målelige og kontrollerbare, jf. retningslinjerne i direktivets bilag IV. |
| --- | --- |

3.

Energibesparelser i et bestemt år
  efter direktivets ikrafttræden
  , der skyldes energieffektiviseringstiltag, som er iværksat i et tidligere år, dog ikke tidligere end
  2000
  ,
  og har en vedvarende virkning,
  kan tages i betragtning ved beregningen af
  besparelserne
  . Disse energibesparelser skal være målelige og kontrollerbare, jf. retningslinjerne i direktivets bilag IV.

BILAG II

DET PRIMÆRE ENERGIINDHOLD I UDVALGTE BRÆNDSTOFFER TIL SLUTANVENDELSER — KONVERSIONSTABEL

| Energiprodukt | kJ (NCV) | kg olieækv. (NCV) | kWh (NCV) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koks | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg stenkul | 17 200 — 30 700 | 0,411 — 0,733 | 4,778 — 8,528 |
| 1 kg brunkulsbriketter | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg brunkul med høj brændværdi | 10 500 — 21 000 | 0,251 — 0,502 | 2,917 — 5,833 |
| 1 kg brunkul | 5 600 — 10 500 | 0,134 — 0,251 | 1,556 — 2,917 |
| 1 kg olieskifer | 8 000 — 9 000 | 0,191— 0,215 | 2,222 — 2,500 |
| 1 kg tørv | 7 800 — 13 800 | 0,186 — 0,330 | 2,167 — 3,833 |
| 1 kg restbrændselsolie (svær olie) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg let brændselsolie | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg motorbrændstof (benzin) | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg paraffinolie | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg LPG | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg naturgas (1) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg LNG | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg træ (25 % fugtighed) (2) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg pellets/træbriketter | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg affald | 7 400 — 10 700 | 0,177 — 0,256 | 2,056 — 2,972 |
| 1 MJ udvundet varme | 1 000 | 0,024 | 278 |
| 1 kWh elektrisk energi | 3 600 | 0,086 | 2,5 (3) |

Energiprodukt

kJ (NCV)

kg olieækv. (NCV)

kWh (NCV)

1 kg koks

28 500

0,676

7,917

1 kg stenkul

17 200 — 30 700

0,411 — 0,733

4,778 — 8,528

1 kg brunkulsbriketter

20 000

0,478

5,556

1 kg brunkul med høj brændværdi

10 500 — 21 000

0,251 — 0,502

2,917 — 5,833

1 kg brunkul

5 600 — 10 500

0,134 — 0,251

1,556 — 2,917

1 kg olieskifer

8 000 — 9 000

0,191— 0,215

2,222 — 2,500

1 kg tørv

7 800 — 13 800

0,186 — 0,330

2,167 — 3,833

1 kg restbrændselsolie (svær olie)

40 000

0,955

11,111

1 kg let brændselsolie

42 300

1,010

11,750

1 kg motorbrændstof (benzin)

44 000

1,051

12,222

1 kg paraffinolie

40 000

0,955

11,111

1 kg LPG

46 000

1,099

12,778

1 kg naturgas (1)

47 200

1,126

13,10

1 kg LNG

45 190

1,079

12,553

1 kg træ (25 % fugtighed) (2)

13 800

0,330

3,833

1 kg pellets/træbriketter

16 800

0,401

4,667

1 kg affald

7 400 — 10 700

0,177 — 0,256

2,056 — 2,972

1 MJ udvundet varme

1 000

0,024

278

1 kWh elektrisk energi

3 600

0,086

2,5 (3)

---

(1)  93,0 % metan.

(2)  Medlemsstaterne kan anvende andre værdier alt efter, hvilken træsort der er mest anvendt i den pågældende medlemsstat.

(3)  For besparelser i kWh elektrisk energi kan medlemsstaterne anvende en standardkoefficient på 2,5, hvad der afspejler elproduktionens anslåede gennemsnitlige 40 % effektivitet i EU i målperioden.

BILAG III

ENERGIEFFEKTIVISERINGSPROGRAMMER OG ANDRE ENERGIEFFEKTIVISERINGSTILTAG, DER KOMMER I BETRAGTNING

I dette bilag gives der eksempler på, hvor der kan udvikles og gennemføres energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag. For at komme i betragtning i forbindelse med opfyldelse af energisparemålene i artikel 4 og 5, skal
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag indeholde aktiviteter, der resulterer i kontrollerbare og målelige besparelser, som mindsker energiforbruget uden at øge miljøbelastningen.
  Energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammerne og de andre energieffektiviseringstiltag skal være omkostningseffektive, og de skal kunne ydes og gennemføres af alle certificerede, kvalificerede og/eller godkendte leverandører af
  energieffektiviseringstjenesterne
  , energieffektiviseringsprogrammer
  og energieffektivitetsfremmende udstyr
  og andre energieffektiviseringstiltag. Denne liste er ikke udtømmende, men tænkt som en vejledning.

| 1. | Områder, hvor det kan komme på tale at tilrettelægge og gennemføre energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag:






  a) | Opvarmning og køling (f.eks.
  varmepumper,
  nye effektive kedler, anlæg eller effektiv modernisering af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer). |
| --- | --- | --- |

1.

Områder, hvor det kan komme på tale at tilrettelægge og gennemføre energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag:

a)

Opvarmning og køling (f.eks.
  varmepumper,
  nye effektive kedler, anlæg eller effektiv modernisering af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer).

| b) | Mobilitet (f.eks. brændstofeffektive motorer, hybridbiler, elektriske biler, trolleyvogne, sporvogne, undergrundssystemer, godstog, tung jernbanetransport). |
| --- | --- |

b)

Mobilitet (f.eks. brændstofeffektive motorer, hybridbiler, elektriske biler, trolleyvogne, sporvogne, undergrundssystemer, godstog, tung jernbanetransport).

| c) | Kombineret kraft/varmeproduktion, som skal fremmes på det lavest mulige niveau for at sikre den størst mulige termodynamiske udnyttelse af energikilderne; tilskyndelse til ændring af elledningsnettet for at gøre det muligt at lede den således producerede elektricitet ind i distributionssystemet. |
| --- | --- |

c)

Kombineret kraft/varmeproduktion, som skal fremmes på det lavest mulige niveau for at sikre den størst mulige termodynamiske udnyttelse af energikilderne; tilskyndelse til ændring af elledningsnettet for at gøre det muligt at lede den således producerede elektricitet ind i distributionssystemet.

| d) | Isolering og ventilation (f.eks. hulrumsisolering i mure og tage, to- eller trelagsisoleringsruder). |
| --- | --- |

d)

Isolering og ventilation (f.eks. hulrumsisolering i mure og tage, to- eller trelagsisoleringsruder).

| e) | Forbedringer af bygningernes ydermure og struktur for at opnå en bedre komfort om sommeren med et lavt eller intet energiforbrug, for eksempel ved hjælp af teknologier til begrænsning af varmestrøm og solstråling (bedre varmeisolering af mure, vinduer med solfilter og lav udstrålingsfaktor, ventilerede tage med beskyttelse mod solstråling), teknologier til kobling af bygninger med miljøvenlige kilder til køling om sommeren (kontakt til jord ved hjælp af luft- eller varmecirkulation, natventilering med dertil knyttet større varmemasse). Forbedringer af bygningers ydermure og struktur for at opnå en bedre komfort om vinteren (tykkere mure, tag- og kælderisolering, vinduesrammer med lav gennemtrængelighed, lav infiltrering og lav udstrålingsfaktor). |
| --- | --- |

e)

Forbedringer af bygningernes ydermure og struktur for at opnå en bedre komfort om sommeren med et lavt eller intet energiforbrug, for eksempel ved hjælp af teknologier til begrænsning af varmestrøm og solstråling (bedre varmeisolering af mure, vinduer med solfilter og lav udstrålingsfaktor, ventilerede tage med beskyttelse mod solstråling), teknologier til kobling af bygninger med miljøvenlige kilder til køling om sommeren (kontakt til jord ved hjælp af luft- eller varmecirkulation, natventilering med dertil knyttet større varmemasse). Forbedringer af bygningers ydermure og struktur for at opnå en bedre komfort om vinteren (tykkere mure, tag- og kælderisolering, vinduesrammer med lav gennemtrængelighed, lav infiltrering og lav udstrålingsfaktor).

| f) | Varmt vand (f.eks. installering af nye apparater, direkte og effektiv anvendelse til rumopvarmning, vaskemaskiner). |
| --- | --- |

f)

Varmt vand (f.eks. installering af nye apparater, direkte og effektiv anvendelse til rumopvarmning, vaskemaskiner).

| g) | Belysning (f.eks. nye effektive pærer og ballaster, digitale styresystemer
  , brug af detektorer, der registrerer bevægelse, som erstatning for konstant belysning i forretningslokaler
  ). |
| --- | --- |

g)

Belysning (f.eks. nye effektive pærer og ballaster, digitale styresystemer
  , brug af detektorer, der registrerer bevægelse, som erstatning for konstant belysning i forretningslokaler
  ).

| h) | Madlavning og nedkøling (f.eks. nye, effektive apparater, varmegenvindingssystemer). |
| --- | --- |

h)

Madlavning og nedkøling (f.eks. nye, effektive apparater, varmegenvindingssystemer).

| i) | Andet udstyr og andre apparater (f.eks.
  kombinerede kraftvarmeapparater, innovative teknologier såsom individuelle måleinstrumenter med AMM-fjernstyring,
  nye effektive apparater, tidsstyring for optimeret energiudnyttelse,
  reducering
  af tab ved standby,
  reducering af apparater med standby
  ). |
| --- | --- |

i)

Andet udstyr og andre apparater (f.eks.
  kombinerede kraftvarmeapparater, innovative teknologier såsom individuelle måleinstrumenter med AMM-fjernstyring,
  nye effektive apparater, tidsstyring for optimeret energiudnyttelse,
  reducering
  af tab ved standby,
  reducering af apparater med standby
  ).

| j) | Produktfremstillingsprocesser (f.eks. mere effektiv udnyttelse af trykluft, kondensat, afbrydere og ventiler, brug af automatiske og integrerede systemer, effektive standbyfunktioner). |
| --- | --- |

j)

Produktfremstillingsprocesser (f.eks. mere effektiv udnyttelse af trykluft, kondensat, afbrydere og ventiler, brug af automatiske og integrerede systemer, effektive standbyfunktioner).

| k) | Motorer og regulatorer (f.eks. øget anvendelse af elektronisk styring, enheder til elektrisk effektstyring, integreret anvendelsesprogrammering, frekvenskonversion). |
| --- | --- |

k)

Motorer og regulatorer (f.eks. øget anvendelse af elektronisk styring, enheder til elektrisk effektstyring, integreret anvendelsesprogrammering, frekvenskonversion).

| l) | Ventilatorer, enheder til elektrisk effektstyring og ventilation (f.eks. nye anordninger/systemer, udnyttelse af naturlig ventilation). |
| --- | --- |

l)

Ventilatorer, enheder til elektrisk effektstyring og ventilation (f.eks. nye anordninger/systemer, udnyttelse af naturlig ventilation).

| m) | Styring som reaktion på efterspørgsel (f.eks. laststyring, styringssystemer for spidslastafhøvling). |
| --- | --- |

m)

Styring som reaktion på efterspørgsel (f.eks. laststyring, styringssystemer for spidslastafhøvling).

| n) | Uddannelse i energieffektivitet og energibesparelse på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

n)

Uddannelse i energieffektivitet og energibesparelse på arbejdspladsen.

| o) | Foranstaltninger, der hos slutkunder fører til et skifte fra fossil energi til vedvarende energi. |
| --- | --- |

o)

Foranstaltninger, der hos slutkunder fører til et skifte fra fossil energi til vedvarende energi.

| p) | Valg af transportform, f.eks.:






  — | subsidieret finansiering af køb eller leje af energieffektive køretøjer |
| --- | --- | --- |

p)

Valg af transportform, f.eks.:

—

subsidieret finansiering af køb eller leje af energieffektive køretøjer

| — | incitamenter for chauffører i transportfirmaer til at bruge mindre brændstof per tur/dag/uge/måned |
| --- | --- |

—

incitamenter for chauffører i transportfirmaer til at bruge mindre brændstof per tur/dag/uge/måned

| — | ekstramonteret udstyr på køretøjer for at øge energiudnyttelsen, f.eks. aerodynamiske spoilere til lastbiler, brændstofcomputere, dæktryksensorer |
| --- | --- |

—

ekstramonteret udstyr på køretøjer for at øge energiudnyttelsen, f.eks. aerodynamiske spoilere til lastbiler, brændstofcomputere, dæktryksensorer

| — | kurser i energiøkonomisk kørsel med målbare opfølgningsaktiviteter |
| --- | --- |

—

kurser i energiøkonomisk kørsel med målbare opfølgningsaktiviteter

| — | energisyn af køretøjer, f.eks. dæk, udstødning, tagbagagebærere |
| --- | --- |

—

energisyn af køretøjer, f.eks. dæk, udstødning, tagbagagebærere

| — | tredjepartsfinansieringsprojekter med transportvirksomheder for at reducere energiforbruget |
| --- | --- |

—

tredjepartsfinansieringsprojekter med transportvirksomheder for at reducere energiforbruget

| — | foranstaltninger til indførelse af olier med gode smøreegenskaber og dæk med lav rullemodstand. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til indførelse af olier med gode smøreegenskaber og dæk med lav rullemodstand.

| q) | Foranstaltninger, som medfører et skifte til køretøjer, som drives med biobrændstof. |
| --- | --- |

q)

Foranstaltninger, som medfører et skifte til køretøjer, som drives med biobrændstof.

| r) | Foranstaltninger, som sammenlagt gør trafikken mere effektiv. Foranstaltninger, som øger anvendelsen af offentlige transportmidler. |
| --- | --- |

r)

Foranstaltninger, som sammenlagt gør trafikken mere effektiv. Foranstaltninger, som øger anvendelsen af offentlige transportmidler.

| s) | Optimerings- og kontrolteknologier (f.eks. bygningsstyringssystemer, lysdæmpningssystemer, vejrudsigtskontrol, osv.). |
| --- | --- |

s)

Optimerings- og kontrolteknologier (f.eks. bygningsstyringssystemer, lysdæmpningssystemer, vejrudsigtskontrol, osv.).

| t) | trafikoverflytning til kollektiv transport, programmer for f.eks.:






  — | bilfrie boliger/arbejdspladser, hvad der kræver gennemførelse af mobilitetsgarantier for beboere/ansatte i form af f.eks. cykler, abonnementer på kollektiv trafik, let adgang til udlejningsbiler osv. |
| --- | --- | --- |

t)

trafikoverflytning til kollektiv transport, programmer for f.eks.:

—

bilfrie boliger/arbejdspladser, hvad der kræver gennemførelse af mobilitetsgarantier for beboere/ansatte i form af f.eks. cykler, abonnementer på kollektiv trafik, let adgang til udlejningsbiler osv.

| — | bilfrie
  dage. |
| --- | --- |

—

bilfrie
  dage.

| — | af-investering: bilejere giver afkald på at eje en bil og får til gengæld alternativ mobilitet til lavere pris, f.eks. i form af cykel, abonnement på kollektiv transport, let adgang til udlejningsbiler osv. |
| --- | --- |

—

af-investering: bilejere giver afkald på at eje en bil og får til gengæld alternativ mobilitet til lavere pris, f.eks. i form af cykel, abonnement på kollektiv transport, let adgang til udlejningsbiler osv.

| — | parkeringspladser i forbindelse med den kollektive trafiks stoppesteder. |
| --- | --- |

—

parkeringspladser i forbindelse med den kollektive trafiks stoppesteder.

| — | politikker og foranstaltninger, som nedsætter transportbehovet. |
| --- | --- |

—

politikker og foranstaltninger, som nedsætter transportbehovet.

| — | politikker og foranstaltninger, som fremmer brugen af offentlig transport. |
| --- | --- |

—

politikker og foranstaltninger, som fremmer brugen af offentlig transport.

| — | politikker og foranstaltninger, som fremmer brugen af jernbanegodstransport. |
| --- | --- |

—

politikker og foranstaltninger, som fremmer brugen af jernbanegodstransport.

| u) | Indføring af top-runner-princippet, fastsættelse af benchmarks eller indførelse af national energimærkning. |
| --- | --- |

u)

Indføring af top-runner-princippet, fastsættelse af benchmarks eller indførelse af national energimærkning.

| 2. | Tværgående foranstaltninger, der kan komme i betragtning
  Målrettede tværgående foranstaltninger kan komme i betragtning, hvis energibesparelserne kan måles præcist og kontrolleres i overensstemmelse med retningslinjerne i direktivets bilag IV. Der kan være tale om følgende (ikke udtømmende):






  — | regler, skatter osv., der primært sigter mod at reducere energiforbruget i slutanvendelserne |
| --- | --- | --- |

2.

Tværgående foranstaltninger, der kan komme i betragtning

Målrettede tværgående foranstaltninger kan komme i betragtning, hvis energibesparelserne kan måles præcist og kontrolleres i overensstemmelse med retningslinjerne i direktivets bilag IV. Der kan være tale om følgende (ikke udtømmende):

—

regler, skatter osv., der primært sigter mod at reducere energiforbruget i slutanvendelserne

| — | standarder og normer, der primært sigter mod at øge produkters og tjenesteydelsers energieffektivitet |
| --- | --- |

—

standarder og normer, der primært sigter mod at øge produkters og tjenesteydelsers energieffektivitet

| — | kampagner, der fremme energieffektivitet og energieffektiviseringstiltag. |
| --- | --- |

—

kampagner, der fremme energieffektivitet og energieffektiviseringstiltag.

BILAG IV

RETNINGSLINJER FOR MÅLING OG KONTROL AF ENERGIBESPARELSER

| 1. | Sådan bør energibesparelser måles
  Energibesparelser konstateres ved at anslå og/eller måle
  uden
  og sammenligne med forbruget
  med
  gennemførelse af foranstaltningen, idet der foretages tilpasninger og normaliseringer for eksterne forhold, der almindeligvis påvirker energiforbruget. De forhold, der almindeligvis påvirker energiforbruget, kan også ændre sig i tidens løb. Sådanne forhold kan f.eks. være virkningen af en eller flere plausible faktorer (ikke udtømmende):






  — | vejrforhold, som f.eks. graddage |
| --- | --- | --- |

1.

Sådan bør energibesparelser måles

Energibesparelser konstateres ved at anslå og/eller måle
  uden
  og sammenligne med forbruget
  med
  gennemførelse af foranstaltningen, idet der foretages tilpasninger og normaliseringer for eksterne forhold, der almindeligvis påvirker energiforbruget. De forhold, der almindeligvis påvirker energiforbruget, kan også ændre sig i tidens løb. Sådanne forhold kan f.eks. være virkningen af en eller flere plausible faktorer (ikke udtømmende):

—

vejrforhold, som f.eks. graddage

| — | belægningsniveauer |
| --- | --- |

—

belægningsniveauer

| — | åbningstider for andre bygninger end boliger |
| --- | --- |

—

åbningstider for andre bygninger end boliger

| — | intensitet af det installerede udstyr (anlæggets produktion) |
| --- | --- |

—

intensitet af det installerede udstyr (anlæggets produktion)

| — | tidsskema for anvendelse af anlæg og køretøjer |
| --- | --- |

—

tidsskema for anvendelse af anlæg og køretøjer

| — | forhold til andre enheder. |
| --- | --- |

—

forhold til andre enheder.

Ved målingen af energibesparelserne, jf.
  artikel 4 og 5
  , begyndes der nedefra. Det indebærer, at energibesparelser, der opnås i kraft af en bestemt
  energieffektiviseringstjeneste
  eller i et bestemt energieffektiviseringsprogram, -tiltag eller -projekt, måles i kilowatt-timer (kWh), Joule (J) eller kilogram olieækvivalenter (kgoe) og derefter lægges sammen med de energibesparelser, der skyldes andre specifikke tjenester, programmer, tiltag eller projekter. De udpegede myndigheder eller organisationer, jf. artikel 4, stk. 7, sikrer, at man undgår at tælle energibesparelser, der skyldes en kombination af flere energieffektiviseringstiltag, med to gange.

Det i artikel 20 nævnte udvalg har til opgave inden for et år fra direktivets ikrafttræden at udarbejde et klart, gennemsigtigt og ubureaukratisk harmoniseret bottom-up-system for hele Europa og muliggøre dets gennemførelse.

Dette system bør baseres på de bottom-up-systemer, der allerede er blevet udviklet og anvendt ubureaukratisk og effektivt i nogle lande. Evalueringsomkostningerne bør ikke overskride 2 % af programomkostningerne med undtagelse af pilotprogrammer.

Medlemsstaterne skal senest et år efter direktivets ikrafttræden have omstillet deres målinger og kontroller til det harmoniserede bottom-up-system for hele Europa.

Bottom-up-systemet kan ved energieffektiviseringsprogrammer (f.eks. støtteprogrammer eller gratis energibesparelsesrådgivning), hvor der sammenlagt kan forventes en energibesparelse på formodentligt mindre end, hvad der svarer til 40 millioner kWh pr. år, anvendes i en forenklet procedure: f.eks.: besparelse i kWh = besparelse pr. type foranstaltning x antal af foranstaltninger (registrerede deltagerantal og foranstaltninger pr. deltager, såfremt disse ikke er tilgængelige, kan formidles f.eks. med markedsdata, indikatorer eller fremskrivninger på grundlag af repræsentative stikprøveundersøgelser). I den sammenhæng skal der pr. type foranstaltning allerede indregnes f.eks. en reduktion for følgeeffekter.

Ved evalueringer af energitjenester (f.eks. energispare-contracting eller betalt energibesparelsesrådgivning), hvor der pr. kunde kan forventes en energibesparelse, der formodentlig svarer til mindre end 40 000 kWh pr. år, kan den forenklede procedure til energieffektiviseringsprogrammer anvendes.

Ved evaluering af horisontale foranstaltninger kan energieffektiviseringsindikatorer tages i betragtning, hvis deres skitserede tendens, som også ville have vist sig uden horisontale foranstaltninger, kan bestemmes. Dobbelttællinger af besparelser gennem målrettede energieffektiviseringsprogrammer, energitjenester og andre politikinstrumenter skal dog i videst mulige omfang kunne undgås. Dette gælder især for energi- eller CO2-afgifter og informationskampagner.

Den resulterende energibesparelse, der skal rapporteres i overensstemmelse med direktivets artikel 19, skal bygge på følgende:

| a) | Hvis tjenesten eller programmet/projektet er afsluttet, og der er tilstrækkelige data på rapporteringstidspunktet, måles resultaterne efter punkt 2.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

a)

Hvis tjenesten eller programmet/projektet er afsluttet, og der er tilstrækkelige data på rapporteringstidspunktet, måles resultaterne efter punkt 2.1 i dette bilag.

| b) | Hvis tjenesten eller programmet/projektet ikke er afsluttet, eller der ikke er tilstrækkelige data på rapporteringstidspunktet, måles resultaterne efter punkt 2.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Hvis tjenesten eller programmet/projektet ikke er afsluttet, eller der ikke er tilstrækkelige data på rapporteringstidspunktet, måles resultaterne efter punkt 2.2 i dette bilag.

Hvordan energiforbruget i basisåret skal beregnes, er beskrevet i bilag I; bilag II indeholder en konversionstabel, og bilag III en række eksempler på
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer og andre energieffektiviseringstiltag.

| 2. | Data og metoder, der kan benyttes (målelighed)
  Der findes flere metoder til at indsamle data for at måle og anslå energibesparelserne. På det tidspunkt, hvor en
  energieffektiviseringstjeneste
  eller et energieffektiviseringsprogram, -tiltag eller -projekt evalueres, kan man ikke altid bygge udelukkende på målinger. Derfor sondres der mellem metoder til at måle energibesparelser og metoder til at anslå energibesparelser. |
| --- | --- |

2.

Data og metoder, der kan benyttes (målelighed)

Der findes flere metoder til at indsamle data for at måle og anslå energibesparelserne. På det tidspunkt, hvor en
  energieffektiviseringstjeneste
  eller et energieffektiviseringsprogram, -tiltag eller -projekt evalueres, kan man ikke altid bygge udelukkende på målinger. Derfor sondres der mellem metoder til at måle energibesparelser og metoder til at anslå energibesparelser.

| 2.1 | Data og metoder, der bygger på måling
  Regninger fra distributionsselskaber eller detailhandlere
  Regninger fra energileverandører, der bygger forbrugsmåling, kan danne grundlag for måling i en passende og tilstrækkelig lang periode før indførelsen af
  energieffektiviseringstjenesten
  , energieffektiviseringsprogrammet, -tiltaget eller -projektet. Derefter kan disse sammenlignes med regninger på grundlag af forbrugsmåling i perioden efter at foranstaltningen m.v. er indført, ligeledes for en passende og tilstrækkelig lang periode. Resultaterne skal om muligt også sammenlignes med en kontrolgruppe (gruppe der ikke deltager).
  Salgsdata for energiprodukter
  Forbruget af forskellige energiprodukter (f.eks. olie, kul eller træ) kan måles ved at sammenligne salgsdata fra detailhandleren eller distributøren, der stammer fra tiden før indførelse af
  energieffektiviseringstjenesten
  , programmer eller andre energieffektiviseringstiltag, med salgsdata fra tiden efter. Der skal benyttes en kontrolgruppe.
  Salgsdata for udstyr og apparater
  Den energimæssige ydeevne for udstyr og apparater kan beregnes på grundlag af oplysninger, der fås direkte fra fabrikanten. Data for salg af udstyr og apparater kan generelt fås fra detailhandlerne. I nogle tilfælde kan der udføres særlige undersøgelser og målinger for at få mere præcise tal fra fabrikant eller detailhandler. De foreliggende tal kan kontrolleres i forhold til salgstal for at fastslå besparelsernes omfang.
  Lastdata for slutforbruget
  En bygnings eller et anlægs energiforbrug kan overvåges præcist med henblik på at registrere energiefterspørgslen før og efter indførelsen af en
  energieffektiviseringstjeneste
  , et program eller et andet energieffektiviseringstiltag. Vigtige relevante faktorer (f.eks. produktionsproces, særligt udstyr, opvarmningsanlæg) kan måles nærmere. På mikroniveau kan bestemte kredsløb eller udstyrsdele, der påvirkes af indførelsen af den nye foranstaltning, også måles for at registrere energiefterspørgslen før og efter. |
| --- | --- |

2.1

Data og metoder, der bygger på måling

Regninger fra distributionsselskaber eller detailhandlere

Regninger fra energileverandører, der bygger forbrugsmåling, kan danne grundlag for måling i en passende og tilstrækkelig lang periode før indførelsen af
  energieffektiviseringstjenesten
  , energieffektiviseringsprogrammet, -tiltaget eller -projektet. Derefter kan disse sammenlignes med regninger på grundlag af forbrugsmåling i perioden efter at foranstaltningen m.v. er indført, ligeledes for en passende og tilstrækkelig lang periode. Resultaterne skal om muligt også sammenlignes med en kontrolgruppe (gruppe der ikke deltager).

Salgsdata for energiprodukter

Forbruget af forskellige energiprodukter (f.eks. olie, kul eller træ) kan måles ved at sammenligne salgsdata fra detailhandleren eller distributøren, der stammer fra tiden før indførelse af
  energieffektiviseringstjenesten
  , programmer eller andre energieffektiviseringstiltag, med salgsdata fra tiden efter. Der skal benyttes en kontrolgruppe.

Salgsdata for udstyr og apparater

Den energimæssige ydeevne for udstyr og apparater kan beregnes på grundlag af oplysninger, der fås direkte fra fabrikanten. Data for salg af udstyr og apparater kan generelt fås fra detailhandlerne. I nogle tilfælde kan der udføres særlige undersøgelser og målinger for at få mere præcise tal fra fabrikant eller detailhandler. De foreliggende tal kan kontrolleres i forhold til salgstal for at fastslå besparelsernes omfang.

Lastdata for slutforbruget

En bygnings eller et anlægs energiforbrug kan overvåges præcist med henblik på at registrere energiefterspørgslen før og efter indførelsen af en
  energieffektiviseringstjeneste
  , et program eller et andet energieffektiviseringstiltag. Vigtige relevante faktorer (f.eks. produktionsproces, særligt udstyr, opvarmningsanlæg) kan måles nærmere. På mikroniveau kan bestemte kredsløb eller udstyrsdele, der påvirkes af indførelsen af den nye foranstaltning, også måles for at registrere energiefterspørgslen før og efter.

| 2.2 | Data og metoder, der bygger på skøn
  Data, der anslås ved anvendelse af avanceret teknik: inspektion
  Energidata kan beregnes på grundlag af oplysninger, som en ekstern ekspert har fundet frem til under en syning eller an anden type inspektion af et eller flere udvalgte steder. På dette grundlag kan der udvikles mere avancerede algoritmer/simuleringsmodeller, som anvendes på genstandsområder (f.eks. bygninger, anlæg eller køretøjer). Med denne metode kan energibesparelser kun bekræftes, ikke kontrolleres.
  Data der anslås ved anvendelse af enkelt teknik: ingen inspektion
  Data kan anslås ved brug af enkle tekniske principper uden at bruge data fra stedet, men ved hjælp af antagelser, der bygger på udstyrsspecifikationer, ydeevneegenskaber, driftsprofiler for gennemførte foranstaltninger og statistisk baserede vilkår. |
| --- | --- |

2.2

Data og metoder, der bygger på skøn

Data, der anslås ved anvendelse af avanceret teknik: inspektion

Energidata kan beregnes på grundlag af oplysninger, som en ekstern ekspert har fundet frem til under en syning eller an anden type inspektion af et eller flere udvalgte steder. På dette grundlag kan der udvikles mere avancerede algoritmer/simuleringsmodeller, som anvendes på genstandsområder (f.eks. bygninger, anlæg eller køretøjer). Med denne metode kan energibesparelser kun bekræftes, ikke kontrolleres.

Data der anslås ved anvendelse af enkelt teknik: ingen inspektion

Data kan anslås ved brug af enkle tekniske principper uden at bruge data fra stedet, men ved hjælp af antagelser, der bygger på udstyrsspecifikationer, ydeevneegenskaber, driftsprofiler for gennemførte foranstaltninger og statistisk baserede vilkår.

| 3. | Hvordan man kan håndtere usikkerhed
  Alle de metoder der er anført i dette bilags afsnit 2 kan indeholde en vis grad af usikkerhed. Usikkerheden kan stamme fra (1):






  — | instrumentfejl: disse fejl opstår typisk på grund af fejl i de specifikationer, der oplyses fra fabrikantens side |
| --- | --- | --- |

3.

Hvordan man kan håndtere usikkerhed

Alle de metoder der er anført i dette bilags afsnit 2 kan indeholde en vis grad af usikkerhed. Usikkerheden kan stamme fra (1):

—

instrumentfejl: disse fejl opstår typisk på grund af fejl i de specifikationer, der oplyses fra fabrikantens side

| — | modelfejl: der er typisk tale om fejl i den model, der benyttes til at vurdere parametre af interesse fra datasamlingen |
| --- | --- |

—

modelfejl: der er typisk tale om fejl i den model, der benyttes til at vurdere parametre af interesse fra datasamlingen

| — | prøvetagningsfejl: her er der typisk tale om fejl, der skyldes at en observationen er gennemført for en stikprøve af enheder i stedet for alle de pågældende enheder. |
| --- | --- |

—

prøvetagningsfejl: her er der typisk tale om fejl, der skyldes at en observationen er gennemført for en stikprøve af enheder i stedet for alle de pågældende enheder.

Usikkerheds kan desuden skyldes planlagte eller uplanlagte antagelser; de opstår som regel i forbindelse med skøn, forudsætninger og/eller anvendelse af tekniske data. Forekomsten af fejl hænger sammen med det valgte system for dataindsamling, jf. afsnit 2 i dette bilag. Det tilrådes at specificere usikkerheden nærmere.

Medlemsstaterne kan vælge af benytte et system af kvantificeret usikkerhed, når de aflægger rapport om direktivmålene. Kvantificeret usikkerhed skal så udtrykkes på en statistisk meningsfuld måde med opgivelse af både nøjagtighed og pålidelighedsgrad. For eksempel: »Den kvantificerbare fejlmargen er ± 20% med et konfidensniveau på 90%.«

Benyttes metoden med kvantificeret usikkerhed, skal medlemsstaterne også tage hensyn til det forhold, at den acceptable grad af usikkerhed i beregningen af besparelserne er en funktion af spareomfanget og omkostningseffektiviteten ved faldende usikkerhed.

| 4. | Hvordan energibesparelserne kontrolleres
  I det omfang det er økonomisk gennemførligt skal de energibesparelser, der opnås ved specifikke
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer eller -tiltag, kontrolleres af en tredjepart. Det kan gøres af certificerede konsulenter, energitjenesteselskaber eller andre aktører på markedet. De relevante myndigheder eller organisationer i medlemsstaterne, jf. artikel 4, kan udstede yderligere instrukser på dette område.
  Kilder: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, databasen INDEEP; IPMVP, bind 1 (versionen fra marts 2002). |
| --- | --- |

4.

Hvordan energibesparelserne kontrolleres

I det omfang det er økonomisk gennemførligt skal de energibesparelser, der opnås ved specifikke
  energieffektiviseringstjenester
  , energieffektiviseringsprogrammer eller -tiltag, kontrolleres af en tredjepart. Det kan gøres af certificerede konsulenter, energitjenesteselskaber eller andre aktører på markedet. De relevante myndigheder eller organisationer i medlemsstaterne, jf. artikel 4, kan udstede yderligere instrukser på dette område.

Kilder: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, databasen INDEEP; IPMVP, bind 1 (versionen fra marts 2002).

---

(1)  En model for etablering af et niveau for kvantificerbar usikkerhed, der bygger på disse tre fejl, er anført i tillæg B til den internationale protokol for ydeevnemåling og -verifikation (International Performance Measurement & Verification Protocol (IPMVP)).

BILAG V

For følgende energiomdannelsesmarkeder og -undermarkeder kan der udarbejdes referenceværdier
  :

| 1. | Markedet for husholdningsapparater/ informationsteknologi og belysning |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Køkkenapparater (hvidevarer) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Fritid/informationsteknologi |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Belysning |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Markedet for fyringsteknologi til boliger |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Opvarmning |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Varmtvandsforsyning |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aircondition |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ventilation |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Varmeisolering |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vinduer |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | Markedet for industriovne |
| --- | --- |

3.

| 4. | Markedet for motorkraft i industrien |
| --- | --- |

4.

| 5. | Markedet for offentlige institutioner |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Skoler/offentlig forvaltning |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Hospitaler |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Swimmingpools |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Gadebelysning |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | Markedet for transporttjenester |
| --- | --- |

6.

P6_TA(2005)0213

Opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0516) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0516) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, (C6-0099/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, (C6-0099/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0108/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0108/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0175

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabets politik på miljøområdet tager sigte på et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Fællesskabet. Ved udarbejdelsen af Fællesskabets politik på miljøområdet skal der tages hensyn til eksisterende videnskabelige og tekniske data, de miljømæssige forhold i de forskellige områder i Fællesskabet, den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet som helhed og den afbalancerede udvikling i dets områder. Mange af de informationer, der har stor betydning på forskellige områder af miljøpolitikken, er karakteristiske ved at rumme et geografisk aspekt. Desuden er der ofte også brug for de samme oplysninger, når der skal udformes og gennemføres andre fællesskabspolitikker, hvor miljøbeskyttelseskrav skal integreres, jf. traktatens artikel 6. For at tilvejebringe en sådan integration er det nødvendigt at etablere en vis samordning mellem brugere og leverandører af informationer på disse områder, så det bliver muligt at sammenstille informationer og viden fra forskellige sektorer. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabets politik på miljøområdet tager sigte på et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Fællesskabet. Ved udarbejdelsen af Fællesskabets politik på miljøområdet skal der tages hensyn til eksisterende videnskabelige og tekniske data, de miljømæssige forhold i de forskellige områder i Fællesskabet, den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet som helhed og den afbalancerede udvikling i dets områder. Mange af de informationer, der har stor betydning på forskellige områder af miljøpolitikken, er karakteristiske ved at rumme et geografisk aspekt. Desuden er der ofte også brug for de samme oplysninger, når der skal udformes og gennemføres andre fællesskabspolitikker, hvor miljøbeskyttelseskrav skal integreres, jf. traktatens artikel 6. For at tilvejebringe en sådan integration er det nødvendigt at etablere en vis samordning mellem brugere og leverandører af informationer på disse områder, så det bliver muligt at sammenstille informationer og viden fra forskellige sektorer.

| (2) | Det sjette miljøhandlingsprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF (4) kræver, at alt sættes ind på at sikre, at Fællesskabets miljøpolitik udformes på en integreret måde under hensyn til regionale og lokale forskelle. Programmet opfordrer videre til, at der lægges særlig vægt på at udvikle europæiske initiativer med henblik på at øge borgernes og de lokale myndigheders bevidsthed og at forbedre den videnskabelige viden og de foreliggende data og informationer om miljøets tilstand og miljøtendenser. Det omfatter gennemførelse af følgende prioriterede tiltag: forudgående og efterfølgende vurderinger af foranstaltningernes effektivitet, etablering af forbindelser mellem miljø- og andre aktører inden for oplysning, erhvervsuddannelse, forskning, uddannelse og politik, sikring af regelmæssig information, bl.a. for at orientere den bredere offentlighed, samt gennemgang af og regelmæssig kontrol med oplysnings- og rapporteringssystemerne. Derudover kræver programmet, at kontrol og dataindsamling behandles effektivt i kommende miljølovgivning, og at udviklingen af jordovervågningssystemer og -værktøjer fremskyndes for at støtte medlemsstaternes opbygning af fyldestgørende dataindsamlingssystemer. Der er alvorlige problemer med eksistensen, kvaliteten, tilrettelæggelsen og tilgængeligheden af de geografiske informationer, der er brug for, hvis målene for det sjette miljøhandlingsprogram skal nås. |
| --- | --- |

(2)

Det sjette miljøhandlingsprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF (4) kræver, at alt sættes ind på at sikre, at Fællesskabets miljøpolitik udformes på en integreret måde under hensyn til regionale og lokale forskelle. Programmet opfordrer videre til, at der lægges særlig vægt på at udvikle europæiske initiativer med henblik på at øge borgernes og de lokale myndigheders bevidsthed og at forbedre den videnskabelige viden og de foreliggende data og informationer om miljøets tilstand og miljøtendenser. Det omfatter gennemførelse af følgende prioriterede tiltag: forudgående og efterfølgende vurderinger af foranstaltningernes effektivitet, etablering af forbindelser mellem miljø- og andre aktører inden for oplysning, erhvervsuddannelse, forskning, uddannelse og politik, sikring af regelmæssig information, bl.a. for at orientere den bredere offentlighed, samt gennemgang af og regelmæssig kontrol med oplysnings- og rapporteringssystemerne. Derudover kræver programmet, at kontrol og dataindsamling behandles effektivt i kommende miljølovgivning, og at udviklingen af jordovervågningssystemer og -værktøjer fremskyndes for at støtte medlemsstaternes opbygning af fyldestgørende dataindsamlingssystemer. Der er alvorlige problemer med eksistensen, kvaliteten, tilrettelæggelsen og tilgængeligheden af de geografiske informationer, der er brug for, hvis målene for det sjette miljøhandlingsprogram skal nås.

| (3) | Disse problemer med eksistensen, kvaliteten, tilrettelæggelsen og tilgængeligheden af geografiske informationer er fælles for mange politiske og informationsmæssige temaer og optræder inden for offentlige instanser på alle niveauer. Til løsning af disse problemer er der behov for foranstaltninger, der tager fat om udveksling og videregivelse af, adgang til og brug af indbyrdes kompatible geodata og datatjenester fra offentlige instanser på alle niveauer og på tværs af forskellige sektorer. Derfor bør der opbygges en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Disse problemer med eksistensen, kvaliteten, tilrettelæggelsen og tilgængeligheden af geografiske informationer er fælles for mange politiske og informationsmæssige temaer og optræder inden for offentlige instanser på alle niveauer. Til løsning af disse problemer er der behov for foranstaltninger, der tager fat om udveksling og videregivelse af, adgang til og brug af indbyrdes kompatible geodata og datatjenester fra offentlige instanser på alle niveauer og på tværs af forskellige sektorer. Derfor bør der opbygges en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet.

| (4) | Infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab, også kaldet Inspire, bør bygge på de infrastrukturer for geografisk information, der opbygges i medlemsstaterne, idet de gøres forenelige med fælles regler og suppleres med foranstaltninger på fællesskabsplan. Disse foranstaltninger bør sikre, at medlemsstaternes infrastrukturer for geografisk information er indbyrdes kompatible og anvendelige på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

(4)

Infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab, også kaldet Inspire, bør bygge på de infrastrukturer for geografisk information, der opbygges i medlemsstaterne, idet de gøres forenelige med fælles regler og suppleres med foranstaltninger på fællesskabsplan. Disse foranstaltninger bør sikre, at medlemsstaternes infrastrukturer for geografisk information er indbyrdes kompatible og anvendelige på tværs af grænserne.

| (5) | Medlemsstaternes infrastrukturer for geografisk information bør udformes, så det sikres, at geodata oplagres, stilles til rådighed og vedligeholdes på det mest hensigtsmæssige niveau, at geodata fra forskellige kilder i hele Fællesskabet kan sammenstilles på en meningsfuld måde og være til rådighed for flere brugere og applikationer, at geodata kan indsamles af en offentlig instans på ét niveau og være til rådighed for offentlige instanser på alle andre niveauer, at geodata stilles til rådighed på vilkår, der ikke hæmmer udstrakt brug af dem, og at det er let at finde frem til foreliggende geodata, bedømme deres egnethed til ens formål og få kendskab til betingelserne for deres anvendelse. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternes infrastrukturer for geografisk information bør udformes, så det sikres, at geodata oplagres, stilles til rådighed og vedligeholdes på det mest hensigtsmæssige niveau, at geodata fra forskellige kilder i hele Fællesskabet kan sammenstilles på en meningsfuld måde og være til rådighed for flere brugere og applikationer, at geodata kan indsamles af en offentlig instans på ét niveau og være til rådighed for offentlige instanser på alle andre niveauer, at geodata stilles til rådighed på vilkår, der ikke hæmmer udstrakt brug af dem, og at det er let at finde frem til foreliggende geodata, bedømme deres egnethed til ens formål og få kendskab til betingelserne for deres anvendelse.

| (6) | De geografiske oplysninger, der er omhandlet i dette direktiv, falder i et vist omfang sammen med de oplysninger, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger
   (5)
  . Tekniske og økonomiske forhold i forbindelse med de geografiske informationer gør det imidlertid vanskeligt at udnytte dem til støtte for miljøpolitiske foranstaltninger og for inddragelsen af miljøhensyn i andre politikker. Derfor er det nødvendigt at træffe særlige bestemmelser om forpligtelser, undtagelser og beskyttelsesregler for geografisk information. Dette direktiv bør ikke berøre anvendelsen af direktiv 2003/4/EF, undtagen hvad angår visse bestemmelser vedrørende begrundelserne for at begrænse adgangen til geodata, der er omfattet af nærværende direktiv, således at muligheden for uberettigede begrænsninger af adgangen til geodata, der er omfattet af nærværende direktiv, undgås. |
| --- | --- |

(6)

De geografiske oplysninger, der er omhandlet i dette direktiv, falder i et vist omfang sammen med de oplysninger, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger
   (5)
  . Tekniske og økonomiske forhold i forbindelse med de geografiske informationer gør det imidlertid vanskeligt at udnytte dem til støtte for miljøpolitiske foranstaltninger og for inddragelsen af miljøhensyn i andre politikker. Derfor er det nødvendigt at træffe særlige bestemmelser om forpligtelser, undtagelser og beskyttelsesregler for geografisk information. Dette direktiv bør ikke berøre anvendelsen af direktiv 2003/4/EF, undtagen hvad angår visse bestemmelser vedrørende begrundelserne for at begrænse adgangen til geodata, der er omfattet af nærværende direktiv, således at muligheden for uberettigede begrænsninger af adgangen til geodata, der er omfattet af nærværende direktiv, undgås.

| (7) | Nærværende direktiv bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (6), hvis formål er komplementært i forhold til dette direktivs formål. Kommissionen bør dog træffe yderligere foranstaltninger for at løse problemer med videreanvendelse af den kategori af informationer fra den offentlige sektor, der er omfattet af nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Nærværende direktiv bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (6), hvis formål er komplementært i forhold til dette direktivs formål. Kommissionen bør dog træffe yderligere foranstaltninger for at løse problemer med videreanvendelse af den kategori af informationer fra den offentlige sektor, der er omfattet af nærværende direktiv.

| (8) | Opbygningen af en infrastruktur for geografiske informationer i Det Europæiske Fællesskab vil få stor værdi for — og også drage nytte af — andre fællesskabsinitiativer, f.eks. Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo (7) og Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): Opbygning af en GMES-kapacitet frem til 2008 (8). For at udnytte samspillet mellem disse initiativer bør medlemsstaterne overveje at anvende de data og tjenester, som Galileo og GMES resulterer i, efterhånden som de fremkommer, ikke mindst dem, der er knyttet til Galileos tids- og stedsreferencer. |
| --- | --- |

(8)

Opbygningen af en infrastruktur for geografiske informationer i Det Europæiske Fællesskab vil få stor værdi for — og også drage nytte af — andre fællesskabsinitiativer, f.eks. Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo (7) og Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): Opbygning af en GMES-kapacitet frem til 2008 (8). For at udnytte samspillet mellem disse initiativer bør medlemsstaterne overveje at anvende de data og tjenester, som Galileo og GMES resulterer i, efterhånden som de fremkommer, ikke mindst dem, der er knyttet til Galileos tids- og stedsreferencer.

| (9) | Både i medlemsstaterne og på fællesskabsplan tages der mange initiativer for at indsamle eller harmonisere geografiske informationer eller tilrettelægge formidlingen eller anvendelsen af dem. De kan være vedtaget som fællesskabslovgivning (f.eks. Kommissionens beslutning 2000/479/EF af 17. juli 2000 om indførelse af en Europæisk Oversigt over Forurenende Emissioner (EPER) i henhold til artikel 15 i Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) (9) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2152/2003 af 17. november 2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (10)), de kan være taget som led i fællesskabsfinansierede programmer (f.eks. Corine om arealdække eller det europæiske transportpolitiske informationssystem), eller de kan være opstået på nationalt eller regionalt plan. Ikke blot vil dette direktiv supplere sådanne initiativer ved at tilbyde en ramme, inden for hvilken de kan fungere sammen, det vil også bygge videre på indhøstede erfaringer i stedet for at gentage, hvad der allerede er udført. |
| --- | --- |

(9)

Både i medlemsstaterne og på fællesskabsplan tages der mange initiativer for at indsamle eller harmonisere geografiske informationer eller tilrettelægge formidlingen eller anvendelsen af dem. De kan være vedtaget som fællesskabslovgivning (f.eks. Kommissionens beslutning 2000/479/EF af 17. juli 2000 om indførelse af en Europæisk Oversigt over Forurenende Emissioner (EPER) i henhold til artikel 15 i Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) (9) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2152/2003 af 17. november 2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (10)), de kan være taget som led i fællesskabsfinansierede programmer (f.eks. Corine om arealdække eller det europæiske transportpolitiske informationssystem), eller de kan være opstået på nationalt eller regionalt plan. Ikke blot vil dette direktiv supplere sådanne initiativer ved at tilbyde en ramme, inden for hvilken de kan fungere sammen, det vil også bygge videre på indhøstede erfaringer i stedet for at gentage, hvad der allerede er udført.

| (10) | Direktivet bør finde anvendelse på geodata, som besiddes af eller på vegne af offentlige instanser, og på offentlige instansers udnyttelse af geodata som led i udførelsen af deres offentlige opgaver. På visse betingelser bør det imidlertid også finde anvendelse på geodata, som andre fysiske eller juridiske personer end offentlige instanser er i besiddelse af, hvis disse fysiske eller juridiske personer anmoder om det. |
| --- | --- |

(10)

Direktivet bør finde anvendelse på geodata, som besiddes af eller på vegne af offentlige instanser, og på offentlige instansers udnyttelse af geodata som led i udførelsen af deres offentlige opgaver. På visse betingelser bør det imidlertid også finde anvendelse på geodata, som andre fysiske eller juridiske personer end offentlige instanser er i besiddelse af, hvis disse fysiske eller juridiske personer anmoder om det.

| (11) | Direktivet bør ikke stille krav om indsamling af nye data om miljøets tilstand eller om indberetning af sådanne data til Kommissionen, da disse forhold reguleres i anden lovgivning med relation til miljøet. |
| --- | --- |

(11)

Direktivet bør ikke stille krav om indsamling af nye data om miljøets tilstand eller om indberetning af sådanne data til Kommissionen, da disse forhold reguleres i anden lovgivning med relation til miljøet.

| (12) | De nationale infrastrukturer bør opbygges gradvis, og derfor bør der prioriteres mellem de forskellige geodatatemaer, som dette direktiv omfatter. Opbygningen bør foregår under hensyntagen til, hvor stort behovet er for geodata med mange forskellige anvendelsesformål på forskellige politikområder, til hvor høj en prioritering der tildeles foranstaltninger under Fællesskabets politikker, hvor der er brug for harmoniserede geodata, og til de fremskridt, der allerede er gjort med harmonisering i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(12)

De nationale infrastrukturer bør opbygges gradvis, og derfor bør der prioriteres mellem de forskellige geodatatemaer, som dette direktiv omfatter. Opbygningen bør foregår under hensyntagen til, hvor stort behovet er for geodata med mange forskellige anvendelsesformål på forskellige politikområder, til hvor høj en prioritering der tildeles foranstaltninger under Fællesskabets politikker, hvor der er brug for harmoniserede geodata, og til de fremskridt, der allerede er gjort med harmonisering i medlemsstaterne.

| (13) | En afgørende hindring for den fulde udnyttelse af de foreliggende geodata udgøres af det spild af tid og ressourcer, der skyldes søgning efter, hvad der findes af data, og afklaring af, om de må bruges til et givet formål. Medlemsstaterne bør derfor stille beskrivelser af eksisterende geodatasæt og -tjenester til rådighed i form af metadata. |
| --- | --- |

(13)

En afgørende hindring for den fulde udnyttelse af de foreliggende geodata udgøres af det spild af tid og ressourcer, der skyldes søgning efter, hvad der findes af data, og afklaring af, om de må bruges til et givet formål. Medlemsstaterne bør derfor stille beskrivelser af eksisterende geodatasæt og -tjenester til rådighed i form af metadata.

| (14) | De mange forskellige formater og strukturer, der benyttes til at organisere og få adgang til geodata i Fællesskabet, hæmmer tilrettelæggelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af den fællesskabslovgivning, der direkte eller indirekte har betydning for miljøet; derfor bør der træffes gennemførelsesforanstaltninger, der kan lette anvendelsen af geodata fra forskellige kilder i medlemsstaterne. Sådanne foranstaltninger bør udformes, så de gør geodatasæt indbyrdes kompatible, og medlemsstaterne bør sikre, at data eller oplysninger, som er nødvendige for at opnå indbyrdes kompatibilitet ikke er underlagt nogen form for restriktioner. |
| --- | --- |

(14)

De mange forskellige formater og strukturer, der benyttes til at organisere og få adgang til geodata i Fællesskabet, hæmmer tilrettelæggelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af den fællesskabslovgivning, der direkte eller indirekte har betydning for miljøet; derfor bør der træffes gennemførelsesforanstaltninger, der kan lette anvendelsen af geodata fra forskellige kilder i medlemsstaterne. Sådanne foranstaltninger bør udformes, så de gør geodatasæt indbyrdes kompatible, og medlemsstaterne bør sikre, at data eller oplysninger, som er nødvendige for at opnå indbyrdes kompatibilitet ikke er underlagt nogen form for restriktioner.

| (15) | Netbaserede tjenester er nødvendige, hvis de offentlige instanser på forskellige niveauer i Fællesskabet skal kunne være fælles om geodata. Sådanne nettjenester bør gøre det muligt at finde, transformere, vise og nedtage geodata, og at aktivere geodatatjenester og nethandelstjenester. Nettjenesterne bør fungere efter specifikationer og minimumskriterier for ydeevnen, der er fastlagt i fællesskab, således at de infrastrukturer, som medlemsstaterne opbygger, kan fungere sammen. Tjenestenettet bør desuden omfatte
  nettilslutningstjenester
  , så de offentlige instanser kan gøre deres geodatasæt og -tjenester tilgængelige. |
| --- | --- |

(15)

Netbaserede tjenester er nødvendige, hvis de offentlige instanser på forskellige niveauer i Fællesskabet skal kunne være fælles om geodata. Sådanne nettjenester bør gøre det muligt at finde, transformere, vise og nedtage geodata, og at aktivere geodatatjenester og nethandelstjenester. Nettjenesterne bør fungere efter specifikationer og minimumskriterier for ydeevnen, der er fastlagt i fællesskab, således at de infrastrukturer, som medlemsstaterne opbygger, kan fungere sammen. Tjenestenettet bør desuden omfatte
  nettilslutningstjenester
  , så de offentlige instanser kan gøre deres geodatasæt og -tjenester tilgængelige.

| (16) | Erfaringer i medlemsstaterne har vist, at det er vigtigt, at offentligheden har gratis adgang til et vist minimum af tjenester, hvis indførelsen af en infrastruktur for geografisk information skal blive vellykket. Medlemsstaterne
  og Den Europæiske Union
  bør derfor som minimum stille de tjenester, der gør, at man kan finde og vise geodatasæt, gratis til rådighed. |
| --- | --- |

(16)

Erfaringer i medlemsstaterne har vist, at det er vigtigt, at offentligheden har gratis adgang til et vist minimum af tjenester, hvis indførelsen af en infrastruktur for geografisk information skal blive vellykket. Medlemsstaterne
  og Den Europæiske Union
  bør derfor som minimum stille de tjenester, der gør, at man kan finde og vise geodatasæt, gratis til rådighed.

| (17) | Visse geodatasæt og tjenester, der har relevans for fællesskabspolitikker med direkte eller indirekte virkninger for miljøet, besiddes og drives af tredjeparter. Medlemsstaterne bør derfor tilbyde tredjeparter mulighed for at bidrage til de nationale infrastrukturer, forudsat at dette ikke svækker sammenhængen i og brugervenligheden af de geodata og geodatatjenester, der er omfattet af disse infrastrukturer. |
| --- | --- |

(17)

Visse geodatasæt og tjenester, der har relevans for fællesskabspolitikker med direkte eller indirekte virkninger for miljøet, besiddes og drives af tredjeparter. Medlemsstaterne bør derfor tilbyde tredjeparter mulighed for at bidrage til de nationale infrastrukturer, forudsat at dette ikke svækker sammenhængen i og brugervenligheden af de geodata og geodatatjenester, der er omfattet af disse infrastrukturer.

| (18) | For at lette integrationen af de nationale infrastrukturer i Fællesskabets infrastruktur for geografisk information bør medlemsstaterne give adgang til deres infrastruktur gennem en EU-geoportal, der drives af Kommissionen, i tillæg til de adgangsportaler, de selv måtte vælge at drive. |
| --- | --- |

(18)

For at lette integrationen af de nationale infrastrukturer i Fællesskabets infrastruktur for geografisk information bør medlemsstaterne give adgang til deres infrastruktur gennem en EU-geoportal, der drives af Kommissionen, i tillæg til de adgangsportaler, de selv måtte vælge at drive.

| (19) | Med det formål at stille oplysninger fra forskellige forvaltningsniveauer til rådighed, bør medlemsstaterne afvikle de hindringer, som offentlige instanser på nationalt, regionalt og lokalt plan er underkastet i relation hertil, når de varetager offentlige opgaver, der kan få direkte eller indirekte virkninger for miljøet. Disse hindringer bør fjernes på det tidspunkt, hvor oplysningerne skal bruges til den offentlige opgave. Hvis offentlige instanser driver kommercielle aktiviteter ved siden af de offentlige opgaver, bør medlemsstaterne tage skridt til at forhindre konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

(19)

Med det formål at stille oplysninger fra forskellige forvaltningsniveauer til rådighed, bør medlemsstaterne afvikle de hindringer, som offentlige instanser på nationalt, regionalt og lokalt plan er underkastet i relation hertil, når de varetager offentlige opgaver, der kan få direkte eller indirekte virkninger for miljøet. Disse hindringer bør fjernes på det tidspunkt, hvor oplysningerne skal bruges til den offentlige opgave. Hvis offentlige instanser driver kommercielle aktiviteter ved siden af de offentlige opgaver, bør medlemsstaterne tage skridt til at forhindre konkurrenceforvridning.

| (20) | Rammerne for offentlige instansers videregivelse af geodata til hinanden bør være neutrale, ikke blot i forholdet mellem instanserne i en medlemsstat, men også over for offentlige instanser i andre medlemsstater og Fællesskabets institutioner. Eftersom Fællesskabets institutioner og organer ofte har brug for at integrere og vurdere geografiske oplysninger fra alle medlemsstaterne, bør de kunne få adgang til og udnytte geodata og geodatatjenester på harmoniserede vilkår. |
| --- | --- |

(20)

Rammerne for offentlige instansers videregivelse af geodata til hinanden bør være neutrale, ikke blot i forholdet mellem instanserne i en medlemsstat, men også over for offentlige instanser i andre medlemsstater og Fællesskabets institutioner. Eftersom Fællesskabets institutioner og organer ofte har brug for at integrere og vurdere geografiske oplysninger fra alle medlemsstaterne, bør de kunne få adgang til og udnytte geodata og geodatatjenester på harmoniserede vilkår.

| (21) | Udelukkelsen af restriktioner af økonomisk art på tidspunktet for anvendelsen forhindrer ikke, at offentlige instanser, der etablerer geodatasæt og -tjenester, kan modtage økonomisk kompensation fra de offentlige instanser, der bruger disse geodatasæt og -tjenester. |
| --- | --- |

(21)

Udelukkelsen af restriktioner af økonomisk art på tidspunktet for anvendelsen forhindrer ikke, at offentlige instanser, der etablerer geodatasæt og -tjenester, kan modtage økonomisk kompensation fra de offentlige instanser, der bruger disse geodatasæt og -tjenester.

| (22) | For at stimulere tredjeparter til at udvikle betalingstjenester til gavn for både de offentlige instanser og offentligheden, er det nødvendigt at gøre det lettere at få adgang til og at videreanvende geodata, der går på tværs af administrative eller nationale grænser. |
| --- | --- |

(22)

For at stimulere tredjeparter til at udvikle betalingstjenester til gavn for både de offentlige instanser og offentligheden, er det nødvendigt at gøre det lettere at få adgang til og at videreanvende geodata, der går på tværs af administrative eller nationale grænser.

| (23) | En effektiv etablering af infrastrukturer for geografiske informationer forudsætter, at alle, der har interesse i etableringen af sådanne infrastrukturer, samordner deres indsats, hvad enten de er bidragydere eller brugere. Derfor bør der oprettes samordningsstrukturer
  , der omfatter de forskellige forvaltningsniveauer og tager højde for fordelingen af beføjelser og opgaver internt i medlemsstaterne
  . |
| --- | --- |

(23)

En effektiv etablering af infrastrukturer for geografiske informationer forudsætter, at alle, der har interesse i etableringen af sådanne infrastrukturer, samordner deres indsats, hvad enten de er bidragydere eller brugere. Derfor bør der oprettes samordningsstrukturer
  , der omfatter de forskellige forvaltningsniveauer og tager højde for fordelingen af beføjelser og opgaver internt i medlemsstaterne
  .

| (24) | De europæiske
  og internationale
  standardiseringsorganers erfaringer på relevante områder bør udnyttes, og derfor bør de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, understøttes af standarder, der vedtages af disse organer efter proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (11)

  , samt af standarder, der vedtages af internationale standardiseringsorganer
  . |
| --- | --- |

(24)

De europæiske
  og internationale
  standardiseringsorganers erfaringer på relevante områder bør udnyttes, og derfor bør de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, understøttes af standarder, der vedtages af disse organer efter proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (11)

  , samt af standarder, der vedtages af internationale standardiseringsorganer
  .

| (25) | Det Europæiske Miljøagentur, der er oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (12), har til opgave at skaffe Fællesskabet objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger på europæisk plan og har som mål at forbedre udvekslingen af politik-relevante miljøinformationer mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner, og det bør bidrage aktivt til gennemførelsen af dette direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Det Europæiske Miljøagentur, der er oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (12), har til opgave at skaffe Fællesskabet objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger på europæisk plan og har som mål at forbedre udvekslingen af politik-relevante miljøinformationer mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner, og det bør bidrage aktivt til gennemførelsen af dette direktiv.

| (26) | Da direktivet er et rammedirektiv, forudsætter dets gennemførelse, at der træffes yderligere afgørelser under hensyntagen til den skiftende politiske, institutionelle og organisatoriske situation og den hurtige teknologiske udvikling inden for geodatasystemer og -tjenester. Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør derfor vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13). |
| --- | --- |

(26)

Da direktivet er et rammedirektiv, forudsætter dets gennemførelse, at der træffes yderligere afgørelser under hensyntagen til den skiftende politiske, institutionelle og organisatoriske situation og den hurtige teknologiske udvikling inden for geodatasystemer og -tjenester. Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør derfor vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13).

| (27) | Forberedelsen af afgørelser om gennemførelsen af dette direktiv og af den fremtidige udvikling af infrastrukturen for geografisk information i Fællesskabet kræver, at direktivets gennemførelse overvåges, og at der regelmæssigt aflægges rapport. |
| --- | --- |

(27)

Forberedelsen af afgørelser om gennemførelsen af dette direktiv og af den fremtidige udvikling af infrastrukturen for geografisk information i Fællesskabet kræver, at direktivets gennemførelse overvåges, og at der regelmæssigt aflægges rapport.

| (28) | Målet for dette direktiv, nemlig at oprette en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af de tværnationale aspekter og det generelle behov for at samordne vilkårene for adgangen til geografiske informationer i Fællesskabet bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(28)

Målet for dette direktiv, nemlig at oprette en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af de tværnationale aspekter og det generelle behov for at samordne vilkårene for adgangen til geografiske informationer i Fællesskabet bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

1.   I dette direktiv fastsættes
  komponenterne eller hjørnestenene i en strategisk planlægning med henblik på oprettelse af
  en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet til brug for
  politikker vedrørende bæredygtig udvikling i Fællesskabet
  og for dets politik eller aktiviteter på andre områder, der kan få direkte eller indirekte virkninger for miljøet
  og for arealforvaltningen
  .

2.   Infrastrukturen for geografisk information i Fællesskabet bygger på infrastrukturer for geografisk information, der oprettes og drives af medlemsstaterne
  , og på de relevante infrastrukturer, som allerede findes på fællesskabsplan
  .

Disse infrastrukturer omfatter følgende komponenter: metadata, geodatasæt og geodatatjenester, nettjenester og netteknologier, aftaler om videregivelse, adgang og anvendelse, samt koordinerings- og overvågningsmekanismer, -processer og
  -procedurer
  .

Artikel 2

1.   Dette direktiv berører ikke anvendelsen af direktiv 2003/4/EF, medmindre andet bestemmes.

2.   Dette direktiv berører ikke anvendelsen af direktiv 2003/98/EF.

Artikel 3

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »infrastruktur for geografisk information«: en infrastruktur, hvis komponenter omfatter metadata, geodatasæt og geodatatjenester, nettjenester og netteknologier, aftaler om videregivelse, adgang og anvendelse, samt koordinerings- og overvågningsmekanismer, -processer og -procedurer, der oprettes, drives eller stilles til rådighed i overensstemmelse med dette direktiv |
| --- | --- |

1)

»infrastruktur for geografisk information«: en infrastruktur, hvis komponenter omfatter metadata, geodatasæt og geodatatjenester, nettjenester og netteknologier, aftaler om videregivelse, adgang og anvendelse, samt koordinerings- og overvågningsmekanismer, -processer og -procedurer, der oprettes, drives eller stilles til rådighed i overensstemmelse med dette direktiv

| 2) | »geodata«: alle data, som rummer en direkte eller indirekte henvisning til et bestemt sted eller geografisk område |
| --- | --- |

2)

»geodata«: alle data, som rummer en direkte eller indirekte henvisning til et bestemt sted eller geografisk område

| 3) | »geodatasæt«: en identificerbar samling af geodata |
| --- | --- |

3)

»geodatasæt«: en identificerbar samling af geodata

| 4) | »geodatatjenester«: operationer, der kan udføres på de geodata, der er indeholdt i sættene, eller på de dertil hørende metadata ved at aktivere en edb-applikation |
| --- | --- |

4)

»geodatatjenester«: operationer, der kan udføres på de geodata, der er indeholdt i sættene, eller på de dertil hørende metadata ved at aktivere en edb-applikation

| 5) | »geografisk objekt«: en abstrakt repræsentation af en entitet i den virkelige verden, som er knyttet til et bestemt sted eller geografisk område |
| --- | --- |

5)

»geografisk objekt«: en abstrakt repræsentation af en entitet i den virkelige verden, som er knyttet til et bestemt sted eller geografisk område

| 6) | »metadata«: informationer, der beskriver geodatasæt og geodatatjenester, og som gør det muligt at finde, registrere og bruge dem |
| --- | --- |

6)

»metadata«: informationer, der beskriver geodatasæt og geodatatjenester, og som gør det muligt at finde, registrere og bruge dem

| 7) | »offentlig instans«:










  a) | en statslig eller anden offentlig forvaltning, herunder offentlige rådgivende organer, på nationalt, regionalt eller lokalt plan |
| --- | --- | --- |

7)

»offentlig instans«:

a)

en statslig eller anden offentlig forvaltning, herunder offentlige rådgivende organer, på nationalt, regionalt eller lokalt plan

| b) | enhver fysisk eller juridisk person, der varetager offentlige forvaltningsopgaver i henhold til national ret, herunder konkrete miljørelaterede opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser og den teknologiske støtte, der i det enkelte tilfælde ydes med det formål at forbedre miljøet |
| --- | --- |

b)

enhver fysisk eller juridisk person, der varetager offentlige forvaltningsopgaver i henhold til national ret, herunder konkrete miljørelaterede opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser og den teknologiske støtte, der i det enkelte tilfælde ydes med det formål at forbedre miljøet

| c) | enhver fysisk eller juridisk person, som det påhviler at varetage offentlige pligter eller opgaver eller at udføre offentlig tjenester, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under litra a) eller b). |
| --- | --- |

c)

enhver fysisk eller juridisk person, som det påhviler at varetage offentlige pligter eller opgaver eller at udføre offentlig tjenester, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under litra a) eller b).

| 8) | »tredjepart«: enhver fysisk eller juridisk person, der ikke er en offentlig instans. |
| --- | --- |

8)

»tredjepart«: enhver fysisk eller juridisk person, der ikke er en offentlig instans.

Artikel 4

1.
     
  Direktivet omfatter geodatasæt, der opfylder følgende betingelser:

| a) | De vedrører et område, hvorover en medlemsstats udøver jurisdiktion. |
| --- | --- |

a)

De vedrører et område, hvorover en medlemsstats udøver jurisdiktion.

| b) | De foreligger i elektronisk form. |
| --- | --- |

b)

De foreligger i elektronisk form.

| c) | De besiddes af eller på vegne af:










  i) | en offentlig instans, idet de enten er frembragt eller modtaget af en offentlig instans eller forvaltes eller ajourføres af denne |
| --- | --- | --- |

c)

De besiddes af eller på vegne af:

i)

en offentlig instans, idet de enten er frembragt eller modtaget af en offentlig instans eller forvaltes eller ajourføres af denne

| ii) | en tredjepart, der har fået tilslutningstjenester stillet til rådighed i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3. |
| --- | --- |

ii)

en tredjepart, der har fået tilslutningstjenester stillet til rådighed i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3.

| d) | De vedrører et eller flere af de temaer, der er anført i bilag I, II eller III. |
| --- | --- |

d)

De vedrører et eller flere af de temaer, der er anført i bilag I, II eller III.

2.
     
  Direktivet omfatter også de geodatatjenester, der vedrører de data, der er indeholdt i de i stk. 1 nævnte geodatasæt.

3.
     
  Med hensyn til geodatasæt, der opfylder betingelsen i stk. 1, litra c), men som en tredjepart har intellektuelle ejendomsrettigheder over, kan den offentlige instans kun træffe foranstaltninger i medfør af dette direktiv med den pågældende tredjeparts samtykke.

4.
     
  Som undtagelse fra stk. 1 finder dette direktiv kun anvendelse på geodatasæt, der besiddes af eller på vegne af en offentlig instans på det laveste forvaltningsniveau i en medlemsstat, såfremt indsamling eller formidling af disse datasæt samordnes af en anden offentlig instans eller er lovpligtig i medlemsstaten.

5.
     
  Efter proceduren i artikel 27, stk. 2, kan Kommissionen tilpasse de i bilag I, II og III nævnte geodatatemaer til udviklingen i behovene for geodata til støtte for fællesskabspolitikker, der direkte eller indirekte påvirker miljøet.

KAPITEL II

Metadata

Artikel 5

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der fremstilles metadata for geodatasæt og geodatatjenester, og at disse metadata ajourføres.

2.   Metadata indeholder oplysninger om følgende:

| a) | geodatasættenes overensstemmelse med gennemførelsesforanstaltningerne i artikel 8, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

geodatasættenes overensstemmelse med gennemførelsesforanstaltningerne i artikel 8, stk. 1

| b) | rettigheder til anvendelse af geodatasættene og -tjenesterne
  , og eventuelle omkostninger i forbindelse hermed |
| --- | --- |

b)

rettigheder til anvendelse af geodatasættene og -tjenesterne
  , og eventuelle omkostninger i forbindelse hermed

| c) | geodataenes kvalitet og gyldighed |
| --- | --- |

c)

geodataenes kvalitet og gyldighed

| d) | hvilke offentlige instanser der er ansvarlige for etablering, forvaltning, vedligeholdelse og distribution af geodatasættene og -tjenesterne |
| --- | --- |

d)

hvilke offentlige instanser der er ansvarlige for etablering, forvaltning, vedligeholdelse og distribution af geodatasættene og -tjenesterne

| e) | om offentlighedens adgang til geodatasættene er begrænset, jf. artikel 16, og i givet fald begrundelsen herfor. |
| --- | --- |

e)

om offentlighedens adgang til geodatasættene er begrænset, jf. artikel 16, og i givet fald begrundelsen herfor.

3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at metadataene er komplette og af
  passende
  kvalitet.

Artikel 6

Medlemsstaterne fremstiller de i artikel 5 omhandlede metadata efter følgende tidsplan:

| a) | senest ... (14), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag I og II |
| --- | --- |

a)

senest ... (14), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag I og II

| b) | senest ... (15), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag III. |
| --- | --- |

b)

senest ... (15), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag III.

Artikel 7

Kommissionen vedtager gennemførelsesforanstaltninger til artikel 5 efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

KAPITEL III

Indbyrdes kompatibilitet mellem geodatasæt og -tjenester

Artikel 8

1.   Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger om:

| a) | specifikationer
  for
  harmonisering af
  geodata |
| --- | --- |

a)

specifikationer
  for
  harmonisering af
  geodata

| b) | ordninger for udveksling af geodata. |
| --- | --- |

b)

ordninger for udveksling af geodata.

2.   
  Repræsentanter for de nationale, regionale og lokale niveauer i medlemsstaterne kan, i kraft af deres betydning som producenter, besiddere og udbydere af geodata, ligesom fysiske og juridiske
  personer, som har interesse i de pågældende geodata i kraft af deres rolle inden for geodatainfrastrukturen, brugere, producenter, udbydere af værdiforøgende tjenester og samordningsorganer —
  gives

  mulighed for at deltage
  i de forberedende drøftelser om indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne, jf. stk. 1, inden de behandles af det i artikel 27 nævnte udvalg
  .

Artikel 9

1.   De i artikel 8,

  stk. 1, omhandlede

  gennemførelsesforanstaltninger udformes på en sådan måde, at geodatasæt kan sammenstilles og geodatatjenester fungere sammen, således at resultatet uden særlig menneskelig eller maskinel indgriben bliver en sammenhængende kombination af geodatasæt eller -tjenester, som har større værdi end summen af dens bestanddele.

2.   De i artikel 8,
  stk. 1, omhandlede

  gennemførelsesforanstaltninger omfatter definition og klassificering af geografiske objekter, der er relevante for geodataene, og måden hvorpå disse geodata får tilknyttet georeferencer.

Artikel 10

1.   De i artikel 8,
  stk. 1, omhandlede

  gennemførelsesforanstaltninger for geodatasæt
  for temaerne
  i bilag I eller II, skal opfylde betingelserne i stk. 2, 3 og 4 i denne artikel.

2.   Der fastsættes gennemførelsesforanstaltninger for følgende aspekter af geodata:

| a) | et fælles system af entydige identer for geografiske objekter |
| --- | --- |

a)

et fælles system af entydige identer for geografiske objekter

| b) | forholdet mellem geografiske objekter |
| --- | --- |

b)

forholdet mellem geografiske objekter

| c) | de nøgleattributter med tilhørende flersprogede tesaurusser, som der er behov for på politikområder

  , der kan have direkte eller indirekte indvirkning på miljøet |
| --- | --- |

c)

de nøgleattributter med tilhørende flersprogede tesaurusser, som der er behov for på politikområder

  , der kan have direkte eller indirekte indvirkning på miljøet

| d) | fremgangsmåde for udveksling af oplysninger om dataenes tidsdimension |
| --- | --- |

d)

fremgangsmåde for udveksling af oplysninger om dataenes tidsdimension

| e) | fremgangsmåde for udveksling af ajourføringer af dataene. |
| --- | --- |

e)

fremgangsmåde for udveksling af ajourføringer af dataene.

3.   Gennemførelsesforanstaltningerne skal udformes således, at der sikres sammenhæng mellem informationselementer, der henviser til samme sted, og mellem informationselementer, der henviser til samme objekt vist i forskellige målestoksforhold.

4.   Gennemførelsesforanstaltningerne skal udformes, så det sikres, at oplysninger, der hidrører fra forskellige geodatasæt, er sammenlignelige, hvad angår de aspekter, der er henvist til i artikel 9, stk. 2, og i denne artikels stk. 2.

Artikel 11

De i artikel 8,
  stk. 1, omhandlede

  gennemførelsesforanstaltninger vedtages efter følgende tidsplan:

| a) | senest ... (16), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag I. |
| --- | --- |

a)

senest ... (16), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag I.

| b) | senest ... (17), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag II eller III. |
| --- | --- |

b)

senest ... (17), for så vidt angår geodatasæt
  for de
  temaer, der er omhandlet i bilag II eller III.

Artikel 12

Medlemsstaterne sikrer, at geodatasæt, der etableres eller ajourføres senere end to år efter vedtagelsen af de dertil svarende specifikationer, jf. artikel 8,
  stk. 1, bringes
  i overensstemmelse med disse specifikationer, ved enten tilpasning eller transformation af geodatasættene.

Artikel 13

1.   Medlemsstaterne sikrer, at informationer eller data, som er en forudsætning for, at de offentlige instanser eller tredjeparterne kan overholde de i artikel 8, stk. 1, omhandlede gennemførelsesforanstaltninger, stilles til rådighed for disse parter på vilkår, der ikke begrænser deres brug til dette formål.

2.   For at skabe sammenhæng i geodata vedrørende et geografisk forhold, der strækker sig henover grænsen mellem to
  eller flere
  medlemsstater, træffer medlemsstaterne i relevante tilfælde fælles afgørelse om afbildningen og positionen for sådanne fælles forhold.

KAPITEL IV

Nettjenester

Artikel 14

1.   Medlemsstaterne opretter og driver
  nettilslutningstjenester
  , hvorved metadata og geodatasæt og -tjenester gøres tilgængelige gennem de tjenester, der er nævnt i artikel 15, stk. 1.

2.   De i stk. 1 omhandlede
  nettilslutningstjenester
  stilles til rådighed for de offentlige instanser.

3.   De i stk. 1 omhandlede
  nettilslutningstjenester
  stilles efter anmodning til rådighed for tredjeparter, hvis deres geodatasæt og -tjenester er i overensstemmelse med gennemførelsesforanstaltninger, der fastlægger forpligtelser navnlig vedrørerende metadata, nettjenester og indbyrdes kompatibilitet.

Artikel 15

1.   Medlemsstaterne opretter og driver et net bestående af følgende tjenester for de geodatasæt og -tjenester, som der er fremstillet metadata for i overensstemmelse med dette direktiv:

| a) | søgetjenester, der gør det muligt at søge efter geodatasæt og geodatatjenester ud fra indholdet af de tilsvarende metadata og at fremvise indholdet af metadata |
| --- | --- |

a)

søgetjenester, der gør det muligt at søge efter geodatasæt og geodatatjenester ud fra indholdet af de tilsvarende metadata og at fremvise indholdet af metadata

| b) | visningstjenester, der som et minimum gør det muligt at vise, navigere, zoome ind og ud, panorere eller overlejre geodatasæt og at vise signaturforklaringer og relevant metadataindhold |
| --- | --- |

b)

visningstjenester, der som et minimum gør det muligt at vise, navigere, zoome ind og ud, panorere eller overlejre geodatasæt og at vise signaturforklaringer og relevant metadataindhold

| c) | downloadtjenester, der gør det muligt at nedtage kopier af komplette geodatasæt eller dele af sådanne sæt |
| --- | --- |

c)

downloadtjenester, der gør det muligt at nedtage kopier af komplette geodatasæt eller dele af sådanne sæt

| d) | transformationstjenester, der gør det muligt at transformere geodatasæt |
| --- | --- |

d)

transformationstjenester, der gør det muligt at transformere geodatasæt

| e) | tjenester for aktivering af geodatatjenester, som gør det muligt at igangsætte datatjenester. |
| --- | --- |

e)

tjenester for aktivering af geodatatjenester, som gør det muligt at igangsætte datatjenester.

Disse tjenester skal være lette at anvende
  , offentligt tilgængelige og
  tilgængelige via internettet eller andre egnede
  telekommunikationsmidler
  .

2.   De tjenester, der er omhandlet i stk. 1, litra a), skal mindst give mulighed for at anvende følgende kombination af søgekriterier:

| a) | nøgleord |
| --- | --- |

a)

nøgleord

| b) | klassificering af geodata og -tjenester |
| --- | --- |

b)

klassificering af geodata og -tjenester

| c) | geodataenes kvalitet og nøjagtighed |
| --- | --- |

c)

geodataenes kvalitet og nøjagtighed

| d) | grad af overensstemmelse med specifikationerne for harmonisering af geodata, jf. artikel 8 |
| --- | --- |

d)

grad af overensstemmelse med specifikationerne for harmonisering af geodata, jf. artikel 8

| e) | geografisk lokalitet |
| --- | --- |

e)

geografisk lokalitet

| f) | betingelser for adgang til og udnyttelse af geodatasæt og -tjenester |
| --- | --- |

f)

betingelser for adgang til og udnyttelse af geodatasæt og -tjenester

| g) | hvilke offentlige instanser der er ansvarlige for etablering, forvaltning, vedligeholdelse og distribution af geodatasættene og -tjenesterne. |
| --- | --- |

g)

hvilke offentlige instanser der er ansvarlige for etablering, forvaltning, vedligeholdelse og distribution af geodatasættene og -tjenesterne.

3.   Transformationstjenesterne i stk. 1, litra d), kombineres med de andre tjenester i stk. 1 på en sådan måde, at alle disse tjenester kan drives i overensstemmelse med de i artikel 8 omhandlede gennemførelsesforanstaltninger.

Artikel 16

1.   Som undtagelse fra artikel 4, stk. 2, i direktiv 2003/4/EF og fra artikel 15, stk. 1, i nærværende direktiv, kan medlemsstaterne begrænse offentlighedens adgang til de tjenester, der er anført i artikel 17, stk. 2, i tilfælde, hvor en sådan adgang ville få negative følger for et af følgende forhold:

| a) | offentlige instansers tavshedspligt for så vidt angår sagsbehandling, når lovgivningen stiller krav om en sådan fortrolig behandling |
| --- | --- |

a)

offentlige instansers tavshedspligt for så vidt angår sagsbehandling, når lovgivningen stiller krav om en sådan fortrolig behandling

| b) | internationale forbindelser, den offentlige sikkerhed eller det nationale forsvar |
| --- | --- |

b)

internationale forbindelser, den offentlige sikkerhed eller det nationale forsvar

| c) | retssagers behandling ved domstolene, en persons mulighed for at få en retfærdig rettergang eller offentlige instansers mulighed for efterforskning af strafferetlig eller disciplinær art |
| --- | --- |

c)

retssagers behandling ved domstolene, en persons mulighed for at få en retfærdig rettergang eller offentlige instansers mulighed for efterforskning af strafferetlig eller disciplinær art

| d) | beskyttelsen af forretnings- og fabrikshemmeligheder, hvis de er beskyttet i henhold til national ret eller fællesskabsret med henblik på at beskytte en berettiget økonomisk interesse, herunder samfundets interesse i at bevare statistisk fortrolighed og fortrolighed i skatteforhold |
| --- | --- |

d)

beskyttelsen af forretnings- og fabrikshemmeligheder, hvis de er beskyttet i henhold til national ret eller fællesskabsret med henblik på at beskytte en berettiget økonomisk interesse, herunder samfundets interesse i at bevare statistisk fortrolighed og fortrolighed i skatteforhold

| e) | beskyttelsen af personoplysninger og/eller sagsakter vedrørende fysiske personer, hvis den pågældende person ikke har givet samtykke til offentliggørelse heraf, og hvis en sådan fortrolighed har hjemmel i national ret eller fællesskabsret |
| --- | --- |

e)

beskyttelsen af personoplysninger og/eller sagsakter vedrørende fysiske personer, hvis den pågældende person ikke har givet samtykke til offentliggørelse heraf, og hvis en sådan fortrolighed har hjemmel i national ret eller fællesskabsret

| f) | beskyttelsen af det miljø, oplysningerne vedrører, som f.eks. sjældne arters levesteder. |
| --- | --- |

f)

beskyttelsen af det miljø, oplysningerne vedrører, som f.eks. sjældne arters levesteder.

2.   De i stk. 1 anførte grunde til at begrænse adgangen skal fortolkes restriktivt under hensyntagen til samfundets interesse i, at offentligheden har adgang til tjenesterne i det konkrete tilfælde. I hvert enkelt tilfælde skal de offentlige interesser, der varetages ved udlevering, afvejes over for de interesser, der varetages ved at begrænse adgangen eller gøre den betinget. Medlemsstaterne må ikke i medfør af stk. 1, litra a), d), e) eller f), begrænse adgangen til oplysninger om emissioner til miljøet.

Artikel 17

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de tjenester, der er anført i artikel 15, stk. 1, litra a) og b), stilles gratis til rådighed for offentligheden.
  For at beskytte offentlige instansers intellektuelle ejendomsrettigheder med hensyn til geodata kan data, der gøres tilgængelige via de i artikel 15, stk. 1, litra b), nævnte visningstjenester, gives en form, som hindrer, at de udnyttes kommercielt, og der kan indføres en »internet-licens« for at begrænse brugen af de pågældende data.

2.   Opkræver offentlige instanser gebyr for brug af de tjenester, der er anført i artikel 15, stk. 1, litra c) eller e), sikrer medlemsstaterne, at der er adgang til nethandelstjenester.

Artikel 18

1.   Kommissionen opretter og driver en geoportal for Fællesskabet.

2.   Medlemsstaterne giver adgang til de tjenester, der er anført i artikel 15, stk. 1, via Fællesskabets geoportal.

Medlemsstaterne kan også give adgang til disse tjenester via deres egne indgange.

Artikel 19

Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 27, stk. 2, foranstaltninger til gennemførelse af dette kapitel, og fastsætter herunder navnlig:

| a) | tekniske specifikationer for de tjenester, der er anført i artikel 14, stk. 1,
  artikel 15 og

  artikel 17, stk. 2, samt under hensyntagen til den teknologiske udvikling minimumskriterier for disse tjenesters præstationer |
| --- | --- |

a)

tekniske specifikationer for de tjenester, der er anført i artikel 14, stk. 1,
  artikel 15 og

  artikel 17, stk. 2, samt under hensyntagen til den teknologiske udvikling minimumskriterier for disse tjenesters præstationer

| b) | de forpligtelser, der er nævnt i artikel 14, stk. 3. |
| --- | --- |

b)

de forpligtelser, der er nævnt i artikel 14, stk. 3.

KAPITEL V

Videregivelse og videreanvendelse af data

Artikel 20

1.   Medlemsstaterne vedtager foranstaltninger, der gør det muligt for offentlige instanser at stille geodatasæt og -tjenester til rådighed for hinanden. Disse foranstaltninger skal sætte medlemsstaternes offentlige instanser og Fællesskabets institutioner og organer i stand til at få adgang til geodatasæt og -tjenester og at udveksle og anvende disse datasæt og tjenester for at udføre offentlige opgaver, der kan få direkte eller indirekte virkninger for miljøet.

De i første afsnit omhandlede foranstaltninger skal udelukke, at der på tidspunktet for anvendelsen forekommer restriktioner, særlig af forretningsmæssig, proceduremæssig, retslig, institutionel eller økonomisk art.
  Medlemsstaterne sikrer, at gennemførelsen af disse foranstaltninger ikke indvirker negativt på geodatasæts og -tjenester tilgængelighed.

2.   
  De samme ordninger for videregivelse af geodata som
  omhandlet i stk. 1 skal være
  tilgængelige
  for organer, der er oprettet ved en international aftale, som Fællesskabet eller medlemsstaterne er part i, med henblik på udførelse af opgaver, der kan få direkte eller indirekte virkninger for miljøet.

3.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at hindre
  konkurrenceforvridning

4.   
  Betingelserne for
  Fællesskabets institutioners og organers adgang til geodatasæt og -
  tjenester harmoniseres.
  Kommissionen vedtager gennemførelsesforanstaltninger for denne adgang og for de tilhørende udnyttelsesrettigheder efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Artikel 21

Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 27, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at øge mulighederne for tredjeparters videreanvendelse af geodatasæt og -tjenester. Disse gennemførelsesforanstaltninger kan omfatte etablering af fælles licensvilkår.

En indførelse af fælles licenser må ikke indebære en unødig begrænsning af videreanvendelsen af data og brugen af tjenester og må ikke anvendes i et konkurrencebegrænsende øjemed.

KAPITEL VI

Samordning og supplerende foranstaltninger

Artikel 22

1.   Medlemsstaterne
  sikrer, at der på alle forvaltningsniveauer udpeges

  hensigtsmæssige strukturer og mekanismer, med henblik på samordning af bidragene fra alle, der har en interesse i deres infrastrukturer for geografisk information
  . Den kreds, der har interesse i medlemsstaternes infrastrukturer for geografisk information, omfatter
  brugerne, producenterne, udbyderne af værdiforøgende tjenester og samordningsorganerne.

2.   Bidragene skal omfatte identifikation af brugerbehov og tilvejebringelse af oplysninger om eksisterende praksis og af tilbagemeldinger om gennemførelsen af dette direktiv.

Artikel 23

1.   Kommissionen er ansvarlig for på fællesskabsplan at samordne infrastrukturen for geografisk information i Fællesskabet og bistås med henblik herpå af Det Europæiske Miljøagentur.

2.   Hver medlemsstat
  meddeler under hensyn til fordelingen af beføjelser og opgaver internt i medlemsstaterne navnet på den samordningsstruktur,
  som
  er
  ansvarlig for kontakten med Kommissionen i forbindelse med dette direktiv.

Artikel 24

De standarder, der vedtages af de europæiske standardiseringsorganer efter proceduren i direktiv 98/34/EF
  og af de internationale standardiseringsorganer
  , kan støtte gennemførelsen af dette direktiv.

KAPITEL VII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 25

1.   Medlemsstaterne overvåger gennemførelsen og udnyttelsen af deres infrastrukturer for geografisk information.

2.   Den i stk. 1 omhandlede overvågning udføres i overensstemmelse med de gennemførelsesforanstaltninger, som Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

3.   De informationer, som den i stk. 1 omhandlede overvågning resulterer i, gøres permanent tilgængelige for
  offentligheden og
  Kommissionen.

Artikel 26

1.   Medlemsstaterne rapporterer til Kommissionen om gennemførelsen af dette direktiv og om erfaringer fra anvendelsen af det. Rapporten skal omfatte følgende:

| a) | En beskrivelse af, hvordan samordningen mellem leverandører og brugere af geodatasæt og -tjenester samt formidlende organer varetages, af forholdet til tredjeparter og af, hvordan kvaliteten sikres. |
| --- | --- |

a)

En beskrivelse af, hvordan samordningen mellem leverandører og brugere af geodatasæt og -tjenester samt formidlende organer varetages, af forholdet til tredjeparter og af, hvordan kvaliteten sikres.

| b) | En beskrivelse af, hvordan hhv. offentlige instanser og tredjeparter bidrager til at få infrastrukturen for geografisk information til at fungere og til samordningen af den. |
| --- | --- |

b)

En beskrivelse af, hvordan hhv. offentlige instanser og tredjeparter bidrager til at få infrastrukturen for geografisk information til at fungere og til samordningen af den.

| c) | En oversigt over geodatasættenes tilgængelighed og kvalitet og over geodatatjenesternes tilgængelighed og præstationer. |
| --- | --- |

c)

En oversigt over geodatasættenes tilgængelighed og kvalitet og over geodatatjenesternes tilgængelighed og præstationer.

| d) | En oversigt over oplysninger om brugen af infrastrukturen for geografisk information. |
| --- | --- |

d)

En oversigt over oplysninger om brugen af infrastrukturen for geografisk information.

| e) | En beskrivelse af aftalerne mellem offentlige instanser om
  harmonisering og videregivelse af data
  . |
| --- | --- |

e)

En beskrivelse af aftalerne mellem offentlige instanser om
  harmonisering og videregivelse af data
  .

| f) | En oversigt over omkostninger og udbytte ved gennemførelse af dette direktiv. |
| --- | --- |

f)

En oversigt over omkostninger og udbytte ved gennemførelse af dette direktiv.

2.   Den i stk. 1 omhandlede rapport tilsendes Kommissionen hvert tredje år, første gang den ...
   (18).

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesforanstaltninger til stk. 1 efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Artikel 27

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 28

Kommissionen forelægger senest ... (19) og derefter hvert sjette år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv
  på grundlag af de i artikel 26 nævnte rapporter fra medlemsstaterne.

Om nødvendigt ledsages rapporten af forslag til foranstaltninger fra Fællesskabets side.

Artikel 29

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den ... (20)*. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser ledsaget af en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 30

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 31

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

3

Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

(4)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

5

(6)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

6

(7)  EFT L 138 af 28.5.2002, s. 1.

7

(8)  KOM(2004)0065.

8

0065

(9)  EFT L 192 af 28.7.2000, s. 36.

9

(10)  EUT L 324 af 11.12.2003, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 788/2004 (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 17).

10

(11)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37. Senest ændret ved Tiltrædelsesakten af 2003.

11

Senest ændret ved Tiltrædelsesakten af 2003.

(12)  EFT L 120 af 11.5.1990, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1641/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 1).

12

Senest

(13)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

14

Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(15)  Seks år efter dette direktivs ikrafttræden.

15

Seks år efter dette direktivs ikrafttræden.

(16)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

16

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(17)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

17

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(18)  Tre år efter dette direktives ikrafttræden.

18

Tre år efter dette direktives ikrafttræden.

(19)  Syv år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

19

Syv år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(20)  To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

20

To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

BILAG I

GEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA A)

| 1. | Koordinatsystemer
  Systemer for entydig rumlig kodning af geografiske informationer ved hjælp af et sæt koordinater (x, y, z) og/eller længde, bredde og højde, baseret på et horisontalt og vertikalt geodætisk datum. |
| --- | --- |

1.

Koordinatsystemer

Systemer for entydig rumlig kodning af geografiske informationer ved hjælp af et sæt koordinater (x, y, z) og/eller længde, bredde og højde, baseret på et horisontalt og vertikalt geodætisk datum.

| 2. | Geografiske kvadratnetsystemer
  Et harmoniseret kvadratnet med flere cellestørrelser samt fælles origo og standardiseret cellelokalisering og -størrelse. |
| --- | --- |

2.

Geografiske kvadratnetsystemer

Et harmoniseret kvadratnet med flere cellestørrelser samt fælles origo og standardiseret cellelokalisering og -størrelse.

| 3. | Stednavne
  Navne på områder, regioner, lokaliteter, byer, forstæder, bebyggelser og alle former for geografiske og topografiske forhold af offentlig eller historisk interesse. |
| --- | --- |

3.

Stednavne

Navne på områder, regioner, lokaliteter, byer, forstæder, bebyggelser og alle former for geografiske og topografiske forhold af offentlig eller historisk interesse.

| 4. | Administrative enheder


  Forvaltningsenheder, der inddeler
  det nationale
  territorium på
  lokalt, regionalt og nationalt plan. De administrative enheder skilles af administrative grænser. Omfatter også det nationale territoriums grænser og kystlinjen. |
| --- | --- |

4.

Administrative enheder

Forvaltningsenheder, der inddeler
  det nationale
  territorium på
  lokalt, regionalt og nationalt plan. De administrative enheder skilles af administrative grænser. Omfatter også det nationale territoriums grænser og kystlinjen.

| 5. | Transportnet
  Transportnet for biler, tog, fly og skibe med tilhørende infrastruktur. Omfatter forbindelser mellem de forskellige net. Omfatter også det transeuropæiske net som defineret i beslutning nr. 1692/96/EF (1) og i fremtidige ændringer af denne beslutning. |
| --- | --- |

5.

Transportnet

Transportnet for biler, tog, fly og skibe med tilhørende infrastruktur. Omfatter forbindelser mellem de forskellige net. Omfatter også det transeuropæiske net som defineret i beslutning nr. 1692/96/EF (1) og i fremtidige ændringer af denne beslutning.

| 6. | Hydrografi
  Hydrografiske elementer, både naturlige og kunstige, herunder floder, søer, overgangsvande, reservoirer, grundvandsmagasiner, kanaler eller andre vandområder, i givet fald i form af net og forbundet med andre net. Omfatter vandløbsoplande og -deloplande som defineret i direktiv 2000/60/EF (2). |
| --- | --- |

6.

Hydrografi

Hydrografiske elementer, både naturlige og kunstige, herunder floder, søer, overgangsvande, reservoirer, grundvandsmagasiner, kanaler eller andre vandområder, i givet fald i form af net og forbundet med andre net. Omfatter vandløbsoplande og -deloplande som defineret i direktiv 2000/60/EF (2).

| 7. | Beskyttede steder
  Områder, der er udpeget, reguleres eller forvaltes for at nå bestemte bevaringsmål. |
| --- | --- |

7.

Beskyttede steder

Områder, der er udpeget, reguleres eller forvaltes for at nå bestemte bevaringsmål.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (
  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1). Senest ændret ved beslutning nr. 884/2004/EF (EUT L 167 af 30.4.2004, s. 1).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2001, s. 1). Senest ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF(EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

BILAG II

GEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 11, LITRA B)

| 1. | Højde
  Digitale højdemodeller for land, is og havoverflade. Omfatter landhøjder, havdybder og kystlinje. |
| --- | --- |

1.

Højde

Digitale højdemodeller for land, is og havoverflade. Omfatter landhøjder, havdybder og kystlinje.

| 2. | Ejendomsidenter
  Geografisk lokalisering af ejendomme på grundlag af adresseidenter, normalt ved hjælp af vejnavn, bygningsnummer og postnummer. |
| --- | --- |

2.

Ejendomsidenter

Geografisk lokalisering af ejendomme på grundlag af adresseidenter, normalt ved hjælp af vejnavn, bygningsnummer og postnummer.

| 3. | Matrikelparceller
  Områder, der er afgrænset af matrikelgrænser, med særskilt juridisk ejendomsstatus. |
| --- | --- |

3.

Matrikelparceller

Områder, der er afgrænset af matrikelgrænser, med særskilt juridisk ejendomsstatus.

| 4. | Arealdække
  Jordens fysiske og biologiske overflade, herunder kunstige overflader, landbrugsarealer, skove, (halv-)naturlige områder, vådområder, vandområder. |
| --- | --- |

4.

Arealdække

Jordens fysiske og biologiske overflade, herunder kunstige overflader, landbrugsarealer, skove, (halv-)naturlige områder, vådområder, vandområder.

| 5. | Ortofoto
  Geokodede billeddata om Jordens overflade optaget fra enten satellit- eller flybaserede sensorer. |
| --- | --- |

5.

Ortofoto

Geokodede billeddata om Jordens overflade optaget fra enten satellit- eller flybaserede sensorer.

| 6. | Geologi



  Geologi karakteriseret ved sammensætning og struktur og de forandringer og den omstrukturering, der er sket ved lagstillingen. Omfatter grundfjeld og geomorfologi. |
| --- | --- |

6.

Geologi karakteriseret ved sammensætning og struktur og de forandringer og den omstrukturering, der er sket ved lagstillingen. Omfatter grundfjeld og geomorfologi.

BILAG III

GEODATATEMAER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 6, LITRA A), OG ARTIKEL 11, LITRA B)

| 1. | Statistiske enheder
  Enheder for tilknytning af georeferencer til folketællingsdata eller andre statistiske oplysninger. |
| --- | --- |

1.

Statistiske enheder

Enheder for tilknytning af georeferencer til folketællingsdata eller andre statistiske oplysninger.

| 2. | Bygninger
  Geografisk lokalisering af bygninger. |
| --- | --- |

2.

Bygninger

Geografisk lokalisering af bygninger.

| 3. | Jord
  Jordbund og underjord karakteriseret efter dybde, tekstur, struktur og indhold af partikler og organisk materiale, stenholdighed
  , erosion og
  i givet fald gennemsnitlig hældning og forventet
  vandlagringskapacitet
  . |
| --- | --- |

3.

Jord

Jordbund og underjord karakteriseret efter dybde, tekstur, struktur og indhold af partikler og organisk materiale, stenholdighed
  , erosion og
  i givet fald gennemsnitlig hældning og forventet
  vandlagringskapacitet
  .

| 4. | Arealanvendelse

  Territoriet karakteriseret ved dets nuværende og fremtidige funktion eller samfunds-økonomiske formål (f.eks. beboelse, industri, handel, landbrug, skovbrug, rekreation). |
| --- | --- |

4.

Territoriet karakteriseret ved dets nuværende og fremtidige funktion eller samfunds-økonomiske formål (f.eks. beboelse, industri, handel, landbrug, skovbrug, rekreation).

| 5. | Sikkerhed og sundhed
  Geografisk fordeling af
  sygdom og dødelighed
  , der er direkte (epidemier, spredning af sygdomme,
  naturkatastrofer,
  sundhedsmæssige virkninger af miljøbelastninger, luftforurening, kemikalier, udtynding af ozonlaget, støj osv.) eller indirekte (fødevarer, genmodificerede organismer
  efter gældende EU-lovgivning
  , stress osv.) knyttet til miljøkvaliteten.
  Geografisk fordeling af færdselsuheld. |
| --- | --- |

5.

Sikkerhed og sundhed

Geografisk fordeling af
  sygdom og dødelighed
  , der er direkte (epidemier, spredning af sygdomme,
  naturkatastrofer,
  sundhedsmæssige virkninger af miljøbelastninger, luftforurening, kemikalier, udtynding af ozonlaget, støj osv.) eller indirekte (fødevarer, genmodificerede organismer
  efter gældende EU-lovgivning
  , stress osv.) knyttet til miljøkvaliteten.
  Geografisk fordeling af færdselsuheld.

| 6. | Forsyningstjenester og statslige tjenester



  Forsyningstjenester og statslige tjenester omfatter netværk og forsyningsfaciliteter under og over jorden, såsom kloakledninger, affaldshåndtering, energiforsyning, telekommunikation og vandforsyning, samt administrative og statslige sociale tjenester som myndigheder, skoler og hospitaler. |
| --- | --- |

6.

Forsyningstjenester og statslige tjenester omfatter netværk og forsyningsfaciliteter under og over jorden, såsom kloakledninger, affaldshåndtering, energiforsyning, telekommunikation og vandforsyning, samt administrative og statslige sociale tjenester som myndigheder, skoler og hospitaler.

| 7. | Faciliteter for miljøovervågning



  Opførelse og drift af faciliteter for miljøovervågning medfører, at myndighederne, eller andre på deres vegne, observerer og måler emissioner, miljøets tilstand (havmiljø, overfladevand i det indre af landet og underjordiske vandforekomster, luft og jord) og andre af økosystemets parametre (biodiversitet, økologiske betingelser for planters vækst osv.). |
| --- | --- |

7.

Opførelse og drift af faciliteter for miljøovervågning medfører, at myndighederne, eller andre på deres vegne, observerer og måler emissioner, miljøets tilstand (havmiljø, overfladevand i det indre af landet og underjordiske vandforekomster, luft og jord) og andre af økosystemets parametre (biodiversitet, økologiske betingelser for planters vækst osv.).

| 8. | Produktions- og industrianlæg
  Industrielle produktionsanlæg. Omfatter vandudvindingsanlæg, miner, oplagspladser. |
| --- | --- |

8.

Produktions- og industrianlæg

Industrielle produktionsanlæg. Omfatter vandudvindingsanlæg, miner, oplagspladser.

| 9. | Landbrugs- og akvakulturanlæg
  Landbrugsudstyr og produktionsanlæg (herunder vandingssystemer, drivhuse og stalde). |
| --- | --- |

9.

Landbrugs- og akvakulturanlæg

Landbrugsudstyr og produktionsanlæg (herunder vandingssystemer, drivhuse og stalde).

| 10. | Befolkningsfordeling - demografi
  Den geografiske fordeling af befolkningen i kvadratnetceller, forvaltningsenheder eller andre analytiske enheder.
  Dette omfatter også befolkningskarakteristika og aktivitetsniveauer. |
| --- | --- |

10.

Befolkningsfordeling - demografi

Den geografiske fordeling af befolkningen i kvadratnetceller, forvaltningsenheder eller andre analytiske enheder.
  Dette omfatter også befolkningskarakteristika og aktivitetsniveauer.

| 11. | Områder, der udnyttes, der er afspærrede eller regulerede, samt indberetningsenheder
  Områder, der udnyttes, er regulerede eller benyttes som indberetningsenheder på
  internationalt,
  europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. Omfatter affaldsdeponier, områder med brugsbegrænsninger af hensyn til drikkevandsudvinding, nitratfølsomme områder, regulerede sejlruter til søs og på større
  indlandsvandområder, områder

  til dumpning af affald, områder med støjbegrænsning, områder, hvor der er tilladelse til efterforskning og minedrift, vandområdedistrikter,
  kystforvaltningsområder og indberetningsenheder af betydning for miljøet. |
| --- | --- |

11.

Områder, der udnyttes, der er afspærrede eller regulerede, samt indberetningsenheder

Områder, der udnyttes, er regulerede eller benyttes som indberetningsenheder på
  internationalt,
  europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. Omfatter affaldsdeponier, områder med brugsbegrænsninger af hensyn til drikkevandsudvinding, nitratfølsomme områder, regulerede sejlruter til søs og på større
  indlandsvandområder, områder

  til dumpning af affald, områder med støjbegrænsning, områder, hvor der er tilladelse til efterforskning og minedrift, vandområdedistrikter,
  kystforvaltningsområder og indberetningsenheder af betydning for miljøet.

| 12. | Områder under antropogent stress



  Områder under antropogent stress såsom forurenede områder og områder med stærk støj eller stråling |
| --- | --- |

12.

Områder under antropogent stress såsom forurenede områder og områder med stærk støj eller stråling

| 13. | Områder med naturlige risici
  Sårbare områder, karakteriseret efter naturlige risici (alle atmosfæriske, hydrologiske, seismiske og vulkanske fænomener samt brande, som på grund af stedet, hvor de forekommer, deres omfang og hyppighed kan få alvorlige følger for samfundet), f.eks. oversvømmelser, laviner, skovbrande, jordskælv, vulkanudbrud, jordskred

  og sammensynkninger
  . |
| --- | --- |

13.

Områder med naturlige risici

Sårbare områder, karakteriseret efter naturlige risici (alle atmosfæriske, hydrologiske, seismiske og vulkanske fænomener samt brande, som på grund af stedet, hvor de forekommer, deres omfang og hyppighed kan få alvorlige følger for samfundet), f.eks. oversvømmelser, laviner, skovbrande, jordskælv, vulkanudbrud, jordskred

  og sammensynkninger
  .

| 14. | Atmosfæriske forhold
  Fysiske forhold i atmosfæren. Omfatter geodata, der bygger på målinger, modeller eller begge dele; omfatter også målepunkternes placering. |
| --- | --- |

14.

Atmosfæriske forhold

Fysiske forhold i atmosfæren. Omfatter geodata, der bygger på målinger, modeller eller begge dele; omfatter også målepunkternes placering.

| 15. | Meteorologisk-geografiske forhold
  Vejrforhold og målinger heraf; nedbør, temperatur, evapotranspiration, vindhastighed og -retning. |
| --- | --- |

15.

Meteorologisk-geografiske forhold

Vejrforhold og målinger heraf; nedbør, temperatur, evapotranspiration, vindhastighed og -retning.

| 16. | Oceanografisk-geografiske forhold
  Fysiske forhold til havs (strømme, saltholdighed, bølgehøjde osv.) |
| --- | --- |

16.

Oceanografisk-geografiske forhold

Fysiske forhold til havs (strømme, saltholdighed, bølgehøjde osv.)

| 17. | Havområder
  Fysiske forhold i have og saltsøer, opdelt på områder og delområder med fælles karakteristika. |
| --- | --- |

17.

Havområder

Fysiske forhold i have og saltsøer, opdelt på områder og delområder med fælles karakteristika.

| 18. | Biogeografiske regioner
  Områder, der har relativt ensartede økologiske forhold med fælles karakteristika. |
| --- | --- |

18.

Biogeografiske regioner

Områder, der har relativt ensartede økologiske forhold med fælles karakteristika.

| 19. | Levesteder og biotoper
  Geografiske områder, der er kendetegnet ved særlige økologiske forhold, og som er det fysiske grundlag for de organismer, der lever der. Omfatter land- eller vandområder, som er kendetegnet ved særlige geografiske, abiotiske eller biotiske forhold, uanset om de er helt eller delvis naturlige. Omfatter små landskabstræk - levende hegn, bække m.v. |
| --- | --- |

19.

Levesteder og biotoper

Geografiske områder, der er kendetegnet ved særlige økologiske forhold, og som er det fysiske grundlag for de organismer, der lever der. Omfatter land- eller vandområder, som er kendetegnet ved særlige geografiske, abiotiske eller biotiske forhold, uanset om de er helt eller delvis naturlige. Omfatter små landskabstræk - levende hegn, bække m.v.

| 20. | Artsfordeling
  Den geografiske fordeling af forekomsten af dyre- og plantearter i kvadratnetceller, forvaltningsenheder eller andre analytiske enheder. |
| --- | --- |

20.

Artsfordeling

Den geografiske fordeling af forekomsten af dyre- og plantearter i kvadratnetceller, forvaltningsenheder eller andre analytiske enheder.

| 21. | Vedvarende energikilder |
| --- | --- |

21.

P6_TA(2005)0214

Genforsikringsvirksomhed ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0273) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0273) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2, og artikel 55 (C6-0038/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2, og artikel 55 (C6-0038/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0146/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0146/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0097

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om genforsikringsvirksomhed og om ændring af Rådets direktiver 73/239/EØF og 92/49/EØF og direktiverne 98/78/EF og 2002/83/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, og artikel 55,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (4), Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring
   (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (6) fastsattes bestemmelserne om adgangen til at udøve direkte forsikringsvirksomhed i EU. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (4), Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring
   (5)
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (6) fastsattes bestemmelserne om adgangen til at udøve direkte forsikringsvirksomhed i EU.

| (2) | Disse direktiver udgør de retlige rammer for forsikringsselskabers udøvelse af forsikringsvirksomhed på det indre marked i henhold til både reglerne om fri etableringsret og reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser i medlemsstaterne for at gøre det lettere for forsikringsselskaber med hjemsted i Fællesskabet at dække forpligtelser inden for hele Fællesskabet og hermed gøre det muligt for forsikringstagerne at rette henvendelse ikke blot til forsikringsselskaber, der er etableret i deres eget hjemland, men også til forsikringsselskaber, der har deres hjemsted i Fællesskabet, og som er etableret i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Disse direktiver udgør de retlige rammer for forsikringsselskabers udøvelse af forsikringsvirksomhed på det indre marked i henhold til både reglerne om fri etableringsret og reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser i medlemsstaterne for at gøre det lettere for forsikringsselskaber med hjemsted i Fællesskabet at dække forpligtelser inden for hele Fællesskabet og hermed gøre det muligt for forsikringstagerne at rette henvendelse ikke blot til forsikringsselskaber, der er etableret i deres eget hjemland, men også til forsikringsselskaber, der har deres hjemsted i Fællesskabet, og som er etableret i andre medlemsstater.

| (3) | Den ordning, der er fastsat ved disse direktiver, gælder for direkte forsikringsselskabers samlede virksomhed, både direkte forsikringsvirksomhed og genforsikringsvirksomhed i form af overtagelser af genforsikring; genforsikringsvirksomhed, der udøves af særlige genforsikringsselskaber, er imidlertid hverken underlagt denne ordning eller nogen anden ordning reguleret ved fællesskabsretten. |
| --- | --- |

(3)

Den ordning, der er fastsat ved disse direktiver, gælder for direkte forsikringsselskabers samlede virksomhed, både direkte forsikringsvirksomhed og genforsikringsvirksomhed i form af overtagelser af genforsikring; genforsikringsvirksomhed, der udøves af særlige genforsikringsselskaber, er imidlertid hverken underlagt denne ordning eller nogen anden ordning reguleret ved fællesskabsretten.

| (4) | Genforsikring er en vigtig finansiel aktivitet, fordi den gennem en bredere spredning af risici på verdensplan giver direkte forsikringsselskaber mulighed for at øge deres tegningskapacitet med henblik på at engagere sig i forsikringsvirksomhed og yde forsikringsdækning og også for at reducere deres kapitalomkostninger; desuden spiller genforsikring også en fundamental rolle for den finansielle stabilitet, idet den er en afgørende faktor for at sikre en stærk finansiel stilling og stabilitet på de direkte forsikringsmarkeder samt i hele det finansielle system via dens rolle som betydelig finansiel formidler og institutionel investor. |
| --- | --- |

(4)

Genforsikring er en vigtig finansiel aktivitet, fordi den gennem en bredere spredning af risici på verdensplan giver direkte forsikringsselskaber mulighed for at øge deres tegningskapacitet med henblik på at engagere sig i forsikringsvirksomhed og yde forsikringsdækning og også for at reducere deres kapitalomkostninger; desuden spiller genforsikring også en fundamental rolle for den finansielle stabilitet, idet den er en afgørende faktor for at sikre en stærk finansiel stilling og stabilitet på de direkte forsikringsmarkeder samt i hele det finansielle system via dens rolle som betydelig finansiel formidler og institutionel investor.

| (5) | Ved Rådets direktiv 64/225/EØF af 25. februar 1964 om ophævelse af begrænsningerne i etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser inden for genforsikring og retrocession (7) afskaffedes de restriktioner i den frie etableringsret og den frie udveksling af tjenesteydelser, der er relateret til genforsikrerens nationalitet eller hjemsted. Det afskaffede dog ikke de restriktioner, der skyldes forskellene i de nationale bestemmelser om den forsigtighedsbaserede regulering af genforsikring. Denne situation har ført til store forskelle i omfanget af tilsynet med genforsikringsselskaber i EU, hvilket skaber hindringer for udøvelsen af genforsikringsvirksomhed, f.eks. forpligtelsen for et genforsikringsselskab til at stille aktiver som sikkerhed for en del af de forsikringsmæssige hensættelser i det direkte forsikringsselskab og kravet om, at genforsikringsselskaber skal efterleve forskellige tilsynsregler i de forskellige medlemsstater, hvor de driver virksomhed, eller det indirekte tilsyn med de forskellige aspekter af et genforsikringsselskab, der udøves af de kompetente myndigheder for direkte forsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(5)

Ved Rådets direktiv 64/225/EØF af 25. februar 1964 om ophævelse af begrænsningerne i etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser inden for genforsikring og retrocession (7) afskaffedes de restriktioner i den frie etableringsret og den frie udveksling af tjenesteydelser, der er relateret til genforsikrerens nationalitet eller hjemsted. Det afskaffede dog ikke de restriktioner, der skyldes forskellene i de nationale bestemmelser om den forsigtighedsbaserede regulering af genforsikring. Denne situation har ført til store forskelle i omfanget af tilsynet med genforsikringsselskaber i EU, hvilket skaber hindringer for udøvelsen af genforsikringsvirksomhed, f.eks. forpligtelsen for et genforsikringsselskab til at stille aktiver som sikkerhed for en del af de forsikringsmæssige hensættelser i det direkte forsikringsselskab og kravet om, at genforsikringsselskaber skal efterleve forskellige tilsynsregler i de forskellige medlemsstater, hvor de driver virksomhed, eller det indirekte tilsyn med de forskellige aspekter af et genforsikringsselskab, der udøves af de kompetente myndigheder for direkte forsikringsselskaber.

| (6) | Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser pegede på genforsikring som en sektor, inden for hvilken der var behov for indgriben på EU-plan for at virkeliggøre det indre marked for finansielle tjenesteydelser. Desuden har betydelige finansielle fora som Den Internationale Valutafond og International Association of Insurance Supervisors (IAIS) fremhævet mangelen på harmoniserede tilsynsregler for genforsikringsvirksomhed på fællesskabsplan som et alvorligt hul i regelrammerne for finansielle tjenesteydelser, som burde udfyldes. |
| --- | --- |

(6)

Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser pegede på genforsikring som en sektor, inden for hvilken der var behov for indgriben på EU-plan for at virkeliggøre det indre marked for finansielle tjenesteydelser. Desuden har betydelige finansielle fora som Den Internationale Valutafond og International Association of Insurance Supervisors (IAIS) fremhævet mangelen på harmoniserede tilsynsregler for genforsikringsvirksomhed på fællesskabsplan som et alvorligt hul i regelrammerne for finansielle tjenesteydelser, som burde udfyldes.

| (7) | Dette direktiv tager sigte på at indføre forsigtighedsbaserede regelrammer for genforsikringsvirksomhed i EU. Det er en del af EU-lovgivningen på forsikringsområdet, der tager sigte på at virkeliggøre det indre marked inden for forsikringssektoren. |
| --- | --- |

(7)

Dette direktiv tager sigte på at indføre forsigtighedsbaserede regelrammer for genforsikringsvirksomhed i EU. Det er en del af EU-lovgivningen på forsikringsområdet, der tager sigte på at virkeliggøre det indre marked inden for forsikringssektoren.

| (8) | Dette direktiv er i overensstemmelse med det bredere internationale arbejde, som er blevet udført vedrørende forsigtighedsregler for genforsikring, især inden for IAIS. |
| --- | --- |

(8)

Dette direktiv er i overensstemmelse med det bredere internationale arbejde, som er blevet udført vedrørende forsigtighedsregler for genforsikring, især inden for IAIS.

| (9) | Dette direktiv følger den fremgangsmåde i EU-lovgivningen, der benyttes inden for direkte forsikring, og som består i at gennemføre en harmonisering på de vigtigste punkter i det omfang, det er nødvendigt og tilstrækkeligt for at sikre en gensidig anerkendelse af tilladelser og forsigtighedstilsynsordninger, som vil gøre det muligt at udstede én enkelt tilladelse, som dækker hele Fællesskabet, og at anvende princippet om hjemlandstilsyn. |
| --- | --- |

(9)

Dette direktiv følger den fremgangsmåde i EU-lovgivningen, der benyttes inden for direkte forsikring, og som består i at gennemføre en harmonisering på de vigtigste punkter i det omfang, det er nødvendigt og tilstrækkeligt for at sikre en gensidig anerkendelse af tilladelser og forsigtighedstilsynsordninger, som vil gøre det muligt at udstede én enkelt tilladelse, som dækker hele Fællesskabet, og at anvende princippet om hjemlandstilsyn.

| (10) | Derfor er adgang til og udøvelse af genforsikringsvirksomhed betinget af én enkelt administrativ tilladelse udstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvor genforsikringsselskabet har sit hjemsted. Med denne tilladelse kan selskabet påbegynde sin virksomhed overalt i Fællesskabet i henhold til enten reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser. Filialmedlemsstaten eller den medlemsstat, hvor der præsteres tjenesteydelser, må ikke kræve, at genforsikringsselskaber, der ønsker at udøve genforsikringsvirksomhed dér, og som allerede har fået en tilladelse i hjemlandet, ansøger om en ny tilladelse. Endvidere skal et genforsikringsselskab, som allerede har opnået tilladelse i hjemlandet, ikke underkastes det supplerende tilsyn eller den kontrol af deres finansielle soliditet, som udføres af de kompetente myndigheder for forsikringsselskaber, som er genforsikret i det pågældende genforsikringsselskab. Desuden skal det ikke være tilladt medlemsstaterne at kræve af et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i EU, at det skal stille aktiver som sikkerhed for sin andel af cedentens forsikringsmæssige hensættelser. Betingelserne for meddelelse eller tilbagekaldelse af en sådan tilladelse bør fastsættes nærmere. De kompetente myndigheder bør ikke meddele tilladelse eller forlænge tilladelsen til et genforsikringsselskab, der ikke opfylder betingelserne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Derfor er adgang til og udøvelse af genforsikringsvirksomhed betinget af én enkelt administrativ tilladelse udstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvor genforsikringsselskabet har sit hjemsted. Med denne tilladelse kan selskabet påbegynde sin virksomhed overalt i Fællesskabet i henhold til enten reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser. Filialmedlemsstaten eller den medlemsstat, hvor der præsteres tjenesteydelser, må ikke kræve, at genforsikringsselskaber, der ønsker at udøve genforsikringsvirksomhed dér, og som allerede har fået en tilladelse i hjemlandet, ansøger om en ny tilladelse. Endvidere skal et genforsikringsselskab, som allerede har opnået tilladelse i hjemlandet, ikke underkastes det supplerende tilsyn eller den kontrol af deres finansielle soliditet, som udføres af de kompetente myndigheder for forsikringsselskaber, som er genforsikret i det pågældende genforsikringsselskab. Desuden skal det ikke være tilladt medlemsstaterne at kræve af et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i EU, at det skal stille aktiver som sikkerhed for sin andel af cedentens forsikringsmæssige hensættelser. Betingelserne for meddelelse eller tilbagekaldelse af en sådan tilladelse bør fastsættes nærmere. De kompetente myndigheder bør ikke meddele tilladelse eller forlænge tilladelsen til et genforsikringsselskab, der ikke opfylder betingelserne i dette direktiv.

| (11) | Dette direktiv bør gælde for genforsikringsselskaber, som udelukkende udøver genforsikringsvirksomhed og ikke er engageret i direkte forsikringsvirksomhed; det bør også gælde for de såkaldte »captivegenforsikringsselskaber«, som oprettes eller ejes
  enten af en anden finansiel virksomhed end et forsikrings- eller genforsikringsselskab eller af en forsikrings- eller genforsikringskoncern
  , som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe (8)
  finder anvendelse for
  , eller af et eller flere ikke-finansielle virksomheder
  , som har til formål udelukkende at yde genforsikringsdækning for risici i de
  virksomheder
  , som de tilhører.
  Når der i dette direktiv henvises til genforsikringsselskaber er captivegenforsikringsselskaber omfattet, undtagen når der er vedtaget særbestemmelser for captivegenforsikringsselskaber. Captivegenforsikringsselskaber dækker ikke risici, der skyldes den eksterne direkte forsikrings- eller genforsikringsvirksomhed, som et forsikrings- eller genforsikringsselskab i koncernen udøver. Endvidere kan forsikrings- eller genforsikringsselskaber, der tilhører et finansielt konglomerat, ikke eje et captivegenforsikringsselskab. |
| --- | --- |

(11)

Dette direktiv bør gælde for genforsikringsselskaber, som udelukkende udøver genforsikringsvirksomhed og ikke er engageret i direkte forsikringsvirksomhed; det bør også gælde for de såkaldte »captivegenforsikringsselskaber«, som oprettes eller ejes
  enten af en anden finansiel virksomhed end et forsikrings- eller genforsikringsselskab eller af en forsikrings- eller genforsikringskoncern
  , som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe (8)
  finder anvendelse for
  , eller af et eller flere ikke-finansielle virksomheder
  , som har til formål udelukkende at yde genforsikringsdækning for risici i de
  virksomheder
  , som de tilhører.
  Når der i dette direktiv henvises til genforsikringsselskaber er captivegenforsikringsselskaber omfattet, undtagen når der er vedtaget særbestemmelser for captivegenforsikringsselskaber. Captivegenforsikringsselskaber dækker ikke risici, der skyldes den eksterne direkte forsikrings- eller genforsikringsvirksomhed, som et forsikrings- eller genforsikringsselskab i koncernen udøver. Endvidere kan forsikrings- eller genforsikringsselskaber, der tilhører et finansielt konglomerat, ikke eje et captivegenforsikringsselskab.

| (12) | Direktivet bør dog ikke gælde for forsikringsselskaber, som direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på; for dog at sikre, at forsikringsselskaber, som også udøver genforsikringsvirksomhed, er finansielt sunde, og at der tages højde for de specifikke forhold, der gør sig gældende for denne type virksomhed, i kapitalkravene til sådanne forsikringsselskaber, gælder bestemmelserne vedrørende solvensmargenen i genforsikringsselskaber i dette direktiv for genforsikringsvirksomhed, der udøves af disse forsikringsselskaber, hvis omfanget af deres genforsikringsvirksomhed udgør en væsentlig del af deres samlede virksomhed. |
| --- | --- |

(12)

Direktivet bør dog ikke gælde for forsikringsselskaber, som direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på; for dog at sikre, at forsikringsselskaber, som også udøver genforsikringsvirksomhed, er finansielt sunde, og at der tages højde for de specifikke forhold, der gør sig gældende for denne type virksomhed, i kapitalkravene til sådanne forsikringsselskaber, gælder bestemmelserne vedrørende solvensmargenen i genforsikringsselskaber i dette direktiv for genforsikringsvirksomhed, der udøves af disse forsikringsselskaber, hvis omfanget af deres genforsikringsvirksomhed udgør en væsentlig del af deres samlede virksomhed.

| (13) | Dette direktiv bør ikke gælde for en medlemsstats tilvejebringelse af eller fulde garanti for genforsikringsdækning, når medlemsstaten handler som genforsikrer i sidste instans ud fra hensynet til væsentlige offentlige interesser, navnlig når det som følge af en særlig markedssituation er umuligt at opnå tilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår. I denne forbindelse bør manglende »tilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår« hovedsageligt forstås som et markedssvigt, der er kendetegnet ved en tydelig mangel på et tilstrækkeligt antal forsikringstilbud, til trods for at urimeligt høje præmier ikke i sig selv medfører utilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår. Artikel 1, stk. 2, litra d), gælder også for aftaler mellem forsikringsselskaber, som direktiverne 73/293/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på, og som sigter på at samle erstatningskrav, der skyldes alvorlige risici såsom terrorisme. |
| --- | --- |

(13)

Dette direktiv bør ikke gælde for en medlemsstats tilvejebringelse af eller fulde garanti for genforsikringsdækning, når medlemsstaten handler som genforsikrer i sidste instans ud fra hensynet til væsentlige offentlige interesser, navnlig når det som følge af en særlig markedssituation er umuligt at opnå tilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår. I denne forbindelse bør manglende »tilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår« hovedsageligt forstås som et markedssvigt, der er kendetegnet ved en tydelig mangel på et tilstrækkeligt antal forsikringstilbud, til trods for at urimeligt høje præmier ikke i sig selv medfører utilstrækkelig genforsikringsdækning på markedsvilkår. Artikel 1, stk. 2, litra d), gælder også for aftaler mellem forsikringsselskaber, som direktiverne 73/293/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på, og som sigter på at samle erstatningskrav, der skyldes alvorlige risici såsom terrorisme.

| (14) | Genforsikringsselskabet skal begrænse sine målsætninger til udøvelse af genforsikringsvirksomhed og relaterede aktiviteter. Dette krav kan f.eks. tillade et genforsikringsselskab at udøve aktiviteter som statistisk eller aktuarisk rådgivning, risikoanalyse eller forskning på kundernes vegne. Det kan også omfatte udøvelse af funktionen som holdingselskab og virksomhed i relation til de aktiviteter i den finansielle sektor, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat

   (9).
  Under alle omstændigheder tillader dette krav ikke, at der udøves bankvirksomhed eller finansielle aktiviteter, der ikke er relaterede hertil. |
| --- | --- |

(14)

Genforsikringsselskabet skal begrænse sine målsætninger til udøvelse af genforsikringsvirksomhed og relaterede aktiviteter. Dette krav kan f.eks. tillade et genforsikringsselskab at udøve aktiviteter som statistisk eller aktuarisk rådgivning, risikoanalyse eller forskning på kundernes vegne. Det kan også omfatte udøvelse af funktionen som holdingselskab og virksomhed i relation til de aktiviteter i den finansielle sektor, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat

   (9).
  Under alle omstændigheder tillader dette krav ikke, at der udøves bankvirksomhed eller finansielle aktiviteter, der ikke er relaterede hertil.

| (15) | Direktivet bør præcisere de kompetente myndigheders beføjelser og tilsynsmidler. Det bør påhvile de kompetente myndigheder for genforsikringsselskabet i hjemlandet at føre tilsyn med genforsikringsselskabernes finansielle soliditet, navnlig med deres solvens og oprettelsen af tilstrækkelige forsikringsmæssige hensættelser
  og udjævningshensættelser
  og med, at disse
  hensættelser og reserver
  dækkes af kongruente aktiver. |
| --- | --- |

(15)

Direktivet bør præcisere de kompetente myndigheders beføjelser og tilsynsmidler. Det bør påhvile de kompetente myndigheder for genforsikringsselskabet i hjemlandet at føre tilsyn med genforsikringsselskabernes finansielle soliditet, navnlig med deres solvens og oprettelsen af tilstrækkelige forsikringsmæssige hensættelser
  og udjævningshensættelser
  og med, at disse
  hensættelser og reserver
  dækkes af kongruente aktiver.

| (16) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør have de nødvendige kontrolbeføjelser til at sikre, at genforsikringsselskaber udøver deres virksomhed på betryggende vis i hele Fællesskabet, hvad enten det sker i henhold til reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser. De bør i særdeleshed kunne vedtage egnede beskyttelsesforanstaltninger eller pålægge sanktioner med det formål at forhindre uregelmæssigheder og overtrædelser af bestemmelserne vedrørende genforsikringstilsyn. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør have de nødvendige kontrolbeføjelser til at sikre, at genforsikringsselskaber udøver deres virksomhed på betryggende vis i hele Fællesskabet, hvad enten det sker i henhold til reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser. De bør i særdeleshed kunne vedtage egnede beskyttelsesforanstaltninger eller pålægge sanktioner med det formål at forhindre uregelmæssigheder og overtrædelser af bestemmelserne vedrørende genforsikringstilsyn.

| (17) | Bestemmelserne om overdragelse af forsikringsbestande skal stemme overens med de enkelte tilladelser, der gives i henhold til dette direktiv. Bestemmelserne bør gælde for forskellige former for overdragelse af forsikringsbestande mellem genforsikringsselskaber, såsom overdragelse af forsikringsbestande, som et resultat af fusioner mellem genforsikringsselskaber eller overdragelse af andre selskabsretlige instrumenter eller af forsikringsbestande af udestående tab ved overgangen til et andet genforsikringsselskab. Endvidere bør bestemmelserne om overdragelse af forsikringsbestande omfatte særlige bestemmelser for overdragelsen af forsikringsbestande af kontrakter, der er indgået i henhold til reglerne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, til et andet genforsikringsselskab. |
| --- | --- |

(17)

Bestemmelserne om overdragelse af forsikringsbestande skal stemme overens med de enkelte tilladelser, der gives i henhold til dette direktiv. Bestemmelserne bør gælde for forskellige former for overdragelse af forsikringsbestande mellem genforsikringsselskaber, såsom overdragelse af forsikringsbestande, som et resultat af fusioner mellem genforsikringsselskaber eller overdragelse af andre selskabsretlige instrumenter eller af forsikringsbestande af udestående tab ved overgangen til et andet genforsikringsselskab. Endvidere bør bestemmelserne om overdragelse af forsikringsbestande omfatte særlige bestemmelser for overdragelsen af forsikringsbestande af kontrakter, der er indgået i henhold til reglerne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, til et andet genforsikringsselskab.

| (18) | Der bør tillades udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder eller organer, der i kraft af deres funktion bidrager til at styrke det finansielle systems stabilitet. For at bevare oplysningernes fortrolige karakter bør antallet af modtagere være meget begrænset. Det er nødvendigt at fastsætte de betingelser, hvorunder ovennævnte udveksling af oplysninger er tilladt; når det endvidere er fastsat, at oplysninger kun kan videregives med de kompetente myndigheders udtrykkelige tilladelse, kan disse myndigheder i givet fald betinge deres samtykke af, at visse strenge krav overholdes. I denne forbindelse bør dette direktiv indeholde bestemmelser, der med henblik på at sikre et passende tilsyn fra de kompetente myndigheders side med genforsikringsselskaber sætter medlemsstaterne i stand til at indgå aftaler om informationsudveksling med tredjelande, forudsat at de videregivne oplysninger er underlagt passende garantier om overholdelse af tavshedspligt. |
| --- | --- |

(18)

Der bør tillades udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder eller organer, der i kraft af deres funktion bidrager til at styrke det finansielle systems stabilitet. For at bevare oplysningernes fortrolige karakter bør antallet af modtagere være meget begrænset. Det er nødvendigt at fastsætte de betingelser, hvorunder ovennævnte udveksling af oplysninger er tilladt; når det endvidere er fastsat, at oplysninger kun kan videregives med de kompetente myndigheders udtrykkelige tilladelse, kan disse myndigheder i givet fald betinge deres samtykke af, at visse strenge krav overholdes. I denne forbindelse bør dette direktiv indeholde bestemmelser, der med henblik på at sikre et passende tilsyn fra de kompetente myndigheders side med genforsikringsselskaber sætter medlemsstaterne i stand til at indgå aftaler om informationsudveksling med tredjelande, forudsat at de videregivne oplysninger er underlagt passende garantier om overholdelse af tavshedspligt.

| (19) | Med henblik på at styrke tilsynet med genforsikringsselskaber bør det fastsættes, at en revisor i de i direktivet omhandlede tilfælde har pligt til hurtigt at underrette myndighederne, hvis han under udførelsen af sit hverv får kendskab til forhold, som alvorligt vil kunne skade den finansielle situation eller den administrative og regnskabsmæssige organisation i et genforsikringsselskab. I betragtning af det tilstræbte mål bør medlemsstaterne fastsætte, at denne pligt gælder i alle tilfælde, hvor en revisor under udførelsen af sit hverv i en virksomhed, som har snævre forbindelser med et genforsikringsselskab, konstaterer sådanne forhold. Revisorernes pligt til under visse omstændigheder at meddele myndighederne oplysninger om visse forhold og beslutninger i et genforsikringsselskab, som de har fået kendskab til under udførelsen af deres hverv i en anden virksomhed end et genforsikringsselskab, ændrer i sig selv hverken arten af deres hverv i den pågældende virksomhed eller den måde, hvorpå de skal udøve deres hverv i virksomheden. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på at styrke tilsynet med genforsikringsselskaber bør det fastsættes, at en revisor i de i direktivet omhandlede tilfælde har pligt til hurtigt at underrette myndighederne, hvis han under udførelsen af sit hverv får kendskab til forhold, som alvorligt vil kunne skade den finansielle situation eller den administrative og regnskabsmæssige organisation i et genforsikringsselskab. I betragtning af det tilstræbte mål bør medlemsstaterne fastsætte, at denne pligt gælder i alle tilfælde, hvor en revisor under udførelsen af sit hverv i en virksomhed, som har snævre forbindelser med et genforsikringsselskab, konstaterer sådanne forhold. Revisorernes pligt til under visse omstændigheder at meddele myndighederne oplysninger om visse forhold og beslutninger i et genforsikringsselskab, som de har fået kendskab til under udførelsen af deres hverv i en anden virksomhed end et genforsikringsselskab, ændrer i sig selv hverken arten af deres hverv i den pågældende virksomhed eller den måde, hvorpå de skal udøve deres hverv i virksomheden.

| (20) | Der bør fastsættes bestemmelser for anvendelsen af dette direktiv på eksisterende genforsikringsselskaber, som allerede har opnået tilladelse eller har ret til at udøve genforsikringsvirksomhed i overensstemmelse med en medlemsstats bestemmelser inden dette direktivs ikrafttræden. |
| --- | --- |

(20)

Der bør fastsættes bestemmelser for anvendelsen af dette direktiv på eksisterende genforsikringsselskaber, som allerede har opnået tilladelse eller har ret til at udøve genforsikringsvirksomhed i overensstemmelse med en medlemsstats bestemmelser inden dette direktivs ikrafttræden.

| (21) | For at genforsikringsselskaber skal kunne opfylde deres forpligtelser, skal hjemlandet forlange af genforsikringsselskaber, at de opretter passende forsikringsmæssige hensættelser. Størrelsen af sådanne forsikringsmæssige hensættelser skal fastsættes i overensstemmelse med Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (10), og for livsforsikringsvirksomheds vedkommende bør hjemlandet også kunne fastsætte mere specifikke regler i henhold til direktiv 2002/83/EF. |
| --- | --- |

(21)

For at genforsikringsselskaber skal kunne opfylde deres forpligtelser, skal hjemlandet forlange af genforsikringsselskaber, at de opretter passende forsikringsmæssige hensættelser. Størrelsen af sådanne forsikringsmæssige hensættelser skal fastsættes i overensstemmelse med Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (10), og for livsforsikringsvirksomheds vedkommende bør hjemlandet også kunne fastsætte mere specifikke regler i henhold til direktiv 2002/83/EF.

| (22) | Genforsikringsselskaber, som udøver genforsikringsvirksomhed inden for kreditforsikring, og hvis kreditgenforsikringsvirksomhed udgør mere end en mindre andel af deres samlede virksomhed, bør underlægges krav om oprettelse af udjævningshensættelser, som ikke udgør en del af solvensmargenen; disse hensættelser skal beregnes ved brug af en af de metoder, der er fastsat i direktiv 73/239/EØF, og som anerkendes som ækvivalente; endvidere bør dette direktiv tillade hjemlandet også at kræve af genforsikringsselskaber, som har hjemsted på dets område, at de opretter udjævningshensættelser for andre klasser af risici end kreditgenforsikring efter regler, der fastsættes af hjemlandet.
  I forlængelse af indførelsen af IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) bør direktivet skabe klarhed med hensyn til tilsyn af udjævningshensættelser oprettet i overensstemmelse med direktivet. Da det er nødvendigt at revurdere tilsynet med genforsikring gennem Solvens II-projektet, tager dette direktiv imidlertid ikke højde for fremtidigt tilsyn med genforsikring gennem Solvens II. |
| --- | --- |

(22)

Genforsikringsselskaber, som udøver genforsikringsvirksomhed inden for kreditforsikring, og hvis kreditgenforsikringsvirksomhed udgør mere end en mindre andel af deres samlede virksomhed, bør underlægges krav om oprettelse af udjævningshensættelser, som ikke udgør en del af solvensmargenen; disse hensættelser skal beregnes ved brug af en af de metoder, der er fastsat i direktiv 73/239/EØF, og som anerkendes som ækvivalente; endvidere bør dette direktiv tillade hjemlandet også at kræve af genforsikringsselskaber, som har hjemsted på dets område, at de opretter udjævningshensættelser for andre klasser af risici end kreditgenforsikring efter regler, der fastsættes af hjemlandet.
  I forlængelse af indførelsen af IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) bør direktivet skabe klarhed med hensyn til tilsyn af udjævningshensættelser oprettet i overensstemmelse med direktivet. Da det er nødvendigt at revurdere tilsynet med genforsikring gennem Solvens II-projektet, tager dette direktiv imidlertid ikke højde for fremtidigt tilsyn med genforsikring gennem Solvens II.

| (23) | Genforsikringsselskaber skal råde over aktiver til dækning af de forsikringsmæssige hensættelser
  og udjævningshensættelser
  , der skal tage hensyn til arten af de forretninger, som genforsikringsselskabet udfører, bl.a. arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, kvalitet, rentabilitet og matching i dets investeringer, idet selskabet skal sikre en passende diversificering og spredning af sine anbringelser, så selskabet har mulighed for at reagere hensigtsmæssigt på skiftende økonomiske omstændigheder, bl.a. udviklingen på kapitalmarkederne og ejendomsmarkedet eller katastrofer med stor virkning. |
| --- | --- |

(23)

Genforsikringsselskaber skal råde over aktiver til dækning af de forsikringsmæssige hensættelser
  og udjævningshensættelser
  , der skal tage hensyn til arten af de forretninger, som genforsikringsselskabet udfører, bl.a. arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, kvalitet, rentabilitet og matching i dets investeringer, idet selskabet skal sikre en passende diversificering og spredning af sine anbringelser, så selskabet har mulighed for at reagere hensigtsmæssigt på skiftende økonomiske omstændigheder, bl.a. udviklingen på kapitalmarkederne og ejendomsmarkedet eller katastrofer med stor virkning.

| (24) | Det er nødvendigt, at genforsikringsselskaberne ud over de forsikringsmæssige hensættelser råder over en supplerende reserve, en såkaldt solvensmargen, i form af frie midler og efter aftale med den kompetente myndighed af andre implicitte formuebestanddele, der skal beskytte dem mod negative udsving i deres forretninger. Dette krav er et vigtigt element i et forsigtighedsbaseret tilsyn. I afventning af revisionen af den eksisterende solvensmargenordning, som Kommissionen er ved at gennemføre under det såkaldte »Solvency II«-projekt, bør de regler, der gælder i eksisterende lovgivning inden for direkte forsikring, finde anvendelse ved fastsættelsen af den krævede solvensmargen for genforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt, at genforsikringsselskaberne ud over de forsikringsmæssige hensættelser råder over en supplerende reserve, en såkaldt solvensmargen, i form af frie midler og efter aftale med den kompetente myndighed af andre implicitte formuebestanddele, der skal beskytte dem mod negative udsving i deres forretninger. Dette krav er et vigtigt element i et forsigtighedsbaseret tilsyn. I afventning af revisionen af den eksisterende solvensmargenordning, som Kommissionen er ved at gennemføre under det såkaldte »Solvency II«-projekt, bør de regler, der gælder i eksisterende lovgivning inden for direkte forsikring, finde anvendelse ved fastsættelsen af den krævede solvensmargen for genforsikringsselskaber.

| (25) | I betragtning af lighederne mellem livsgenforsikring, der dækker dødsrisiko, og skadesgenforsikring, navnlig med hensyn til dækningen af forsikringsrisici og varigheden af livsgenforsikringskontrakterne, bør solvenskravene for livsgenforsikring fastsættes i overensstemmelse med de bestemmelser, der i dette direktiv fastsættes for beregningen af den krævede solvensmargen for skadesgenforsikring. Hjemlandet bør imidlertid kunne lade bestemmelserne i direktiv 2002/83/EF finde anvendelse ved fastsættelsen af den krævede solvensmargen for skadesgenforsikring under hensyntagen til genforsikringsvirksomhed, der er forbundet med investeringsfonde eller forsikringsaftaler. |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af lighederne mellem livsgenforsikring, der dækker dødsrisiko, og skadesgenforsikring, navnlig med hensyn til dækningen af forsikringsrisici og varigheden af livsgenforsikringskontrakterne, bør solvenskravene for livsgenforsikring fastsættes i overensstemmelse med de bestemmelser, der i dette direktiv fastsættes for beregningen af den krævede solvensmargen for skadesgenforsikring. Hjemlandet bør imidlertid kunne lade bestemmelserne i direktiv 2002/83/EF finde anvendelse ved fastsættelsen af den krævede solvensmargen for skadesgenforsikring under hensyntagen til genforsikringsvirksomhed, der er forbundet med investeringsfonde eller forsikringsaftaler.

| (26) | For at tage højde for den særlige karakter af visse kontrakttyper og forretningsområder inden for genforsikring bør der fastsættes bestemmelser, der muliggør tilpasninger i beregningen af den krævede solvensmargen; disse tilpasninger bør foretages af Kommissionen efter høring af Det Europæiske Udvalg for Forsikring og Arbejdsmarkedsorienterede Pensioner, der blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003
   (11), under udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, den har fået tildelt ved traktaten. Disse foranstaltninger bør vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12). |
| --- | --- |

(26)

For at tage højde for den særlige karakter af visse kontrakttyper og forretningsområder inden for genforsikring bør der fastsættes bestemmelser, der muliggør tilpasninger i beregningen af den krævede solvensmargen; disse tilpasninger bør foretages af Kommissionen efter høring af Det Europæiske Udvalg for Forsikring og Arbejdsmarkedsorienterede Pensioner, der blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2004/9/EF af 5. november 2003
   (11), under udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, den har fået tildelt ved traktaten. Disse foranstaltninger bør vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12).

| (27) | Listen over elementer, som kan udgøre den faktiske solvensmargen, der fastsættes ved dette direktiv, skal være den, der er omhandlet i direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF. |
| --- | --- |

(27)

Listen over elementer, som kan udgøre den faktiske solvensmargen, der fastsættes ved dette direktiv, skal være den, der er omhandlet i direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF.

| (28) | Genforsikringsselskaber skal også have en garantifond, så det sikres, at de råder over tilstrækkelige ressourcer, når de oprettes, og at solvensmargenen i forbindelse med de efterfølgende forretninger under ingen omstændigheder falder ned under et sikkerhedsminimum; for dog at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for captivegenforsikringsselskaber, bør der fastsættes bestemmelser, der giver hjemlandet mulighed for at fastsætte en minimumsgarantifond for captivegenforsikringsselskaber af en mindre størrelse. |
| --- | --- |

(28)

Genforsikringsselskaber skal også have en garantifond, så det sikres, at de råder over tilstrækkelige ressourcer, når de oprettes, og at solvensmargenen i forbindelse med de efterfølgende forretninger under ingen omstændigheder falder ned under et sikkerhedsminimum; for dog at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for captivegenforsikringsselskaber, bør der fastsættes bestemmelser, der giver hjemlandet mulighed for at fastsætte en minimumsgarantifond for captivegenforsikringsselskaber af en mindre størrelse.

| (29) | Visse bestemmelser i dette direktiv fastsætter minimumsnormer. Et hjemland bør kunne fastsætte strengere regler for genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse fra dets kompetente myndigheder, især solvensmargenkrav. |
| --- | --- |

(29)

Visse bestemmelser i dette direktiv fastsætter minimumsnormer. Et hjemland bør kunne fastsætte strengere regler for genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse fra dets kompetente myndigheder, især solvensmargenkrav.

| (30) | Direktivet bør finde anvendelse på »finite reinsurance« aktiviteter, hvorfor det er nødvendigt at definere, hvad der ved anvendelsen af dette direktiv forstås ved »finite reinsurance«; i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for denne form for genforsikringsvirksomhed, bør hjemlandet have mulighed for at fastsætte specifikke bestemmelser om finite reinsurance. Disse bestemmelser kan på en række specifikke punkter afvige fra de generelle regler i dette direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Direktivet bør finde anvendelse på »finite reinsurance« aktiviteter, hvorfor det er nødvendigt at definere, hvad der ved anvendelsen af dette direktiv forstås ved »finite reinsurance«; i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for denne form for genforsikringsvirksomhed, bør hjemlandet have mulighed for at fastsætte specifikke bestemmelser om finite reinsurance. Disse bestemmelser kan på en række specifikke punkter afvige fra de generelle regler i dette direktiv.

| (31) | Dette direktiv bør fastsætte regler for de særlige virksomheder, som overtager risici fra forsikrings- og genforsikringsselskaber. De særlige forhold, der gør sig gældende for sådanne særlige virksomheder, som ikke er forsikrings- eller genforsikringsselskaber, gør det nødvendigt at fastsætte specifikke bestemmelser i medlemsstaterne. Endvidere bør direktivet indeholde krav om, at hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for, hvornår udestående beløb fra en særlig virksomhed kan anvendes som aktiver til dækning af et forsikrings- eller genforsikringsselskabs forsikringsmæssige hensættelser. Direktivet bør også gøre det muligt at betragte inddrivelige beløb fra en særlig virksomhed som beløb, der kan fratrækkes under genforsikrings- eller retrocessionskontrakter inden for de i direktivet fastsatte grænser, når forsikringsselskabet har anmodet om og opnået den ansvarlige myndigheds samtykke. |
| --- | --- |

(31)

Dette direktiv bør fastsætte regler for de særlige virksomheder, som overtager risici fra forsikrings- og genforsikringsselskaber. De særlige forhold, der gør sig gældende for sådanne særlige virksomheder, som ikke er forsikrings- eller genforsikringsselskaber, gør det nødvendigt at fastsætte specifikke bestemmelser i medlemsstaterne. Endvidere bør direktivet indeholde krav om, at hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for, hvornår udestående beløb fra en særlig virksomhed kan anvendes som aktiver til dækning af et forsikrings- eller genforsikringsselskabs forsikringsmæssige hensættelser. Direktivet bør også gøre det muligt at betragte inddrivelige beløb fra en særlig virksomhed som beløb, der kan fratrækkes under genforsikrings- eller retrocessionskontrakter inden for de i direktivet fastsatte grænser, når forsikringsselskabet har anmodet om og opnået den ansvarlige myndigheds samtykke.

| (32) | Det er nødvendigt at fastsætte foranstaltninger for det tilfælde, at genforsikringsselskabets finansielle situation skulle udvikle sig således, at det bliver vanskeligt for det at opfylde sine forpligtelser. I særlige tilfælde er der også behov for, at de kompetente myndigheder bemyndiges til at gribe ind på et tilstrækkelig tidligt tidspunkt, men i udøvelsen af denne bemyndigelse bør de kompetente myndigheder oplyse genforsikringsselskaberne om årsagerne til sådanne tilsynsforanstaltninger i overensstemmelse med principperne om sund offentlig forvaltning og rimelig behandling. Så længe der hersker en sådan situation, bør de kompetente myndigheder ikke kunne attestere, at genforsikringsselskabet har en tilstrækkelig solvensmargen. |
| --- | --- |

(32)

Det er nødvendigt at fastsætte foranstaltninger for det tilfælde, at genforsikringsselskabets finansielle situation skulle udvikle sig således, at det bliver vanskeligt for det at opfylde sine forpligtelser. I særlige tilfælde er der også behov for, at de kompetente myndigheder bemyndiges til at gribe ind på et tilstrækkelig tidligt tidspunkt, men i udøvelsen af denne bemyndigelse bør de kompetente myndigheder oplyse genforsikringsselskaberne om årsagerne til sådanne tilsynsforanstaltninger i overensstemmelse med principperne om sund offentlig forvaltning og rimelig behandling. Så længe der hersker en sådan situation, bør de kompetente myndigheder ikke kunne attestere, at genforsikringsselskabet har en tilstrækkelig solvensmargen.

| (33) | Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder for at sikre, at et genforsikringsselskab, der udøver sin virksomhed i henhold til reglerne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, opfylder de bestemmelser, der gælder for det i værtslandet. |
| --- | --- |

(33)

Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder for at sikre, at et genforsikringsselskab, der udøver sin virksomhed i henhold til reglerne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, opfylder de bestemmelser, der gælder for det i værtslandet.

| (34) | Der skal være adgang til domstolsprøvelse, hvis en tilladelse nægtes eller tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(34)

Der skal være adgang til domstolsprøvelse, hvis en tilladelse nægtes eller tilbagekaldes.

| (35) | Det er vigtigt at fastsætte, at genforsikringsselskaber, som har hjemsted uden for EU og udøver genforsikringsvirksomhed i EU, ikke bør
  underlægges regler, som giver
  en mere favorabel behandling end den, der gives genforsikringsselskaber, som har hjemsted i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(35)

Det er vigtigt at fastsætte, at genforsikringsselskaber, som har hjemsted uden for EU og udøver genforsikringsvirksomhed i EU, ikke bør
  underlægges regler, som giver
  en mere favorabel behandling end den, der gives genforsikringsselskaber, som har hjemsted i en medlemsstat.

| (36) | For at tage hensyn til de internationale aspekter af genforsikring bør der være mulighed for indgåelse af internationale aftaler med et tredjeland, som tager sigte på at definere tilsynsmidlerne for genforsikringsselskaber, som driver virksomhed på hver kontraherende parts område. |
| --- | --- |

(36)

For at tage hensyn til de internationale aspekter af genforsikring bør der være mulighed for indgåelse af internationale aftaler med et tredjeland, som tager sigte på at definere tilsynsmidlerne for genforsikringsselskaber, som driver virksomhed på hver kontraherende parts område.

| (37) | Der bør fastsættes en smidig procedure, der gør det muligt at vurdere den forsigtighedstilsynsmæssige ækvivalens med tredjelande på et fællesskabsgrundlag, således at liberaliseringen af genforsikringstjenesteydelser i tredjelande øges, hvad enten dette sker ved etablering af virksomhed eller grænseoverskridende levering af tjenesteydelser. Med henblik herpå bør dette direktiv fastlægge procedurer for forhandling med tredjelande. |
| --- | --- |

(37)

Der bør fastsættes en smidig procedure, der gør det muligt at vurdere den forsigtighedstilsynsmæssige ækvivalens med tredjelande på et fællesskabsgrundlag, således at liberaliseringen af genforsikringstjenesteydelser i tredjelande øges, hvad enten dette sker ved etablering af virksomhed eller grænseoverskridende levering af tjenesteydelser. Med henblik herpå bør dette direktiv fastlægge procedurer for forhandling med tredjelande.

| (38) | Kommissionen bør bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, forudsat at disse ikke ændrer væsentlige elementer i direktivet. Disse gennemførelsesforanstaltninger bør forberede Fællesskabet på den fremtidige udvikling inden for genforsikring. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen bør bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, forudsat at disse ikke ændrer væsentlige elementer i direktivet. Disse gennemførelsesforanstaltninger bør forberede Fællesskabet på den fremtidige udvikling inden for genforsikring. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF.

| (39) | De gældende fællesskabsretlige rammer for forsikringssektoren bør ændres for at tage højde for den nye tilsynsordning for genforsikringsselskaber, der fastsættes ved dette direktiv, og for at sikre ensartede regelrammer for hele forsikringssektoren. Navnlig bør de gældende bestemmelser, der tillader de myndigheder, der har kompetence inden for tilsynet med direkte forsikringsselskaber, at føre »indirekte tilsyn« med genforsikringsselskaber, tilpasses. Endvidere bør de gældende bestemmelser, hvorved medlemsstaterne kan kræve, at forsikringsselskaber skal stille aktiver som sikkerhed for de forsikringsmæssige hensættelser,
  uanset hvilken form dette krav måtte antage,
  når forsikringsselskabet er genforsikret i et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til dette direktiv, eller i et forsikringsselskab, afskaffes. Endelig bør der fastsættes bestemmelser om, at den solvensmargen, der kræves af forsikringsselskaber, der udøver genforsikringsvirksomhed, når denne virksomhed udgør en væsentlig del af deres samlede virksomhed, skal underkastes reglerne om solvenskrav for genforsikringsselskaber i dette direktiv. Direktiverne 73/239/EØF, 92/49/EØF og 2002/83/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(39)

De gældende fællesskabsretlige rammer for forsikringssektoren bør ændres for at tage højde for den nye tilsynsordning for genforsikringsselskaber, der fastsættes ved dette direktiv, og for at sikre ensartede regelrammer for hele forsikringssektoren. Navnlig bør de gældende bestemmelser, der tillader de myndigheder, der har kompetence inden for tilsynet med direkte forsikringsselskaber, at føre »indirekte tilsyn« med genforsikringsselskaber, tilpasses. Endvidere bør de gældende bestemmelser, hvorved medlemsstaterne kan kræve, at forsikringsselskaber skal stille aktiver som sikkerhed for de forsikringsmæssige hensættelser,
  uanset hvilken form dette krav måtte antage,
  når forsikringsselskabet er genforsikret i et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til dette direktiv, eller i et forsikringsselskab, afskaffes. Endelig bør der fastsættes bestemmelser om, at den solvensmargen, der kræves af forsikringsselskaber, der udøver genforsikringsvirksomhed, når denne virksomhed udgør en væsentlig del af deres samlede virksomhed, skal underkastes reglerne om solvenskrav for genforsikringsselskaber i dette direktiv. Direktiverne 73/239/EØF, 92/49/EØF og 2002/83/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (40) | Direktiv 98/78/EF bør ændres for at garantere, at genforsikringsselskaber i en forsikrings- eller genforsikringsgruppe er underkastet det samme supplerende tilsyn som forsikringsselskaber, der på nuværende tidspunkt tilhører en forsikringsgruppe. |
| --- | --- |

(40)

Direktiv 98/78/EF bør ændres for at garantere, at genforsikringsselskaber i en forsikrings- eller genforsikringsgruppe er underkastet det samme supplerende tilsyn som forsikringsselskaber, der på nuværende tidspunkt tilhører en forsikringsgruppe.

| (41) | Rådet bør i overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre EU-lovgivning

   (13)

  opfordre medlemsstaterne til i egen og Fællesskabets interesse at udarbejde deres egne oversigter, der så vidt muligt illustrerer sammenhængen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne, og offentliggøre dem. |
| --- | --- |

(41)

Rådet bør i overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre EU-lovgivning

   (13)

  opfordre medlemsstaterne til i egen og Fællesskabets interesse at udarbejde deres egne oversigter, der så vidt muligt illustrerer sammenhængen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne, og offentliggøre dem.

| (42) | Sigtet med dette direktiv, nemlig indførelse af retlige rammer for adgang til udøvelse af genforsikringsvirksomhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, er direktivet begrænset til, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Eftersom dette direktiv fastsætter minimumsnormer, kan medlemsstaterne fastsætte strengere regler — |
| --- | --- |

(42)

Sigtet med dette direktiv, nemlig indførelse af retlige rammer for adgang til udøvelse af genforsikringsvirksomhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, er direktivet begrænset til, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Eftersom dette direktiv fastsætter minimumsnormer, kan medlemsstaterne fastsætte strengere regler —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

AFSNIT I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv fastsætter regler for adgang til og udøvelse af selvstændig genforsikringsvirksomhed gennem genforsikringsselskaber, der alene udøver genforsikringsvirksomhed, og som er etableret i en medlemsstat eller ønsker at etablere sig i en medlemsstat.

2.   Direktivet gælder ikke for:

| a) | forsikringsselskaber, som direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på |
| --- | --- |

a)

forsikringsselskaber, som direktiverne 73/239/EØF og 2002/83/EF finder anvendelse på

| b) | de former for virksomhed og organer, der er nævnt i
  artikel 2 og 3
  , i direktiv 73/239/EØF |
| --- | --- |

b)

de former for virksomhed og organer, der er nævnt i
  artikel 2 og 3
  , i direktiv 73/239/EØF

| c) | de former for virksomhed og organer, der er nævnt i artikel 3 i direktiv 2002/83/EF |
| --- | --- |

c)

de former for virksomhed og organer, der er nævnt i artikel 3 i direktiv 2002/83/EF

| d) | genforsikringsvirksomhed, der udøves
  eller dækkes af en fuldstændig garanti
  af en medlemsstats regering, når denne af grunde, der vedrører væsentlige offentlige interesser, handler som genforsikrer i sidste instans
  herunder
  under omstændigheder, hvor denne rolle er nødvendig som følge af en markedssituation, hvor det er umuligt at opnå
  passende
  genforsikringsdækning på markedsvilkår. |
| --- | --- |

d)

genforsikringsvirksomhed, der udøves
  eller dækkes af en fuldstændig garanti
  af en medlemsstats regering, når denne af grunde, der vedrører væsentlige offentlige interesser, handler som genforsikrer i sidste instans
  herunder
  under omstændigheder, hvor denne rolle er nødvendig som følge af en markedssituation, hvor det er umuligt at opnå
  passende
  genforsikringsdækning på markedsvilkår.

Artikel 2

Definitioner

1.   I dette direktiv forstås ved:

| a) | »genforsikring« den form for virksomhed, der består i overtagelse af risici cederet af et forsikringsselskab
  eller
  et andet genforsikringsselskab
  . Hvad angår assurandørsammenslutningen Lloyd's, forstås ved genforsikring også, at et andet forsikrings- eller genforsikringsselskab end Lloyd's overtager risici cederet af et medlem af Lloyd's |
| --- | --- |

a)

»genforsikring« den form for virksomhed, der består i overtagelse af risici cederet af et forsikringsselskab
  eller
  et andet genforsikringsselskab
  . Hvad angår assurandørsammenslutningen Lloyd's, forstås ved genforsikring også, at et andet forsikrings- eller genforsikringsselskab end Lloyd's overtager risici cederet af et medlem af Lloyd's

| b) | »captivegenforsikringsselskab« et genforsikringsselskab, der enten er ejet af en anden finansiel virksomhed end et forsikrings- eller genforsikringsselskab eller af en forsikrings- eller genforsikringskoncern, som direktiv 98/78/EF finder anvendelse på, eller af en ikke-finansiel virksomhed, som har til formål udelukkende at yde genforsikringsdækning for risiciene i den eller de virksomheder, som den tilhører, eller af den eller de virksomheder i den koncern, som captivegenforsikringsselskabet er en del af |
| --- | --- |

b)

»captivegenforsikringsselskab« et genforsikringsselskab, der enten er ejet af en anden finansiel virksomhed end et forsikrings- eller genforsikringsselskab eller af en forsikrings- eller genforsikringskoncern, som direktiv 98/78/EF finder anvendelse på, eller af en ikke-finansiel virksomhed, som har til formål udelukkende at yde genforsikringsdækning for risiciene i den eller de virksomheder, som den tilhører, eller af den eller de virksomheder i den koncern, som captivegenforsikringsselskabet er en del af

| c) | »genforsikringsselskab« et selskab, som har opnået administrativ tilladelse i overensstemmelse med artikel 3 |
| --- | --- |

c)

»genforsikringsselskab« et selskab, som har opnået administrativ tilladelse i overensstemmelse med artikel 3

| d) | »filial« et genforsikringsselskabs agenturer eller filialer |
| --- | --- |

d)

»filial« et genforsikringsselskabs agenturer eller filialer

| e) | »etableret forretningssted« et genforsikringsselskabs vedtægtsmæssige hjemsted eller filial, jf. litra d) |
| --- | --- |

e)

»etableret forretningssted« et genforsikringsselskabs vedtægtsmæssige hjemsted eller filial, jf. litra d)

| f) | »hjemland« den medlemsstat, hvor hjemstedet for genforsikringsselskabet er beliggende |
| --- | --- |

f)

»hjemland« den medlemsstat, hvor hjemstedet for genforsikringsselskabet er beliggende

| g) | »filialmedlemsstat« den medlemsstat, hvor filialen af et genforsikringsselskab er beliggende |
| --- | --- |

g)

»filialmedlemsstat« den medlemsstat, hvor filialen af et genforsikringsselskab er beliggende

| h) | »værtsland« den medlemsstat, hvor et genforsikringsselskab har en filial eller præsterer tjenesteydelser |
| --- | --- |

h)

»værtsland« den medlemsstat, hvor et genforsikringsselskab har en filial eller præsterer tjenesteydelser

| i) | »kontrol« den forbindelse, der findes mellem et moderselskab og dets datterselskab, som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF (14), eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og en virksomhed |
| --- | --- |

i)

»kontrol« den forbindelse, der findes mellem et moderselskab og dets datterselskab, som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF (14), eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og en virksomhed

| j) | »kvalificeret deltagelse« direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne eller enhver anden mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på driften af det selskab, hvori der besiddes en kapitalandel |
| --- | --- |

j)

»kvalificeret deltagelse« direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne eller enhver anden mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på driften af det selskab, hvori der besiddes en kapitalandel

| k) | »moderselskab« en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF |
| --- | --- |

k)

»moderselskab« en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF

| l) | »datterselskab« en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF |
| --- | --- |

l)

»datterselskab« en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF

| m) | »kompetente myndigheder« de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med genforsikringsselskaber |
| --- | --- |

m)

»kompetente myndigheder« de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med genforsikringsselskaber

| n) | »snævre forbindelser« en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:






  i) | »kapitalinteresser«, hvorved forstås besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller |
| --- | --- | --- |

n)

»snævre forbindelser« en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:

i)

»kapitalinteresser«, hvorved forstås besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller

| ii) | »kontrol« i alle de i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF nævnte tilfælde eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og en virksomhed |
| --- | --- |

ii)

»kontrol« i alle de i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF nævnte tilfælde eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og en virksomhed

| o) | »finansiel virksomhed« et af følgende selskaber:










  i) | et kreditinstitut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk bankservicevirksomhed, jf. artikel 1, stk. 5 og stk. 23, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

   (15) |
| --- | --- | --- |

o)

»finansiel virksomhed« et af følgende selskaber:

i)

et kreditinstitut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk bankservicevirksomhed, jf. artikel 1, stk. 5 og stk. 23, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

   (15)

| ii) | et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab eller et forsikringsholdingselskab, jf. artikel 1, definition i), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

ii)

et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab eller et forsikringsholdingselskab, jf. artikel 1, definition i), i direktiv 98/78/EF

| iii) | et investeringsselskab eller finansieringsinstitut, jf. artikel 4, stk. 1, afsnit 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter

   (16) |
| --- | --- |

iii)

et investeringsselskab eller finansieringsinstitut, jf. artikel 4, stk. 1, afsnit 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter

   (16)

| iv) | et blandet finansielt holdingselskab, jf. artikel 2, nr. 15), i direktiv 2002/87/EF |
| --- | --- |

iv)

et blandet finansielt holdingselskab, jf. artikel 2, nr. 15), i direktiv 2002/87/EF

| p) | »særlig virksomhed« enhver virksomhed, uanset om det er et aktieselskab eller ej, bortset fra et eksisterende forsikrings- eller genforsikringsselskab, som overtager risici fra forsikrings- eller genforsikringsselskaber, og som finansierer sin dækning af sådanne risici udelukkende af udbyttet fra udstedelse af obligationer eller andre finansieringsordninger, hvor tilbagebetalingsrettighederne for dem, der har stillet lånet eller de andre finansieringsordninger til rådighed, er omfattet af de genforsikringsforpligtelser, der gælder for et sådant selskab |
| --- | --- |

p)

»særlig virksomhed« enhver virksomhed, uanset om det er et aktieselskab eller ej, bortset fra et eksisterende forsikrings- eller genforsikringsselskab, som overtager risici fra forsikrings- eller genforsikringsselskaber, og som finansierer sin dækning af sådanne risici udelukkende af udbyttet fra udstedelse af obligationer eller andre finansieringsordninger, hvor tilbagebetalingsrettighederne for dem, der har stillet lånet eller de andre finansieringsordninger til rådighed, er omfattet af de genforsikringsforpligtelser, der gælder for et sådant selskab

| q) | »finite reinsurance« genforsikring, hvor den eksplicitte maksimale tabsrisiko udtrykt som den maksimale overførte økonomiske risiko, der opstår som følge af en høj garantirisiko og overført tidsrisiko, overstiger præmien i hele kontraktens løbetid, for et begrænset, men betydeligt beløb, når mindst et af de følgende to kendetegn er til stede:










  i) | eksplicit og omfattende hensyntagen til tidsværdien |
| --- | --- | --- |

q)

»finite reinsurance« genforsikring, hvor den eksplicitte maksimale tabsrisiko udtrykt som den maksimale overførte økonomiske risiko, der opstår som følge af en høj garantirisiko og overført tidsrisiko, overstiger præmien i hele kontraktens løbetid, for et begrænset, men betydeligt beløb, når mindst et af de følgende to kendetegn er til stede:

i)

eksplicit og omfattende hensyntagen til tidsværdien

| ii) | kontraktbestemmelser til langfristet udligning af forholdet mellem parterne med hensyn til økonomisk erfaring med henblik på den tilsigtede risikooverførsel. |
| --- | --- |

ii)

kontraktbestemmelser til langfristet udligning af forholdet mellem parterne med hensyn til økonomisk erfaring med henblik på den tilsigtede risikooverførsel.

2.   
  Med henblik på stk. 1, litra a) anses et genforsikringsselskabs tilvejebringelse af dækning for en arbejdsmarkedspensionskasse, der falder ind under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed

   (17)

  , når disse institutioners hjemlande har tilladt det, også for en aktivitet, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde
  .

Med henblik på stk. 1, litra d), sidestilles et
  genforsikringsselskabs
  permanente tilstedeværelse på en medlemsstats område med et agentur eller en filial, også selv om denne tilstedeværelse ikke har form af en filial eller et agentur, men blot af et kontor, der ledes af selskabets eget personale, eller af en uafhængig person, som har en fast bemyndigelse til at handle på selskabets vegne i lighed med et agentur.

Med henblik på stk. 1, litra j), og i forbindelse med
  artikel 12 og 19-23
  samt de andre niveauer af deltagelse, der er omhandlet i
  artikel 19-23
  , tages de stemmerettigheder, der er nævnt i artikel 92 i direktiv 2001/34/EF (18), i betragtning.

Med henblik på stk. 1, litra l), anses ethvert datterselskab af et datterselskab også for at være datterselskab af det selskab, der er det endelige moderselskab for disse selskaber.

Med henblik på stk. 1, litra n), anses et datterselskab af et datterselskab også for at være datterselskab af det moderselskab, der står i spidsen for disse selskaber.

Med henblik på stk. 1, litra n), anses en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er varigt knyttet til den samme person gennem kontrol, også for at være en snæver forbindelse.

3.   Hver gang der i dette direktiv henvises til euroen, er modværdien i national valuta, som skal anvendes pr. 31. december hvert år, lig med værdien på den sidste dag i den forudgående oktober måned, på hvilken euroens modværdier i alle relevante fællesskabsvalutaer foreligger.

AFSNIT II

ADGANG TIL UDØVELSE AF GENFORSIKRINGSVIRKSOMHED

MEDDELELSE AF TILLADELSE TIL GENFORSIKRINGSSELSKABET

Artikel 3

Princippet om meddelelse af tilladelse

Adgang til udøvelse af genforsikringsvirksomhed er betinget af en forudgående administrativ tilladelse.

Ansøgning om denne tilladelse skal indgives til hjemlandets kompetente myndigheder af:

| a) | genforsikringsselskaber, der etablerer hjemsted på denne medlemsstats område |
| --- | --- |

a)

genforsikringsselskaber, der etablerer hjemsted på denne medlemsstats område

| b) | genforsikringsselskaber, der efter at have modtaget tilladelse udvider deres virksomhed til anden genforsikringsvirksomhed end den, for hvilken der er opnået tilladelse. |
| --- | --- |

b)

genforsikringsselskaber, der efter at have modtaget tilladelse udvider deres virksomhed til anden genforsikringsvirksomhed end den, for hvilken der er opnået tilladelse.

Artikel 4

Omfanget af tilladelsen

1.   En tilladelse meddelt i medfør af artikel 3 gælder for hele Fællesskabet. Den giver et genforsikringsselskab ret til at udøve virksomhed i henhold til reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser.

2.   Tilladelsen gives til udøvelse af skadesgenforsikringsvirksomhed, livsgenforsikringsvirksomhed og alle former for genforsikringsvirksomhed i henhold til ansøgerens ansøgning.

Den skal vurderes på baggrund af den driftsplan, der skal forelægges i henhold til artikel 6, litra b), og artikel 11, og opfyldelsen af de betingelser, der er fastsat for tilladelsen af den medlemsstat, i hvilken der ansøges om tilladelse.

Artikel 5

Genforsikringsselskabets form

1.   Hjemlandet skal kræve, at genforsikringsselskaber, der ansøger om tilladelse, antager en af de i bilag I anførte former.

Et genforsikringsselskab kan ligeledes tage form af et europæisk selskab, som dette defineres i forordning (EF) nr. 2157/2001 (19).

2.   Medlemsstaterne kan i givet fald oprette selskaber i en offentligretlig form, når disse virksomheders formål er udøvelse af genforsikringsvirksomhed på samme vilkår som dem, der gælder for privatretlige selskaber.

Artikel 6

Betingelser

Hjemlandet skal kræve, at hvert genforsikringsselskab, for hvilket der ansøges om tilladelse:

| a) | begrænser sine målsætninger til udøvelse af genforsikringsvirksomhed og relaterede aktiviteter; dette krav kan omfatte at udøve funktionen som holdingselskab og virksomhed i relation til de aktiviteter i den finansielle sektor, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i direktiv 2002/87/EF |
| --- | --- |

a)

begrænser sine målsætninger til udøvelse af genforsikringsvirksomhed og relaterede aktiviteter; dette krav kan omfatte at udøve funktionen som holdingselskab og virksomhed i relation til de aktiviteter i den finansielle sektor, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i direktiv 2002/87/EF

| b) | fremlægger en driftsplan, der er i overensstemmelse med artikel 11 |
| --- | --- |

b)

fremlægger en driftsplan, der er i overensstemmelse med artikel 11

| c) | råder over den i artikel 40, stk. 2, fastsatte minimumsgarantifond |
| --- | --- |

c)

råder over den i artikel 40, stk. 2, fastsatte minimumsgarantifond

| d) | faktisk ledes af personer med et godt omdømme og passende kvalifikationer og erhvervserfaring. |
| --- | --- |

d)

faktisk ledes af personer med et godt omdømme og passende kvalifikationer og erhvervserfaring.

Artikel 7

Snævre forbindelser

1.   Foreligger der snævre forbindelser mellem et genforsikringsselskab og andre fysiske eller juridiske personer, meddeler de kompetente myndigheder kun deres tilladelse, hvis disse forbindelser ikke hæmmer dem i varetagelsen af deres tilsynsopgaver.

2.   De kompetente myndigheder afslår ligeledes at meddele tilladelse, hvis de hæmmes i varetagelsen af deres tilsynsopgaver på grund af love eller administrative bestemmelser i et tredjeland, der gælder for en eller flere fysiske eller juridiske personer, som genforsikringsselskabet har snævre forbindelser med, eller på grund af problemer i forbindelse med anvendelsen heraf.

3.   De kompetente myndigheder skal kræve, at genforsikringsselskaberne meddeler dem de oplysninger, de har behov for, for at myndighederne til enhver tid kan sikre sig, at de i stk. 1 omhandlede betingelser er opfyldt.

Artikel 8

Genforsikringsselskabets hovedkontor

Medlemsstaterne skal kræve, at genforsikringsselskaber har hovedkontor og vedtægtsmæssigt hjemsted i samme medlemsstat.

Artikel 9

Policebetingelser og tariffer

1.   Dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne opretholder eller indfører love eller administrative bestemmelser, der foreskriver godkendelse af vedtægterne og fremlæggelse af alt materiale, der er nødvendigt for den normale gennemførelse af tilsynet.

2.   Medlemsstaterne må dog ikke fastsætte bestemmelser, der foreskriver forudgående godkendelse eller løbende anmeldelse af de almindelige og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og af formularer og andre trykte dokumenter, som et genforsikringsselskab agter at anvende over for overdragende eller retrocederende selskaber.

Artikel 10

Markedets økonomiske behov

Medlemsstaterne må ikke kræve, at ansøgninger om tilladelse behandles under hensyntagen til markedets økonomiske behov.

Artikel 11

Driftsplan

1.   Den i artikel 6, litra b), nævnte driftsplan skal indeholde oplysninger eller dokumentation vedrørende:

| a) | arten af de risici, som selskabet har til hensigt at dække |
| --- | --- |

a)

arten af de risici, som selskabet har til hensigt at dække

| b) | hvilke typer genforsikringsarrangementer, genforsikringsselskabet agter at indgå med overdragende selskaber |
| --- | --- |

b)

hvilke typer genforsikringsarrangementer, genforsikringsselskabet agter at indgå med overdragende selskaber

| c) | grundprincipperne for retrocession |
| --- | --- |

c)

grundprincipperne for retrocession

| d) | sammensætningen af minimumsgarantifonden |
| --- | --- |

d)

sammensætningen af minimumsgarantifonden

| e) | de anslåede omkostninger i forbindelse med opbygningen af administrationen og distributionsnettet samt de finansielle midler, der agtes afsat til dækning af disse omkostninger. |
| --- | --- |

e)

de anslåede omkostninger i forbindelse med opbygningen af administrationen og distributionsnettet samt de finansielle midler, der agtes afsat til dækning af disse omkostninger.

2.   Ud over kravene i stk. 1 skal driftsplanen for de første tre regnskabsår indeholde:

| a) | de anslåede administrationsomkostninger bortset fra omkostninger i forbindelse med administrationens opbygning, navnlig de løbende almindelige omkostninger og provisioner |
| --- | --- |

a)

de anslåede administrationsomkostninger bortset fra omkostninger i forbindelse med administrationens opbygning, navnlig de løbende almindelige omkostninger og provisioner

| b) | de anslåede præmier eller bidrag og erstatningsudgifter |
| --- | --- |

b)

de anslåede præmier eller bidrag og erstatningsudgifter

| c) | en prognosticeret balance |
| --- | --- |

c)

en prognosticeret balance

| d) | de anslåede finansielle midler til dækning af forpligtelser og solvensmargen. |
| --- | --- |

d)

de anslåede finansielle midler til dækning af forpligtelser og solvensmargen.

Artikel 12

Aktionærer og selskabsdeltagere, der besidder en kvalificeret deltagelse

Hjemlandets kompetente myndigheder meddeler ikke et selskab tilladelse til at påbegynde genforsikringsvirksomhed, før de har fået meddelelse om navnene på alle aktionærer eller selskabsdeltagere, det være sig fysiske eller juridiske personer, der direkte eller indirekte besidder en kvalificeret deltagelse i selskabet, og om størrelsen af deres kapitalandel.

Samme myndigheder nægter at meddele tilladelse, hvis de under hensyn til nødvendigheden af at sikre en sund og forsigtig forvaltning af genforsikringsselskabet ikke er overbevist om aktionærernes eller selskabsdeltagernes egnethed.

Artikel 13

Afslag på tilladelse

Enhver beslutning om afslag skal klart begrundes og meddeles det pågældende selskab.

Hver medlemsstat fastsætter adgang til domstolsprøvelse i henhold til artikel 53 for enhver beslutning om afslag.

Samme adgang til domstolsprøvelse indføres for det tilfælde, at de kompetente myndigheder endnu ikke har afgivet svar på ansøgningen om tilladelse inden udløbet af en frist på seks måneder fra modtagelsesdatoen.

Artikel 14

Forudgående konsultation med de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater

1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et genforsikringsselskab, der:

| a) | enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

a)

enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| b) | er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, der kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, der kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat.

2.   Der skal finde forudgående konsultation sted med den kompetente myndighed i den medlemsstat, der fører tilsyn med kreditinstitutter eller investeringsselskaber, om meddelelse af tilladelse til et genforsikringsselskab, der:

| a) | er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

a)

er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| b) | er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, der kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, der kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet.

3.   Der skal især finde konsultation sted mellem de i stk. 1 og 2 omhandlede relevante kompetente myndigheder ved vurderingen af aktionærernes egnethed og hæderlighed samt af omdømmet og erfaringerne hos direktørerne for et andet foretagende i samme koncern. Myndighederne udveksler alle oplysninger om aktionærers egnethed og hæderlighed samt om direktørers omdømme og erfaringer, som har betydning for de øvrige involverede kompetente myndigheder, for meddelelsen af tilladelse og for den løbende vurdering af, om driftsbetingelserne er opfyldt.

AFSNIT III

BETINGELSER FOR UDØVELSE AF GENFORSIKRINGSVIRKSOMHED

Kapitel 1

Principper og metoder for det finansielle tilsyn

Afdeling 1

Kompetente myndigheder og generelle regler

Artikel 15

Kompetente myndigheder og målgruppe for tilsynet

1.   Ansvaret for det finansielle tilsyn med et genforsikringsselskab, herunder tilsyn med den virksomhed, det udøver gennem filialer og i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, henhører udelukkende under hjemlandets kompetence.

Hvis de kompetente myndigheder i værtslandet har grund til at tro, at et genforsikringsselskabs virksomhed vil kunne skade dets finansielle soliditet, underretter de de kompetente myndigheder i genforsikringsselskabets hjemland herom. Hjemlandets kompetente myndigheder kontrollerer, om genforsikringsselskabet overholder de i dette direktiv fastsatte forsigtighedsregler.

2.   Det finansielle tilsyn, jf. stk. 1, dækker genforsikringsselskabets samlede virksomhed og omfatter navnlig kontrol med selskabets solvens og oprettelsen af forsikringsmæssige hensættelser og de aktiver, der medgår til dækning heraf i overensstemmelse med de regler og den praksis, der gælder i hjemlandet, i henhold til bestemmelser, der er vedtaget på fællesskabsplan.

3.   Et genforsikringsselskabs hjemland kan ikke afvise en retrocessionskontrakt indgået af genforsikringsselskabet med et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til dette direktiv, eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til direktiverne 73/239/EØF eller 2002/83/EF, af grunde, der direkte vedrører det pågældende genforsikringsselskabs eller forsikringsselskabs finansielle soliditet.

4.   Hjemlandets kompetente myndigheder skal kræve, at der i alle genforsikringsselskaber findes en sund administrativ og regnskabsmæssig praksis og passende interne kontrolprocedurer.

Artikel 16

Tilsyn med filialer i andre medlemsstater

Når et genforsikringsselskab, der har fået tilladelse i en medlemsstat, udøver sin virksomhed gennem en filial i en anden medlemsstat, skal filialmedlemsstaten sørge for, at hjemlandets kompetente myndigheder efter forudgående meddelelse herom til filialmedlemsstatens kompetente myndigheder selv eller ved personer, de bemyndiger hertil, på stedet kan kontrollere de oplysninger, der er nødvendige for det finansielle tilsyn med selskabet. Filialmedlemsstatens kompetente myndigheder kan deltage i denne kontrol.

Artikel 17

Beretning, tilsynsmæssigt og statistisk materiale: tilsynsbeføjelser

1.   Hver medlemsstat pålægger de genforsikringsselskaber, der har deres vedtægtsmæssige hjemsted på dens område, hvert år at aflægge beretning over deres samlede virksomhed, deres finansielle situation og deres solvens.

2.   Medlemsstaterne kræver af de genforsikringsselskaber, der har deres hjemsted på deres område, at de regelmæssigt fremlægger materiale, inklusive statistisk materiale, der er nødvendigt for udøvelsen af tilsynet. De kompetente myndigheder sender hinanden alt materiale og al information, der har relevans for udøvelsen af tilsynet.

3.   Hver medlemsstat tager alle nødvendige skridt til at sikre, at de kompetente myndigheder har de fornødne beføjelser og midler til at føre tilsyn med aktiviteterne i genforsikringsselskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted på dens område, herunder med virksomhed udøvet uden for dette område.

De kompetente myndigheder skal bl.a. have mulighed for:

| a) | at foretage indgående undersøgelser af genforsikringsselskabets situation og samlede virksomhed, navnlig ved indhentning af oplysninger eller rekvirering af dokumentation vedrørende genforsikrings- og retrocessionsvirksomheden og ved kontrol på stedet i det pågældende genforsikringsselskabs forretningslokaler |
| --- | --- |

a)

at foretage indgående undersøgelser af genforsikringsselskabets situation og samlede virksomhed, navnlig ved indhentning af oplysninger eller rekvirering af dokumentation vedrørende genforsikrings- og retrocessionsvirksomheden og ved kontrol på stedet i det pågældende genforsikringsselskabs forretningslokaler

| b) | at træffe en hvilken som helst foranstaltning over for genforsikringsselskabet, dets ledelse eller personer, som kontrollerer selskabet, som er passende og nødvendig for at sikre, at genforsikringsselskabets virksomhed fortsat overholder de love og administrative bestemmelser, som genforsikringsselskaber skal overholde i den enkelte medlemsstat |
| --- | --- |

b)

at træffe en hvilken som helst foranstaltning over for genforsikringsselskabet, dets ledelse eller personer, som kontrollerer selskabet, som er passende og nødvendig for at sikre, at genforsikringsselskabets virksomhed fortsat overholder de love og administrative bestemmelser, som genforsikringsselskaber skal overholde i den enkelte medlemsstat

| c) | at sikre gennemførelse af disse foranstaltninger, om nødvendigt gennem tvangsforanstaltninger og i givet fald ved rettens hjælp. |
| --- | --- |

c)

at sikre gennemførelse af disse foranstaltninger, om nødvendigt gennem tvangsforanstaltninger og i givet fald ved rettens hjælp.

Medlemsstaterne kan ligeledes fastsætte, at de kompetente myndigheder skal have mulighed for at indhente alle oplysninger vedrørende genforsikringsaftaler, som mæglere er i besiddelse af.

Artikel 18

Overdragelse af forsikringsbestand

Hver medlemsstat tillader på de i den nationale lovgivning fastsatte betingelser, at genforsikringsselskaber, der har hjemsted på dens område, overdrager hele eller en del af deres forsikringsbestand, hvad enten den består af aftaler indgået i henhold til reglerne om fri etableringsret eller i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, til et overtagende selskab, der er etableret i Fællesskabet, hvis de kompetente myndigheder i det overtagende selskabs hjemland godtgør, at selskabet under hensyntagen til overdragelsen har den fornødne solvensmargen, jf. kapitel 3.

Afdeling 2

Kvalificeret deltagelse

Artikel 19

Erhvervelser

Medlemsstaterne skal forlange af enhver fysisk eller juridisk person, der påtænker direkte eller indirekte at erhverve en kvalificeret deltagelse i et genforsikringsselskab, at denne forinden underretter de kompetente myndigheder i hjemlandet herom med angivelse af størrelsen af den kapitalandel, der påtænkes erhvervet. Denne fysiske eller juridiske person skal ligeledes underrette hjemlandets kompetente myndigheder, hvis vedkommende påtænker at forøge sin kvalificerede deltagelse så meget, at vedkommendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når op på eller overstiger en tærskel på 20 %, 33 % eller 50 %, eller at genforsikringsselskabet derved bliver vedkommendes datterselskab.

Hjemlandets kompetente myndigheder skal inden for en frist på højst tre måneder fra datoen for den i første afsnit nævnte underretning gøre indsigelse mod den påtænkte erhvervelse eller forøgelse, hvis de under hensyn til nødvendigheden af at sikre en sund og forsigtig forvaltning af genforsikringsselskabet ikke er overbevist om den i første afsnit nævnte fysiske eller juridiske persons egnethed. Hvis myndighederne ikke gør indsigelse, kan de fastsætte en frist for gennemførelsen af den pågældende erhvervelse eller forøgelse.

Artikel 20

Finansielle selskabers erhvervelser

Hvis erhververen af de i artikel 19 omhandlede kapitalandele er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller et moderselskab for et sådant selskab eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et sådant selskab, og hvis det selskab, hvori erhververen overvejer at deltage, som følge af denne erhvervelse bliver et datterselskab af erhververen eller bliver omfattet af dennes kontrol, skal der foretages en vurdering af erhvervelsen i form af den i artikel 14 nævnte forudgående konsultation.

Artikel 21

Afhændelser

Medlemsstaterne skal kræve, at enhver fysisk eller juridisk person, der påtænker direkte eller indirekte at opgive sin besiddelse af en kvalificeret deltagelse i et genforsikringsselskab, forinden underretter hjemlandets kompetente myndigheder herom med angivelse af størrelsen af den kapitalandel, der derefter besiddes.

Denne person skal ligeledes underrette de kompetente myndigheder, hvis vedkommende har til hensigt at formindske sin kvalificerede deltagelse så meget, at vedkommendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når ned under en tærskel på 20 %, 33 % eller 50 %, eller at genforsikringsselskabet derved ophører med at være vedkommendes datterselskab.

Artikel 22

Genforsikringsselskabets underretning af den kompetente myndighed

Så snart genforsikringsselskaber har fået kendskab dertil, giver de hjemlandets kompetente myndigheder meddelelse om de erhvervelser eller afhændelser af andele i deres kapital, som bevirker, at deltagelsen stiger over eller falder under en af de tærskler, som er nævnt i artikel 19 og 21.

Endvidere meddeler de mindst en gang om året identiteten på aktionærer eller selskabsdeltagere, som besidder en kvalificeret deltagelse, samt størrelsen af denne andel, således som den bl.a. fremgår af de registrerede data på den årlige generalforsamling eller af de oplysninger, som modtages i henhold til de bestemmelser, der gælder for børsnoterede selskaber.

Artikel 23

Kvalificeret deltagelse: den kompetente myndigheds beføjelser

Medlemsstaterne skal kræve, at hjemlandets kompetente myndigheder i tilfælde af, at de i artikel 19 omhandlede personers indflydelse vil kunne være til skade for en forsigtig og sund forvaltning af genforsikringsselskabet, kan træffe de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør. Sådanne foranstaltninger kan bl.a. bestå i påbud, sanktioner over for ledelsen eller suspension af de stemmerettigheder, der er knyttet til de pågældende aktionærers eller selskabsdeltageres aktier eller andele.

Lignende foranstaltninger skal kunne bringes i anvendelse over for fysiske eller juridiske personer, som ikke overholder den i artikel 19 foreskrevne pligt til forudgående underretning. Hvis en kapitalandel erhverves mod de kompetente myndigheders vilje, skal medlemsstaterne uafhængigt af andre sanktioner suspendere de tilhørende stemmerettigheder, erklære de afgivne stemmer ugyldige eller annullere dem.

Afdeling 3

Tavshedspligt og informationsudveksling

Artikel 24

Tavshedspligt

1.   Medlemsstaterne fastsætter, at alle, der arbejder for eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, samt revisorer og eksperter, der har handlet på de kompetente myndigheders vegne, har tavshedspligt.

Under denne tavshedspligt må fortrolige oplysninger, de modtager i forbindelse med deres hverv, ikke videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller sammenfattende form, således at de enkelte genforsikringsselskaber ikke kan identificeres, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen.

2.   Når et genforsikringsselskab er erklæret konkurs eller er trådt i likvidation som følge af en domstolskendelse, kan fortrolige oplysninger, som ikke vedrører tredjemand, der er involveret i forsøg på at redde genforsikringsselskabet, dog videregives under en civil eller kommerciel retssag.

Artikel 25

Informationsudveksling mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder

Artikel 24 er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater udveksler oplysninger i henhold til de direktiver, der gælder for genforsikringsselskaber. Disse oplysninger er undergivet den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt.

Artikel 26

Samarbejdsaftaler med tredjelande

Medlemsstaterne kan indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med tredjelandes kompetente myndigheder samt med de i artikel 28, stk. 1 og 2, omhandlede myndigheder eller organer i tredjelande, forudsat at de således meddelte oplysninger er sikret ved en tavshedspligt, som mindst svarer til den, der er foreskrevet i denne afdeling. Denne udveksling af oplysninger skal være beregnet til at bruges ved udførelsen af de pågældende myndigheders eller organers tilsynsopgaver.

Stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har afgivet dem, og i givet fald udelukkende til det formål, med henblik på hvilket de nævnte myndigheder gav deres tilladelse.

Artikel 27

Brug af fortrolige oplysninger

De kompetente myndigheder, der i henhold til artikel 24 og 25 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelsen af deres hverv:

| a) | til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve genforsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol |
| --- | --- |

a)

til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve genforsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol

| b) | til pålæggelse af sanktioner |
| --- | --- |

b)

til pålæggelse af sanktioner

| c) | hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller |
| --- | --- |

c)

hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller

| d) | i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 53 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 53 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber.

Artikel 28

Informationsudveksling med andre myndigheder

1.   
  Artikel 24 og 27
  er ikke til hinder for udveksling af oplysninger inden for samme medlemsstat, hvis der findes to eller flere kompetente myndigheder, eller medlemsstaterne
  imellem, mellem
  de kompetente myndigheder og:

| a) | de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne |
| --- | --- |

a)

de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne

| b) | de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikrings- og genforsikringsselskaber og lignende procedurer, og |
| --- | --- |

b)

de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikrings- og genforsikringsselskaber og lignende procedurer, og

| c) | personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, |
| --- | --- |

c)

personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber,

med henblik på varetagelsen af deres tilsynsopgaver eller med henblik på, at der gives organer, der forvalter obligatoriske likvidationsprocedurer eller garantifonde, de oplysninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde. Oplysninger, som de pågældende myndigheder, organer og personer modtager, er omfattet af den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt.

2.   Uanset bestemmelserne i artikel 24 - 27 kan medlemsstaterne tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og

| a) | de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikrings- eller genforsikringsselskaber og lignende procedurer, eller |
| --- | --- |

a)

de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikrings- eller genforsikringsselskaber og lignende procedurer, eller

| b) | de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller |
| --- | --- |

b)

de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller

| c) | uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer. |
| --- | --- |

c)

uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer.

Medlemsstater, der udnytter muligheden i første afsnit, kræver mindst, at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | informationsudvekslingen skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

a)

informationsudvekslingen skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit

| b) | oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt

| c) | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og må kun videregives til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

c)

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og må kun videregives til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke myndigheder, organer eller personer der kan modtage oplysninger i henhold til dette stykke.

3.   Uanset bestemmelserne i artikel 24 - 27 kan medlemsstaterne med henblik på at styrke det finansielle systems stabilitet og integritet tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder eller organer, der ifølge loven er ansvarlige for at opspore og efterforske overtrædelser af selskabsretten.

Medlemsstater, der udnytter muligheden i første afsnit, kræver mindst, at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | oplysningerne skal bruges til udførelse af de opgaver, som er beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

a)

oplysningerne skal bruges til udførelse af de opgaver, som er beskrevet i første afsnit

| b) | oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 24 omhandlede tavshedspligt

| c) | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

c)

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, må de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Hvis de i første afsnit omhandlede organer i en medlemsstat udfører deres efterforskningsopgaver med bistand fra dertil bemyndigede, ikke offentligt ansatte, personer, fordi disse er i besiddelse af særlig sagkundskab, kan den i første afsnit nævnte mulighed for udveksling af oplysninger udvides til også at gælde sådanne personer på de i andet afsnit fastsatte særlige betingelser.

Ved anvendelsen af sidste led i andet afsnit meddeler de i første afsnit omhandlede myndigheder eller organer de kompetente myndigheder, som har afgivet oplysningerne, hvilke personer oplysningerne vil blive videregivet til med nøjagtig angivelse af disse personers beføjelser.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke organer der kan modtage oplysninger i henhold til dette stykke.

Artikel 29

Videregivelse af oplysninger til centralbanker og pengepolitiske myndigheder

Bestemmelserne i denne afdeling er ikke til hinder for, at en kompetent myndighed giver centralbanker og andre organer med tilsvarende opgaver i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder og eventuelt andre offentlige myndigheder med ansvar for at føre tilsyn med betalingssystemerne oplysninger med henblik på udførelsen af deres opgaver. De er heller ikke til hinder for, at de pågældende myndigheder eller organer sender de kompetente myndigheder de oplysninger, som er nødvendige for dem i henhold til artikel 27.

De oplysninger, som modtages i denne forbindelse, er underlagt den i denne afdeling omhandlede tavshedspligt.

Artikel 30

Videregivelse af oplysninger til statslige forvaltninger med ansvar for den finansielle lovgivning

Uanset bestemmelserne i artikel 24 og 27 kan medlemsstaterne i henhold til lovbestemmelser give tilladelse til, at visse oplysninger meddeles andre afdelinger i deres centraladministration, som er ansvarlige for lovgivningen vedrørende tilsyn med kreditinstitutter, finansieringsinstitutter, investeringsservice og forsikrings- og genforsikringsselskaber, samt inspektører, som handler efter fuldmagt fra de pågældende afdelinger.

Oplysningerne må imidlertid kun gives, såfremt det er nødvendigt af hensyn til forsigtighedstilsynet.

Medlemsstaterne fastsætter dog, at oplysninger, der modtages i henhold til artikel 25 og artikel 28, stk. 1, samt oplysninger, der stammer fra kontrol på stedet, jf. artikel 16, aldrig må videregives i de tilfælde, der er omhandlet i denne artikel, medmindre den kompetente myndighed, der har givet oplysningerne, eller den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor kontrollen på stedet er foretaget, har givet sit udtrykkelige samtykke.

Afdeling 4

Revisorernes rolle

Artikel 31

Revisorernes rolle

1.   Medlemsstaterne fastsætter som et minimum, at enhver person, der er autoriseret i henhold til direktiv 84/253/EØF
   (20), og som i et genforsikringsselskab udfører det hverv, der er beskrevet i artikel 51 i direktiv 78/660/EØF
   (21), artikel 37 i direktiv 83/349/EØF eller artikel 31 i direktiv 85/611/EØF
   (22), eller ethvert andet lovpligtigt hverv, har pligt til straks at foretage indberetning til de kompetente myndigheder om ethvert forhold eller enhver beslutning vedrørende dette selskab, som vedkommende har fået kendskab til under udførelsen af sit hverv, og som kan

| a) | udgøre en materiel overtrædelse af de love eller administrative bestemmelser, der omhandler betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som specielt omhandler forsikrings- eller genforsikringsselskabers udøvelse af virksomhed, eller |
| --- | --- |

a)

udgøre en materiel overtrædelse af de love eller administrative bestemmelser, der omhandler betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som specielt omhandler forsikrings- eller genforsikringsselskabers udøvelse af virksomhed, eller

| b) | skade genforsikringsselskabets fortsatte drift eller |
| --- | --- |

b)

skade genforsikringsselskabets fortsatte drift eller

| c) | medføre nægtelse af revisionspåtegning eller fremsættelse af forbehold. |
| --- | --- |

c)

medføre nægtelse af revisionspåtegning eller fremsættelse af forbehold.

Samme pligt gælder også for en sådan person for så vidt angår forhold eller beslutninger, som vedkommende måtte få kendskab til som led i et hverv som beskrevet i første afsnit, der udføres i en virksomhed, som gennem kontrol har snævre forbindelser med det genforsikringsselskab, i hvilken vedkommende udfører ovennævnte hverv.

2.   Det forhold, at de personer, der er autoriseret i henhold til direktiv 84/253/EØF, videregiver oplysninger til de kompetente myndigheder om relevante forhold eller beslutninger, som er omhandlet i stk. 1, betragtes ikke som brud på den tavshedspligt, som gælder i henhold til kontrakt eller love eller administrative bestemmelser, og påfører ikke de pågældende personer nogen form for ansvar.

Kapitel 2

Regler vedrørende forsikringsmæssige hensættelser

Artikel 32

Forsikringsmæssige hensættelser

1.   Hjemlandet pålægger ethvert genforsikringsselskab at afsætte tilstrækkelige forsikringsmæssige hensættelser i forhold til dets samlede virksomhed.

Størrelsen af disse forsikringsmæssige hensættelser opgøres efter de regler, der er fastsat i direktiv 91/674/EØF. Om nødvendigt kan hjemlandet fastsætte mere specifikke regler i overensstemmelse med artikel 20 i direktiv 2002/83/EF.

2.   Medlemsstaterne må ikke bevare eller indføre en ordning med bruttoreserver, som indebærer, at aktiver stilles som sikkerhed for ikke optjente præmier og udestående erstatningshensættelser, hvis genforsikreren er et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv, eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller direktiv 2002/83/EF.

3.   Tillader hjemlandet, at forsikringsmæssige hensættelser dækkes af erstatningskrav over for genforsikrere, som ikke har opnået tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv, eller forsikringsselskaber, som ikke har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller direktiv 2002/83/EF, skal det fastsætte
  betingelserne for tilladelsen af sådanne erstatningskrav.

Artikel 33

Udjævningshensættelser

1.   Hjemlandet skal kræve, at genforsikringsselskaber, som genforsikrer risici, der er klassificeret i klasse 14 i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF, skal oprette udjævningshensættelser, som skal dække et eventuelt teknisk tab eller en skadesprocent, der er højere end gennemsnittet inden for denne forsikringsklasse i hvert regnskabsår.

2.   Udjævningshensættelserne til kreditgenforsikring skal beregnes efter de regler, som hjemlandet fastsætter, ved brug af en af de fire metoder, der er anført i punkt D i bilaget til direktiv 73/239/EØF, og som betragtes som ækvivalente.

3.   Hjemlandet kan fritage genforsikringsselskaber fra kravet om oprettelse af udjævningshensættelser for genforsikring inden for kreditforsikringsklassen, hvis deres indtægter fra præmier og bidrag fra genforsikring af kreditforsikringsvirksomhed udgør mindre end 4 % af de samlede præmie- og bidragsindtægter og er mindre end 2 500 000 EUR.

4.   Hjemlandet kan kræve, at genforsikringsselskaber opretter udjævningshensættelser for andre klasser af risici end kreditgenforsikring. Udjævningshensættelserne beregnes efter regler, der fastsættes af hjemlandet.

Artikel 34

Aktiver til dækning af de forsikringsmæssige hensættelser

1.
     
  Hjemlandet skal kræve, at alle genforsikringsselskaber investerer aktiver til dækning af de forsikringsmæssige hensættelser og udjævningshensættelser, der er nævnt i artikel 33, i overensstemmelse med følgende bestemmelser:

| a) | anbringelserne skal tage hensyn til arten af de forretninger, som genforsikringsselskabet udfører, bl.a. arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, kvalitet, rentabilitet og matching i dets investeringer |
| --- | --- |

a)

anbringelserne skal tage hensyn til arten af de forretninger, som genforsikringsselskabet udfører, bl.a. arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, kvalitet, rentabilitet og matching i dets investeringer

| b) | genforsikringsselskabet skal sikre en passende diversificering og spredning af sine anbringelser, så selskabet har mulighed for at reagere hensigtsmæssigt på skiftende økonomiske omstændigheder, bl.a. udviklingen på kapitalmarkederne og ejendomsmarkedet eller katastrofer med stor virkning; endvidere skal selskabet vurdere de konsekvenser, som uregelmæssige markedsforhold har for dets aktiver og sprede aktiverne således, at disse konsekvenser mindskes |
| --- | --- |

b)

genforsikringsselskabet skal sikre en passende diversificering og spredning af sine anbringelser, så selskabet har mulighed for at reagere hensigtsmæssigt på skiftende økonomiske omstændigheder, bl.a. udviklingen på kapitalmarkederne og ejendomsmarkedet eller katastrofer med stor virkning; endvidere skal selskabet vurdere de konsekvenser, som uregelmæssige markedsforhold har for dets aktiver og sprede aktiverne således, at disse konsekvenser mindskes

| c) | investering i aktiver, der ikke kan omsættes på et reguleret finansielt marked, skal under alle omstændigheder holdes på et forsigtigt niveau |
| --- | --- |

c)

investering i aktiver, der ikke kan omsættes på et reguleret finansielt marked, skal under alle omstændigheder holdes på et forsigtigt niveau

| d) | investering i derivater skal være mulig i det omfang, de bidrager til en reduktion af investeringsrisici eller bidrager til en mere effektiv forvaltning af forsikringsbestande; endvidere skal de vurderes med forsigtighed, idet der tages højde for de underliggende aktiver, og de skal medregnes i selskabets aktiver; selskabet skal endvidere undgå overdreven dækning af risici fra et enkelt selskab og fra andre derivatoperationer |
| --- | --- |

d)

investering i derivater skal være mulig i det omfang, de bidrager til en reduktion af investeringsrisici eller bidrager til en mere effektiv forvaltning af forsikringsbestande; endvidere skal de vurderes med forsigtighed, idet der tages højde for de underliggende aktiver, og de skal medregnes i selskabets aktiver; selskabet skal endvidere undgå overdreven dækning af risici fra et enkelt selskab og fra andre derivatoperationer

| e) | der skal ske en passende diversificering af aktiverne for at undgå en overdreven satsning på et enkelt aktiv, en enkelt emittent eller et enkelt genforsikringsselskab og for at undgå en akkumulering af risici i forsikringsbestanden som helhed; endvidere skal investeringer i aktiver, der er udstedt af den samme emittent eller af emittenter, der tilhører den samme koncern, ikke udsætte selskabet for en overdreven risikokoncentration. |
| --- | --- |

e)

der skal ske en passende diversificering af aktiverne for at undgå en overdreven satsning på et enkelt aktiv, en enkelt emittent eller et enkelt genforsikringsselskab og for at undgå en akkumulering af risici i forsikringsbestanden som helhed; endvidere skal investeringer i aktiver, der er udstedt af den samme emittent eller af emittenter, der tilhører den samme koncern, ikke udsætte selskabet for en overdreven risikokoncentration.

Medlemsstater kan beslutte ikke at lade de bestemmelser, der er nævnt i litra e), finde anvendelse på investeringer i statsobligationer.

2.
     
  Medlemsstaterne kan ikke kræve, at genforsikringsselskaber, der har hjemsted på deres område, skal investere i særlige typer af aktiver.

3.
     
  Medlemsstaterne kan ikke gøre investeringsbeslutninger fra et genforsikringsselskab, der har hjemsted på deres område, eller dets investeringsforvalter til genstand for krav om nogen form for forudgående godkendelse eller løbende anmeldelse.

4.
     
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3, kan hjemlandet for hvert genforsikringsselskab, der har hjemsted på dets område, fastsætte følgende kvantitative regler, forudsat at de er tilsynsmæssigt begrundede:

| a) | investering af bruttoværdien af de forsikringsmæssige hensættelser i andre valutaer end dem, som de forsikringsmæssige hensættelser er foretaget i, bør begrænses til 30 % |
| --- | --- |

a)

investering af bruttoværdien af de forsikringsmæssige hensættelser i andre valutaer end dem, som de forsikringsmæssige hensættelser er foretaget i, bør begrænses til 30 %

| b) | investering af bruttoværdien af de forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre omsættelige værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer og gældsbeviser, der ikke kan omsættes på et reguleret finansielt marked, bør begrænses til 30 % |
| --- | --- |

b)

investering af bruttoværdien af de forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre omsættelige værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer og gældsbeviser, der ikke kan omsættes på et reguleret finansielt marked, bør begrænses til 30 %

| c) | hjemlandet kan kræve, at alle genforsikringsselskaber ikke investerer mere end 5 % af bruttoværdien af sine forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer, gældsbeviser og andre penge- og kapitalmarkedsinstrumenter fra det samme selskab, og ikke mere end 10 % af den samlede bruttoværdi af selskabets forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer, gældsbeviser og andre penge- og kapitalmarkedsinstrumenter fra selskaber, der tilhører samme koncern. |
| --- | --- |

c)

hjemlandet kan kræve, at alle genforsikringsselskaber ikke investerer mere end 5 % af bruttoværdien af sine forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer, gældsbeviser og andre penge- og kapitalmarkedsinstrumenter fra det samme selskab, og ikke mere end 10 % af den samlede bruttoværdi af selskabets forsikringsmæssige hensættelser i aktier og andre værdipapirer, der omsættes som aktier, obligationer, gældsbeviser og andre penge- og kapitalmarkedsinstrumenter fra selskaber, der tilhører samme koncern.

5.
     
  Endvidere skal hjemlandet fastsætte mere detaljerede regler for betingelserne for anvendelse af de udestående beløb fra en særlig virksomhed, der anvendes som aktiver til dækning af forsikringsmæssige hensættelser i henhold til denne artikel.

Kapitel 3

Regler vedrørende solvensmargen og garantifond

Afdeling 1

Faktisk solvensmargen

Artikel 35

Generel regel

Hver medlemsstat pålægger genforsikringsselskaber, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på dens område, til enhver tid at råde over en i forhold til dets samlede virksomhed tilstrækkelig faktisk solvensmargen, der mindst svarer til kravene i dette direktiv.

Artikel 36

Anvendelige elementer

1.   Den faktiske solvensmargen består af genforsikringsselskabets formue fri for enhver påregnelig forpligtelse og med fradrag af immaterielle værdier, herunder bl.a.:

| a) | den indbetalte aktiekapital eller, for gensidige genforsikringsselskaber, den faktiske grundfond plus eventuelle medlemskonti, forudsat at disse konti opfylder alle følgende kriterier:






  i) | vedtægterne fastsætter, at betalinger fra disse konti til medlemmerne kun kan foretages, hvis den faktiske solvensmargen ikke herved falder under det krævede niveau, eller hvis hele selskabets øvrige gæld efter selskabets opløsning er afviklet |
| --- | --- | --- |

a)

den indbetalte aktiekapital eller, for gensidige genforsikringsselskaber, den faktiske grundfond plus eventuelle medlemskonti, forudsat at disse konti opfylder alle følgende kriterier:

i)

vedtægterne fastsætter, at betalinger fra disse konti til medlemmerne kun kan foretages, hvis den faktiske solvensmargen ikke herved falder under det krævede niveau, eller hvis hele selskabets øvrige gæld efter selskabets opløsning er afviklet

| ii) | vedtægterne fastsætter for så vidt angår de i nr. i) omhandlede betalinger, når disse sker af andre årsager end individuelle medlemsophør, at de kompetente myndigheder underrettes herom mindst en måned i forvejen, og at de inden for denne frist kan forbyde betalingen |
| --- | --- |

ii)

vedtægterne fastsætter for så vidt angår de i nr. i) omhandlede betalinger, når disse sker af andre årsager end individuelle medlemsophør, at de kompetente myndigheder underrettes herom mindst en måned i forvejen, og at de inden for denne frist kan forbyde betalingen

| iii) | de relevante bestemmelser i vedtægterne kan kun ændres, efter at de kompetente myndigheder har erklæret, at de ikke har nogen indvending mod ændringen, jf. dog kriterierne i nr. i) og ii) |
| --- | --- |

iii)

de relevante bestemmelser i vedtægterne kan kun ændres, efter at de kompetente myndigheder har erklæret, at de ikke har nogen indvending mod ændringen, jf. dog kriterierne i nr. i) og ii)

| b) | lovmæssige og frie reserver, der ikke modsvarer forpligtelser
  , eller som er klassificeret som udjævningshensættelser |
| --- | --- |

b)

lovmæssige og frie reserver, der ikke modsvarer forpligtelser
  , eller som er klassificeret som udjævningshensættelser

| c) | det udbytte eller tab efter fradrag af dividende, der skal betales. |
| --- | --- |

c)

det udbytte eller tab efter fradrag af dividende, der skal betales.

2.   Den faktiske solvensmargen reduceres med genforsikringsselskabets direkte besiddelse af egne aktier.

For genforsikringsselskaber, der diskonterer eller reducerer deres forsikringsmæssige hensættelser til udestående erstatningsudgifter for at tage hensyn til investeringsafkast som tilladt ved artikel 60, stk. 1, litra g), i direktiv 91/674/EØF, reduceres den faktiske solvensmargen med forskellen mellem de udiskonterede forsikringsmæssige hensættelser eller forsikringsmæssige hensættelser før reduktion som oplyst i noterne til regnskabet og de diskonterede eller forsikringsmæssige hensættelser efter reduktion. Denne justering skal ske for alle risici, der er opført i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF, med undtagelse af risici, der er opført under klasse 1 og 2 i dette bilag. For andre klasser end 1 og 2 i dette bilag er der ikke behov for justering for diskontering af annuiteter, der indgår i de forsikringsmæssige hensættelser.

Ud over fratrækningerne i stk. 1 og 2 skal den faktiske solvensmargen også reduceres med følgende elementer:

| a) | kapitalinteresser, som genforsikringsselskabet besidder i:






  i) | forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF, artikel 4 i direktiv 2002/83/EF og artikel 1, litra b), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- | --- |

a)

kapitalinteresser, som genforsikringsselskabet besidder i:

i)

forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF, artikel 4 i direktiv 2002/83/EF og artikel 1, litra b), i direktiv 98/78/EF

| ii) | genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i dette direktiv, og genforsikringsselskaber fra tredjelande i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra l), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

ii)

genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i dette direktiv, og genforsikringsselskaber fra tredjelande i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra l), i direktiv 98/78/EF

| iii) | forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

iii)

forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF

| iv) | kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

iv)

kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i direktiv 2000/12/EF

| v) | investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer
   (23) og i artikel 2, stk. 4 og 7, i Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag
   (24) |
| --- | --- |

v)

investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer
   (23) og i artikel 2, stk. 4 og 7, i Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag
   (24)

| b) | hvert af følgende elementer, som genforsikringsselskabet besidder i forhold til de i a) definerede virksomheder, hvori det besidder en kapitalinteresse:






  i) | de i stk. 4 nævnte instrumenter |
| --- | --- | --- |

b)

hvert af følgende elementer, som genforsikringsselskabet besidder i forhold til de i a) definerede virksomheder, hvori det besidder en kapitalinteresse:

i)

de i stk. 4 nævnte instrumenter

| ii) | de i artikel 27, stk. 3, i direktiv 2002/83/EF nævnte instrumenter |
| --- | --- |

ii)

de i artikel 27, stk. 3, i direktiv 2002/83/EF nævnte instrumenter

| iii) | de i artikel 35 og artikel 36, stk. 3, i direktiv 2000/12/EF nævnte efterstillede fordringer og instrumenter. |
| --- | --- |

iii)

de i artikel 35 og artikel 36, stk. 3, i direktiv 2000/12/EF nævnte efterstillede fordringer og instrumenter.

Såfremt der midlertidigt besiddes kapitalandele i et andet kreditinstitut, investeringsselskab, finansieringsinstitut, forsikrings- eller genforsikringsselskab eller forsikringsholdingselskab med henblik på at yde finansiel bistand til omorganisering og redning af det pågældende selskab, kan den kompetente myndighed frafalde bestemmelserne om reduktion, der er omhandlet i litra a) og b) i fjerde afsnit.

Som et alternativ til fratrækning af elementerne i litra a) og b) i fjerde afsnit, som et genforsikringsselskab måtte besidde i kreditinstitutter, investeringsselskaber og finansieringsinstitutter, kan medlemsstaterne tillade deres genforsikringsselskaber med de fornødne tilpasninger at anvende metode 1, 2 eller 3 i bilag I til direktiv 2002/87/EF. Metode 1 (regnskabskonsolideringsmetoden) skal kun anvendes, hvis den kompetente myndighed har tiltro til omfanget af den integrerede forvaltning og interne kontrol vedrørende de enheder, som skal inkluderes i konsolideringen. Den metode, der vælges, skal anvendes ensartet over tid.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at med henblik på beregningen af solvensmargenen efter dette direktiv skal genforsikringsselskaber, der er underlagt supplerende tilsyn i henhold til direktiv 98/78/EF eller supplerende tilsyn i henhold til direktiv 2002/87/EF, ikke nødvendigvis fratrække elementerne i litra a) og b) i fjerde afsnit, som besiddes i kreditinstitutter, investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, forsikrings- eller genforsikringsselskaber eller forsikringsholdingselskaber, som er omfattet af det supplerende tilsyn.

Med henblik på fratrækning af kapitalandele i henhold til dette afsnit skal der ved deltagelse forstås en deltagelse i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra f), i direktiv 98/78/EF.

3.   Den faktiske solvensmargen kan også bestå af følgende:

| a) | kumulative præferenceaktier og ansvarlig indskudskapital op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen, hvoraf ansvarlig indskudskapital med fast løbetid eller kumulative præferenceaktier med fast løbetid højst må udgøre 25 %, forudsat at der i tilfælde af et genforsikringsselskabs konkurs eller likvidation findes bindende aftaler om, at ansvarlig indskudskapital eller præferenceaktier efterstilles alle andre fordringer og først fyldestgøres, når al anden udestående gæld er betalt.
  For ansvarlig indskudskapital skal følgende betingelser ligeledes være opfyldt:






  i) | kun faktisk indbetalte midler tages i betragtning |
| --- | --- | --- |

a)

kumulative præferenceaktier og ansvarlig indskudskapital op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen, hvoraf ansvarlig indskudskapital med fast løbetid eller kumulative præferenceaktier med fast løbetid højst må udgøre 25 %, forudsat at der i tilfælde af et genforsikringsselskabs konkurs eller likvidation findes bindende aftaler om, at ansvarlig indskudskapital eller præferenceaktier efterstilles alle andre fordringer og først fyldestgøres, når al anden udestående gæld er betalt.

For ansvarlig indskudskapital skal følgende betingelser ligeledes være opfyldt:

i)

kun faktisk indbetalte midler tages i betragtning

| ii) | for indskudskapital med fast løbetid skal den oprindelige løbetid være mindst fem år. Senest et år inden tilbagebetalingsdatoen forelægger genforsikringsselskabet med henblik på godkendelse de kompetente myndigheder en plan over, hvorledes den faktiske solvensmargen vil blive fastholdt på eller bragt op på det krævede niveau ved løbetidens udløb, medmindre den andel, den ansvarlige indskudskapital kan udgøre af den faktiske solvensmargen, nedsættes gradvis i løbet af mindst de sidste fem år inden den aftalte tilbagebetalingsdag. De kompetente myndigheder kan give tilladelse til anticiperet tilbagebetaling af sådanne midler, når anmodning herom indgives af det emitterende genforsikringsselskab, og dets faktiske solvensmargen ikke derved falder under det krævede niveau |
| --- | --- |

ii)

for indskudskapital med fast løbetid skal den oprindelige løbetid være mindst fem år. Senest et år inden tilbagebetalingsdatoen forelægger genforsikringsselskabet med henblik på godkendelse de kompetente myndigheder en plan over, hvorledes den faktiske solvensmargen vil blive fastholdt på eller bragt op på det krævede niveau ved løbetidens udløb, medmindre den andel, den ansvarlige indskudskapital kan udgøre af den faktiske solvensmargen, nedsættes gradvis i løbet af mindst de sidste fem år inden den aftalte tilbagebetalingsdag. De kompetente myndigheder kan give tilladelse til anticiperet tilbagebetaling af sådanne midler, når anmodning herom indgives af det emitterende genforsikringsselskab, og dets faktiske solvensmargen ikke derved falder under det krævede niveau

| iii) | for indskudskapital, for hvilken der ikke er fastsat nogen løbetid, skal der gælde et opsigelsesvarsel på fem år, medmindre indskudskapitalen ikke længere medregnes som et element i den faktiske solvensmargen, eller medmindre de kompetente myndigheders forudgående samtykke specielt kræves for tilbagebetaling før tiden. I sidstnævnte tilfælde underretter genforsikringsselskabet mindst seks måneder inden datoen for den foreslåede tilbagebetaling de kompetente myndigheder med angivelse af den faktiske solvensmargen og den obligatoriske solvensmargen før og efter denne tilbagebetaling. De kompetente myndigheder kan kun give tilladelse til tilbagebetaling af sådanne midler, hvis genforsikringsselskabets faktiske solvensmargen ikke derved falder under det krævede niveau |
| --- | --- |

iii)

for indskudskapital, for hvilken der ikke er fastsat nogen løbetid, skal der gælde et opsigelsesvarsel på fem år, medmindre indskudskapitalen ikke længere medregnes som et element i den faktiske solvensmargen, eller medmindre de kompetente myndigheders forudgående samtykke specielt kræves for tilbagebetaling før tiden. I sidstnævnte tilfælde underretter genforsikringsselskabet mindst seks måneder inden datoen for den foreslåede tilbagebetaling de kompetente myndigheder med angivelse af den faktiske solvensmargen og den obligatoriske solvensmargen før og efter denne tilbagebetaling. De kompetente myndigheder kan kun give tilladelse til tilbagebetaling af sådanne midler, hvis genforsikringsselskabets faktiske solvensmargen ikke derved falder under det krævede niveau

| iv) | låneaftalen må ikke indeholde nogen klausul om, at gælden under nærmere angivne omstændigheder, bortset fra likvidation af genforsikringsselskabet, skal tilbagebetales inden de aftalte forfaldsdatoer |
| --- | --- |

iv)

låneaftalen må ikke indeholde nogen klausul om, at gælden under nærmere angivne omstændigheder, bortset fra likvidation af genforsikringsselskabet, skal tilbagebetales inden de aftalte forfaldsdatoer

| v) | låneaftalen kan kun ændres, efter at de kompetente myndigheder har erklæret, at de ikke har nogen indvendinger mod ændringen |
| --- | --- |

v)

låneaftalen kan kun ændres, efter at de kompetente myndigheder har erklæret, at de ikke har nogen indvendinger mod ændringen

| b) | værdipapirer med ubestemt løbetid og andre instrumenter - herunder andre kumulative præferenceaktier end de i litra a) omhandlede - op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen for alle de værdipapirer og al den ansvarlige indskudskapital, der er omhandlet i litra a), forudsat at de opfylder følgende betingelser:






  i) | de må ikke kunne tilbagebetales på ihændehaverens initiativ eller uden den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse |
| --- | --- | --- |

b)

værdipapirer med ubestemt løbetid og andre instrumenter - herunder andre kumulative præferenceaktier end de i litra a) omhandlede - op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen for alle de værdipapirer og al den ansvarlige indskudskapital, der er omhandlet i litra a), forudsat at de opfylder følgende betingelser:

i)

de må ikke kunne tilbagebetales på ihændehaverens initiativ eller uden den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse

| ii) | aftaler i forbindelse med gældsstiftelsen skal give genforsikringsselskabet mulighed for at udskyde betaling af renter af gælden |
| --- | --- |

ii)

aftaler i forbindelse med gældsstiftelsen skal give genforsikringsselskabet mulighed for at udskyde betaling af renter af gælden

| iii) | långiverens krav mod genforsikringsselskabet skal efterstilles al anden ikke efterstillet gæld |
| --- | --- |

iii)

långiverens krav mod genforsikringsselskabet skal efterstilles al anden ikke efterstillet gæld

| iv) | de for udstedelsen af værdipapirerne gældende dokumenter skal indeholde bestemmelse om, at gæld og ikke betalte renter skal kunne anvendes til dækning af tabene, samtidig med at genforsikringsselskabet skal kunne fortsætte sin virksomhed |
| --- | --- |

iv)

de for udstedelsen af værdipapirerne gældende dokumenter skal indeholde bestemmelse om, at gæld og ikke betalte renter skal kunne anvendes til dækning af tabene, samtidig med at genforsikringsselskabet skal kunne fortsætte sin virksomhed

| v) | kun faktisk indbetalte beløb må tages i betragtning. |
| --- | --- |

v)

kun faktisk indbetalte beløb må tages i betragtning.

4.   Efter ansøgning og dokumentation herfor fra selskabet rettet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan den faktiske solvensmargen også bestå af følgende:

| a) | halvdelen af den ikke indbetalte aktiekapital eller grundfond, når den indbetalte del udgør 25 % af denne kapital eller fond, op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen |
| --- | --- |

a)

halvdelen af den ikke indbetalte aktiekapital eller grundfond, når den indbetalte del udgør 25 % af denne kapital eller fond, op til 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen

| b) | ekstrabidrag, som gensidige og gensidiglignende skadesforsikringsselskaber med variable bidrag kan kræve af deltagerne i hvert regnskabsår, med et beløb på op til halvdelen af forskellen mellem de maksimale bidrag og de faktisk opkrævede bidrag; disse mulige ekstrabidrag kan dog ikke dække mere end 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen. De kompetente nationale myndigheder udarbejder retningslinjer, der fastsætter, på hvilke betingelser ekstrabidrag kan accepteres |
| --- | --- |

b)

ekstrabidrag, som gensidige og gensidiglignende skadesforsikringsselskaber med variable bidrag kan kræve af deltagerne i hvert regnskabsår, med et beløb på op til halvdelen af forskellen mellem de maksimale bidrag og de faktisk opkrævede bidrag; disse mulige ekstrabidrag kan dog ikke dække mere end 50 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen. De kompetente nationale myndigheder udarbejder retningslinjer, der fastsætter, på hvilke betingelser ekstrabidrag kan accepteres

| c) | de skjulte nettoreserver, der er opstået som følge af ansættelsen af aktiver, i det omfang sådanne skjulte nettoreserver ikke har karakter af et undtagelsestilfælde. |
| --- | --- |

c)

de skjulte nettoreserver, der er opstået som følge af ansættelsen af aktiver, i det omfang sådanne skjulte nettoreserver ikke har karakter af et undtagelsestilfælde.

5.   Derudover kan den faktiske solvensmargen for livsgenforsikring efter ansøgning og dokumentation herfor fra selskabet rettet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse bestå af følgende:

| a) | indtil den 31. december 2009 et beløb, der svarer til 50 % af selskabets fremtidige overskud, men som ikke overstiger 25 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen; størrelsen af det fremtidige overskud bestemmes ved at multiplicere det skønnede årlige overskud med en faktor, der er udtryk for kontrakternes gennemsnitlige restvarighed; denne faktor kan ikke overstige 6; det skønnede årlige overskud kan ikke overstige det aritmetiske gennemsnit af det i løbet af de seneste fem år opnåede overskud inden for de i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2002/83/EF opregnede former for virksomhed.
  De kompetente myndigheder kan kun godkende medregning af et sådant beløb i forbindelse med den faktiske solvensmargen:






  i) | hvis de kompetente myndigheder forelægges en aktuarrapport, der underbygger sandsynligheden for sådanne overskud i fremtiden, og |
| --- | --- | --- |

a)

indtil den 31. december 2009 et beløb, der svarer til 50 % af selskabets fremtidige overskud, men som ikke overstiger 25 % af det mindste af beløbene for enten den faktiske solvensmargen eller den obligatoriske solvensmargen; størrelsen af det fremtidige overskud bestemmes ved at multiplicere det skønnede årlige overskud med en faktor, der er udtryk for kontrakternes gennemsnitlige restvarighed; denne faktor kan ikke overstige 6; det skønnede årlige overskud kan ikke overstige det aritmetiske gennemsnit af det i løbet af de seneste fem år opnåede overskud inden for de i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2002/83/EF opregnede former for virksomhed.

De kompetente myndigheder kan kun godkende medregning af et sådant beløb i forbindelse med den faktiske solvensmargen:

i)

hvis de kompetente myndigheder forelægges en aktuarrapport, der underbygger sandsynligheden for sådanne overskud i fremtiden, og

| ii) | for så vidt den del af det fremtidige overskud, der følger af de i stk. 4, litra c), omhandlede skjulte nettoreserver, ikke allerede er medregnet |
| --- | --- |

ii)

for så vidt den del af det fremtidige overskud, der følger af de i stk. 4, litra c), omhandlede skjulte nettoreserver, ikke allerede er medregnet

| b) | såfremt der ikke anvendes zillmering, eller såfremt der anvendes zillmering, som ikke når op på de akkvisitionstillæg, som indgår i præmien: forskellen mellem den præmiehensættelse, der ikke er zillmeret eller delvis zillmeret, og en præmiehensættelse, der er zillmeret med en zillmeringssats, der er lig med de akkvisitionstillæg, som indgår i præmien; dette beløb må dog ikke overstige 3,5 % af summen af forskellen mellem livsforsikringskapitalerne og præmiehensættelserne for alle de kontrakter, hvor zillmering er mulig; denne forskel nedsættes med et beløb, som svarer til eventuelle ikke afskrevne akkvisitionstillæg, der er opført som et aktiv. |
| --- | --- |

b)

såfremt der ikke anvendes zillmering, eller såfremt der anvendes zillmering, som ikke når op på de akkvisitionstillæg, som indgår i præmien: forskellen mellem den præmiehensættelse, der ikke er zillmeret eller delvis zillmeret, og en præmiehensættelse, der er zillmeret med en zillmeringssats, der er lig med de akkvisitionstillæg, som indgår i præmien; dette beløb må dog ikke overstige 3,5 % af summen af forskellen mellem livsforsikringskapitalerne og præmiehensættelserne for alle de kontrakter, hvor zillmering er mulig; denne forskel nedsættes med et beløb, som svarer til eventuelle ikke afskrevne akkvisitionstillæg, der er opført som et aktiv.

6.   Ændringer af stk. 1-5, som foretages for at tage hensyn til en udvikling, der begrunder en teknisk tilpasning af de elementer, der kan indgå i den faktiske solvensmargen, vedtages efter proceduren i artikel 55, stk. 2, i dette direktiv.

Afdeling 2

Obligatorisk solvensmargen

Artikel 37

Obligatorisk solvensmargen for skadesgenforsikringsvirksomhed

1.   Den obligatoriske solvensmargen bestemmes i forhold til enten det årlige præmie- eller bidragsbeløb eller til gennemsnittet af skader i de tre sidste regnskabsår.

Såfremt genforsikringsselskaber hovedsagelig kun dækker en eller flere af følgende risici: kredit-, storm-, hagl- og frostrisici, tages der dog hensyn til de sidste syv regnskabsår som referenceperiode for gennemsnittet af skader.

2.   Med forbehold af bestemmelserne i artikel 40 skal størrelsen af den obligatoriske solvensmargen svare til den højeste af de to resultater i stk. 3 og 4.

3.   De præmier eller bidrag, der benyttes, skal være den største af følgende størrelser: bruttoværdien af de tegnede præmier eller bidrag som beregnet nedenfor eller bruttoværdien af de optjente præmier eller bidrag.

Præmier eller bidrag for klasserne 11, 12 og 13 i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF forhøjes med 50 %.

Præmier eller bidrag for andre klasser end klasserne 11, 12, og 13 i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF kan forhøjes med op til 50 % for specifikke genforsikringsaktiviteter eller kontrakttyper for at tage højde for disse aktiviteters eller kontrakters særlige karakter i overensstemmelse med proceduren i artikel 55, stk. 2, i dette direktiv. De præmier eller bidrag, inklusive accessoriske tillæg, der er modtaget for genforsikringsvirksomhed i løbet af det sidste regnskabsår, lægges sammen.

Herfra fradrages det samlede beløb for de i løbet af det sidste regnskabsår annullerede præmier eller bidrag samt det samlede beløb for skatter og afgifter af de præmier og bidrag, der indgår i den samlede indtægt.

Det således fremkomne beløb deles i to rater, hvoraf den første går op til 50 000 000 EUR, og den anden omfatter det resterende beløb; der beregnes brøkdele på henholdsvis 18 % og 16 % af disse rater, som lægges sammen.

Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de erstatningsudgifter, der påhviler genforsikringsselskabet efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med retrocession, og bruttoerstatningsudgifterne; dette forhold må i intet tilfælde være lavere end 50 %.
  Efter ansøgning bilagt dokumentation fra genforsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds tilladelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, der henvises til i artikel 46, i nærværende direktiv, trækkes fra som retrocession.

Der kan med de kompetente myndigheders godkendelse benyttes statistiske metoder til at fordele præmier eller bidrag.

4.   Skadesgrundlaget beregnes på følgende måde, idet erstatningsudgifter, hensættelser og regresbeløb forhøjes med 50 % for klasserne 11, 12 og 13 i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF.

Erstatningsudgifter, hensættelser og regresbeløb for andre klasser end klasserne 11, 12 og 13 i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF kan forhøjes med op til 50 % for specifikke genforsikringsaktiviteter eller kontrakttyper for at tage højde for disse aktiviteters eller kontrakters særlige karakter i overensstemmelse med proceduren i artikel 55, stk. 2, i dette direktiv.

Erstatningsudgifterne uden fradrag af erstatningsudgifter, der bæres af retrocessionarer i de perioder, der er anført i stk. 1, lægges sammen.

Hertil lægges beløbet for udestående erstatningshensættelser opgjort ved det seneste regnskabsårs afslutning.

Herfra fradrages de regresbeløb, der er modtaget i løbet af de i stk. 1 omhandlede perioder.

Fra det derefter resterende beløb fradrages beløbet for udestående erstatningshensættelser opgjort ved begyndelsen af det andet regnskabsår, der går forud for det sidst afsluttede regnskabsår. Hvis referenceperioden efter stk. 1 er syv år, fradrages beløbet for udestående erstatningshensættelser opgjort ved begyndelsen af det sjette regnskabsår, der går forud for det sidst afsluttede regnskabsår.

En tredjedel eller en syvendedel af det således beregnede beløb alt efter, hvilken referenceperiode der fastsættes i stk. 1, deles i to rater, hvoraf den første går op til 35 000 000 EUR, og den anden omfatter det resterende beløb; der beregnes brøkdele på henholdsvis 26 % og 23 % af disse rater, som lægges sammen.

Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de erstatningsudgifter, der påhviler genforsikringsselskabet efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med retrocession, og bruttoerstatningsudgifterne; dette forhold må i intet tilfælde være lavere end 50 %.
  Efter ansøgning bilagt dokumentation fra genforsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds tilladelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, der henvises til i artikel 46, i nærværende direktiv, trækkes fra som retrocession.

Der kan med de kompetente myndigheders godkendelse benyttes statistiske metoder til at fordele erstatningsudgifter, erstatningshensættelser og regresbeløb.

5.   Hvis den obligatoriske solvensmargen som beregnet i stk. 2, 3 og 4 er lavere end den obligatoriske solvensmargen for det foregående år, er den obligatoriske solvensmargen mindst lig med den obligatoriske solvensmargen for det foregående år multipliceret med forholdet mellem de forsikringsmæssige hensættelser til udestående erstatningsudgifter ved det sidste regnskabsårs afslutning og de forsikringsmæssige hensættelser til udestående erstatningsudgifter ved det sidste regnskabsårs begyndelse. Ved disse beregninger beregnes de forsikringsmæssige hensættelser uden at medregne retrocession, men forholdet må i intet tilfælde være højere end 1.

6.   De brøkdele, der gælder for de dele, der er omhandlet i sjette afsnit i stk. 3 og sjette afsnit i stk. 4, reduceres hver til en tredjedel, når der er tale om genforsikring af sundhedsforsikring baseret på et tilsvarende teknisk grundlag som livsforsikring, hvis

| a) | de opkrævede præmier beregnes på grundlag af sygelighedstavler efter de matematiske metoder, der anvendes inden for forsikring |
| --- | --- |

a)

de opkrævede præmier beregnes på grundlag af sygelighedstavler efter de matematiske metoder, der anvendes inden for forsikring

| b) | der oprettes en alderdomshensættelse |
| --- | --- |

b)

der oprettes en alderdomshensættelse

| c) | der opkræves et præmietillæg for at skabe en sikkerhedsmargen af en passende størrelse |
| --- | --- |

c)

der opkræves et præmietillæg for at skabe en sikkerhedsmargen af en passende størrelse

| d) | forsikringsselskabet senest kan opsige kontrakten før udløbet af det tredje forsikringsår |
| --- | --- |

d)

forsikringsselskabet senest kan opsige kontrakten før udløbet af det tredje forsikringsår

| e) | kontrakten åbner mulighed for at hæve præmierne eller nedsætte ydelserne for løbende kontrakter. |
| --- | --- |

e)

kontrakten åbner mulighed for at hæve præmierne eller nedsætte ydelserne for løbende kontrakter.

Artikel 38

Obligatorisk solvensmargen for livsgenforsikringsvirksomhed

1.   
  Den
  obligatoriske solvensmargen for livsgenforsikringsvirksomhed
  fastsættes i henhold til artikel 37 i nærværende direktiv
  .

2.   
  Uanset stk. 1, kan hjemlandet beslutte, at den krævede solvensmargen for genforsikringsklasser inden for forsikringsvirksomhed, som er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a), i direktiv 2002/83/EF, som er knyttet til investeringsfonde eller deltagende selskaber, og for de operationer, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litra b) og artikel 2, stk. 2, litra b), c), d) og e) i direktiv 2002/83/EF, skal fastsættes i henhold til artikel 28 i direktiv 2002/83/EF.

Artikel 39

Obligatorisk solvensmargen for genforsikringsselskaber, som samtidig udøver skades- og livsgenforsikringsvirksomhed

1.   Hjemlandet skal kræve, at genforsikringsselskaber, som både udøver skadesgenforsikringsvirksomhed og livsgenforsikringsvirksomhed, har en faktisk solvensmargen, som dækker den samlede sum af den obligatoriske solvensmargen for både skades- og livsgenforsikringsvirksomheden, som denne er fastsat i henhold til henholdsvis artikel 37 og 38 i dette direktiv.

2.   Når den faktiske solvensmargen ikke op på det i stk. 1 krævede niveau, anvender de kompetente myndigheder de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 42 og 43 i dette direktiv.

Afdeling 3

Garantifond

Artikel 40

Garantifondens størrelse

1.   En tredjedel af den obligatoriske solvensmargen, som denne er fastsat i artikel 37-39, udgør garantifonden. Den består af de elementer, der er nævnt i artikel 36, stk. 1-3, og - med samtykke fra hjemlandets kompetente myndighed - stk. 4, litra c).

2.   Garantifonden skal være på mindst 3 000 000 EUR.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at for captivegenforsikringsselskaber må minimumsgarantifonden ikke være mindre end 1 000 000 EUR.

Artikel 41

Revision af garantifondens størrelse

1.   Det beløb i euro, der er fastsat i artikel 40, stk. 2, tages årligt og første gang den ...
   (25) op til revision for at tage hensyn til ændringerne i det europæiske forbrugerprisindeks, der omfatter alle medlemsstater og offentliggøres af Eurostat.

Beløbene tilpasses automatisk ved at forhøje grundbeløbet i euro med den procentuelle ændring i ovennævnte indeks, der er sket i perioden mellem dette direktivs ikrafttræden og justeringstidspunktet, og afrunde beløbet opad til et multiplum af 100 000 EUR.

Hvis ændringen siden sidste tilpasning er mindre end 5 %, foretages ingen tilpasning.

2.   Kommissionen underretter hvert år Europa-Parlamentet og Rådet om revisionen og det tilpassede beløb, der er nævnt i stk. 1.

Kapitel 4

Genforsikringsselskaber i vanskeligheder eller med uregelmæssige forhold og tilbagekaldelse af tilladelser

Artikel 42

Genforsikringsselskaber i vanskeligheder

1.   Hvis et genforsikringsselskab ikke efterkommer bestemmelserne i artikel 32, kan den kompetente myndighed i selskabets hjemland forbyde fri rådighed over aktiverne efter at have underrettet de kompetente myndigheder i værtslandene.

2.   Med henblik på genoprettelse af den finansielle situation i et genforsikringsselskab, hvis solvensmargen ikke længere udgør det minimum, der er foreskrevet i artikel 37, 38 og 39, kræver den kompetente myndighed i hjemlandet en finansiel genopretningsplan, der skal forelægges den til godkendelse.

Den kompetente myndighed kan undtagelsesvis, hvis den er af den opfattelse, at selskabets finansielle situation vil forværres yderligere, desuden begrænse eller forbyde den frie rådighed over genforsikringsselskabets aktiver. Den underretter i så fald myndighederne i de andre medlemsstater, på hvis område genforsikringsselskabet udøver sin virksomhed, om alle trufne foranstaltninger, og disse myndigheder træffer på den første myndigheds anmodning de samme foranstaltninger som denne.

3.   Hvis solvensmargenen ikke længere når den i artikel 40 definerede garantifond, kræver den kompetente myndighed i hjemlandet af genforsikringsselskabet en kortfristet finansieringsplan, der skal forelægges den til godkendelse.

Den kan endvidere begrænse eller forbyde den frie rådighed over genforsikringsselskabets aktiver. Den underretter myndighederne i alle de øvrige medlemsstater, og sidstnævnte myndigheder træffer på den første myndigheds anmodning de samme foranstaltninger som denne.

4.   Hver medlemsstat vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for, at den i de tilfælde, der er nævnt i stk. 1, 2 og 3, efter anmodning fra genforsikringsselskabets hjemland og i overensstemmelse med sin nationale lovgivning kan forbyde den frie rådighed over de aktiver, der befinder sig på dens område; hjemlandet skal angive, hvilke aktiver der skal være omfattet af disse foranstaltninger.

Artikel 43

Finansiel genopretningsplan

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at stille krav om en finansiel genopretningsplan for genforsikringsselskaber, hvor de kompetente myndigheder finder, at selskabernes forpligtelser som følge af genforsikringskontrakter er i fare.

2.   Den finansielle genopretningsplan skal for de følgende tre regnskabsår mindst indeholde oplysninger eller dokumentation vedrørende:

| a) | de anslåede administrationsomkostninger, navnlig de løbende almindelige omkostninger og provisioner |
| --- | --- |

a)

de anslåede administrationsomkostninger, navnlig de løbende almindelige omkostninger og provisioner

| b) | en oversigt, der giver detaljerede oplysninger om de forventede indtægter og udgifter i forbindelse med overtagelse af genforsikring såvel som afgivelse i genforsikring |
| --- | --- |

b)

en oversigt, der giver detaljerede oplysninger om de forventede indtægter og udgifter i forbindelse med overtagelse af genforsikring såvel som afgivelse i genforsikring

| c) | en prognosticeret balance |
| --- | --- |

c)

en prognosticeret balance

| d) | skøn over de finansielle midler, der er bestemt til dækning af forpligtelser og den obligatoriske solvensmargen |
| --- | --- |

d)

skøn over de finansielle midler, der er bestemt til dækning af forpligtelser og den obligatoriske solvensmargen

| e) | den generelle retrocessionspolitik. |
| --- | --- |

e)

den generelle retrocessionspolitik.

3.   Hvis et genforsikringsselskabs finansielle situation forværres, og selskabets kontraktuelle forpligtelser er i fare, sikrer medlemsstaterne, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at pålægge genforsikringsselskabet at have en højere obligatorisk solvensmargen, så det sikres, at selskabet er i stand til at opfylde solvenskravene i den nærmeste fremtid. Niveauet for denne højere obligatoriske solvensmargen baseres på en finansiel genopretningsplan som omhandlet i stk. 1.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at nedjustere alle de elementer, der kan indgå i den faktiske solvensmargen, særlig når der har været en betydelig ændring i disse elementers markedsværdi siden det seneste regnskabsårs afslutning.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at mindske reduktionen på basis af retrocession af solvensmargenen som fastsat i artikel 37, 38 og 39, når:

| a) | karakteren eller kvaliteten af en retrocessionskontrakt er ændret betydeligt siden det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

a)

karakteren eller kvaliteten af en retrocessionskontrakt er ændret betydeligt siden det foregående regnskabsår

| b) | der ikke er nogen risikooverførsel eller kun en
  begrænset
  risikooverførsel inden for rammerne af retrocessionskontrakten. |
| --- | --- |

b)

der ikke er nogen risikooverførsel eller kun en
  begrænset
  risikooverførsel inden for rammerne af retrocessionskontrakten.

6.   Hvis de kompetente myndigheder har krævet en finansiel genopretningsplan for genforsikringsselskabet i henhold til stk. 1, undlader de at udstede godkendelsescertifikat i henhold til artikel 18, så længe de er af den opfattelse, at dets forpligtelser som følge af genforsikringskontrakter er i fare, jf. stk. 1.

Artikel 44

Tilbagekaldelse af tilladelser

1.   En tilladelse, der er meddelt et genforsikringsselskab af den kompetente myndighed i hjemlandet, kan tilbagekaldes af denne myndighed, hvis selskabet:

| a) | ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist på tolv måneder, udtrykkeligt giver afkald herpå eller ikke har udøvet sin virksomhed i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelsen i sådanne tilfælde uden videre bortfalder |
| --- | --- |

a)

ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist på tolv måneder, udtrykkeligt giver afkald herpå eller ikke har udøvet sin virksomhed i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelsen i sådanne tilfælde uden videre bortfalder

| b) | ikke længere opfylder adgangsbetingelserne |
| --- | --- |

b)

ikke længere opfylder adgangsbetingelserne

| c) | ikke inden for de indrømmede frister har kunnet gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i en krævet genopretningsplan eller finansieringsplan som omhandlet i artikel 42 |
| --- | --- |

c)

ikke inden for de indrømmede frister har kunnet gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i en krævet genopretningsplan eller finansieringsplan som omhandlet i artikel 42

| d) | groft tilsidesætter de forpligtelser, der påhviler det i medfør af de bestemmelser, som gælder for det. |
| --- | --- |

d)

groft tilsidesætter de forpligtelser, der påhviler det i medfør af de bestemmelser, som gælder for det.

I tilfælde af tilbagekaldelse eller bortfald af tilladelsen underretter den kompetente myndighed i hjemlandet de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater herom, og disse skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at forhindre det pågældende genforsikringsselskab i at påbegynde nye forretninger på deres område i henhold til reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser.

2.   Enhver beslutning om tilbagekaldelse af en tilladelse skal udførligt begrundes og meddeles det pågældende genforsikringsselskab.

AFSNIT IV

BESTEMMELSER OM FINITE REINSURANCE OG SÆRLIGE VIRKSOMHEDER

Artikel 45

Finite reinsurance

1.
     
  Hjemlandet kan fastsætte specifikke bestemmelser om finite reinsurance, hvad angår:

| — | obligatoriske betingelser for medtagelse i alle udstedte kontrakter |
| --- | --- |

—

obligatoriske betingelser for medtagelse i alle udstedte kontrakter

| — | sunde administrative procedurer og regnskabsprocedurer, tilstrækkelige interne kontrolmekanismer og krav til risikostyring |
| --- | --- |

—

sunde administrative procedurer og regnskabsprocedurer, tilstrækkelige interne kontrolmekanismer og krav til risikostyring

| — | krav til regnskabsføring, forsikringsoplysninger og statistiske oplysninger |
| --- | --- |

—

krav til regnskabsføring, forsikringsoplysninger og statistiske oplysninger

| — | oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser for at sikre, at de er tilstrækkelige, pålidelige og objektive |
| --- | --- |

—

oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser for at sikre, at de er tilstrækkelige, pålidelige og objektive

| — | investering af aktiver til at dække over forsikringsmæssige hensættelser med henblik på at sikre, at der tages hensyn til den type aktiviteter, som forsikringsselskabet udfører, især arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, rentabilitet og matching i dets aktiver |
| --- | --- |

—

investering af aktiver til at dække over forsikringsmæssige hensættelser med henblik på at sikre, at der tages hensyn til den type aktiviteter, som forsikringsselskabet udfører, især arten, størrelsen og varigheden af de forventede erstatningsudgifter, med henblik på at sikre tilstrækkelighed, likviditet, sikkerhed, rentabilitet og matching i dets aktiver

| — | bestemmelser, der vedrører den solvensmargen, der er til rådighed, den påkrævede solvensmargen og den minimumsgarantifond, som genforsikringsselskabet skal bevare af hensyn til finite reinsurance-aktiviteter. |
| --- | --- |

—

bestemmelser, der vedrører den solvensmargen, der er til rådighed, den påkrævede solvensmargen og den minimumsgarantifond, som genforsikringsselskabet skal bevare af hensyn til finite reinsurance-aktiviteter.

2.
     
  Af gennemsigtighedshensyn skal medlemsstaterne straks sende teksten med alle de foranstaltninger, der er indført i deres nationale lovgivning med henblik på stk. 1, til Kommissionen.

Artikel 46

Særlige virksomheder, som overtager risici fra forsikrings- og genforsikringsselskaber

1.
     
  Hvis en medlemsstat beslutter at tillade, at der i landet stiftes særlige virksomheder inden for rammerne af dette direktiv, skal der kræves forudgående administrativ tilladelse hertil.

2.
     
  Den medlemsstat, som den særlige virksomhed er stiftet i, skal fastsætte bestemmelserne for udførelsen af aktiviteterne i et sådant selskab. Medlemsstaten skal især fastsætte bestemmelserne for:

| — | tilladelsens omfang og obligatoriske bestemmelser for medtagelse i alle udstedte kontrakter |
| --- | --- |

—

tilladelsens omfang og obligatoriske bestemmelser for medtagelse i alle udstedte kontrakter

| — | det gode omdømme og de faglige kvalifikationer for lederne af den særlige virksomhed |
| --- | --- |

—

det gode omdømme og de faglige kvalifikationer for lederne af den særlige virksomhed

| — | krav til egnethed og hæderlighed blandt aktionærer og medlemmer med kvalificeret deltagelse i den særlige virksomhed |
| --- | --- |

—

krav til egnethed og hæderlighed blandt aktionærer og medlemmer med kvalificeret deltagelse i den særlige virksomhed

| — | sunde administrative procedurer og regnskabsprocedurer, tilstrækkelige interne kontrolmekanismer og krav til risikostyring |
| --- | --- |

—

sunde administrative procedurer og regnskabsprocedurer, tilstrækkelige interne kontrolmekanismer og krav til risikostyring

| — | krav til regnskabsføring, forsigtighed og statistiske oplysninger |
| --- | --- |

—

krav til regnskabsføring, forsigtighed og statistiske oplysninger

| — | solvenskrav til særlige virksomheder
  . |
| --- | --- |

—

solvenskrav til særlige virksomheder
  .

3.
     
  Af gennemsigtighedshensyn skal medlemsstaterne straks sende teksten med alle de foranstaltninger, der er indført i deres nationale lovgivning med henblik på stk. 2, til Kommissionen.

AFSNIT V

BESTEMMELSER VEDRØRENDE FRI ETABLERINGSRET OG FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER

Artikel 47

Genforsikringsselskaber, der ikke efterkommer retsregler

1.   Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat konstaterer, at et genforsikringsselskab, der på denne medlemsstats område har en filial eller driver virksomhed i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, ikke efterkommer de retsregler i nævnte medlemsstat, der gælder for det, henstiller de til det pågældende genforsikringsselskab at bringe disse uregelmæssige forhold til ophør. Samtidig skal de forelægge disse forhold for den kompetente myndighed i hjemlandet.

Hvis genforsikringsselskabet trods de foranstaltninger, der er truffet af den kompetente myndighed i hjemlandet, eller fordi disse foranstaltninger viser sig at være utilstrækkelige, fortsat overtræder de retsregler, der gælder for det i værtslandet, kan denne, efter at have givet de kompetente myndigheder i hjemlandet meddelelse herom, træffe egnede foranstaltninger for at forhindre eller sanktionere yderligere overtrædelser og, såfremt det er strengt nødvendigt, forbyde selskabet at indgå nye genforsikringsaftaler på sit område. Medlemsstaterne drager omsorg for, at det på deres område er muligt at forkynde de for sådanne foranstaltninger nødvendige retsdokumenter for genforsikringsselskaberne.

2.   Enhver foranstaltning, der træffes i henhold til stk. 1, og som omfatter sanktioner eller begrænsninger i udøvelsen af genforsikringsvirksomhed, skal behørigt begrundes og meddeles det pågældende genforsikringsselskab.

Artikel 48

Likvidation

Træder et genforsikringsselskab i likvidation, opfyldes forpligtelserne i forbindelse med kontrakter, der er indgået gennem en filial eller i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, på samme måde som forpligtelserne i forbindelse med dette selskabs andre genforsikringskontrakter.

AFSNIT VI

GENFORSIKRINGSSELSKABER MED HJEMSTED UDEN FOR FÆLLESSKABET, SOM UDØVER GENFORSIKRINGSVIRKSOMHED I FÆLLESSKABET

Artikel 49

Principper og betingelser for udøvelse af genforsikringsvirksomhed

En medlemsstat må ikke på genforsikringsselskaber, som har registrerede kontorer uden for Fællesskabet og påbegynder eller udøver genforsikringsvirksomhed på dens område, anvende bestemmelser, som indebærer en gunstigere behandling end den, der gives genforsikringsselskaber, som har deres vedtægtsmæssige hjemsted i den pågældende medlemsstat.

Artikel 50

Aftaler med tredjelande

1.   Kommissionen kan fremsætte forslag for Rådet om at indlede forhandlinger med et eller flere tredjelande om aftaler vedrørende de nærmere vilkår for, hvordan det konsoliderede tilsyn skal anvendes på:

| a) | genforsikringsselskaber, som har deres hjemsted i et tredjeland (og udøver genforsikringsvirksomhed i Fællesskabet) |
| --- | --- |

a)

genforsikringsselskaber, som har deres hjemsted i et tredjeland (og udøver genforsikringsvirksomhed i Fællesskabet)

| b) | genforsikringsselskaber, som har deres hjemsted i Fællesskabet (og udøver genforsikringsvirksomhed i et tredjeland). |
| --- | --- |

b)

genforsikringsselskaber, som har deres hjemsted i Fællesskabet (og udøver genforsikringsvirksomhed i et tredjeland).

2.   De i stk. 1 omhandlede aftaler skal bl.a. søge at sikre en effektiv markedsadgang på basis af ækvivalens i den forsigtighedsbaserede regulering for genforsikringsselskaber på hver kontraherende parts område og gensidig anerkendelse af tilsynsregler og tilsynspraksis. De skal også søge at sikre, at:

| a) | medlemsstaternes kompetente myndigheder kan indhente de nødvendige oplysninger for tilsynet med genforsikringsselskaber, som er etableret i Fællesskabet og udøver virksomhed på de pågældende tredjelandes område |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternes kompetente myndigheder kan indhente de nødvendige oplysninger for tilsynet med genforsikringsselskaber, som er etableret i Fællesskabet og udøver virksomhed på de pågældende tredjelandes område

| b) | tredjelandes kompetente myndigheder kan indhente de nødvendige oplysninger for tilsynet med genforsikringsselskaber, som har hjemsted på deres område og udøver virksomhed i Fællesskabet. |
| --- | --- |

b)

tredjelandes kompetente myndigheder kan indhente de nødvendige oplysninger for tilsynet med genforsikringsselskaber, som har hjemsted på deres område og udøver virksomhed i Fællesskabet.

3.   Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Udvalg for Forsikring og Arbejdsmarkedsorienterede Pensioner udfaldet af de i stk. 1 omhandlede forhandlinger og den heraf opståede situation.

AFSNIT VII

REGLER FOR DATTERSELSKABER AF ET MODERSELSKAB, DER HENHØRER UNDER ET TREDJELANDS RET, OG FOR ET SÅDANT MODERSELSKABS ERHVERVELSE AF KAPITALANDELE

Artikel 51

Medlemsstaternes underretning af Kommissionen

Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter Kommissionen
  og de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater
  om

| a) | enhver meddelelse af tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab, hvis moderselskab eller moderselskaber henhører under et tredjelands ret |
| --- | --- |

a)

enhver meddelelse af tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab, hvis moderselskab eller moderselskaber henhører under et tredjelands ret

| b) | et sådant moderselskabs erhvervelse af kapitalandele i et genforsikringsselsskab i Fællesskabet, som bevirker, at dette bliver dets
  datterselskab
  . |
| --- | --- |

b)

et sådant moderselskabs erhvervelse af kapitalandele i et genforsikringsselsskab i Fællesskabet, som bevirker, at dette bliver dets
  datterselskab
  .

Når
  der
  , som nævnt i litra a),
  er meddelt tilladelse til et direkte eller indirekte datterselskab under et eller flere moderselskaber, som hører under et tredjelands ret, skal koncernens opbygning angives i den anmeldelse, de kompetente myndigheder indgiver til Kommissionen .

Artikel 52

Tredjelandes behandling af genforsikringsselskaber fra Fællesskabet

1.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle generelle vanskeligheder, som deres genforsikringsselskaber har mødt i forbindelse med etablering eller udøvelse af genforsikringsvirksomhed eller overførsel af denne virksomhed til et tredjeland.

2.   Med jævne mellemrum udarbejder Kommissionen en rapport, hvori den ud fra de i stk. 3 omhandlede kriterier gennemgår behandlingen af EF-genforsikringsselskaber i tredjelande med hensyn til EF-genforsikringsselskabers etablering i tredjelande, deres erhvervelse af kapitalandele i genforsikringsselskaber i tredjelande, deres udøvelse af genforsikringsvirksomhed og deres grænseoverskridende levering af genforsikringsydelser fra Fællesskabet til tredjelande. Kommissionen forelægger Rådet disse rapporter, om nødvendigt ledsaget af passende forslag eller henstillinger.

3.   Hvis Kommissionen enten på grundlag af de i stk. 2 omhandlede rapporter eller på grundlag af andre oplysninger konstaterer, at et tredjeland ikke indrømmer EF-genforsikringsselskaber en effektiv markedsadgang, kan Kommissionen forelægge Rådet henstillinger til et passende forhandlingsmandat med henblik på at opnå forbedret markedsadgang for EF-genforsikringsselskaber.

4.   Foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel, skal være i overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelser i henhold til enhver international aftale, navnlig i Verdenshandelsorganisationen.

AFSNIT VIII

ANDRE
  BESTEMMELSER

Artikel
  53

Ret til domstolsprøvelse

Medlemsstaterne påser, at alle afgørelser, der træffes over for et genforsikringsselskab i henhold til de love og administrative bestemmelser, der vedtages til gennemførelse af dette direktiv, kan gøres til genstand for domstolsprøvelse.

Artikel 54

Samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen

1.   Medlemsstaterne samarbejder med hinanden med henblik på at lette tilsynet med genforsikring i Fællesskabet og anvendelsen af dette direktiv.

2.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder fører et snævert samarbejde med henblik på at lette tilsynet med genforsikring i Fællesskabet og undersøge de vanskeligheder, der måtte opstå ved anvendelsen af dette direktiv.

Artikel 55

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af
  Det Europæiske Udvalg for Forsikring og Arbejdsmarkedsorienterede Pensioner.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 56

Gennemførelsesforanstaltninger

Følgende foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv vedtages efter proceduren i artikel 55, stk. 2:

| a) | udvidelse af de i bilag I til dette direktiv anførte retlige former til at omfatte andre retlige former |
| --- | --- |

a)

udvidelse af de i bilag I til dette direktiv anførte retlige former til at omfatte andre retlige former

| b) | præcisering af de i artikel 36 opregnede elementer, der indgår i solvensmargenen, for derved at tage hensyn til udviklingen af nye finansielle instrumenter |
| --- | --- |

b)

præcisering af de i artikel 36 opregnede elementer, der indgår i solvensmargenen, for derved at tage hensyn til udviklingen af nye finansielle instrumenter

| c) | forhøjelse med op til 50 % af de præmier og erstatningsudgifter, der ligger til grund for beregningen af den obligatoriske solvensmargen, jf. bestemmelserne i artikel 37, stk. 3 og 4, inden for andre forsikringsklasser end forsikringsklasserne 11, 12 og 13, der er anført i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF, for specifikke genforsikringsaktiviteter eller kontrakttyper for at tage højde for disse aktiviteters eller kontrakters særlige karakter |
| --- | --- |

c)

forhøjelse med op til 50 % af de præmier og erstatningsudgifter, der ligger til grund for beregningen af den obligatoriske solvensmargen, jf. bestemmelserne i artikel 37, stk. 3 og 4, inden for andre forsikringsklasser end forsikringsklasserne 11, 12 og 13, der er anført i punkt A i bilaget til direktiv 73/239/EØF, for specifikke genforsikringsaktiviteter eller kontrakttyper for at tage højde for disse aktiviteters eller kontrakters særlige karakter

| d) | ændring af størrelsen af den i artikel 40, stk. 2, omhandlede minimumsgarantifond for derved at tage hensyn til den økonomiske og finansielle udvikling |
| --- | --- |

d)

ændring af størrelsen af den i artikel 40, stk. 2, omhandlede minimumsgarantifond for derved at tage hensyn til den økonomiske og finansielle udvikling

| e) | præcisering af definitionerne i artikel 2 for at sikre ensartet gennemførelse af direktivet i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

e)

præcisering af definitionerne i artikel 2 for at sikre ensartet gennemførelse af direktivet i hele Fællesskabet.

AFSNIT IX

ÆNDRINGER AF EKSISTERENDE DIREKTIVER

Artikel 57

Ændring af direktiv 73/239/EØF

I direktiv 73/239/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 12a, stk. 1 og 2, affattes således:
  »1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et livsforsikringsselskab, der:






  a) | enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 12a, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et livsforsikringsselskab, der:

a)

enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| b) | er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat.

2.   Der skal finde forudgående konsultation sted med den kompetente myndighed i den medlemsstat, der fører tilsyn med kreditinstitutter eller investeringsselskaber, om meddelelse af tilladelse til et skadesforsikringsselskab, der:

| a) | er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

a)

er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| b) | er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet.« |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet.«

| 2) | I artikel 13, stk. 2, indsættes følgende tredje afsnit:
  »Et forsikringsselskabs hjemland må ikke afvise en genforsikringskontrakt indgået af forsikringsselskabet med et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (26) [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til dette direktiv eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF (27), af grunde, der direkte vedrører det pågældende genforsikringsselskabs eller forsikringsselskabs finansielle soliditet.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 13, stk. 2, indsættes følgende tredje afsnit:

»Et forsikringsselskabs hjemland må ikke afvise en genforsikringskontrakt indgået af forsikringsselskabet med et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (26) [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til dette direktiv eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF (27), af grunde, der direkte vedrører det pågældende genforsikringsselskabs eller forsikringsselskabs finansielle soliditet.«

| 3) | Artikel 15, stk. 2 og 3
  , affattes således:


  »2.
     
  Hjemlandet skal kræve, at alle forsikringsselskaber dækker de forsikringsmæssige hensættelser og udjævningshensættelser, der er nævnt i artikel 15a, gennem kongruens, jf. artikel 6 i direktiv 88/357/EØF. Med hensyn til risikoforhold inden for Det Europæiske Fællesskab, skal disse aktiver placeres inden for Fællesskabet. Medlemsstater kan ikke kræve, at forsikringsselskaber placerer deres aktiver i en bestemt medlemsstat. Hjemlandet kan dog tillade en lempelse af bestemmelserne om placering af aktiver.


  3.   Medlemsstaterne må ikke med henblik på oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser bevare eller indføre en ordning med bruttoreserver, som indebærer, at genforsikreren skal stille aktiver som sikkerhed for ikke optjente præmier og udestående erstatningshensættelser, hvis genforsikreren er et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv eller direktiv 2002/83/EF.
  Tillader hjemlandet, at forsikringsmæssige hensættelser dækkes af erstatningskrav over for en genforsikrer, som hverken er et genforsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv eller direktiv 2002/83/EF, skal det fastsætte
  betingelserne for tilladelsen af sådanne erstatningskrav.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 15, stk. 2 og 3
  , affattes således:

»2.
     
  Hjemlandet skal kræve, at alle forsikringsselskaber dækker de forsikringsmæssige hensættelser og udjævningshensættelser, der er nævnt i artikel 15a, gennem kongruens, jf. artikel 6 i direktiv 88/357/EØF. Med hensyn til risikoforhold inden for Det Europæiske Fællesskab, skal disse aktiver placeres inden for Fællesskabet. Medlemsstater kan ikke kræve, at forsikringsselskaber placerer deres aktiver i en bestemt medlemsstat. Hjemlandet kan dog tillade en lempelse af bestemmelserne om placering af aktiver.

3.   Medlemsstaterne må ikke med henblik på oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser bevare eller indføre en ordning med bruttoreserver, som indebærer, at genforsikreren skal stille aktiver som sikkerhed for ikke optjente præmier og udestående erstatningshensættelser, hvis genforsikreren er et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv eller direktiv 2002/83/EF.

Tillader hjemlandet, at forsikringsmæssige hensættelser dækkes af erstatningskrav over for en genforsikrer, som hverken er et genforsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med dette direktiv eller direktiv 2002/83/EF, skal det fastsætte
  betingelserne for tilladelsen af sådanne erstatningskrav.«

| 4) | Artikel 16, stk. 2, ændres som følger:










  a) | Litra b) affattes således:










  »b) | reserver (lovmæssige og frie), der ikke modsvarer forpligtelser, eller som er klassificeret som udjævningshensættelser« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 16, stk. 2, ændres som følger:

a)

Litra b) affattes således:

»b)

reserver (lovmæssige og frie), der ikke modsvarer forpligtelser, eller som er klassificeret som udjævningshensættelser«

| b) | I fjerde afsnit affattes indledningen og litra a), indledningen, således:

  »Den faktiske solvensmargen skal også reduceres med følgende elementer:






  a) | kapitalandele, som forsikringsselskabet besidder i:






  — | forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 6 i dette direktiv, artikel 4 i direktiv 2002/83/EF eller artikel 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF (28) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I fjerde afsnit affattes indledningen og litra a), indledningen, således:

»Den faktiske solvensmargen skal også reduceres med følgende elementer:

a)

kapitalandele, som forsikringsselskabet besidder i:

—

forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 6 i dette direktiv, artikel 4 i direktiv 2002/83/EF eller artikel 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF (28)

| — | genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], og tredjelandsgenforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

—

genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], og tredjelandsgenforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 98/78/EF

| — | forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

—

forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF

| — | kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF (29) |
| --- | --- |

—

kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF (29)

| — | investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 93/22/EØF (30) og i artikel 2, stk. 4 og 7, i Rådets direktiv 93/6/EØF (31).« |
| --- | --- |

—

investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 93/22/EØF (30) og i artikel 2, stk. 4 og 7, i Rådets direktiv 93/6/EØF (31).«

| 5) | Artikel 16a ændres som følger:










  a) | Stk. 3, syvende afsnit, affattes således:




  »Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de forsikringsydelser, der påhviler virksomheden efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med genforsikring, og forsikringsydelsernes bruttobeløb; dette forhold kan i intet tilfælde være lavere end 50%. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.« |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 16a ændres som følger:

a)

Stk. 3, syvende afsnit, affattes således:

»Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de forsikringsydelser, der påhviler virksomheden efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med genforsikring, og forsikringsydelsernes bruttobeløb; dette forhold kan i intet tilfælde være lavere end 50%. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.«

| b) | Stk. 4, syvende afsnit, affattes således:




  »Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de forsikringsydelser, der påhviler virksomheden efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med genforsikring, og forsikringsydelsernes bruttobeløb; dette forhold kan i intet tilfælde være lavere end 50%. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4, syvende afsnit, affattes således:

»Den således beregnede sum multipliceres med det forhold, der for summen af de sidste tre regnskabsår består mellem størrelsen af de forsikringsydelser, der påhviler virksomheden efter fradrag af inddrivelige beløb i forbindelse med genforsikring, og forsikringsydelsernes bruttobeløb; dette forhold kan i intet tilfælde være lavere end 50%. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.«

| 6) | Følgende artikel 17b indsættes:
  »Artikel 17b
  1.   
  Medlemsstaterne skal kræve, at forsikringsselskaber, der har hjemsted på deres område, og som driver genforsikringsaktiviteter, opretter en minimumsgarantifond for alle selskabets aktiviteter i overensstemmelse med artikel 40 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], når en af følgende betingelser er opfyldt:








  a) | de opkrævede genforsikringspræmier udgør mindst 10 % af
  dets
  samlede præmieindtægt |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende artikel 17b indsættes:

»Artikel 17b

1.   
  Medlemsstaterne skal kræve, at forsikringsselskaber, der har hjemsted på deres område, og som driver genforsikringsaktiviteter, opretter en minimumsgarantifond for alle selskabets aktiviteter i overensstemmelse med artikel 40 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], når en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

de opkrævede genforsikringspræmier udgør mindst 10 % af
  dets
  samlede præmieindtægt

| b) | de opkrævede genforsikringspræmier overstiger
  50 000 000 EUR |
| --- | --- |

b)

de opkrævede genforsikringspræmier overstiger
  50 000 000 EUR

| c) | de forsikringsmæssige hensættelser som følge af
  dets
  genforsikringsvirksomhed udgør mindst 10 % af
  dets
  samlede forsikringsmæssige hensættelser. |
| --- | --- |

c)

de forsikringsmæssige hensættelser som følge af
  dets
  genforsikringsvirksomhed udgør mindst 10 % af
  dets
  samlede forsikringsmæssige hensættelser.

2.   
  Medlemsstaterne kan for de forsikringsselskaber, der henvises til i stk. 1, og som har hjemsted på deres område, vælge at gøre bestemmelserne i artikel 34 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] om deres overtagelse af genforsikringer gældende, når en af betingelserne i stk. 1, er opfyldt.

I så fald skal den pågældende medlemsstat kræve, at alle aktiver, der benyttes af forsikringsselskabet til dækning af de forsikringsmæssige hensættelser, der svarer til dets overtagelser af genforsikring, øremærkes og administreres adskilt fra forsikringsselskabets direkte forsikringsaktiviteter uden mulighed for overførsel. I dette tilfælde, og kun hvad angår deres overtagelser af genforsikring, vil forsikringsselskaber ikke være underlagt artikel 20-22 i direktiv 92/49/EØF og bilag I til direktiv 88/357/EØF.

Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder kontrollerer adskillelsen i det foregående afsnit.

3.
     
  Såfremt Kommissionen i henhold til artikel 56, litra c), i direktiv 2005/../EF [genforsikringsdirektivet] beslutter at hæve de beløb, der anvendes til at beregne den krævede solvensmargen i henhold til artikel 37, stk. 3 og 4, i dette direktiv, skal medlemsstaterne, som der henvises til i stk. 1, gøre bestemmelserne i direktivets artikel 35-39 om deres overtagelse af genforsikringsaktiviteter gældende for disse forsikringsselskaber.«

| 7) | Artikel 20a, stk. 4, affattes således:




  »4.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at mindske reduktionen på basis af genforsikring til solvensmargenen som fastsat i henhold til artikel 16a, hvor:










  a) | arten og kvaliteten af genforsikringskontrakter er væsentligt ændret siden foregående regnskabsår |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 20a, stk. 4, affattes således:

»4.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at mindske reduktionen på basis af genforsikring til solvensmargenen som fastsat i henhold til artikel 16a, hvor:

a)

arten og kvaliteten af genforsikringskontrakter er væsentligt ændret siden foregående regnskabsår

| b) | der er begrænset eller ingen risikooverførsel i genforsikringskontrakterne.« |
| --- | --- |

b)

der er begrænset eller ingen risikooverførsel i genforsikringskontrakterne.«

Artikel 58

Ændring af direktiv 92/49/EØF

I direktiv 92/49/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 15, stk. 1a, affattes således:
  »1a.   Hvis erhververen af de i stk. 1 omhandlede kapitalandele er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller et moderselskab for et sådant selskab eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et sådant selskab, og hvis det selskab, hvori erhververen overvejer at deltage, som følge af denne erhvervelse bliver et datterselskab af erhververen eller bliver omfattet af dennes kontrol, skal der foretages en vurdering af erhvervelsen i form af den i artikel 12a i direktiv 73/239/EØF nævnte forudgående konsultation.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 15, stk. 1a, affattes således:

»1a.   Hvis erhververen af de i stk. 1 omhandlede kapitalandele er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller et moderselskab for et sådant selskab eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et sådant selskab, og hvis det selskab, hvori erhververen overvejer at deltage, som følge af denne erhvervelse bliver et datterselskab af erhververen eller bliver omfattet af dennes kontrol, skal der foretages en vurdering af erhvervelsen i form af den i artikel 12a i direktiv 73/239/EØF nævnte forudgående konsultation.«

| 2) | Artikel 16, stk. 4, 5 og 5a, affattes således:
  »4.   De kompetente myndigheder, der i henhold til stk. 1 eller 2 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelsen af deres hverv:






  — | til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve forsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 16, stk. 4, 5 og 5a, affattes således:

»4.   De kompetente myndigheder, der i henhold til stk. 1 eller 2 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelsen af deres hverv:

—

til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve forsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol

| — | til pålæggelse af sanktioner |
| --- | --- |

—

til pålæggelse af sanktioner

| — | hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller |
| --- | --- |

—

hvis de kompetente myndigheders afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller

| — | i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 53 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 53 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber.

5.   Stk. 1 og 4 er ikke til hinder for udveksling af oplysninger inden for samme medlemsstat, hvis der findes to eller flere kompetente myndigheder, eller medlemsstaterne imellem eller mellem de kompetente myndigheder og:

| — | de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne

| — | de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, og |
| --- | --- |

—

de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, og

| — | personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, |
| --- | --- |

—

personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber,

med henblik på varetagelsen af deres tilsynsopgaver, og til hinder for, at der gives de organer, der forvalter (obligatoriske) likvidationsprocedurer eller garantifonde, de oplysninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde. Oplysninger, som de pågældende myndigheder, organer og personer modtager, er omfattet af den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt.

5a.   Uanset bestemmelserne i stk. 1-4 kan medlemsstaterne tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og

| — | de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, eller |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, eller

| — | de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller

| — | uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer. |
| --- | --- |

—

uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer.

Medlemsstater, der udnytter muligheden i første afsnit, kræver mindst, at følgende betingelser er opfyldt:

| — | oplysningerne skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

—

oplysningerne skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit

| — | oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt |
| --- | --- |

—

oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt

| — | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

—

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke myndigheder, organer eller personer der kan modtage oplysninger i henhold til dette stykke.«

| 3) | Artikel 21, stk. 1, ændres som følger:










  a) | Indledningen i stk. 1, affattes således:




  »1.
     
  Hjemlandet må ikke udstede tilladelse til forsikringsselskaber til at dække deres forsikringsmæssige hensættelser og udjævningshensættelser med andre aktiver end dem, der hører under følgende kategorier:« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 21, stk. 1, ændres som følger:

a)

Indledningen i stk. 1, affattes således:

»1.
     
  Hjemlandet må ikke udstede tilladelse til forsikringsselskaber til at dække deres forsikringsmæssige hensættelser og udjævningshensættelser med andre aktiver end dem, der hører under følgende kategorier:«

| b) | Del B, litra f), affattes således:










  »f) | gæld, der er skyldig af forsikringsselskaber, herunder genforsikringsselskabers andele af forsikringsmæssige hensættelser, og særlige virksomheder i henhold til artikel 46 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF

   (32)

  [genforsikringsdirektivet].
  « |
| --- | --- | --- |

b)

Del B, litra f), affattes således:

»f)

| c) | Tredje afsnit erstattes af følgende:




  »Medtagelse af aktiver eller kategorier af aktiver i det første afsnit betyder ikke, at alle disse aktiver automatisk skal accepteres som dækning for forsikringsmæssige foranstaltninger. Hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for betingelserne for anvendelse af godkendte aktiver.« |
| --- | --- |

c)

Tredje afsnit erstattes af følgende:

»Medtagelse af aktiver eller kategorier af aktiver i det første afsnit betyder ikke, at alle disse aktiver automatisk skal accepteres som dækning for forsikringsmæssige foranstaltninger. Hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for betingelserne for anvendelse af godkendte aktiver.«

| 4) | Indledningen i artikel 22, stk. 1, affattes således:




  »1.
     
  For så vidt gælder de aktiver, der dækker forsikringsmæssige foranstaltninger, skal hjemlandet kræve, at hvert forsikringsselskab maximalt investerer:« |
| --- | --- |

4)

Indledningen i artikel 22, stk. 1, affattes således:

»1.
     
  For så vidt gælder de aktiver, der dækker forsikringsmæssige foranstaltninger, skal hjemlandet kræve, at hvert forsikringsselskab maximalt investerer:«

Artikel 59

Ændring af direktiv 2002/83/EØF

I direktiv 2002/83/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1, stk. 1, indsættes følgende nye litra s):






  »s) | »genforsikringsselskab« et genforsikringsselskab i den betydning, der er fastsat i artikel 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (33) [genforsikringsdirektivet].« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1, stk. 1, indsættes følgende nye litra s):

»s)

»genforsikringsselskab« et genforsikringsselskab i den betydning, der er fastsat i artikel 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (33) [genforsikringsdirektivet].«

| 2) | Følgende indsættes som ny artikel 9a:
  »Artikel 9a
  Forudgående konsultation med de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater
  1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et livsforsikringsselskab, der:






  a) | enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende indsættes som ny artikel 9a:

»Artikel 9a

Forudgående konsultation med de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater

1.   Der skal finde forudgående konsultation sted med de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om meddelelse af tilladelse til et livsforsikringsselskab, der:

a)

enten er datterselskab af et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| b) | er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af moderselskabet for et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikrings- eller genforsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat.

2.   Der skal finde forudgående konsultation sted med den kompetente myndighed i den medlemsstat, der fører tilsyn med kreditinstitutter eller investeringsselskaber, om meddelelse af tilladelse til et livsforsikringsselskab, der:

| a) | er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

a)

er datterselskab af et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| b) | er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

b)

er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet, eller

| c) | kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet. |
| --- | --- |

c)

kontrolleres af samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der har fået tilladelse i Fællesskabet.

3.   Der skal især finde konsultation sted mellem de i stk. 1 og 2 omhandlede relevante kompetente myndigheder ved vurderingen af aktionærernes egnethed og hæderlighed samt af omdømmet og erfaringerne hos direktørerne for et andet foretagende i samme koncern. Myndighederne udveksler alle oplysninger om aktionærers egnethed og hæderlighed samt om direktørers omdømme og erfaringer, som har betydning for de øvrige involverede kompetente myndigheder, for meddelelsen af tilladelse og for den løbende vurdering af, om driftsbetingelserne er opfyldt.«

| 3) | I artikel 10, stk. 2, indsættes følgende andet afsnit:
  »Et forsikringsselskabs hjemland må ikke afvise en genforsikringskontrakt indgået af forsikringsselskabet med et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til direktiv 2005/.../EF (genforsikringsdirektivet), eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv 2002/83/EF, af grunde, der direkte vedrører det pågældende genforsikringsselskabs eller forsikringsselskabs finansielle soliditet.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 10, stk. 2, indsættes følgende andet afsnit:

»Et forsikringsselskabs hjemland må ikke afvise en genforsikringskontrakt indgået af forsikringsselskabet med et genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til direktiv 2005/.../EF (genforsikringsdirektivet), eller et forsikringsselskab, der har opnået tilladelse i henhold til direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv 2002/83/EF, af grunde, der direkte vedrører det pågældende genforsikringsselskabs eller forsikringsselskabs finansielle soliditet.«

| 4) | I artikel 15 indsættes følgende stk. 1a:
  »1a.   Hvis erhververen af de i stk. 1 omhandlede kapitalandele er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller et moderselskab for et sådant selskab eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et sådant selskab, og hvis det selskab, hvori erhververen overvejer at deltage, som følge af denne erhvervelse bliver et datterselskab af erhververen eller bliver omfattet af dennes kontrol, skal der foretages en vurdering af erhvervelsen i form af den i artikel 9a nævnte forudgående konsultation.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 15 indsættes følgende stk. 1a:

»1a.   Hvis erhververen af de i stk. 1 omhandlede kapitalandele er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et kreditinstitut eller et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller et moderselskab for et sådant selskab eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et sådant selskab, og hvis det selskab, hvori erhververen overvejer at deltage, som følge af denne erhvervelse bliver et datterselskab af erhververen eller bliver omfattet af dennes kontrol, skal der foretages en vurdering af erhvervelsen i form af den i artikel 9a nævnte forudgående konsultation.«

| 5) | I artikel 16 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 4, 5 og 6 affattes således:
  »4.   De kompetente myndigheder, der i henhold til stk. 1 eller 2 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelse af deres hverv:






  — | til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve forsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol |
| --- | --- | --- | --- |

5)

I artikel 16 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 4, 5 og 6 affattes således:

»4.   De kompetente myndigheder, der i henhold til stk. 1 eller 2 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelse af deres hverv:

—

til undersøgelse af, om betingelserne for adgang til at udøve forsikringsvirksomhed er opfyldt, og for at lette tilsynet med selskabernes virksomhed, særlig med hensyn til forsikringsmæssige hensættelser, solvensmargen, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol

| — | til pålæggelse af sanktioner |
| --- | --- |

—

til pålæggelse af sanktioner

| — | hvis den kompetente myndigheds afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller |
| --- | --- |

—

hvis den kompetente myndigheds afgørelser påklages til en højere administrativ myndighed, eller

| — | i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 67 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med domstolsprøvelse i henhold til artikel 67 eller særbestemmelser i dette direktiv og andre direktiver, der er vedtaget vedrørende forsikrings- og genforsikringsselskaber.

5.   Stk. 1 og 4 er ikke til hinder for udveksling af oplysninger inden for samme medlemsstat, hvis der findes to eller flere kompetente myndigheder, eller medlemsstaterne imellem eller mellem de kompetente myndigheder og:

| — | de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med kreditinstitutter og andre finansieringsinstitutter, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne

| — | de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, og |
| --- | --- |

—

de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, og

| — | personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, |
| --- | --- |

—

personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber,

med henblik på varetagelsen af deres tilsynsopgaver, og til hinder for, at der gives de organer, der forvalter (obligatoriske) likvidationsprocedurer eller garantifonde, de oplysninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde. Oplysninger, som de pågældende myndigheder, organer og personer modtager, er omfattet af den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt.

6.   Uanset bestemmelserne i stk. 1-4 kan medlemsstaterne tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og

| — | de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, eller |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber og i andre lignende procedurer, eller

| — | de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller |
| --- | --- |

—

de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, genforsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber, eller

| — | uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer. |
| --- | --- |

—

uafhængige aktuarer, der fører lovpligtigt tilsyn med forsikrings- eller genforsikringsselskaber, samt de organer, der fører tilsyn med disse aktuarer.

Medlemsstater, der udnytter muligheden i første afsnit, kræver mindst, at følgende betingelser er opfyldt:

| — | oplysningerne skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

—

oplysningerne skal bruges til udførelse af de tilsynsopgaver, som er beskrevet i første afsnit

| — | oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt |
| --- | --- |

—

oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt

| — | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

—

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke myndigheder, organer eller personer der kan modtage oplysninger i henhold til dette stykke.«

| b) | Stk. 8 affattes således:
  »8   Stk. 1-7 er ikke til hinder for, at en kompetent myndighed giver:






  — | centralbanker og andre organer med tilsvarende opgaver i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 8 affattes således:

»8   Stk. 1-7 er ikke til hinder for, at en kompetent myndighed giver:

—

centralbanker og andre organer med tilsvarende opgaver i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder

| — | eventuelt andre offentlige myndigheder med ansvar for at føre tilsyn med betalingssystemerne |
| --- | --- |

—

eventuelt andre offentlige myndigheder med ansvar for at føre tilsyn med betalingssystemerne

oplysninger med henblik på udførelsen af deres opgaver eller til hinder for, at de pågældende myndigheder eller organer sender de kompetente myndigheder de oplysninger, som er nødvendige for dem i henhold til stk. 4. Oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i denne artikel omhandlede tavshedspligt.«

| 6) | Artikel 20, stk. 4, affattes således:
  »4.   Medlemsstaterne må ikke med henblik på oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser bevare eller indføre en ordning med bruttoreserver, som indebærer, at genforsikreren, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], skal stille aktiver som sikkerhed for ikke optjente præmier og udestående erstatningshensættelser, hvis genforsikreren er et genforsikringsselskab eller et forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv.
  Tillader hjemlandet, at forsikringsmæssige hensættelser dækkes af erstatningskrav over for en genforsikrer, som hverken er et genforsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv, skal det fastsætte
  betingelserne for tilladelsen af en sådanne erstatningskrav.
  « |
| --- | --- |

6)

Artikel 20, stk. 4, affattes således:

»4.   Medlemsstaterne må ikke med henblik på oprettelse af forsikringsmæssige hensættelser bevare eller indføre en ordning med bruttoreserver, som indebærer, at genforsikreren, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], skal stille aktiver som sikkerhed for ikke optjente præmier og udestående erstatningshensættelser, hvis genforsikreren er et genforsikringsselskab eller et forsikringsselskab, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv.

Tillader hjemlandet, at forsikringsmæssige hensættelser dækkes af erstatningskrav over for en genforsikrer, som hverken er et genforsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], eller et forsikringsselskab, som har opnået tilladelse i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF eller dette direktiv, skal det fastsætte
  betingelserne for tilladelsen af en sådanne erstatningskrav.
  «

| 7) | Artikel 23 ændres som følger:










  a) | Stk. 1, del B, litra f), affattes således:










  »f) | gæld, der er skyldig af forsikringsselskaber, herunder genforsikringsselskabers andele af forsikringsmæssige hensættelser, og særlige virksomheder i henhold til artikel 46 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet].« |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikel 23 ændres som følger:

a)

Stk. 1, del B, litra f), affattes således:

»f)

| b) | Stk. 3, første afsnit, affattes således:




  »3.
     
  Medtagelse af aktiver eller kategorier af aktiver i stk. 1 betyder ikke, at alle disse aktiver automatisk skal accepteres som dækning for forsikringsmæssige foranstaltninger. Hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for betingelserne for anvendelse af godkendte aktiver.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

»3.
     
  Medtagelse af aktiver eller kategorier af aktiver i stk. 1 betyder ikke, at alle disse aktiver automatisk skal accepteres som dækning for forsikringsmæssige foranstaltninger. Hjemlandet skal fastsætte mere detaljerede regler for betingelserne for anvendelse af godkendte aktiver.«

| 8) | I artikel 27, stk. 2, indsættes følgende andet, tredje, fjerde, femte, sjette og syvende afsnit:
  »Den faktiske solvensmargen skal også reduceres med følgende elementer:






  a) | kapitalandele, som forsikringsselskabet besidder i:






  — | forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 4 i dette direktiv, artikel 6 i direktiv 73/239/EF eller artikel 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF (34) |
| --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 27, stk. 2, indsættes følgende andet, tredje, fjerde, femte, sjette og syvende afsnit:

»Den faktiske solvensmargen skal også reduceres med følgende elementer:

a)

kapitalandele, som forsikringsselskabet besidder i:

—

forsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 4 i dette direktiv, artikel 6 i direktiv 73/239/EF eller artikel 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF (34)

| — | genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], og tredjelandsgenforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

—

genforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], og tredjelandsgenforsikringsselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 98/78/EF

| — | forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

—

forsikringsholdingselskaber i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF

| — | kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i direktiv 2000/12/EF |
| --- | --- |

—

kreditinstitutter og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1 og 5, i direktiv 2000/12/EF

| — | investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i direktiv 93/22/EØF og i artikel 2, stk. 4 og 7, i direktiv 93/6/EØF (35) |
| --- | --- |

—

investeringsselskaber og finansieringsinstitutter i den betydning, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i direktiv 93/22/EØF og i artikel 2, stk. 4 og 7, i direktiv 93/6/EØF (35)

| b) | hvert af følgende elementer, som genforsikringsselskabet besidder i forhold til de i litra a) definerede virksomheder, hvori det besidder en kapitalandel:






  — | de i stk. 3 nævnte instrumenter |
| --- | --- | --- |

b)

hvert af følgende elementer, som genforsikringsselskabet besidder i forhold til de i litra a) definerede virksomheder, hvori det besidder en kapitalandel:

—

de i stk. 3 nævnte instrumenter

| — | de i artikel 16, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF nævnte instrumenter |
| --- | --- |

—

de i artikel 16, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF nævnte instrumenter

| — | de i artikel 35 og artikel 36, stk. 3, i direktiv 2000/12/EF nævnte efterstillede fordringer og instrumenter. |
| --- | --- |

—

de i artikel 35 og artikel 36, stk. 3, i direktiv 2000/12/EF nævnte efterstillede fordringer og instrumenter.

Såfremt der midlertidigt besiddes kapitalandele i et andet kreditinstitut, investeringsselskab, finansieringsinstitut, forsikrings- eller genforsikringsselskab eller forsikringsholdingselskab med henblik på at yde finansiel bistand til omorganisering og redning af det pågældende selskab, kan den kompetente myndighed frafalde bestemmelserne om fratrækning, der er omhandlet i litra a) og b) i tredje afsnit.

Som et alternativ til fratrækning af elementerne i litra a) og b) i tredje afsnit, som et forsikringsselskab måtte besidde i kreditinstitutter, investeringsselskaber og finansieringsinstitutter, kan medlemsstaterne tillade deres forsikringsselskaber med de fornødne tilpasninger at anvende metode 1, 2 eller 3 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (36). Metode 1 (regnskabskonsolideringsmetoden) skal kun anvendes, hvis den kompetente myndighed har tiltro til omfanget af den integrerede forvaltning og interne kontrol vedrørende de enheder, som skal inkluderes i konsolideringen. Den metode, der vælges, skal anvendes ensartet over tid.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at med henblik på beregningen af solvensmargenen efter dette direktiv skal genforsikringsselskaber, der er underlagt supplerende tilsyn i henhold til direktiv 98/78/EF eller supplerende tilsyn i henhold til direktiv 2002/87/EF, ikke nødvendigvis fratrække elementerne i litra a) og b) i tredje afsnit, som besiddes i kreditinstitutter, investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, forsikrings- eller genforsikringsselskaber eller forsikringsholdingselskaber, som er omfattet af det supplerende tilsyn.

Med henblik på fratrækning af kapitalandele i henhold til dette afsnit skal der ved deltagelse forstås en deltagelse i den betydning, der er fastsat i artikel 1, litra g), i direktiv 98/78/EF.«

| 9) | Artikel 28, stk. 2, ændres som følger:










  a) | Litra a) affattes således:










  »a) | Første resultat



  Det tal, der svarer til 4 % af præmiehensættelserne, vedrørende direkte forsikringsvirksomhed og overtagelser af genforsikring uden fradrag af afgivelse i genforsikring, multipliceres med det forhold, der i det seneste regnskabsår bestod mellem præmiehensættelsernes samlede beløb, med fradrag af afgivelserne i genforsikring, og præmiehensættelsernes bruttobeløb; dette forhold må under ingen omstændigheder være mindre end 85 %. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i direktiv 2005/../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.« |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artikel 28, stk. 2, ændres som følger:

a)

Litra a) affattes således:

»a)

Det tal, der svarer til 4 % af præmiehensættelserne, vedrørende direkte forsikringsvirksomhed og overtagelser af genforsikring uden fradrag af afgivelse i genforsikring, multipliceres med det forhold, der i det seneste regnskabsår bestod mellem præmiehensættelsernes samlede beløb, med fradrag af afgivelserne i genforsikring, og præmiehensættelsernes bruttobeløb; dette forhold må under ingen omstændigheder være mindre end 85 %. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i direktiv 2005/../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.«

| b) | Litra b), første afsnit, affattes således:










  »b) | Andet resultat



  For de kontakter, hvor risikosummen ikke er negativ, multipliceres det tal, der udgør 0,3 % af risikosummen, som forsikringsselskabet har påtaget sig ansvaret for, med det forhold, der i det seneste regnskabsår bestod mellem størrelsen af den samlede risikosum, for hvilken selskabet forbliver ansvarligt efter afgivelse og retrocession i genforsikring, og den samlede risikosum uden fradrag af afgivelse i genforsikring. Dette forhold må under ingen omstændigheder være under 50 %. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i direktiv 2005/../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.« |
| --- | --- | --- |

b)

Litra b), første afsnit, affattes således:

»b)

For de kontakter, hvor risikosummen ikke er negativ, multipliceres det tal, der udgør 0,3 % af risikosummen, som forsikringsselskabet har påtaget sig ansvaret for, med det forhold, der i det seneste regnskabsår bestod mellem størrelsen af den samlede risikosum, for hvilken selskabet forbliver ansvarligt efter afgivelse og retrocession i genforsikring, og den samlede risikosum uden fradrag af afgivelse i genforsikring. Dette forhold må under ingen omstændigheder være under 50 %. Efter ansøgning bilagt dokumentation fra forsikringsselskabet til den kompetente myndighed i hjemlandet og med denne kompetente myndigheds indvilligelse kan inddrivelige beløb fra de særlige virksomheder, som der henvises til i artikel 46 i direktiv 2005/../EF [genforsikringsdirektivet], trækkes fra som retrocession.«

| 10) | Følgende artikel 28a indsættes:
  »Artikel 28a
  Solvensmargen for forsikringsselskaber, der udøver genforsikringsvirksomhed


  1.
     
  Medlemsstaterne skal på
  forsikringsselskaber, der har hjemsted på deres område, anvende bestemmelserne i artikel 35-39 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] på deres overtagelser af genforsikring, når en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | de opkrævede genforsikringspræmier udgør mindst 10 % af deres samlede præmieindtægt |
| --- | --- | --- |

10)

Følgende artikel 28a indsættes:

»Artikel 28a

Solvensmargen for forsikringsselskaber, der udøver genforsikringsvirksomhed

1.
     
  Medlemsstaterne skal på
  forsikringsselskaber, der har hjemsted på deres område, anvende bestemmelserne i artikel 35-39 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] på deres overtagelser af genforsikring, når en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

de opkrævede genforsikringspræmier udgør mindst 10 % af deres samlede præmieindtægt

| b) | de opkrævede genforsikringspræmier overstiger
  50 000 000 EUR |
| --- | --- |

b)

de opkrævede genforsikringspræmier overstiger
  50 000 000 EUR

| c) | de forsikringsmæssige hensættelser som følge af deres genforsikringsvirksomhed udgør mindst 10 % af deres samlede forsikringsmæssige hensættelser. |
| --- | --- |

c)

de forsikringsmæssige hensættelser som følge af deres genforsikringsvirksomhed udgør mindst 10 % af deres samlede forsikringsmæssige hensættelser.

2.
     
  Medlemsstaterne kan for de forsikringsselskaber, der henvises til i stk. 1, og som har hjemsted på deres område, vælge at gøre bestemmelserne i artikel 34 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] om deres overtagelse af genforsikringer gældende, når en af betingelserne i stk. 1, er opfyldt.

I så fald skal den pågældende medlemsstat kræve, at alle aktiver, der benyttes af forsikringsselskabet til at dække de forsikringsmæssige hensættelser, der svarer til dets overtagelser af genforsikring, skal øremærkes og administreres adskilt fra forsikringsselskabets direkte forsikringsaktiviteter uden mulighed for overførsel. I dette tilfælde, og kun hvad angår deres overtagelser af genforsikring, vil forsikringsselskaber ikke være underlagt artikel 22 - 26.

Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder kontrollerer adskillelsen i andet afsnit.«

| 11) | Artikel 37, stk. 4, affattes således:




  »4.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at mindske reduktionen på basis af genforsikring til solvensmargenen som fastsat i henhold til artikel 28, hvor:










  a) | arten og kvaliteten af genforsikringskontrakter er væsentligt ændret siden foregående regnskabsår |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 37, stk. 4, affattes således:

»4.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder har beføjelse til at mindske reduktionen på basis af genforsikring til solvensmargenen som fastsat i henhold til artikel 28, hvor:

a)

arten og kvaliteten af genforsikringskontrakter er væsentligt ændret siden foregående regnskabsår

| b) | der er begrænset eller ingen risikooverførsel i genforsikringskontrakterne.« |
| --- | --- |

b)

der er begrænset eller ingen risikooverførsel i genforsikringskontrakterne.«

Artikel 60

Ændring af direktiv 98/78/EF

I direktiv 98/78/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | »Direktivets titel affattes således:
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe« |
| --- | --- |

1)

»Direktivets titel affattes således:

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe«

| 2) | I artikel 1 foretages følgende ændringer:






  a) | Litra c), i), j) og k) affattes således:






  »c) | »genforsikringsselskab« et selskab, som har opnået administrativ tilladelse i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (37) [genforsikringsdirektivet] |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 1 foretages følgende ændringer:

a)

Litra c), i), j) og k) affattes således:

»c)

»genforsikringsselskab« et selskab, som har opnået administrativ tilladelse i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF
   (37) [genforsikringsdirektivet]

| i) | »forsikringsholdingselskab« et moderselskab, hvis hovedvirksomhed er at erhverve og besidde kapitalandele i datterselskaber, når disse datterselskaber udelukkende eller hovedsagelig er forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber, tredjelandsforsikringsselskaber eller tredjelandsgenforsikringsselskaber, og mindst ét af disse datterselskaber er et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab i den betydning, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (38) |
| --- | --- |

i)

»forsikringsholdingselskab« et moderselskab, hvis hovedvirksomhed er at erhverve og besidde kapitalandele i datterselskaber, når disse datterselskaber udelukkende eller hovedsagelig er forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber, tredjelandsforsikringsselskaber eller tredjelandsgenforsikringsselskaber, og mindst ét af disse datterselskaber er et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab i den betydning, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (38)

| j) | »blandet forsikringsholdingselskab« et moderselskab, som ikke er et forsikringsselskab, et tredjelandsforsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et tredjelandsgenforsikringsselskab, et forsikringsholdingselskab eller et blandet finansielt holdingselskab i den betydning, der er fastsat i direktiv 2002/87/EF, og som har mindst ét datterselskab, der er et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab |
| --- | --- |

j)

»blandet forsikringsholdingselskab« et moderselskab, som ikke er et forsikringsselskab, et tredjelandsforsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et tredjelandsgenforsikringsselskab, et forsikringsholdingselskab eller et blandet finansielt holdingselskab i den betydning, der er fastsat i direktiv 2002/87/EF, og som har mindst ét datterselskab, der er et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab

| k) | »kompetente myndigheder« de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber.« |
| --- | --- |

k)

»kompetente myndigheder« de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber.«

| b) | Følgende litra l) indsættes:






  »l) | »tredjelandsgenforsikringsselskab« et selskab, som, hvis det havde sit vedtægtsmæssige hjemsted i Fællesskabet, skulle have en tilladelse i henhold til artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet].« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende litra l) indsættes:

»l)

»tredjelandsgenforsikringsselskab« et selskab, som, hvis det havde sit vedtægtsmæssige hjemsted i Fællesskabet, skulle have en tilladelse i henhold til artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet].«

| 3) | Artikel 2, 3 og 4 affattes således:
  »Artikel 2
  Anvendelse af supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber
  1.   Ud over bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF (39) og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], som fastsætter reglerne for tilsynet med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, fastsætter medlemsstaterne, at der skal føres supplerende tilsyn med ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som er et deltagende selskab i mindst ét forsikringsselskab, genforsikringsselskab eller tredjelandsforsikringsselskab, som foreskrevet i artikel 5, 6, 8 og 9.
  2.   Ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, hvis moderselskab er et forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab, skal underkastes supplerende tilsyn som foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt i artikel 6, 8 og 10.
  3.   Ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, hvis moderselskab er et blandet forsikringsholdingselskab, skal underkastes supplerende tilsyn som foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt i artikel 6 og 8.
  Artikel 3
  Omfanget af det supplerende tilsyn
  1.   Udøvelse af supplerende tilsyn i overensstemmelse med artikel 2 indebærer på ingen måde, at de kompetente myndigheder har pligt til at udøve en tilsynsfunktion over for det enkelte tredjelandsforsikringsselskab, tredjelandsgenforsikringsselskab, forsikringsholdingselskab eller blandede forsikringsholdingselskab.
  2.   Det supplerende tilsyn omfatter følgende selskaber omhandlet i artikel 5, 6, 8, 9 og 10:






  — | tilknyttede selskaber under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 2, 3 og 4 affattes således:

»Artikel 2

Anvendelse af supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber

1.   Ud over bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF (39) og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], som fastsætter reglerne for tilsynet med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, fastsætter medlemsstaterne, at der skal føres supplerende tilsyn med ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som er et deltagende selskab i mindst ét forsikringsselskab, genforsikringsselskab eller tredjelandsforsikringsselskab, som foreskrevet i artikel 5, 6, 8 og 9.

2.   Ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, hvis moderselskab er et forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab, skal underkastes supplerende tilsyn som foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt i artikel 6, 8 og 10.

3.   Ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, hvis moderselskab er et blandet forsikringsholdingselskab, skal underkastes supplerende tilsyn som foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt i artikel 6 og 8.

Artikel 3

Omfanget af det supplerende tilsyn

1.   Udøvelse af supplerende tilsyn i overensstemmelse med artikel 2 indebærer på ingen måde, at de kompetente myndigheder har pligt til at udøve en tilsynsfunktion over for det enkelte tredjelandsforsikringsselskab, tredjelandsgenforsikringsselskab, forsikringsholdingselskab eller blandede forsikringsholdingselskab.

2.   Det supplerende tilsyn omfatter følgende selskaber omhandlet i artikel 5, 6, 8, 9 og 10:

—

tilknyttede selskaber under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| — | deltagende selskaber i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- |

—

deltagende selskaber i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| — | tilknyttede selskaber under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet. |
| --- | --- |

—

tilknyttede selskaber under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet.

3.   Medlemsstaterne kan beslutte, at det i artikel 2 omhandlede supplerende tilsyn ikke skal omfatte selskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted i tredjelande, hvor der er retlige hindringer for fremskaffelse af de nødvendige oplysninger, jf. dog bilag I, punkt 2.5, og bilag II, punkt 4.

Desuden kan de kompetente myndigheder, der skal føre supplerende tilsyn, i hvert enkelt tilfælde beslutte, at et selskab ikke skal være omfattet af det i artikel 2 omhandlede supplerende tilsyn i følgende tilfælde:

| — | når det pågældende selskab kun er af ringe betydning set ud fra formålene med det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber |
| --- | --- |

—

når det pågældende selskab kun er af ringe betydning set ud fra formålene med det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber

| — | når det under hensyntagen til formålene med det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber ville være uhensigtsmæssigt eller vildledende at medtage det pågældende selskabs finansielle situation. |
| --- | --- |

—

når det under hensyntagen til formålene med det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber ville være uhensigtsmæssigt eller vildledende at medtage det pågældende selskabs finansielle situation.

Artikel 4

Kompetente myndigheder, som skal føre supplerende tilsyn

1.   Supplerende tilsyn føres af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har givet forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet den i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF, artikel 4 i direktiv 2002/83/EF eller artikel 3 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] omhandlede administrative tilladelse.

2.   Hvis forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse i to eller flere medlemsstater, har det samme forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab, tredjelandsgenforsikringsselskab eller blandede forsikringsholdingselskab som moderselskab, kan de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater aftale, hvem af dem der skal udøve det supplerende tilsyn.

3.   Hvis der i en medlemsstat er mere end én myndighed, der er bemyndiget til at føre tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, træffer denne medlemsstat de fornødne foranstaltninger til etablering af en samordning mellem disse myndigheder.«

| 4) | Artikel 5, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne pålægger de kompetente myndigheder at kræve, at ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som er underkastet supplerende tilsyn, har passende interne kontrolprocedurer for fremlæggelse af de data og oplysninger, der er relevante for at føre supplerende tilsyn.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 5, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne pålægger de kompetente myndigheder at kræve, at ethvert forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som er underkastet supplerende tilsyn, har passende interne kontrolprocedurer for fremlæggelse af de data og oplysninger, der er relevante for at føre supplerende tilsyn.«

| 5) | Artikel 6, 7 og 8 affattes således:
  »Artikel 6
  Adgang til oplysninger
  1.   Medlemsstaterne fastsætter, at deres kompetente myndigheder, der skal føre supplerende tilsyn, skal have adgang til alle oplysninger, som er relevante for at føre tilsyn med et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn. De kompetente myndigheder må kun henvende sig direkte til de berørte selskaber, som er omhandlet i artikel 3, stk. 2, for at få de nødvendige oplysninger, hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er blevet anmodet om disse oplysninger og ikke har udleveret dem.
  2.   Medlemsstaterne sørger inden for deres område for, at deres kompetente myndigheder selv eller ved personer, de bemyndiger dertil, på stedet kan verificere de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, hos:






  — | det forsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 6, 7 og 8 affattes således:

»Artikel 6

Adgang til oplysninger

1.   Medlemsstaterne fastsætter, at deres kompetente myndigheder, der skal føre supplerende tilsyn, skal have adgang til alle oplysninger, som er relevante for at føre tilsyn med et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn. De kompetente myndigheder må kun henvende sig direkte til de berørte selskaber, som er omhandlet i artikel 3, stk. 2, for at få de nødvendige oplysninger, hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er blevet anmodet om disse oplysninger og ikke har udleveret dem.

2.   Medlemsstaterne sørger inden for deres område for, at deres kompetente myndigheder selv eller ved personer, de bemyndiger dertil, på stedet kan verificere de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, hos:

—

det forsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn

| — | det genforsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn |
| --- | --- |

—

det genforsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn

| — | dette forsikringsselskabs datterselskaber |
| --- | --- |

—

dette forsikringsselskabs datterselskaber

| — | dette genforsikringsselskabs datterselskaber |
| --- | --- |

—

dette genforsikringsselskabs datterselskaber

| — | dette forsikringsselskabs moderselskaber |
| --- | --- |

—

dette forsikringsselskabs moderselskaber

| — | dette genforsikringsselskabs moderselskaber |
| --- | --- |

—

dette genforsikringsselskabs moderselskaber

| — | datterselskaber af et af dette forsikringsselskabs moderselskaber |
| --- | --- |

—

datterselskaber af et af dette forsikringsselskabs moderselskaber

| — | datterselskaber af et af dette genforsikringsselskabs moderselskaber. |
| --- | --- |

—

datterselskaber af et af dette genforsikringsselskabs moderselskaber.

3.   Ønsker de kompetente myndigheder i en medlemsstat i forbindelse med anvendelsen af denne artikel i bestemte tilfælde at kontrollere vigtige oplysninger om et selskab, der er beliggende i en anden medlemsstat, og som er et tilknyttet forsikringsselskab under, et tilknyttet genforsikringsselskab under, et datterselskab af, et moderselskab for eller et datterselskab af et moderselskab for det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, der er underkastet supplerende tilsyn, anmoder de de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om, at denne kontrol foretages. De myndigheder, som modtager anmodningen, skal inden for rammerne af deres beføjelser efterkomme denne, enten ved selv at foretage kontrollen eller ved at tillade, at de myndigheder, der har fremsat anmodningen, foretager kontrollen, eller ved at lade en revisor eller en anden sagkyndig foretage den.

Den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, kan, hvis den ønsker det, deltage i kontrollen, hvis den ikke selv foretager kontrollen.

Artikel 7

Samarbejde mellem de kompetente myndigheder

1.   Når forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der direkte eller indirekte er tilknyttet hinanden eller har et fælles deltagende selskab, er etableret i forskellige medlemsstater, skal de kompetente myndigheder i disse medlemsstater på anmodning udveksle alle de oplysninger, der er relevante for at muliggøre eller for at gøre det lettere at føre tilsyn i henhold til dette direktiv, og skal på eget initiativ meddele eventuelle oplysninger, der forekommer dem at være af betydning for de øvrige kompetente myndigheder.

2.   Er et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab og enten et kreditinstitut som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF (40) eller et investeringsselskab som defineret i direktiv 93/22/EØF eller både et kreditinstitut og et investeringsselskab direkte eller indirekte tilknyttet hinanden, eller har de et fælles deltagende selskab, etableres der et nært samarbejde mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder, der varetager det offentlige tilsyn med disse andre selskaber. Uden at dette berører disse myndigheders respektive beføjelser, udveksler de alle oplysninger, der kan lette udøvelsen af deres hverv, især i forbindelse med dette direktiv.

3.   Oplysninger, der indhentes i henhold til dette direktiv, navnlig enhver udveksling af oplysninger mellem kompetente myndigheder i henhold til dette direktiv, er undergivet tavshedspligt, jf. artikel 16 i direktiv 92/49/EØF, artikel 16 i direktiv 2002/83/EF og artikel 24-30 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet].

Artikel 8

Transaktioner inden for en gruppe

1.   Medlemsstaterne pålægger de kompetente myndigheder at føre generelt tilsyn med transaktioner mellem:

| a) | et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab og:






  i) | et tilknyttet selskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- | --- |

a)

et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab og:

i)

et tilknyttet selskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| ii) | et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- |

ii)

et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| iii) | et tilknyttet selskab under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- |

iii)

et tilknyttet selskab under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| b) | et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab og en fysisk person, der har en kapitalinteresse i:






  i) | forsikringsselskabet, genforsikringsselskabet eller et tilknyttet selskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- | --- |

b)

et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab og en fysisk person, der har en kapitalinteresse i:

i)

forsikringsselskabet, genforsikringsselskabet eller et tilknyttet selskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| ii) | et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- |

ii)

et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| iii) | et tilknyttet selskab under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet. |
| --- | --- |

iii)

et tilknyttet selskab under et deltagende selskab i forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet.

Disse transaktioner omfatter navnlig:

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

| — | garantier og anden ikke-balanceført virksomhed |
| --- | --- |

—

garantier og anden ikke-balanceført virksomhed

| — | elementer, som kan indgå i solvensmargenen |
| --- | --- |

—

elementer, som kan indgå i solvensmargenen

| — | investeringer |
| --- | --- |

—

investeringer

| — | genforsikrings- og retrocessionsforretninger |
| --- | --- |

—

genforsikrings- og retrocessionsforretninger

| — | aftaler om omkostningsfordeling. |
| --- | --- |

—

aftaler om omkostningsfordeling.

2.   Medlemsstaterne skal kræve, at forsikringsselskaberne og genforsikringsselskaberne har passende risikostyringsprocedurer og interne kontrolprocedurer, herunder sunde rapporterings- og regnskabsprocedurer, som sætter dem i stand til på passende vis at identificere, måle, overvåge og kontrollere de i stk. 1 omhandlede transaktioner. Medlemsstaterne skal med henblik herpå kræve, at forsikringsselskaberne og genforsikringsselskaberne mindst en gang om året indberetter væsentlige transaktioner til de kompetente myndigheder. Disse procedurer underkastes de kompetente myndigheders kontrol.

Hvis det på grundlag af disse oplysninger viser sig, at et forsikringsselskabs eller genforsikringsselskabs solvenssituation er kritisk eller i fare for at blive det, træffer den kompetente myndighed passende foranstaltninger over for forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet.«

| 6) | Artikel 9, stk. 3, affattes således:
  »3.   Hvis den i stk. 1 omhandlede beregning viser, at den korrigerede solvens er negativ, træffer de kompetente myndigheder passende foranstaltninger over for det pågældende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 9, stk. 3, affattes således:

»3.   Hvis den i stk. 1 omhandlede beregning viser, at den korrigerede solvens er negativ, træffer de kompetente myndigheder passende foranstaltninger over for det pågældende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab.«

| 7) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:
  »Forsikringsholdingselskaber, tredjelandsforsikringsselskaber og tredjelandsgenforsikringsselskaber« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»Forsikringsholdingselskaber, tredjelandsforsikringsselskaber og tredjelandsgenforsikringsselskaber«

| b) | Stk. 2 og 3 affattes således:
  »2.   I det i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilfælde skal alle tilknyttede selskaber under forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet medtages i beregningen som foreskrevet i bilag II.
  3.   Hvis de kompetente myndigheder på grundlag af denne beregning skønner, at solvenssituationen for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er et datterselskab under forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet, er kritisk eller i fare for at blive det, træffer de passende foranstaltninger over for dette forsikringsselskab eller genforsikringsselskab.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 og 3 affattes således:

»2.   I det i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilfælde skal alle tilknyttede selskaber under forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet medtages i beregningen som foreskrevet i bilag II.

3.   Hvis de kompetente myndigheder på grundlag af denne beregning skønner, at solvenssituationen for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er et datterselskab under forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet, er kritisk eller i fare for at blive det, træffer de passende foranstaltninger over for dette forsikringsselskab eller genforsikringsselskab.«

| 8) | I artikel 10a foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1, litra b) og c), affattes således:






  »b) | genforsikringsselskaber, der som deltagende selskaber har selskaber som omhandlet i artikel 2 med hovedkontor i et tredjeland |
| --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 10a foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1, litra b) og c), affattes således:

»b)

genforsikringsselskaber, der som deltagende selskaber har selskaber som omhandlet i artikel 2 med hovedkontor i et tredjeland

| c) | tredjelandsforsikringsselskaber eller tredjelandsgenforsikringsselskaber, der som deltagende selskaber har selskaber som omhandlet i artikel 2 med hovedkontor i Fællesskabet.« |
| --- | --- |

c)

tredjelandsforsikringsselskaber eller tredjelandsgenforsikringsselskaber, der som deltagende selskaber har selskaber som omhandlet i artikel 2 med hovedkontor i Fællesskabet.«

| b) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   De i stk. 1 omhandlede aftaler skal navnlig sikre både:






  a) | at medlemsstaternes kompetente myndigheder er i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige for det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der har hovedkontor i Fællesskabet, og som har datterselskaber eller besidder kapitalinteresser i selskaber uden for Fællesskabet, og |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   De i stk. 1 omhandlede aftaler skal navnlig sikre både:

a)

at medlemsstaternes kompetente myndigheder er i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige for det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der har hovedkontor i Fællesskabet, og som har datterselskaber eller besidder kapitalinteresser i selskaber uden for Fællesskabet, og

| b) | at tredjelandes kompetente myndigheder er i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige for det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der har hovedkontor på deres område, og som har datterselskaber eller besidder kapitalinteresser i selskaber i en eller flere medlemsstater.« |
| --- | --- |

b)

at tredjelandes kompetente myndigheder er i stand til at indhente de oplysninger, der er nødvendige for det supplerende tilsyn med forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der har hovedkontor på deres område, og som har datterselskaber eller besidder kapitalinteresser i selskaber i en eller flere medlemsstater.«

| 9) | Bilag I og II erstattes af teksten i bilag II til dette direktiv. |
| --- | --- |

9)

Bilag I og II erstattes af teksten i bilag II til dette direktiv.

AFSNIT X

OVERGANGSBESTEMMELSER OG
  AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 61

Rettigheder erhvervet af eksisterende genforsikringsselskaber

1.
     
  Genforsikringsselskaber, som er omfattet af dette direktiv, og som i overensstemmelse med bestemmelserne i den medlemsstat, hvor de har hjemsted, har opnået tilladelse til at udøve genforsikringsvirksomhed før datoen for dette direktivs ikrafttræden, anses for at have opnået tilladelse i overensstemmelse med artikel 3.

De er dog underlagt bestemmelserne i dette direktiv vedrørende udøvelse af genforsikringsvirksomhed og kravene i artikel 6, litra a), c) og d), artikel 7, 8 og 12 og artikel 32 til 41 fra og med den gennemførelsesdato, der er omhandlet i artikel 64, stk. 1, af de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

2.
     
  Medlemsstaterne kan dog indrømme genforsikringsselskaber, jf. stk. 1, som på datoen for dette direktivs ikrafttræden ikke opfylder bestemmelserne i artikel 6, litra a), artikel 7 og 8 og artikel 32 til 40, en periode indtil ....

   (41)

  til at sikre opfyldelse.

Artikel 62

Genforsikringsselskaber, som indstiller deres virksomhed

1.
     
  Genforsikringsselskaber, som den ....

   (42)

  er ophørt med at indgå nye genforsikringskontrakter og udelukkende forvalter deres eksisterende portefølje med henblik på at indstille deres virksomhed, er ikke underlagt dette direktivs bestemmelser.

2.
     
  Medlemsstaterne udarbejder en liste over de heraf berørte genforsikringsselskaber og videregiver denne liste til alle de øvrige medlemsstater.

Artikel 63

Overgangsperiode for artikel 57, stk. 3, og 59, stk. 6.

En medlemsstat kan indtil ...

   (41)

  udsætte gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 57, stk. 3, i dette direktiv om ændring af artikel 15, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF og af bestemmelserne i artikel 59, stk. 6, i dette direktiv om ændring af artikel 20, stk. 4, i direktiv 2002/83/EF.

Artikel 64

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv ... (42). De meddeler Kommissionen teksten til disse love og
  bestemmelser
  .

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 65

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på [...]dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 66

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 1.

1

(2)  EUT C

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

3

Europa-Parlamentets holdning af 7.6.2005.

(4)  EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF (
  EFT L 79 af 24.3.2005, s. 9).

4

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF (

(5)  EFT L 228 af 11. 8. 1992. Senest ændret ved direktiv 2000/1/EF.

5

Senest

ved direktiv 2000/1/EF.

(6)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1. Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

6

Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(7)  EFT 56 af 4.4.1964, s. 878.

7

(8)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

8

(9)  EFT L 35 af 11.2.2003, s. 1. Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

9

(10)  EFT L 374 af 31.12.1991, s. 7. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

10

Ændret

(11)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 34. Se også Rådets direktiv 91/675/EØF (EFT L 374 af 31.12.1991, s. 32.). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

13

(14)  Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (
  EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

14

Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (

(15)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

15

(16)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

16

(17)  EUT L 235 af 23.9.2003 s. 10. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (
  EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1).

18

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (

(19)  Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) (EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 885/2004 (
  EUT L 168 af 1.5.2004, s. 1).

19

Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE)

Ændret ved forordning (EF) nr. 885/2004 (

(20)  Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber (EFT L 126 af 12.5.1984, s. 20).

20

ottende

af 10. april 1984 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber

(21)  Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (
  EFT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

21

Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (

(22)  Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

22

Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(23)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (
  EFT L 35 af 11.2.2003, s. 1).

23

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF (

(24)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

24

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(25)  Gennemførelsesdatoen fastsat i artikel 64, stk. 1.

25

Gennemførelsesdatoen fastsat i artikel 64, stk. 1.

(26)  EUT L ...

26

(27)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

27

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(28)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

28

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(29)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

29

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(30)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27. Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

30

Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

(31)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

31

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(32)  
  EUT L ...

32

EUT L ...

(33)  EUT L ...

33

(34)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1.

34

(35)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1.

35

(36)  EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1.

36

(37)  EUT L...

37

(38)  EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1. Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

38

Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(39)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

39

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(40)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

40

Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

(41)  
  36 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

41

36 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(42)  
  24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

42

24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

BILAG I

Genforsikringsselskabers form

| — | for Kongeriget Belgien: »société anonyme«/»naamloze vennootschap«, »société en commandite par actions«/»commanditaire vennootschap op aandelen«, »association d'assurance mutuelle«/»onderlinge verzekeringsvereniging«, »société coopérative«/»cooperatieve vennootschap« |
| --- | --- |

—

for Kongeriget Belgien: »société anonyme«/»naamloze vennootschap«, »société en commandite par actions«/»commanditaire vennootschap op aandelen«, »association d'assurance mutuelle«/»onderlinge verzekeringsvereniging«, »société coopérative«/»cooperatieve vennootschap«

| — | for Den Tjekkiske Republik: »akciová společnost« |
| --- | --- |

—

for Den Tjekkiske Republik: »akciová společnost«

| — | for Kongeriget Danmark: »aktieselskaber«, »gensidige selskaber« |
| --- | --- |

—

for Kongeriget Danmark: »aktieselskaber«, »gensidige selskaber«

| — | for Forbundsrepublikken Tyskland: »Aktiengesellschaft«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit«, »Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen« |
| --- | --- |

—

for Forbundsrepublikken Tyskland: »Aktiengesellschaft«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit«, »Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen«

| — | for Republikken Estland: »aktsiaselts« |
| --- | --- |

—

for Republikken Estland: »aktsiaselts«

| — | for Den Hellenske Republik: »ανώνυμη εταιρία«, »αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός« |
| --- | --- |

—

for Den Hellenske Republik: »ανώνυμη εταιρία«, »αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός«

| — | for Kongeriget Spanien: »sociedad anónima« |
| --- | --- |

—

for Kongeriget Spanien: »sociedad anónima«

| — | for Den Franske Republik: »société anonyme«, »société d'assurance mutuelle«, »institution de prévoyance régie par le code de la Sécurité Sociale«, »institution de prévoyance régie par le Code rural«, »mutuelle regie par le Code de la Mutualité« |
| --- | --- |

—

for Den Franske Republik: »société anonyme«, »société d'assurance mutuelle«, »institution de prévoyance régie par le code de la Sécurité Sociale«, »institution de prévoyance régie par le Code rural«, »mutuelle regie par le Code de la Mutualité«

| — | for Irland: »incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited« |
| --- | --- |

—

for Irland: »incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited«

| — | for Den Italienske Republik: »società per azioni« |
| --- | --- |

—

for Den Italienske Republik: »società per azioni«

| — | for Republikken Cypern: »Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές« ή »Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση« |
| --- | --- |

—

for Republikken Cypern: »Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές« ή »Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση«

| — | for Republikken Letland: »akciju sabiedrība«, »sabiedrība ar ierobežotu atbildību« |
| --- | --- |

—

for Republikken Letland: »akciju sabiedrība«, »sabiedrība ar ierobežotu atbildību«

| — | for Republikken Litauen: »akcinė bendrovė«, »uždaroji akcinė bendrovė« |
| --- | --- |

—

for Republikken Litauen: »akcinė bendrovė«, »uždaroji akcinė bendrovė«

| — | for Storhertugdømmet Luxembourg: »société anonyme«
  , »société en commandite par actions«, »association d'assurances mutuelles«, »société coopérative« |
| --- | --- |

—

for Storhertugdømmet Luxembourg: »société anonyme«
  , »société en commandite par actions«, »association d'assurances mutuelles«, »société coopérative«

| — | for Republikken Ungarn: »biztosító részvénytársaság«, »biztosító szövetkezet«, »harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe« |
| --- | --- |

—

for Republikken Ungarn: »biztosító részvénytársaság«, »biztosító szövetkezet«, »harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe«

| — | for Republikken Malta: »limited liability company« |
| --- | --- |

—

for Republikken Malta: »limited liability company«

| — | for Kongeriget Nederlandene: »naamloze vennootschap«, »onderlinge waarborgmaatschappij« |
| --- | --- |

—

for Kongeriget Nederlandene: »naamloze vennootschap«, »onderlinge waarborgmaatschappij«

| — | for Republikken Østrig: »Aktiengesellschaft«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit« |
| --- | --- |

—

for Republikken Østrig: »Aktiengesellschaft«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit«

| — | for Republikken Polen: »spółka akcyjna«, »towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych« |
| --- | --- |

—

for Republikken Polen: »spółka akcyjna«, »towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych«

| — | for Den Portugisiske Republik: »sociedade anónima«, »mútua de seguros« |
| --- | --- |

—

for Den Portugisiske Republik: »sociedade anónima«, »mútua de seguros«

| — | for Republikken Slovenien: »delniška družba« |
| --- | --- |

—

for Republikken Slovenien: »delniška družba«

| — | for Den Slovakiske Republik: »akciová spoločnost« |
| --- | --- |

—

for Den Slovakiske Republik: »akciová spoločnost«

| — | for Republikken Finland: »keskinäinen vakuutusyhtiö«/»ömsesidigt försäkringsbolag«, »vakuutusosakeyhtiö«/»försäkringsaktiebolag«, »vakuutusyhdistys«/»försäkringsförening« |
| --- | --- |

—

for Republikken Finland: »keskinäinen vakuutusyhtiö«/»ömsesidigt försäkringsbolag«, »vakuutusosakeyhtiö«/»försäkringsaktiebolag«, »vakuutusyhdistys«/»försäkringsförening«

| — | for Kongeriget Sverige: »försäkringsaktiebolag«, »ömsesidigt försäkringsbolag« |
| --- | --- |

—

for Kongeriget Sverige: »försäkringsaktiebolag«, »ömsesidigt försäkringsbolag«

| — | for Det Forenede Kongerige: »Incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited«, »societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts«, »societies registered under the Friendly Societies Acts«, »the association of underwriters known as Lloyd's«. |
| --- | --- |

—

for Det Forenede Kongerige: »Incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited«, »societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts«, »societies registered under the Friendly Societies Acts«, »the association of underwriters known as Lloyd's«.

BILAG II

Bilag I og II til direktiv 98/78/EF affattes således:

Bilag I

BEREGNING AF DEN KORRIGEREDE SOLVENS FOR FORSIKRINGSSELSKABER OG GENFORSIKRINGSSELSKABER

1.   VALG AF BEREGNINGSMETODE OG GENERELLE PRINCIPPER

| A. | Medlemsstaterne fastsætter, at beregningen af den korrigerede solvens for de forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, sker efter en af de i punkt 3 beskrevne metoder. En medlemsstat kan dog fastsætte, at de kompetente myndigheder kan tillade eller kræve, at der anvendes en anden af de i punkt 3 beskrevne metoder end den metode, medlemsstaten har valgt. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterne fastsætter, at beregningen af den korrigerede solvens for de forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, sker efter en af de i punkt 3 beskrevne metoder. En medlemsstat kan dog fastsætte, at de kompetente myndigheder kan tillade eller kræve, at der anvendes en anden af de i punkt 3 beskrevne metoder end den metode, medlemsstaten har valgt.

| B. | Proportionalitet
  Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab medtages den forholdsmæssige andel, som det deltagende selskab besidder i sine tilknyttede selskaber.
  Ved »forholdsmæssig andel« forstås enten, hvis metode 1 eller 2 i punkt 3 anvendes, den del af den tegnede kapital, som direkte eller indirekte besiddes af det deltagende selskab, eller, hvis metode 3 i punkt 3 anvendes, de procentdele, der anvendes ved opstillingen af de konsoliderede regnskaber.
  Er det tilknyttede selskab et datterselskab, som har et solvensunderskud, skal dog, uanset hvilken metode der anvendes, datterselskabets samlede solvensunderskud medregnes.
  Hvis de kompetente myndigheder imidlertid mener, at et moderselskab, der besidder en kapitalandel, helt klart udelukkende hæfter for denne kapitalandel, kan disse kompetente myndigheder tillade, at datterselskabets solvensunderskud medregnes forholdsmæssigt.
  Hvis der ikke er kapitaltilknytning mellem nogle af selskaberne i en forsikringsgruppe, fastsætter de kompetente myndigheder, hvilken forholdsmæssig andel der skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

B.

Proportionalitet

Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab medtages den forholdsmæssige andel, som det deltagende selskab besidder i sine tilknyttede selskaber.

Ved »forholdsmæssig andel« forstås enten, hvis metode 1 eller 2 i punkt 3 anvendes, den del af den tegnede kapital, som direkte eller indirekte besiddes af det deltagende selskab, eller, hvis metode 3 i punkt 3 anvendes, de procentdele, der anvendes ved opstillingen af de konsoliderede regnskaber.

Er det tilknyttede selskab et datterselskab, som har et solvensunderskud, skal dog, uanset hvilken metode der anvendes, datterselskabets samlede solvensunderskud medregnes.

Hvis de kompetente myndigheder imidlertid mener, at et moderselskab, der besidder en kapitalandel, helt klart udelukkende hæfter for denne kapitalandel, kan disse kompetente myndigheder tillade, at datterselskabets solvensunderskud medregnes forholdsmæssigt.

Hvis der ikke er kapitaltilknytning mellem nogle af selskaberne i en forsikringsgruppe, fastsætter de kompetente myndigheder, hvilken forholdsmæssig andel der skal tages i betragtning.

| C. | Eliminering af dobbelt anvendelse af solvensmargenelementer |
| --- | --- |

C.

Eliminering af dobbelt anvendelse af solvensmargenelementer

| C.1. | Generel behandling af solvensmargenelementer
  Uanset hvilken metode der anvendes ved beregningen af den korrigerede solvenssituation for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, skal dobbelt anvendelse af elementer, der kan indgå i solvensmargenen for de forskellige forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, som medtages i denne beregning, elimineres.
  Med henblik herpå skal ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, såfremt anvendelsen af metoderne i punkt 3 ikke resulterer heri, følgende beløb elimineres:






  — | værdien af ethvert aktiv tilhørende forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- | --- |

C.1.

Generel behandling af solvensmargenelementer

Uanset hvilken metode der anvendes ved beregningen af den korrigerede solvenssituation for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, skal dobbelt anvendelse af elementer, der kan indgå i solvensmargenen for de forskellige forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, som medtages i denne beregning, elimineres.

Med henblik herpå skal ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, såfremt anvendelsen af metoderne i punkt 3 ikke resulterer heri, følgende beløb elimineres:

—

værdien af ethvert aktiv tilhørende forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| — | værdien af ethvert aktiv tilhørende et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet |
| --- | --- |

—

værdien af ethvert aktiv tilhørende et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet

| — | værdien af ethvert aktiv tilhørende et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for ethvert andet tilknyttet forsikringsselskab eller tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet. |
| --- | --- |

—

værdien af ethvert aktiv tilhørende et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, der udgør finansierede elementer, som kan indgå i solvensmargenen for ethvert andet tilknyttet forsikringsselskab eller tilknyttet genforsikringsselskab under forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet.

| C.2. | Behandling af visse elementer
  Med forbehold af bestemmelserne i punkt C.1 må:






  — | hensættelser til bonus og fremtidige overskud i et tilknyttet livsforsikringsselskab eller et tilknyttet livsgenforsikringsselskab under det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, for hvilket den korrigerede solvens beregnes, og |
| --- | --- | --- |

C.2.

Behandling af visse elementer

Med forbehold af bestemmelserne i punkt C.1 må:

—

hensættelser til bonus og fremtidige overskud i et tilknyttet livsforsikringsselskab eller et tilknyttet livsgenforsikringsselskab under det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, for hvilket den korrigerede solvens beregnes, og

| — | tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele i et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, for hvilket den korrigerede solvens beregnes, |
| --- | --- |

—

tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele i et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, for hvilket den korrigerede solvens beregnes,

kun indgå i beregningen, hvis de kan anvendes til dækning af solvensmargenkravet for det tilknyttede selskab. Dog skal alle tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele, der udgør en potentiel forpligtelse for det deltagende selskab, holdes uden for beregningen.

Alle tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele i det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab, der udgør en potentiel forpligtelse for et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab, holdes ligeledes uden for beregningen.

Alle tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele i et tilknyttet forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der udgør en potentiel forpligtelse for et andet tilknyttet forsikringsselskab under det samme deltagende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, holdes uden for beregningen.

| C.3. | Overførsel
  Hvis de kompetente myndigheder finder, at visse andre elementer end de i punkt C.2 nævnte, der kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab, i virkeligheden ikke er til rådighed til dækning af solvensmargenkravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab, som den korrigerede solvens beregnes for, kan disse elementer kun medtages i beregningen, hvis de kan anvendes til dækning af solvensmargenkravet for det tilknyttede selskab. |
| --- | --- |

C.3.

Overførsel

Hvis de kompetente myndigheder finder, at visse andre elementer end de i punkt C.2 nævnte, der kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab, i virkeligheden ikke er til rådighed til dækning af solvensmargenkravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab, som den korrigerede solvens beregnes for, kan disse elementer kun medtages i beregningen, hvis de kan anvendes til dækning af solvensmargenkravet for det tilknyttede selskab.

| C.4. | Summen af de i punkt C.2 og C.3 nævnte elementer må ikke overstige solvensmargenkravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab. |
| --- | --- |

C.4.

Summen af de i punkt C.2 og C.3 nævnte elementer må ikke overstige solvensmargenkravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab.

| D. | Eliminering af kapital, der er skabt inden for en gruppe
  Ved beregningen af den korrigerede solvens tages der ikke hensyn til elementer, der kan indgå i solvensmargenen, og som hidrører fra indbyrdes finansiering mellem forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og:






  — | et tilknyttet selskab |
| --- | --- | --- |

D.

Eliminering af kapital, der er skabt inden for en gruppe

Ved beregningen af den korrigerede solvens tages der ikke hensyn til elementer, der kan indgå i solvensmargenen, og som hidrører fra indbyrdes finansiering mellem forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og:

—

et tilknyttet selskab

| — | et deltagende selskab |
| --- | --- |

—

et deltagende selskab

| — | et andet tilknyttet selskab under et af forsikringsselskabets eller genforsikringsselskabets deltagende selskaber. |
| --- | --- |

—

et andet tilknyttet selskab under et af forsikringsselskabets eller genforsikringsselskabets deltagende selskaber.

Endvidere tages der ikke hensyn til elementer, som kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under det forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, for hvilket den korrigerede solvens beregnes, når de hidrører fra indbyrdes finansiering med ethvert andet tilknyttet selskab under dette forsikringsselskab eller genforsikringsselskab.

Der er navnlig tale om indbyrdes finansiering, når et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab eller et af dets tilknyttede selskaber besidder andele i eller yder lån til et andet selskab, som direkte eller indirekte besidder et element, der kan indgå i det førstnævnte selskabs solvensmargen.

| E. | De kompetente myndigheder sørger for, at den korrigerede solvens beregnes med samme hyppighed som solvensmargenen for forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber i henhold til direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet]. Værdien af aktiverne og passiverne opgøres i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF, direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] og direktiv 91/674/EØF. |
| --- | --- |

E.

De kompetente myndigheder sørger for, at den korrigerede solvens beregnes med samme hyppighed som solvensmargenen for forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber i henhold til direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet]. Værdien af aktiverne og passiverne opgøres i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF, direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] og direktiv 91/674/EØF.

2.   BEREGNINGSMETODERNES ANVENDELSE

| 2.1. | Tilknyttede forsikringsselskaber og tilknyttede genforsikringsselskaber
  Den korrigerede solvens beregnes i overensstemmelse med de generelle principper og metoder, der er fastlagt i dette bilag.
  Har forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet mere end ét tilknyttet forsikringsselskab eller ét tilknyttet genforsikringsselskab, skal beregningen af den korrigerede solvens i forbindelse med alle metoderne foretages ved medtagelse af hvert af disse tilknyttede forsikringsselskaber eller tilknyttede genforsikringsselskaber. I tilfælde af successive kapitalinteresser (f.eks. hvis et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab er deltagende selskab i et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som selv er deltagende selskab i et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab) skal beregningen af den korrigerede solvens foretages for hvert deltagende forsikringsselskab eller deltagende genforsikringsselskab, som har mindst ét tilknyttet forsikringsselskab eller ét tilknyttet genforsikringsselskab. Medlemsstaterne kan undlade at beregne den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab:






  — | når selskabet er et tilknyttet selskab under et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i samme medlemsstat, og der ved beregningen af den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab tages hensyn til dette tilknyttede selskab, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tilknyttede forsikringsselskaber og tilknyttede genforsikringsselskaber

Den korrigerede solvens beregnes i overensstemmelse med de generelle principper og metoder, der er fastlagt i dette bilag.

Har forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet mere end ét tilknyttet forsikringsselskab eller ét tilknyttet genforsikringsselskab, skal beregningen af den korrigerede solvens i forbindelse med alle metoderne foretages ved medtagelse af hvert af disse tilknyttede forsikringsselskaber eller tilknyttede genforsikringsselskaber. I tilfælde af successive kapitalinteresser (f.eks. hvis et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab er deltagende selskab i et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, som selv er deltagende selskab i et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab) skal beregningen af den korrigerede solvens foretages for hvert deltagende forsikringsselskab eller deltagende genforsikringsselskab, som har mindst ét tilknyttet forsikringsselskab eller ét tilknyttet genforsikringsselskab. Medlemsstaterne kan undlade at beregne den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab:

—

når selskabet er et tilknyttet selskab under et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, der har opnået tilladelse i samme medlemsstat, og der ved beregningen af den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab tages hensyn til dette tilknyttede selskab, eller

| — | når selskabet er et tilknyttet selskab under et forsikringsholdingselskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i samme medlemsstat som forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, og der ved beregningen tages hensyn til dette forsikringsholdingselskab og dette tilknyttede forsikringsselskab eller tilknyttede genforsikringsselskab. |
| --- | --- |

—

når selskabet er et tilknyttet selskab under et forsikringsholdingselskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i samme medlemsstat som forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet, og der ved beregningen tages hensyn til dette forsikringsholdingselskab og dette tilknyttede forsikringsselskab eller tilknyttede genforsikringsselskab.

Medlemsstaterne kan ligeledes undlade at beregne den korrigerende solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, når selskabet er et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab under et andet forsikringsselskab, under et genforsikringsselskab eller under et forsikringsholdingselskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i en anden medlemsstat, og de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder er blevet enige om at overlade det til den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat at føre supplerende tilsyn.

I alle tilfælde kan der kun gives dispensation, hvis de elementer, som kan indgå i solvensmargenen for de forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der tages hensyn til ved beregningen, er fordelt på passende vis mellem disse selskaber i overensstemmelse med de kompetente myndigheders krav.

Når et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en anden medlemsstat end det forsikringsselskab eller det genforsikringsselskab, den korrigerede solvens beregnes for, kan medlemsstaterne fastsætte, at der ved beregningen tages hensyn til det tilknyttede selskabs solvenssituation, således som den vurderes af denne anden medlemsstats kompetente myndigheder.

| 2.2. | Mellemliggende forsikringsholdingselskaber
  Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikrings–selskab, som gennem et forsikringsholdingselskab har en kapitalinteresse i et tilknyttet forsikringsselskab, i et tilknyttet genforsikringsselskab, i et tredjelandsforsikringsselskab eller i et tredjelandsgenforsikringsselskab, tages der hensyn til det mellemliggende forsikringsholdingselskabs situation. Udelukkende med henblik på denne beregning, som udføres i overensstemmelse med de generelle principper og metoder, der er beskrevet i dette bilag, behandles dette forsikringsholdingselskab som et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, for hvilket der gælder et solvenskrav på nul og de samme betingelser som dem, der er fastsat i artikel 16 i direktiv 73/239/EØF, i artikel 27 i direktiv 2002/83/EF eller i artikel 36 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] for så vidt angår de elementer, som kan indgå i solvensmargenen. |
| --- | --- |

2.2.

Mellemliggende forsikringsholdingselskaber

Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikrings–selskab, som gennem et forsikringsholdingselskab har en kapitalinteresse i et tilknyttet forsikringsselskab, i et tilknyttet genforsikringsselskab, i et tredjelandsforsikringsselskab eller i et tredjelandsgenforsikringsselskab, tages der hensyn til det mellemliggende forsikringsholdingselskabs situation. Udelukkende med henblik på denne beregning, som udføres i overensstemmelse med de generelle principper og metoder, der er beskrevet i dette bilag, behandles dette forsikringsholdingselskab som et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, for hvilket der gælder et solvenskrav på nul og de samme betingelser som dem, der er fastsat i artikel 16 i direktiv 73/239/EØF, i artikel 27 i direktiv 2002/83/EF eller i artikel 36 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] for så vidt angår de elementer, som kan indgå i solvensmargenen.

| 2.3. | Tilknyttede tredjelandsforsikringsselskaber og tilknyttede tredjelandsgenforsikrings–selskaber
  Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, som er et deltagende selskab i et tredjelandsforsikringsselskab eller i et tredjelandsgenforsikringsselskab, sidestilles sidstnævnte selskab, udelukkende med henblik på denne beregning, med et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab, og der anvendes de generelle principper og metoder, der er beskrevet i dette bilag.
  Når det tredjeland, hvor dette tilknyttede selskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted, kræver, at selskabet opnår tilladelse, og pålægger det et krav om solvens mindst svarende til kravet i direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF eller direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] på grund af elementerne til dækning af dette krav, kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at der ved beregningen skal tages hensyn til det solvenskrav, det tilknyttede selskab skal opfylde, og til de elementer, der kan medtages, når det pågældende tredjelands krav i så henseende skal opfyldes. |
| --- | --- |

2.3.

Tilknyttede tredjelandsforsikringsselskaber og tilknyttede tredjelandsgenforsikrings–selskaber

Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, som er et deltagende selskab i et tredjelandsforsikringsselskab eller i et tredjelandsgenforsikringsselskab, sidestilles sidstnævnte selskab, udelukkende med henblik på denne beregning, med et tilknyttet forsikringsselskab eller et tilknyttet genforsikringsselskab, og der anvendes de generelle principper og metoder, der er beskrevet i dette bilag.

Når det tredjeland, hvor dette tilknyttede selskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted, kræver, at selskabet opnår tilladelse, og pålægger det et krav om solvens mindst svarende til kravet i direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF eller direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] på grund af elementerne til dækning af dette krav, kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at der ved beregningen skal tages hensyn til det solvenskrav, det tilknyttede selskab skal opfylde, og til de elementer, der kan medtages, når det pågældende tredjelands krav i så henseende skal opfyldes.

| 2.4. | Tilknyttede kreditinstitutter, investeringsselskaber og finansieringsinstitutter
  Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er deltagende selskab i et kreditinstitut, investeringsselskab eller finansieringsinstitut, anvendes reglerne i artikel 16 i direktiv 73/239/EØF, artikel 27 i direktiv 2002/83/EF og artikel 36 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] om fratrækning af sådanne kapitalinteresser med de fornødne tilpasninger samt bestemmelserne om medlemsstaternes mulighed for under visse betingelser at tillade alternative metoder og at tillade, at sådanne kapitalinteresser ikke fratrækkes. |
| --- | --- |

2.4.

Tilknyttede kreditinstitutter, investeringsselskaber og finansieringsinstitutter

Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, der er deltagende selskab i et kreditinstitut, investeringsselskab eller finansieringsinstitut, anvendes reglerne i artikel 16 i direktiv 73/239/EØF, artikel 27 i direktiv 2002/83/EF og artikel 36 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] om fratrækning af sådanne kapitalinteresser med de fornødne tilpasninger samt bestemmelserne om medlemsstaternes mulighed for under visse betingelser at tillade alternative metoder og at tillade, at sådanne kapitalinteresser ikke fratrækkes.

| 2.5. | Manglende nødvendige informationer
  Når de kompetente myndigheder, uanset årsagen, ikke kan få adgang til de oplysninger, som er nødvendige for beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, og som vedrører et tilknyttet selskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat eller et tredjeland, trækkes dette selskabs bogførte værdi i det deltagende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab fra de elementer, som kan indgå i den korrigerede solvensmargen. Overskud ved deltagelsen kan i så fald heller ikke komme i betragtning blandt de elementer, som kan indgå i den korrigerede solvensmargen. |
| --- | --- |

2.5.

Manglende nødvendige informationer

Når de kompetente myndigheder, uanset årsagen, ikke kan få adgang til de oplysninger, som er nødvendige for beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, og som vedrører et tilknyttet selskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat eller et tredjeland, trækkes dette selskabs bogførte værdi i det deltagende forsikringsselskab eller genforsikringsselskab fra de elementer, som kan indgå i den korrigerede solvensmargen. Overskud ved deltagelsen kan i så fald heller ikke komme i betragtning blandt de elementer, som kan indgå i den korrigerede solvensmargen.

3.   BEREGNINGSMETODER

Metode 1: Metode med fradrag og sammenlægning

Den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab er forskellen mellem:

| i) | summen af:






  a) | de elementer, som kan indgå i solvensmargenen for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab, og |
| --- | --- | --- |

i)

summen af:

a)

de elementer, som kan indgå i solvensmargenen for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab, og

| b) | det deltagende forsikringsselskabs eller det deltagende genforsikringsselskabs forholdsmæssige andel i de elementer, som kan indgå i det tilknyttede forsikringsselskabs eller det tilknyttede genforsikringsselskabs solvensmargen |
| --- | --- |

b)

det deltagende forsikringsselskabs eller det deltagende genforsikringsselskabs forholdsmæssige andel i de elementer, som kan indgå i det tilknyttede forsikringsselskabs eller det tilknyttede genforsikringsselskabs solvensmargen

og

| ii) | summen af:






  a) | det tilknyttede forsikringsselskabs eller det tilknyttede genforsikringsselskabs bogførte værdi i det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab |
| --- | --- | --- |

ii)

summen af:

a)

det tilknyttede forsikringsselskabs eller det tilknyttede genforsikringsselskabs bogførte værdi i det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab

| b) | solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og |
| --- | --- |

b)

solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og

| c) | den forholdsmæssige andel af solvenskravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab. |
| --- | --- |

c)

den forholdsmæssige andel af solvenskravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab.

Når kapitalinteresserne i det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab helt eller delvis indebærer et indirekte ejerskab, medregnes værdien af et sådant indirekte ejerskab under nr. ii), litra a), idet der tages hensyn til de relevante successive interesser, og under nr. i), litra b), og nr. ii), litra c), medregnes de tilsvarende forholdsmæssige andele i de elementer, som kan indgå i det tilknyttede forsikringsselskabs eller det tilknyttede genforsikringsselskabs solvensmargen.

Metode 2: Metode med fradrag af krav

Den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab er forskellen mellem:

| i) | summen af de elementer, som kan indgå i solvensmargenen for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab
  og |
| --- | --- |

i)

summen af de elementer, som kan indgå i solvensmargenen for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab

og

| ii) | summen af:






  a) | solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og |
| --- | --- | --- |

ii)

summen af:

a)

solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og

| b) | den forholdsmæssige andel af solvenskravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab. |
| --- | --- |

b)

den forholdsmæssige andel af solvenskravet for det tilknyttede forsikringsselskab eller det tilknyttede genforsikringsselskab.

Ved værdiansættelsen af de elementer, som kan indgå i solvensmargenen, opgøres kapitalinteresserne som beskrevet i dette direktiv efter den indre værdis metode i overensstemmelse med den fastsatte mulighed i artikel 59, stk. 2, litra b), i direktiv 78/660/EØF.

Metode 3: Metode baseret på regnskabskonsolidering

Beregningen af den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab tager udgangspunkt i de konsoliderede regnskaber. Den korrigerede solvens for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab er forskellen mellem de elementer, som kan indgå i solvensmargenen, beregnet på grundlag af de konsoliderede regnskabsoplysninger,

og

| a) | enten summen af solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og den forholdsmæssige andel af solvenskravene for de tilknyttede forsikringsselskaber eller de tilknyttede genforsikringsselskaber, som svarer til de fastsatte procentdele ved opstillingen af de konsoliderede regnskaber |
| --- | --- |

a)

enten summen af solvenskravet for det deltagende forsikringsselskab eller det deltagende genforsikringsselskab og den forholdsmæssige andel af solvenskravene for de tilknyttede forsikringsselskaber eller de tilknyttede genforsikringsselskaber, som svarer til de fastsatte procentdele ved opstillingen af de konsoliderede regnskaber

| b) | eller solvenskravet beregnet på grundlag af de konsoliderede regnskabsoplysninger. |
| --- | --- |

b)

eller solvenskravet beregnet på grundlag af de konsoliderede regnskabsoplysninger.

Bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF, direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet] og direktiv 91/674/EØF anvendes ved beregningen af de elementer, som kan indgå i solvensmargenen, og af solvenskravet på grundlag af de konsoliderede regnskabsoplysninger.

Bilag II

SUPPLERENDE TILSYN MED FORSIKRINGSSELSKABER OG GENFORSIKRINGSSELSKABER, DER ER DATTERSELSKABER AF ET FORSIKRINGSHOLDINGSELSKAB, TREDJELANDSFORSIKRINGSSELSKAB ELLER TREDJELANDSGENFORSIKRINGSSELSKAB

| 1. | Er der tale om to eller flere af de i artikel 2, stk. 2, omhandlede forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, som er datterselskaber af et forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab, og som har deres vedtægtsmæssige hjemsted i forskellige medlemsstater, sørger de kompetente myndigheder for, at den i dette bilag beskrevne metode anvendes på en sammenhængende måde.
  De kompetente myndigheder fører supplerende tilsyn med samme hyppighed, som de foretager beregningen af solvensmargenen for forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber i henhold til direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet]. |
| --- | --- |

1.

Er der tale om to eller flere af de i artikel 2, stk. 2, omhandlede forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, som er datterselskaber af et forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab, og som har deres vedtægtsmæssige hjemsted i forskellige medlemsstater, sørger de kompetente myndigheder for, at den i dette bilag beskrevne metode anvendes på en sammenhængende måde.

De kompetente myndigheder fører supplerende tilsyn med samme hyppighed, som de foretager beregningen af solvensmargenen for forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber i henhold til direktiv 73/239/EØF, direktiv 2002/83/EF og direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet].

| 2. | Medlemsstaterne kan give afkald på den i dette bilag omhandlede beregning for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab:






  — | hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er et tilknyttet selskab under et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab og er medtaget i beregningen i henhold til dette bilag for dette andet selskab |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan give afkald på den i dette bilag omhandlede beregning for et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab:

—

hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er et tilknyttet selskab under et andet forsikringsselskab eller genforsikringsselskab og er medtaget i beregningen i henhold til dette bilag for dette andet selskab

| — | hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og et eller flere andre forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse i samme medlemsstat, har samme forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab som moderselskab, og forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er medtaget i beregningen i henhold til dette bilag for et af disse andre selskaber |
| --- | --- |

—

hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og et eller flere andre forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse i samme medlemsstat, har samme forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab som moderselskab, og forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet er medtaget i beregningen i henhold til dette bilag for et af disse andre selskaber

| — | hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og et eller flere andre forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse i andre medlemsstater, har samme forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab som moderselskab, og der er indgået en aftale i henhold til artikel 4, stk. 2, om, at en anden medlemsstats tilsynsmyndighed skal føre supplerende tilsyn i henhold til dette bilag. |
| --- | --- |

—

hvis forsikringsselskabet eller genforsikringsselskabet og et eller flere andre forsikringsselskaber eller genforsikringsselskaber, der har opnået tilladelse i andre medlemsstater, har samme forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab som moderselskab, og der er indgået en aftale i henhold til artikel 4, stk. 2, om, at en anden medlemsstats tilsynsmyndighed skal føre supplerende tilsyn i henhold til dette bilag.

Er der tale om successive kapitalinteresser (f.eks. et forsikringsholdingselskab, et tredjelandsforsikringsselskab eller et tredjelandsgenforsikringsselskab, der selv besiddes af et andet forsikringsholdingselskab, et tredjelandsforsikringsselskab eller et tredjelandsgenforsikringsselskab), kan medlemsstaterne nøjes med at foretage beregningerne i henhold til dette bilag for forsikringsselskabets eller genforsikringsselskabets øverste moderselskab, der er et forsikringsholdingselskab, tredjelandsforsikringsselskab eller tredjelandsgenforsikringsselskab.

| 3. | De kompetente myndigheder sørger for, at der for forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet foretages tilsvarende beregninger som dem, der er beskrevet i bilag I.
  Det vil sige, at de generelle principper og metoder, der er beskrevet i bilag I, anvendes i forbindelse med forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet.
  Udelukkende med henblik på denne beregning behandles moderselskabet som et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, for hvilket der gælder:






  — | et solvenskrav på nul, når der er tale om et forsikringsholdingselskab |
| --- | --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder sørger for, at der for forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet foretages tilsvarende beregninger som dem, der er beskrevet i bilag I.

Det vil sige, at de generelle principper og metoder, der er beskrevet i bilag I, anvendes i forbindelse med forsikringsholdingselskabet, tredjelandsforsikringsselskabet eller tredjelandsgenforsikringsselskabet.

Udelukkende med henblik på denne beregning behandles moderselskabet som et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab, for hvilket der gælder:

—

et solvenskrav på nul, når der er tale om et forsikringsholdingselskab

| — | et solvenskrav, der fastsættes efter principperne i punkt 2.3 i bilag I, når der er tale om et tredjelandsforsikringsselskab eller et tredjelandsgenforsikringsselskab |
| --- | --- |

—

et solvenskrav, der fastsættes efter principperne i punkt 2.3 i bilag I, når der er tale om et tredjelandsforsikringsselskab eller et tredjelandsgenforsikringsselskab

og de samme betingelser som dem, der er fastsat i artikel 16 i direktiv 73/239/EØF, artikel 27 i direktiv 2002/83/EF og artikel 36 i direktiv 2005/.../EF [genforsikringsdirektivet], med hensyn til de elementer, som kan indgå i solvensmargenen.

| 4. | Manglende nødvendige informationer
  Når de kompetente myndigheder, uanset årsagen, ikke kan få adgang til de oplysninger, der er nødvendige for den i dette bilag omhandlede beregning for et tilknyttet selskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat eller et tredjeland, trækkes dette selskabs bogførte værdi i det deltagende selskab fra de elementer, som kan indgå i denne beregning. Overskud ved deltagelsen kan i så fald heller ikke komme i betragtning blandt de elementer, som kan indgå i denne beregning. |
| --- | --- |

4.

Manglende nødvendige informationer

Når de kompetente myndigheder, uanset årsagen, ikke kan få adgang til de oplysninger, der er nødvendige for den i dette bilag omhandlede beregning for et tilknyttet selskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat eller et tredjeland, trækkes dette selskabs bogførte værdi i det deltagende selskab fra de elementer, som kan indgå i denne beregning. Overskud ved deltagelsen kan i så fald heller ikke komme i betragtning blandt de elementer, som kan indgå i denne beregning.

P6_TA(2005)0215

Støtte til udvikling af landdistrikterne *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0490) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0490) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0181/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0181/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (CESE 251/05), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (CESE 251/05),

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0145/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0145/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (3) | Ved reformen af den fælles landbrugspolitik i juni 2003 og april 2004 blev der indført gennemgribende ændringer, der sandsynligvis får stor indflydelse på økonomien i landdistrikterne i hele EF, når det gælder
  landbrugets produktionsmønstre
  , arealforvaltningsmetoder, beskæftigelse og landdistrikternes sociale og økonomiske forhold i videre forstand. |
| --- | --- |

(3)

Ved reformen af den fælles landbrugspolitik i juni 2003 og april 2004 blev der indført gennemgribende ændringer, der sandsynligvis får stor indflydelse på økonomien i landdistrikterne i hele EF, når det gælder
  landbrugets produktionsmønstre
  , arealforvaltningsmetoder, beskæftigelse og landdistrikternes sociale og økonomiske forhold i videre forstand.

| (3) | Ved reformen af den fælles landbrugspolitik i juni 2003 og april 2004 blev der indført gennemgribende ændringer, der sandsynligvis får stor indflydelse på økonomien i landdistrikterne i hele EF, når det gælder
  landbrugets strukturelle udvikling, den regionale fordeling af produktionen og dens intensitet samt landbrugsproduktionsmønstre
  , arealforvaltningsmetoder, beskæftigelse og landdistrikternes sociale og økonomiske forhold i videre forstand. |
| --- | --- |

(3)

Ved reformen af den fælles landbrugspolitik i juni 2003 og april 2004 blev der indført gennemgribende ændringer, der sandsynligvis får stor indflydelse på økonomien i landdistrikterne i hele EF, når det gælder
  landbrugets strukturelle udvikling, den regionale fordeling af produktionen og dens intensitet samt landbrugsproduktionsmønstre
  , arealforvaltningsmetoder, beskæftigelse og landdistrikternes sociale og økonomiske forhold i videre forstand.

| (3a) | I de kommende år vil sektoren for landbrugsfødevarer blive stadig mere liberaliseret, og vil skulle konkurrere på det globale marked. Fælleskabspolitikken bør skabe mulighed for en forbedring af konkurrenceevnen via innovation. |
| --- | --- |

(3a)

I de kommende år vil sektoren for landbrugsfødevarer blive stadig mere liberaliseret, og vil skulle konkurrere på det globale marked. Fælleskabspolitikken bør skabe mulighed for en forbedring af konkurrenceevnen via innovation.

| (3b) | Øget konkurrenceevne inden for sektoren for landbrugsfødevarer kræver, at der udvikles et europæisk kvalitetsmærke som en garanti for fødevaresikkerhed, dokumentation for produktionsprocessen (sporbarhed), dyrevelfærd, miljø og arbejdsforhold. |
| --- | --- |

(3b)

Øget konkurrenceevne inden for sektoren for landbrugsfødevarer kræver, at der udvikles et europæisk kvalitetsmærke som en garanti for fødevaresikkerhed, dokumentation for produktionsprocessen (sporbarhed), dyrevelfærd, miljø og arbejdsforhold.

| (5) | EF kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. Da medlemsstaterne ikke kan nå målet for landdistriktsudvikling på tilfredsstillende måde på grund af forbindelserne til den fælles landbrugspolitiks øvrige instrumenter, de væsentlige forskelle mellem landdistrikterne og medlemsstaternes begrænsede økonomiske ressourcer i et udvidet EU, er det bedre at opfylde målene på EF-niveau gennem en flerårig garanteret EF-finansiering og ved at fokusere på prioriteterne. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(5)

EF kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. Da medlemsstaterne ikke kan nå målet for landdistriktsudvikling på tilfredsstillende måde på grund af forbindelserne til den fælles landbrugspolitiks øvrige instrumenter, de væsentlige forskelle mellem landdistrikterne og medlemsstaternes begrænsede økonomiske ressourcer i et udvidet EU, er det bedre at opfylde målene på EF-niveau gennem en flerårig garanteret EF-finansiering og ved at fokusere på prioriteterne. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (5) | EF kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. Da medlemsstaterne ikke kan nå målet for landdistriktsudvikling på tilfredsstillende måde på grund af forbindelserne til den fælles landbrugspolitiks øvrige instrumenter, de væsentlige forskelle mellem landdistrikterne og medlemsstaternes begrænsede økonomiske ressourcer i et udvidet EU, er det bedre at opfylde målene på EF-niveau gennem en flerårig garanteret EF-finansiering og ved at fokusere på prioriteterne.
  EF bør sikre det finansielle grundlag for denne forordning ved at tildele den tilstrækkelige budgetbevillinger til dækning af såvel gamle som nye tiltag inden for landdistriktsudvikling.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(5)

EF kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. Da medlemsstaterne ikke kan nå målet for landdistriktsudvikling på tilfredsstillende måde på grund af forbindelserne til den fælles landbrugspolitiks øvrige instrumenter, de væsentlige forskelle mellem landdistrikterne og medlemsstaternes begrænsede økonomiske ressourcer i et udvidet EU, er det bedre at opfylde målene på EF-niveau gennem en flerårig garanteret EF-finansiering og ved at fokusere på prioriteterne.
  EF bør sikre det finansielle grundlag for denne forordning ved at tildele den tilstrækkelige budgetbevillinger til dækning af såvel gamle som nye tiltag inden for landdistriktsudvikling.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (6) | Aktiviteterne som led i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, i det følgende benævnt »fonden«, og de operationer, som den bidrager til, bør stemme overens med EF-politikken på andre områder og bør være i overensstemmelse med hele EF-lovgivningen. |
| --- | --- |

(6)

Aktiviteterne som led i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, i det følgende benævnt »fonden«, og de operationer, som den bidrager til, bør stemme overens med EF-politikken på andre områder og bør være i overensstemmelse med hele EF-lovgivningen.

| (6) | Aktiviteterne som led i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, i det følgende benævnt »fonden«, og de operationer, som den bidrager til, bør stemme overens med
  samhørighedspolitikken for landdistrikterne og
  EF-politikken på andre områder og bør være i overensstemmelse med hele EF-lovgivningen. |
| --- | --- |

(6)

Aktiviteterne som led i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, i det følgende benævnt »fonden«, og de operationer, som den bidrager til, bør stemme overens med
  samhørighedspolitikken for landdistrikterne og
  EF-politikken på andre områder og bør være i overensstemmelse med hele EF-lovgivningen.

| (7) | I sin indsats for udviklingen af landdistrikterne sørger EF for at tilskynde til at eliminere uligheder og fremme
  ligestillingen
  mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med traktatens artikel 2 og 3. |
| --- | --- |

(7)

I sin indsats for udviklingen af landdistrikterne sørger EF for at tilskynde til at eliminere uligheder og fremme
  ligestillingen
  mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med traktatens artikel 2 og 3.

| (7) | I sin indsats for udviklingen af landdistrikterne sørger EF for at tilskynde til at eliminere uligheder og fremme
  ikke-forskelsbehandling og ligestilling
  mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med traktatens artikel 2 og 3. |
| --- | --- |

(7)

I sin indsats for udviklingen af landdistrikterne sørger EF for at tilskynde til at eliminere uligheder og fremme
  ikke-forskelsbehandling og ligestilling
  mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med traktatens artikel 2 og 3.

| (11) | For at opnå en bæredygtig udvikling af landdistrikterne er det nødvendigt at fokusere på et begrænset antal centrale prioriterede mål, der på EF-plan er opstillet for landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne, arealforvaltning og miljø og livskvalitet og diversificering af aktiviteterne i disse områder. |
| --- | --- |

(11)

For at opnå en bæredygtig udvikling af landdistrikterne er det nødvendigt at fokusere på et begrænset antal centrale prioriterede mål, der på EF-plan er opstillet for landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne, arealforvaltning og miljø og livskvalitet og diversificering af aktiviteterne i disse områder.

| (11) | For at opnå en bæredygtig udvikling af landdistrikterne er det nødvendigt at fokusere på et begrænset antal centrale prioriterede mål, der på EF-plan er opstillet for landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne, arealforvaltning og miljø og livskvalitet og diversificering af aktiviteterne i disse områder,
  idet der dog samtidig bør tages hensyn til de meget forskelligartede forhold, der gør sig gældende inden for EU, lige fra afsidesliggende landdistrikter præget af affolkning og tilbagegang til bynære områder under voksende pres fra bycentre. |
| --- | --- |

(11)

For at opnå en bæredygtig udvikling af landdistrikterne er det nødvendigt at fokusere på et begrænset antal centrale prioriterede mål, der på EF-plan er opstillet for landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne, arealforvaltning og miljø og livskvalitet og diversificering af aktiviteterne i disse områder,
  idet der dog samtidig bør tages hensyn til de meget forskelligartede forhold, der gør sig gældende inden for EU, lige fra afsidesliggende landdistrikter præget af affolkning og tilbagegang til bynære områder under voksende pres fra bycentre.

| (16) | Særlig støtte til unge landbrugere kan både gøre det lettere for dem at etablere sig og at foretage en strukturtilpasning af deres bedrifter efter etableringen. Etableringsforanstaltningen
  bør strømlines ved, at der ydes en engangspræmie, og
  gøres betinget af, at der opstilles en forretningsplan
  , som sikrer, at de
  unge
  landbrugere kan udvikle deres
  aktiviteter. |
| --- | --- |

(16)

Særlig støtte til unge landbrugere kan både gøre det lettere for dem at etablere sig og at foretage en strukturtilpasning af deres bedrifter efter etableringen. Etableringsforanstaltningen
  bør strømlines ved, at der ydes en engangspræmie, og
  gøres betinget af, at der opstilles en forretningsplan
  , som sikrer, at de
  unge
  landbrugere kan udvikle deres
  aktiviteter.

| (16) | Særlig støtte til unge landbrugere kan både gøre det lettere for dem at etablere sig og at foretage en strukturtilpasning af deres bedrifter efter etableringen. Etableringsforanstaltningen
  skal
  gøres betinget af, at der opstilles en
  egnet
  forretningsplan
  som et middel til at sikre udviklingen af den
  unge
  bedrifts
  aktiviteter
  over tid
  .
  For at lette den unge bedrifts iværksættelse og udvikling skal denne forretningsplan være forsynet med passende incitamenter i form af en integreret pakke af foranstaltninger, der sigter på de forskellige prioriterede støtteopgaver. |
| --- | --- |

(16)

Særlig støtte til unge landbrugere kan både gøre det lettere for dem at etablere sig og at foretage en strukturtilpasning af deres bedrifter efter etableringen. Etableringsforanstaltningen
  skal
  gøres betinget af, at der opstilles en
  egnet
  forretningsplan
  som et middel til at sikre udviklingen af den
  unge
  bedrifts
  aktiviteter
  over tid
  .
  For at lette den unge bedrifts iværksættelse og udvikling skal denne forretningsplan være forsynet med passende incitamenter i form af en integreret pakke af foranstaltninger, der sigter på de forskellige prioriterede støtteopgaver.

| (23) | Der bør tilskyndes til forbedringer af forarbejdningen og afsætningen af den primære landbrugs- og skovbrugsproduktion gennem støtte til investeringer, som har til formål at øge effektiviteten af forarbejdning og afsætning, fremme forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsprodukter til vedvarende energi, indføre ny teknologi, skabe nye afsætningsmuligheder for landbrugs- og skovbrugsprodukter, satse på kvalitet og opnå bedre resultater inden for miljøbeskyttelse, arbejdssikkerhed, hygiejne og dyrevelfærd, ved hjælp af
  foranstaltninger, som tager sigte på små virksomheder og
  mikrovirksomheder, der bedre
  er i stand
  til at øge værdien af lokale produkter, samtidig med, at betingelserne for investeringsstøtte forenkles i forhold til dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999. |
| --- | --- |

(23)

Der bør tilskyndes til forbedringer af forarbejdningen og afsætningen af den primære landbrugs- og skovbrugsproduktion gennem støtte til investeringer, som har til formål at øge effektiviteten af forarbejdning og afsætning, fremme forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsprodukter til vedvarende energi, indføre ny teknologi, skabe nye afsætningsmuligheder for landbrugs- og skovbrugsprodukter, satse på kvalitet og opnå bedre resultater inden for miljøbeskyttelse, arbejdssikkerhed, hygiejne og dyrevelfærd, ved hjælp af
  foranstaltninger, som tager sigte på små virksomheder og
  mikrovirksomheder, der bedre
  er i stand
  til at øge værdien af lokale produkter, samtidig med, at betingelserne for investeringsstøtte forenkles i forhold til dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999.

| (23) | Der bør tilskyndes til forbedringer af forarbejdningen og afsætningen af den primære landbrugs- og skovbrugsproduktion gennem støtte til investeringer, som har til formål at øge effektiviteten af forarbejdning og afsætning, fremme forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsprodukter til vedvarende energi, indføre ny teknologi, skabe nye afsætningsmuligheder for landbrugs- og skovbrugsprodukter, satse på kvalitet og opnå bedre resultater inden for miljøbeskyttelse, arbejdssikkerhed, hygiejne og dyrevelfærd, ved hjælp af
  støtte til
  mikrovirksomheder,
  små og mellemstore virksomheder og producentsammenslutninger,
  der
  er
  bedre
  placeret
  til at øge værdien af lokale produkter, samtidig med, at betingelserne for investeringsstøtte forenkles i forhold til dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999. |
| --- | --- |

(23)

Der bør tilskyndes til forbedringer af forarbejdningen og afsætningen af den primære landbrugs- og skovbrugsproduktion gennem støtte til investeringer, som har til formål at øge effektiviteten af forarbejdning og afsætning, fremme forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsprodukter til vedvarende energi, indføre ny teknologi, skabe nye afsætningsmuligheder for landbrugs- og skovbrugsprodukter, satse på kvalitet og opnå bedre resultater inden for miljøbeskyttelse, arbejdssikkerhed, hygiejne og dyrevelfærd, ved hjælp af
  støtte til
  mikrovirksomheder,
  små og mellemstore virksomheder og producentsammenslutninger,
  der
  er
  bedre
  placeret
  til at øge værdien af lokale produkter, samtidig med, at betingelserne for investeringsstøtte forenkles i forhold til dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999.

| (32) | Betalinger for naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger i andre områder med ulemper vil gennem fortsat anvendelse af landbrugsarealer kunne medvirke til at bevare landskabet og opretholde og fremme bæredygtige landbrugsmetoder. Der bør fastlægges objektive parametre for fastsættelse af betalingernes størrelse for at sikre, at denne støtteordning bliver effektiv, og at dens mål opfyldes. |
| --- | --- |

(32)

Betalinger for naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger i andre områder med ulemper vil gennem fortsat anvendelse af landbrugsarealer kunne medvirke til at bevare landskabet og opretholde og fremme bæredygtige landbrugsmetoder. Der bør fastlægges objektive parametre for fastsættelse af betalingernes størrelse for at sikre, at denne støtteordning bliver effektiv, og at dens mål opfyldes.

| (32) | Betalinger for naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger i andre områder med ulemper vil gennem fortsat anvendelse af landbrugsarealer kunne medvirke til at bevare landskabet og opretholde og fremme bæredygtige landbrugsmetoder. Der bør fastlægges objektive parametre for fastsættelse af betalingernes størrelse for at sikre, at denne støtteordning bliver effektiv, og at dens mål opfyldes.
  Samtidig med at den nødvendige kontinuitet ved afgrænsningen af ugunstigt stillede områder bevares, bør det fremtidige grundkoncept især fokusere på de naturbetingede ulemper internt i en medlemsstat. Hvad godtgørelsesordningen angår bør medlemsstaterne tilskyndes at udbygge de systemer, der sigter på objektiv differentiering. Med henblik på at definere ugunstigt stillede områder opfordres Kommissionen til at forelægge en omfattende undersøgelse af alle relevante aspekter af dette spørgsmål. Indtil da skal den nuværende definition gælde. |
| --- | --- |

(32)

Betalinger for naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger i andre områder med ulemper vil gennem fortsat anvendelse af landbrugsarealer kunne medvirke til at bevare landskabet og opretholde og fremme bæredygtige landbrugsmetoder. Der bør fastlægges objektive parametre for fastsættelse af betalingernes størrelse for at sikre, at denne støtteordning bliver effektiv, og at dens mål opfyldes.
  Samtidig med at den nødvendige kontinuitet ved afgrænsningen af ugunstigt stillede områder bevares, bør det fremtidige grundkoncept især fokusere på de naturbetingede ulemper internt i en medlemsstat. Hvad godtgørelsesordningen angår bør medlemsstaterne tilskyndes at udbygge de systemer, der sigter på objektiv differentiering. Med henblik på at definere ugunstigt stillede områder opfordres Kommissionen til at forelægge en omfattende undersøgelse af alle relevante aspekter af dette spørgsmål. Indtil da skal den nuværende definition gælde.

| (33) | For at medvirke til, at Natura 2000-områderne kan forvaltes effektivt, bør der fortsat ydes støtte for at hjælpe
  landbrugerne
  med at overvinde særlige ulemper i områder, der er berørt af gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. |
| --- | --- |

(33)

For at medvirke til, at Natura 2000-områderne kan forvaltes effektivt, bør der fortsat ydes støtte for at hjælpe
  landbrugerne
  med at overvinde særlige ulemper i områder, der er berørt af gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

| (33) | For at medvirke til, at Natura 2000-områderne kan forvaltes effektivt, bør der fortsat ydes
  land- og skovbrugerne
  støtte
  - der dog kun i anden række skal komme fra Den Europæiske Fond for Udvikling af Landdistrikterne -
  for at hjælpe
  dem
  med at overvinde særlige ulemper i områder, der er berørt af gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.
  De primære finansieringskilder er ud over andre europæiske fonde især de nationale budgetter. |
| --- | --- |

(33)

For at medvirke til, at Natura 2000-områderne kan forvaltes effektivt, bør der fortsat ydes
  land- og skovbrugerne
  støtte
  - der dog kun i anden række skal komme fra Den Europæiske Fond for Udvikling af Landdistrikterne -
  for at hjælpe
  dem
  med at overvinde særlige ulemper i områder, der er berørt af gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.
  De primære finansieringskilder er ud over andre europæiske fonde især de nationale budgetter.

| (34) | Betalinger for miljøvenligt landbrug bør fortsat spille en fremtrædende rolle, når det gælder fremhjælpning af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og imødekommelse af samfundets stigende behov for tjenester på miljøområdet. De bør yderligere tilskynde landbrugerne til at tjene samfundet som helhed ved at indføre eller fortsat anvende produktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet. I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, bør disse betalinger kun ydes for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske normer. |
| --- | --- |

(34)

Betalinger for miljøvenligt landbrug bør fortsat spille en fremtrædende rolle, når det gælder fremhjælpning af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og imødekommelse af samfundets stigende behov for tjenester på miljøområdet. De bør yderligere tilskynde landbrugerne til at tjene samfundet som helhed ved at indføre eller fortsat anvende produktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet. I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, bør disse betalinger kun ydes for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske normer.

| (34) | Betalinger for miljøvenligt landbrug bør fortsat spille en fremtrædende rolle, når det gælder fremhjælpning af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og imødekommelse af samfundets stigende behov for tjenester på miljøområdet. De bør yderligere tilskynde landbrugerne til at tjene samfundet som helhed ved at indføre eller fortsat anvende produktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet. I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, bør disse betalinger kun ydes for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske normer,
  og ud over at kompensere for indvirkninger på udgifter og udbytte bør de også omfatte effektive incitamenter
  . |
| --- | --- |

(34)

Betalinger for miljøvenligt landbrug bør fortsat spille en fremtrædende rolle, når det gælder fremhjælpning af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og imødekommelse af samfundets stigende behov for tjenester på miljøområdet. De bør yderligere tilskynde landbrugerne til at tjene samfundet som helhed ved at indføre eller fortsat anvende produktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet. I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, bør disse betalinger kun ydes for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske normer,
  og ud over at kompensere for indvirkninger på udgifter og udbytte bør de også omfatte effektive incitamenter
  .

| (45) | Ændringer i landdistrikterne bør følges op med bistand til at diversificere landbrugsaktiviteterne i retning mod aktiviteter uden for landbruget og udvikle sektorer uden for landbruget, fremme beskæftigelsen, forbedre basale tjenester og foretage investeringer, der gør landdistrikterne mere attraktive, for at vende udviklingen hen imod økonomisk og social tilbagegang og affolkning af landdistrikterne. Det er også påkrævet af gøre en indsats for at forøge det menneskelige potentiale. |
| --- | --- |

(45)

Ændringer i landdistrikterne bør følges op med bistand til at diversificere landbrugsaktiviteterne i retning mod aktiviteter uden for landbruget og udvikle sektorer uden for landbruget, fremme beskæftigelsen, forbedre basale tjenester og foretage investeringer, der gør landdistrikterne mere attraktive, for at vende udviklingen hen imod økonomisk og social tilbagegang og affolkning af landdistrikterne. Det er også påkrævet af gøre en indsats for at forøge det menneskelige potentiale.

| (45) | Ændringer i landdistrikterne bør følges op med bistand til at diversificere landbrugsaktiviteterne i retning mod aktiviteter uden for landbruget og udvikle sektorer uden for landbruget, fremme beskæftigelsen, forbedre basale tjenester og foretage investeringer, der gør landdistrikterne mere attraktive, for at vende udviklingen hen imod økonomisk og social tilbagegang og affolkning af landdistrikterne. Det er også påkrævet at gøre en indsats for at forøge det menneskelige potentiale.
  Foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, især foranstaltningerne under prioriteret opgave III, bør anvendes som supplement til de eksisterende politikker og dermed skabe specifikke synergier i landdistrikterne. |
| --- | --- |

(45)

Ændringer i landdistrikterne bør følges op med bistand til at diversificere landbrugsaktiviteterne i retning mod aktiviteter uden for landbruget og udvikle sektorer uden for landbruget, fremme beskæftigelsen, forbedre basale tjenester og foretage investeringer, der gør landdistrikterne mere attraktive, for at vende udviklingen hen imod økonomisk og social tilbagegang og affolkning af landdistrikterne. Det er også påkrævet at gøre en indsats for at forøge det menneskelige potentiale.
  Foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, især foranstaltningerne under prioriteret opgave III, bør anvendes som supplement til de eksisterende politikker og dermed skabe specifikke synergier i landdistrikterne.

| (50) | I betragtning af LEADER-metodens betydning bør en
  væsentlig
  del af bidraget fra fonden afsættes til denne prioritet. |
| --- | --- |

(50)

I betragtning af LEADER-metodens betydning bør en
  væsentlig
  del af bidraget fra fonden afsættes til denne prioritet.

| (50) | I betragtning af LEADER-metodens betydning bør en
  tilstrækkelig
  del af bidraget fra fonden afsættes til denne prioritet. |
| --- | --- |

(50)

I betragtning af LEADER-metodens betydning bør en
  tilstrækkelig
  del af bidraget fra fonden afsættes til denne prioritet.

| (56) | Ud over disse beløb må medlemsstaterne tage hensyn til de beløb, der fremkommer ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../... [om finansiering af den fælles landbrugspolitik]. |
| --- | --- |

(56)

Ud over disse beløb må medlemsstaterne tage hensyn til de beløb, der fremkommer ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../... [om finansiering af den fælles landbrugspolitik].

| (56) | Ud over disse beløb må medlemsstaterne tage hensyn til de beløb, der fremkommer ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../... [om finansiering af den fælles landbrugspolitik]
  og sørge for, at de beløb, der stammer fra den første søjle, anvendes direkte til iværksættelsen af støtteforanstaltninger for landbrugs- og skovbrugssektoren, bl.a. i form af en forhøjelse af støtten til de landbrugere, der modtager den laveste støtte
  . |
| --- | --- |

(56)

Ud over disse beløb må medlemsstaterne tage hensyn til de beløb, der fremkommer ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../... [om finansiering af den fælles landbrugspolitik]
  og sørge for, at de beløb, der stammer fra den første søjle, anvendes direkte til iværksættelsen af støtteforanstaltninger for landbrugs- og skovbrugssektoren, bl.a. i form af en forhøjelse af støtten til de landbrugere, der modtager den laveste støtte
  .

| (58) | Satsen for fondens bidrag til programmeringen af landdistriktsudviklingen bør fastsættes i forhold til de offentlige udgifter i medlemsstaterne under hensyntagen til betydningen af prioriteten arealforvaltning og miljø, situationen i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, den
  prioritet
  , der tillægges LEADER-metoden, regionerne i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299 og de øer, der er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 af 19. juli 1993 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav. |
| --- | --- |

(58)

Satsen for fondens bidrag til programmeringen af landdistriktsudviklingen bør fastsættes i forhold til de offentlige udgifter i medlemsstaterne under hensyntagen til betydningen af prioriteten arealforvaltning og miljø, situationen i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, den
  prioritet
  , der tillægges LEADER-metoden, regionerne i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299 og de øer, der er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 af 19. juli 1993 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

| (58) | Satsen for fondens bidrag til programmeringen af landdistriktsudviklingen bør fastsættes i forhold til de offentlige udgifter i medlemsstaterne under hensyntagen til betydningen af prioriteten arealforvaltning og miljø, situationen i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, den
  betydning
  , der tillægges LEADER-metoden, regionerne i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299 og de øer, der er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 af 19. juli 1993 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav. |
| --- | --- |

(58)

Satsen for fondens bidrag til programmeringen af landdistriktsudviklingen bør fastsættes i forhold til de offentlige udgifter i medlemsstaterne under hensyntagen til betydningen af prioriteten arealforvaltning og miljø, situationen i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, den
  betydning
  , der tillægges LEADER-metoden, regionerne i den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 299 og de øer, der er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 af 19. juli 1993 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

| (66) | EF-reserven til LEADER-metoden bør fordeles på grundlag af, hvilke resultater der er opnået med programmerne i denne henseende. Kriterierne for fordelingen bør fastsættes i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(66)

EF-reserven til LEADER-metoden bør fordeles på grundlag af, hvilke resultater der er opnået med programmerne i denne henseende. Kriterierne for fordelingen bør fastsættes i overensstemmelse hermed.

udgår

Fonden skal bidrage til at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne i hele EF og skal komplementere den fælles landbrugspolitiks markeds- og indkomststøtte, samhørighedspolitikken og den fælles fiskeripolitik.

Fonden skal
  under udtrykkelig henvisning til EF-traktatens artikel 33, stk. 1, og herunder især målene for den fælles landbrugspolitik
  bidrage til at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne i hele EF
  og til at hindre affolkning af landdistrikter
  og skal komplementere den fælles landbrugspolitiks markeds- og indkomststøtte, samhørighedspolitikken
  , politikkerne for social integration, ikke-forskelsbehandling og fremme af lige muligheder
  og den fælles fiskeripolitik.

| a) | at styrke landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne gennem støtte til omstrukturering |
| --- | --- |

a)

at styrke landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne gennem støtte til omstrukturering

| a) | at styrke landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne gennem støtte til
  udvikling og
  omstrukturering,
  innovation, uddannelse og faglig kvalifikation |
| --- | --- |

a)

at styrke landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne gennem støtte til
  udvikling og
  omstrukturering,
  innovation, uddannelse og faglig kvalifikation

| b) | at forbedre miljøet og landskabet gennem støtte til arealforvaltning |
| --- | --- |

b)

at forbedre miljøet og landskabet gennem støtte til arealforvaltning

| b) | at forbedre miljøet og landskabet
  samt arealanvendelsen
  gennem støtte til
  en bæredygtig
  arealforvaltning |
| --- | --- |

b)

at forbedre miljøet og landskabet
  samt arealanvendelsen
  gennem støtte til
  en bæredygtig
  arealforvaltning

| c) | at forbedre livskvaliteten i landdistrikterne og tilskynde til diversificering af den økonomiske aktivitet. |
| --- | --- |

c)

at forbedre livskvaliteten i landdistrikterne og tilskynde til diversificering af den økonomiske aktivitet.

| c) | at forbedre livskvaliteten
  og den kulturelle udvikling
  i landdistrikterne og tilskynde til
  udvikling og
  diversificering af den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

c)

at forbedre livskvaliteten
  og den kulturelle udvikling
  i landdistrikterne og tilskynde til
  udvikling og
  diversificering af den økonomiske aktivitet

| ca) | at forbedre befolkningens forsyning på lokalt og regionalt plan med landbrugsprodukter fremstillet på stedet |
| --- | --- |

ca)

| cb) | i højere grad at bidrage til en bæredygtig energiforsyning og klimabeskyttelse. |
| --- | --- |

cb)

1.   Fonden skal komplementere nationale, regionale og lokale aktioner, som bidrager til EU's prioriteter.

1.   Fonden skal komplementere nationale, regionale og lokale aktioner,
  uden at dette berører gennemførelsen af tilsvarende nationale udviklingsprogrammer
  , som bidrager til EU's prioriteter.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at bistanden fra fonden og medlemsstaterne er i overensstemmelse med EU's aktiviteter, politikker og prioriteter. Bistanden fra fonden skal navnlig være i overensstemmelse med målene for økonomisk og social samhørighed og for Den Europæiske Fiskerifond.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at bistanden fra fonden og medlemsstaterne er i overensstemmelse med EU's aktiviteter, politikker og prioriteter. Bistanden fra fonden skal navnlig være i overensstemmelse med målene for økonomisk, social
  og territorial
  samhørighed og for Den Europæiske Fiskerifond
  samt miljøpolitikken
  .

4.   Der skal også være overensstemmelse med de foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget.

4.   Der skal også være overensstemmelse med de foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget,
  idet der sondres skarpt mellem disse foranstaltninger og større strukturforanstaltninger, der finansieres over andre strukturfonde
  .

| b) | arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer |
| --- | --- |

b)

arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer

| b) | repræsentanter for
  arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer
  samt landbrugsorganisationer, der er involveret i denne sektor |
| --- | --- |

b)

repræsentanter for
  arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer
  samt landbrugsorganisationer, der er involveret i denne sektor

3.   Partnerskabet deltager i forberedelse og overvågning af den nationale strategiplan og forberedelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af programmerne for landdistriktsudvikling. Medlemsstaterne inddrager de enkelte partnere i
  hver etape under behørig hensyntagen til den frist, der er fastsat for
  de forskellige programmeringsetaper.

3.   Partnerskabet deltager i forberedelse og overvågning af den nationale strategiplan og forberedelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af programmerne for landdistriktsudvikling. Medlemsstaterne inddrager de enkelte partnere i de forskellige programmeringsetaper;
  det bør derfor i forbindelse med programmeringen sikres, at der er tid nok til høring af de forskellige partnere, og at der sker en virkelig inddragelse
  .

Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre landdistriktsudviklings-programmerne på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med deres egne institutionelle forhold. Dette ansvar udøves i overensstemmelse med denne forordning.

Medlemsstaterne bærer ansvaret for at gennemføre landdistriktsudviklings-programmerne på det rette territoriale niveau i overensstemmelse med deres egne institutionelle forhold
  og reglerne om nærhed som omhandlet i traktaten om en forfatning for Europa
  . Dette ansvar udøves i overensstemmelse med denne forordning.

Medlemsstaterne og Kommissionen fremmer ligestilling mellem mænd og kvinder på alle de forskellige stadier af programgennemførelsen.

Medlemsstaterne og Kommissionen fremmer ligestilling mellem mænd og kvinder
  samt ikke-forskelsbehandling på de områder, der er nævnt i traktatens artikel 13,
  på alle de forskellige stadier af programgennemførelsen.

Disse stadier indbefatter udformning, gennemførelse, overvågning og evaluering.

Disse stadier indbefatter udformning, gennemførelse, overvågning og evaluering,
  hvorunder spørgsmålet om integration af ligestillingsaspektet vil være en grundlæggende målestok for programmets støtteberettigelse
  .

Medlemsstaterne udformer foranstaltninger, der kan gøre det lettere for kvinder at blive medejere af bedrifterne og opnå støtte i henhold til denne forordning.

Artikel 8a

Særlig fremme af små virksomheder og mikrovirksomheder

Medlemsstaterne og Kommissionen fremmer små virksomheder og mikrovirksomheder på grund af deres særlige betydning for beskæftigelsen og miljøet i landdistrikterne. Under hensyntagen til disse virksomheders særlige socioøkonomiske betydning fastsætter hver enkelt medlemsstat støttekriterier, som sikrer disse virksomheder prioriteret adgang til midlerne til udvikling i landdistrikterne.

1.   Rådet vedtager fælles strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne for programmeringsperioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 på baggrund af de prioriteter, der er fastsat på EF-plan.

1.   Rådet vedtager fælles strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne
  og navnlig opfyldelse af målene i artikel 4
  for programmeringsperioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 på baggrund af de prioriteter, der er fastsat på EF-plan.

Disse retningslinjer skal indeholde
  de
  fælles strategiske prioriteter for udvikling af landdistrikterne i programmeringsperioden
  med henblik på gennemførelse af hver af de prioriterede opgaver, der er fastsat i denne forordning
  .

Disse retningslinjer skal indeholde fælles strategiske prioriteter for udvikling af landdistrikterne i programmeringsperioden.
  Uden at det berører medlemsstaternes eksklusive beføjelser i henhold til nærhedsprincippet, tager de hensyn til nævnte retningslinjer i deres nationale strategiplan som omhandlet i artikel 11.

| e) | midlerne til samordning
  med
  den fælles
  landbrugspolitiks øvrige instrumenter og med samhørighedspolitikken |
| --- | --- |

e)

midlerne til samordning
  med
  den fælles
  landbrugspolitiks øvrige instrumenter og med samhørighedspolitikken

| e) | midlerne til samordning
  mellem på den ene side
  den fælles
  landbrugspolitik, herunder de to søjler 1a og 1b, og på den anden side politikkerne for samhørighed, territorial konvergens, regional konkurrenceevne samt beskæftigelse |
| --- | --- |

e)

midlerne til samordning
  mellem på den ene side
  den fælles
  landbrugspolitik, herunder de to søjler 1a og 1b, og på den anden side politikkerne for samhørighed, territorial konvergens, regional konkurrenceevne samt beskæftigelse

| ga) | en kort redegørelse for, hvordan planen bidrager til social integration og ikke-forskelsbehandling. |
| --- | --- |

ga)

2.   Hver medlemsstat sender Kommissionen sin nationale strategiplan, inden den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling.

2.   Hver medlemsstat sender Kommissionen sin nationale strategiplan, inden
  eller når
  den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling.
  Hvis en medlemsstat kun har et program for landdistriktsudvikling, kan den nationale strategiplan indføjes som et separat kapitel.

Sammenfattende
  årsrapport
  fra medlemsstaterne

1.   
  For første gang i 2008 og derefter
  senest den
  1. oktober hvert år
  sender hver medlemsstat Kommissionen en sammenfattende rapport om, hvor langt den er nået med gennemførelsen af sin strategi og opfyldelsen af sine mål, og hvordan dette har bidraget til at gennemføre EF's strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne.

Sammenfattende
  rapport
  fra medlemsstaterne

1.   Senest den
  1. oktober 2010
  sender hver medlemsstat Kommissionen en sammenfattende rapport om, hvor langt den er nået med gennemførelsen af sin strategi og opfyldelsen af sine mål, og hvordan dette har bidraget til at gennemføre EF's strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne.
  Hver medlemsstat forelægger en sammenfattende rapport om programmeringsperioden 2007-2013 ved dennes afslutning.

Årsrapport
  fra Kommissionen

1.   
  For første gang i 2009 og derefter i starten af hvert år
  forelægger Kommissionen en
  årsrapport
  , der sammenfatter den vigtigste udvikling og de vigtigste tendenser og udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af de nationale strategiplaner og EF's strategiske retningslinjer. Denne rapport baseres på Kommissionens analyse og vurdering af medlemsstaternes sammenfattende
  årsrapporter
  , jf. artikel 12, og alle andre foreliggende oplysninger. Den skal indeholde en redegørelse for de foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet eller skal træffe for at foretage en tilfredsstillende opfølgning af rapportens konklusioner.

Rapport
  fra Kommissionen

1.   
  På grundlag af medlemsstaternes rapporter
  forelægger Kommissionen
  i 2011
  en
  sammenfattende rapport
  , der sammenfatter den vigtigste udvikling og de vigtigste tendenser og udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af de nationale strategiplaner og EF's strategiske retningslinjer. Denne rapport baseres på Kommissionens analyse og vurdering af medlemsstaternes sammenfattende
  rapporter
  , jf. artikel 12, og alle andre foreliggende oplysninger. Den skal indeholde en redegørelse for de foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet eller skal træffe for at foretage en tilfredsstillende opfølgning af rapportens konklusioner.

2.   Kommissionens
  årsrapport
  sendes til Rådet, Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

2.   Kommissionens
  rapport
  sendes til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

2.   En medlemsstat kan enten forelægge et
  samlet
  program
  for hele sit område
  eller
  et program for hver region
  .

2.   En medlemsstat kan enten forelægge et
  nationalt
  program eller
  regionale programmer eller en kombination af disse to programtyper
  .

EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte
  15
   % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I
  og III
  , jf.
  henholdsvis
  afdeling I
  og III
  i kapitel I, afsnit IV,
  og 25
   % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I.

EF's bidrag til hvert af de fem mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte
  10
   % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I, jf. afdeling I i kapitel I, afsnit IV,
  20
   % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I,
  og 8 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave III, jf. afdeling III i kapitel I.

1.   Landdistriktsudviklingsprogrammerne tages op til fornyet gennemgang og tilpasses i givet fald for den resterende del af perioden på medlemsstatens eller Kommissionens initiativ, efter at overvågningsudvalget har givet sin godkendelse. Formålet med disse revisioner er at tage hensyn til evalueringsresultaterne og Kommissionens årsrapporter, navnlig for at styrke eller justere den fremgangsmåde, der anvendes for at tage hensyn til EU's prioriteter.
  Landdistriktsudviklingsprogrammerne revideres efter behov, efter at den i artikel 92 nævnte LEADER-reserve er afsat.

1.   Landdistriktsudviklingsprogrammerne tages op til fornyet gennemgang og tilpasses i givet fald for den resterende del af perioden på medlemsstatens eller Kommissionens initiativ, efter at overvågningsudvalget har givet sin godkendelse. Formålet med disse revisioner er at tage hensyn til evalueringsresultaterne og Kommissionens årsrapporter, navnlig for at styrke eller justere den fremgangsmåde, der anvendes for at tage hensyn til EU's prioriteter.

| va) | teknisk bistand til land- og skovbrugere |
| --- | --- |

va)

| i) | modernisering af bedrifter |
| --- | --- |

i)

modernisering af bedrifter

| i) | modernisering af bedrifter,
  inkl. de mindste af disse |
| --- | --- |

i)

modernisering af bedrifter,
  inkl. de mindste af disse

| va) | eksperimentel udvikling |
| --- | --- |

va)

| i) | bistand til landbrugerne, så de kan tilpasse sig strenge normer baseret på EF-lovgivningen |
| --- | --- |

i)

bistand til landbrugerne, så de kan tilpasse sig strenge normer baseret på EF-lovgivningen

| i) | bistand til landbrugerne, så de kan tilpasse sig strenge normer baseret på EF-lovgivningen
  med henblik på en optimal fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

i)

bistand til landbrugerne, så de kan tilpasse sig strenge normer baseret på EF-lovgivningen
  med henblik på en optimal fødevaresikkerhed

| ii) | støtte til landbrugere, der deltager i ordninger for fødevarekvalitet |
| --- | --- |

ii)

støtte til landbrugere, der deltager i ordninger for fødevarekvalitet

| ii) | støtte til landbrugere
  og producentsammenslutninger
  , der deltager i ordninger for fødevarekvalitet,
  f.eks. inden for rammerne af Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

   (2) |
| --- | --- |

ii)

støtte til landbrugere
  og producentsammenslutninger
  , der deltager i ordninger for fødevarekvalitet,
  f.eks. inden for rammerne af Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

   (2)

| iiia) | støtte til initiativer som f.eks. lokale landbrugsmarkeder og lokale indkøbsordninger baseret på kvalitetsfødevarer |
| --- | --- |

iiia)

| i) | støtte til semisubsistensbedrifter under omstrukturering |
| --- | --- |

i)

støtte til semisubsistensbedrifter under omstrukturering

| i) | støtte til semisubsistensbedrifter under omstrukturering
  i landdistrikter, bynære områder og byområder |
| --- | --- |

i)

støtte til semisubsistensbedrifter under omstrukturering
  i landdistrikter, bynære områder og byområder

1.   Støtte i henhold til artikel 19, litra a), nr. ii), ydes til personer, der:

1.   Støtte i henhold til artikel 19, litra a), nr. ii),
  er obligatorisk for medlemsstaterne og regionerne og
  ydes til personer, der:

| c) | forelægger en forretningsplan for udviklingen af deres
  landbrugsaktiviteter
  . |
| --- | --- |

c)

forelægger en forretningsplan for udviklingen af deres
  landbrugsaktiviteter
  .

| c) | forelægger en
  passende
  forretningsplan for udviklingen af deres
  bedrifts aktiviteter
  .
  Inden for de første tre år efter etableringen kontrolleres forretningsplanens overholdelse med hensyn til dens gennemførelse og fremskridt hermed. |
| --- | --- |

c)

forelægger en
  passende
  forretningsplan for udviklingen af deres
  bedrifts aktiviteter
  .
  Inden for de første tre år efter etableringen kontrolleres forretningsplanens overholdelse med hensyn til dens gennemførelse og fremskridt hermed.

2.   Støtten ydes i form af en engangspræmie
  op til det maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

2.   Støtten ydes i form af en engangspræmie
  og/eller en rentegodtgørelse i forbindelse med et lån med en kapitalværdi på højst 55 000 EUR
  .

2a.
     
  Med henblik på at understøtte gennemførelsen af forretningsplanen, jf. stk. 1, litra c), sørges der for en integreret pakke foranstaltninger, der bidrager til den unge bedrifts start og udviklingen i dens aktiviteter. Pakken omfatter en eller flere foranstaltninger fastlagt i afsnit IV, så det bliver muligt at finansiere flere operationer med sigte på en eller flere prioriterede opgaver.

2b.
     
  Alle nationale og regionale programmer for landdistriktsudvikling skal indeholde foranstaltninger til støtte for etablering af unge landbrugere

2c.
     
  Unge landbrugere, der modtager støtte i henhold til denne artikel, kan indrømmes en frist på højst fem år efter etableringen til at opfylde fællesskabsnormernes betingelser eller mindstekravene i forbindelse med støtte til modernisering af bedriften, betalinger som kompensation for naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger for andre områder med ulemper samt betalinger for miljøvenligt landbrug og til fremme af dyrevelfærden.

| ba) | for at hjælpe potentielle fremtidige landbrugere og skovejere med at dække omkostningerne ved udarbejdelsen af forretningsplanen for udviklingen af deres landbrugsaktiviteter. |
| --- | --- |

ba)

| a) | der generelt forbedrer bedriftens resultater, og |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer bedriftens resultater, og

| a) | der generelt forbedrer bedriftens
  økonomiske og miljømæssige
  resultater, og |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer bedriftens
  økonomiske og miljømæssige
  resultater, og

| aa) | er skaber beskæftigelse, og |
| --- | --- |

aa)

Forbedring af skovenes økonomiske værdi

Forbedring af skovenes økonomiske,
  økologiske og sociale
  værdi

1.   Investeringsstøtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. ii), ydes til skove, der ejes af privatpersoner eller sammenslutninger heraf eller af kommuner eller sammenslutninger heraf. Denne begrænsning gælder ikke for subtropiske skove og træbevoksede arealer på Azorerne, på Madeira og i de franske oversøiske departementer.

1.   Investeringsstøtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. ii), ydes til skove, der ejes af privatpersoner eller sammenslutninger heraf eller af kommuner eller sammenslutninger heraf. Denne begrænsning gælder ikke for
  tropiske eller
  subtropiske skove og træbevoksede arealer på Azorerne, på Madeira og i de franske oversøiske departementer
  samt i regioner i EU's yderste periferi
  .
  Investeringsstøtte ydes også til etablering og strukturel styrkelse af skovejersammenslutninger med henblik på at bistå deres medlemmer med at forvalte deres skove på bæredygtig og effektiv vis.

2.   Investeringerne skal være baseret på skovforvaltningsplaner.

2.   Investeringerne skal være baseret på skovforvaltningsplaner
  for skovbrugsbedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i deres programmer
  .

| a) | der generelt forbedrer virksomhedens resultater |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer virksomhedens resultater

| a) | der generelt forbedrer virksomhedens
  økonomiske og miljømæssige
  resultater |
| --- | --- |

a)

der generelt forbedrer virksomhedens
  økonomiske og miljømæssige
  resultater

2.   Støtten i henhold til stk. 1 ydes
  kun
  til mikrovirksomheder og små virksomheder
  i den betydning, der er anført
  i Kommissionens henstilling 2003/361/EF. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder.

2.   Støtten i henhold til stk. 1 ydes til mikrovirksomheder og små
  og mellemstore
  virksomheder
  som defineret
  i Kommissionens henstilling 2003/361/EF
  samt til enhver form for producentsammenslutning
  . Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder
  og små virksomheder samt sammenslutninger af mikrovirksomheder og små virksomheder
  .

Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iv), ydes navnlig for operationer, der skal give adgang til landbrugs- og skovarealer, og operationer for energiforsyning og vandforvaltning.

Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iv), ydes navnlig for operationer
  til jordfordeling, hvor der tages hensyn til vigtigheden af beskyttelse af landskabet, operationer
  , der skal give adgang til landbrugs- og skovarealer, og operationer for energiforsyning og vandforvaltning
  samt oprettelse og indretning af offentlige centre, der yder teknisk støtte til landbrugsfødevaresektoren
  .

| b) | er bestemt for EF-ordninger for fødevarekvalitet eller ordninger, som er godkendt af medlemsstaterne, og som opfylder præcise kriterier, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2; ordninger, hvis eneste formål er at skærpe kontrollen af, at obligatoriske normer i henhold til EF-lovgivningen eller national lovgivning overholdes, er ikke støtteberettigede |
| --- | --- |

b)

er bestemt for EF-ordninger for fødevarekvalitet eller ordninger, som er godkendt af medlemsstaterne, og som opfylder præcise kriterier, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2; ordninger, hvis eneste formål er at skærpe kontrollen af, at obligatoriske normer i henhold til EF-lovgivningen eller national lovgivning overholdes, er ikke støtteberettigede

| b) | er bestemt for EF-ordninger for fødevarekvalitet,
  f.eks. forordning (EØF) nr. 2081/92,
  eller ordninger, som er godkendt af medlemsstaterne, og som opfylder præcise kriterier, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2; ordninger, hvis eneste formål er at skærpe kontrollen af, at obligatoriske normer i henhold til EF-lovgivningen eller national lovgivning overholdes, er ikke støtteberettigede |
| --- | --- |

b)

er bestemt for EF-ordninger for fødevarekvalitet,
  f.eks. forordning (EØF) nr. 2081/92,
  eller ordninger, som er godkendt af medlemsstaterne, og som opfylder præcise kriterier, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2; ordninger, hvis eneste formål er at skærpe kontrollen af, at obligatoriske normer i henhold til EF-lovgivningen eller national lovgivning overholdes, er ikke støtteberettigede

Støtten kan omfatte informations- og markedsføringsaktiviteter med henblik på:

| a) | samarbejde, informationsudveksling eller netværksdannelse mellem landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og andre aktører inden for landbrugsfødevarekæden |
| --- | --- |

a)

samarbejde, informationsudveksling eller netværksdannelse mellem landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og andre aktører inden for landbrugsfødevarekæden

| b) | overførsel af know-how og bedste praksis mellem landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og andre aktører inden for landbrugsfødevarekæden |
| --- | --- |

b)

overførsel af know-how og bedste praksis mellem landbrugere, forarbejdningsvirksomheder og andre aktører inden for landbrugsfødevarekæden

| iv) | betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd |
| --- | --- |

iv)

betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd

| iv) | betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd
  samt foranstaltninger til bevarelse og udnyttelse af landbrugets genetiske mangfoldighed på de enkelte bedrifter |
| --- | --- |

iv)

betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd
  samt foranstaltninger til bevarelse og udnyttelse af landbrugets genetiske mangfoldighed på de enkelte bedrifter

| iva) | fremme af økologisk landbrug |
| --- | --- |

iva)

| v) | betalinger for miljøvenligt skovbrug |
| --- | --- |

v)

betalinger for miljøvenligt skovbrug

| v) | betalinger for miljøvenligt skovbrug
  samt foranstaltninger til udnyttelse og bevarelse af den genetiske mangfoldighed inden for skovbruget |
| --- | --- |

v)

betalinger for miljøvenligt skovbrug
  samt foranstaltninger til udnyttelse og bevarelse af den genetiske mangfoldighed inden for skovbruget

4.   Over et minimumsareal pr. bedrift, som skal angives i programmet, er betalingerne degressive.

4.   Over et minimumsareal pr. bedrift, som skal angives i programmet, er betalingerne degressive
  under hensyntagen til de relevante mål
  .

Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF
  og
  92/43/EØF.

Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF
  ,
  92/43/EØF
  og 2000/60/EF
  .

Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.
  Støttebeløbet fastsættes permanent til 200 EUR pr. ha/år med mulighed for forlængelse.

3.   Betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd ydes kun for forpligtelser, der er mere vidtgående end de obligatoriske normer i henhold til artikel 4 og 5 i og bilag III og IV til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 og andre obligatoriske normer, der er fastsat i national lovgivning og anført i programmet.
  Desuden skal landbrugere og andre arealforvaltere, der indgår miljøforpligtelser inden for landbruget, overholde mindstekrav, hvad angår brug af kunstgødning og plantebeskyttelsesmidler, som skal anføres i programmet.

3.   Betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd ydes kun for forpligtelser, der er mere vidtgående end de obligatoriske normer i henhold til artikel 4 og 5 i og bilag III og IV til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 og andre obligatoriske normer, der er fastsat i national lovgivning og anført i programmet.

Disse forpligtelser skal indgås for fem år. Hvis det er nødvendigt og velbegrundet, fastlægges der en længere periode
  efter proceduren i artikel 95, stk. 2,
  for særlige former for forpligtelser.

Disse forpligtelser skal
  principielt
  indgås for fem år. Hvis det er nødvendigt og velbegrundet, fastlægges der en længere periode
  på højst syv år
  for særlige former for forpligtelser.
  I særlige, velbegrundede tilfælde kan perioden også være på under fem år.

4.   Betalingerne ydes på årsbasis
  og skal dække
  ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser.
  Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger.

4.   Betalingerne ydes på årsbasis
  . De indeholder en ansporende komponent på 20 % til dækning af
  ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser.

Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd.

Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø,
  forbedring af sundhedsforhold
  og dyrevelfærd.

| b) | investeringer
  på bedriften
  , som forøger det pågældende Natura 2000-områdes skønheds- og rekreationsværdi for offentligheden. |
| --- | --- |

b)

investeringer
  på bedriften
  , som forøger det pågældende Natura 2000-områdes skønheds- og rekreationsværdi for offentligheden.

| b) | investeringer, som forøger det pågældende Natura 2000-områdes
  og andre naturbeskyttelsesværdige områders
  skønheds- og rekreationsværdi for offentligheden. |
| --- | --- |

b)

investeringer, som forøger det pågældende Natura 2000-områdes
  og andre naturbeskyttelsesværdige områders
  skønheds- og rekreationsværdi for offentligheden.

3.   Juletræer
  og
  hurtigtvoksende arter i kort omdrift er udelukket fra støtte.

3.   Juletræer,
  invasive og ikke-hjemmehørende arter samt
  hurtigtvoksende arter i kort omdrift er udelukket fra støtte.

Støtte i henhold til artikel 31, litra b), nr. iv), ydes på årsbasis pr. ha skov til private skovejere eller sammenslutninger heraf for at kompensere for omkostninger, der følger af restriktionerne på anvendelsen af skove og andre træbevoksede arealer i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF i det pågældende område.

Støtte i henhold til artikel 31, litra b), nr. iv), ydes på årsbasis
  som et fast beløb
  pr. ha skov til private skovejere eller sammenslutninger heraf
  som led i projekter
  for at kompensere for omkostninger
  og indkomsttab
  , der følger af restriktionerne på anvendelsen af skove og andre træbevoksede arealer i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF i det pågældende område.

2   Betalingerne
  skal dække ekstraomkostningerne som følge af den indgåede forpligtelse
  .
  De
  beregnes på grundlag af
  de faktiske omkostninger
  .

2.   Betalingerne beregnes på grundlag af
  de normale evalueringsmetoder
  .

| b) | der forøger det pågældende områdes skønheds- eller rekreationsværdi for offentligheden. |
| --- | --- |

b)

der forøger det pågældende områdes skønheds- eller rekreationsværdi for offentligheden.

| b) | der forøger
  eller bevarer
  det pågældende områdes skønheds- eller rekreationsværdi for offentligheden. |
| --- | --- |

b)

der forøger
  eller bevarer
  det pågældende områdes skønheds- eller rekreationsværdi for offentligheden.

1.   I henhold til stk. 2, 3, 4 og 5 i denne artikel udpeger medlemsstaterne de områder, som kan komme i betragtning for de betalinger, der omhandles i artikel 34, litra a), nr. i), ii) og iii), og litra b), nr. i), iii), iv) og vi).

1.   I henhold til stk. 2, 3, 4 og 5 i denne artikel udpeger medlemsstaterne
  i overensstemmelse med deres institutionelle strukturer
  de områder, som kan komme i betragtning for de betalinger, der omhandles i artikel 34, litra a), nr. i), ii) og iii), og litra b), nr. i), iii), iv) og vi).
  Hvad angår områder til en første skovrejsning, bortfalder områdeudpegningen, når der findes en specifik lovbestemt godkendelsesprocedure.

| a) | højden over havet resulterer i meget vanskelige klimaforhold, der afkorter vækstperioden væsentligt |
| --- | --- |

a)

højden over havet resulterer i meget vanskelige klimaforhold, der afkorter vækstperioden væsentligt

| a) | højden over havet
  eller beliggenhed på en nordlig breddegrad
  resulterer i meget vanskelige klimaforhold, der afkorter vækstperioden væsentligt |
| --- | --- |

a)

højden over havet
  eller beliggenhed på en nordlig breddegrad
  resulterer i meget vanskelige klimaforhold, der afkorter vækstperioden væsentligt

| ba) | befolkningen er lille eller i tilbagegang, er i vidt omfang afhængig af landbrug og risikerer at forsvinde helt, hvis tilbagegangen øges, hvilket vil true de berørte regioners sociale, økonomiske og miljømæssige bæredygtighed |
| --- | --- |

ba)

| bb) | de er blandt de bjergområder og ugunstigt stillede områder, som skal udfases. |
| --- | --- |

bb)

Områder nord for den
  62. breddegrad
  og visse tilstødende områder skal betragtes som bjergområder.

Områder nord for den
  60. breddegrad
  og visse tilstødende områder skal betragtes som bjergområder.

| ba) | de er præget af, at befolkningen er lille eller i tilbagegang, og at den i vidt omfang er afhængig af landbrug og risikerer at forsvinde helt, hvis tilbagegangen øges, hvilket vil true de berørte regioners sociale, økonomiske og miljømæssige bæredygtighed. |
| --- | --- |

ba)

| bb) | de er blandt de bjergområder og ugunstigt stillede områder, hvor bistanden afvikles. |
| --- | --- |

bb)

Hvad angår områder, der er præget af særlige ulemper, jf. første afsnit, litra b), må de tilsammen ikke overstige 10 % af den pågældende medlemsstats areal.

udgår

Medlemsstaterne
  afgrænser
  disse områder i programmerne i henhold til særlige bestemmelser, som skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2.

I programmerne
  bekræfter
  medlemsstaterne
  den eksisterende afgrænsning af
  disse områder
  eller ændrer den
  i henhold til særlige bestemmelser, som skal fastlægges efter proceduren i artikel 95, stk. 2.

5.   Områder, hvor skovrejsning er hensigtsmæssig af hensyn til miljøet,
  såsom
  beskyttelse mod erosion
  eller udvidelse af skovressourcerne for at mindske klimaændringer
  , kommer i betragtning for betalingerne i henhold til artikel 34, litra b), nr. i) og iii).

5.   Områder, hvor skovrejsning er hensigtsmæssig af hensyn til miljøet
  og
  beskyttelse mod erosion, kommer i betragtning for betalingerne i henhold til artikel 34, litra b), nr. i) og iii).
  En udvidelse af skovressourcerne for at mindske klimaændringerne kommer ikke i betragtning for disse betalinger.

| i) | fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget |
| --- | --- |

i)

fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget

| i) | fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget,
  herunder aktiviteter på bedriften |
| --- | --- |

i)

fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget,
  herunder aktiviteter på bedriften

| ia) | indkomstdiversificering for dem, der er beskæftiget i landbruget, via fremme af lokal forædling, direkte markedsføring og etablering af produkter med geografisk oprindelsesbetegnelse og særlige kvalitetskarakteristika |
| --- | --- |

ia)

| ii) | støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur |
| --- | --- |

ii)

støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur

| ii) | støtte til oprettelse,
  genopstart, overtagelse
  og udvikling af mikrovirksomheder
  og små virksomheder - herunder familievirksomheder -
  for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur |
| --- | --- |

ii)

støtte til oprettelse,
  genopstart, overtagelse
  og udvikling af mikrovirksomheder
  og små virksomheder - herunder familievirksomheder -
  for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur

| iii) | fremme af
  turismen |
| --- | --- |

iii)

fremme af
  turismen

| iii) | fremme af
  bæredygtig turisme |
| --- | --- |

iii)

fremme af
  bæredygtig turisme

| iv) | beskyttelse, opgradering og forvaltning af
  kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling |
| --- | --- |

iv)

beskyttelse, opgradering og forvaltning af
  kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling

| iv) | beskyttelse, opgradering og forvaltning af
  landdistrikternes natur-, historie- og kulturarv |
| --- | --- |

iv)

beskyttelse, opgradering og forvaltning af
  landdistrikternes natur-, historie- og kulturarv

| iva) | støtte til og fremme af kvinders erhvervsaktiviteter i landdistrikterne |
| --- | --- |

iva)

| ii) | renovering og udvikling af landsbyer; bevarelse og opgradering af natur- og kulturværdien |
| --- | --- |

ii)

renovering og udvikling af landsbyer; bevarelse og opgradering af natur- og kulturværdien

| ii) | renovering og udvikling af landsbyer; bevarelse og opgradering af natur- og kulturværdien,
  landskabsplejen og naturbeskyttelsen |
| --- | --- |

ii)

renovering og udvikling af landsbyer; bevarelse og opgradering af natur- og kulturværdien,
  landskabsplejen og naturbeskyttelsen

| c) | en foranstaltning for erhvervsuddannelse af økonomiske aktører inden for de områder, der er omfattet af prioriteret opgave 3 |
| --- | --- |

c)

udgår

Modtageren efter artikel 49, litra a), nr. i), kan enten være landbrugeren, hans eller hendes ægtefælle eller et af deres børn.

Modtageren efter artikel 49, litra a), nr. i), kan enten være landbrugeren, hans eller hendes ægtefælle eller et af deres børn
  samt andre personer, hvis indkomst afhænger direkte af landbruget, dvs. helårsbeskæftigede i landbruget eller i landbrugstilknyttede sektorer
  .

Artikel 50a

Fremme af markedsføringsforanstaltninger

Modtageren efter artikel 49, litra a), nr. ia), kan enten være landbrugeren, hans eller hendes ægtefælle eller et af deres børn.

Støtte til oprettelse og udvikling af virksomheder

Støtte til oprettelse,
  overtagelse
  og udvikling af virksomheder

| ca) | oprettelse og modernisering af infrastrukturer af mindre omfang for turisme i landdistrikter. |
| --- | --- |

ca)

Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iv), ydes til aktioner for øget miljøbevidsthed, fremme af turismen
  og udarbejdelse af beskyttelses- og forvaltningsplaner for Natura 2000-områder og andre områder med høj naturværdi
  .

Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iv), ydes til aktioner for øget miljøbevidsthed
  og
  fremme af turismen

Erhvervsuddannelse

Støtte i henhold til artikel 49, litra c), ydes ikke til kurser eller praktisk uddannelse, der indgår i normale uddannelsesprogrammer eller –systemer på sekundærtrinnet eller derover.

udgår

| a) | områdebaserede programmer for
  veldefinerede subregionale landdistrikter |
| --- | --- |

a)

områdebaserede programmer for
  veldefinerede subregionale landdistrikter

| a) | områdebaserede programmer for
  regionale landbrugsområder, herunder ugunstigt stillede områder og bjergområder, hvor bistanden skal afvikles |
| --- | --- |

a)

områdebaserede programmer for
  regionale landbrugsområder, herunder ugunstigt stillede områder og bjergområder, hvor bistanden skal afvikles

2.   På medlemsstaternes initiativ kan fonden for hvert landdistriktsudviklingsprogram finansiere forberedelse, forvaltning, overvågning, evaluering, information og kontrol.

2.   På medlemsstaternes initiativ kan fonden for hvert landdistriktsudviklingsprogram
  og for den nationale strategiplan
  finansiere forberedelse, forvaltning, overvågning, evaluering, information og kontrol.

Op til
  4 %
  af det samlede beløb til hvert program kan afsættes til disse foranstaltninger.

Op til
  2 %
  af det samlede beløb til hvert program kan afsættes til disse foranstaltninger.

Inden for den grænse, der er fastsat i ovenstående afsnit, skal der i hvert program afsættes et beløb til oprettelse og drift af det nationale netværk for landdistrikterne, der omhandles i artikel 69.

Inden for den grænse, der er fastsat i ovenstående afsnit, skal der i hvert program afsættes et beløb til oprettelse og drift af det nationale netværk for landdistrikterne, der omhandles i artikel 69,
  og til teknisk bistand i forbindelse med den nationale strategiplan
  .

I overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, oprettes der et europæisk netværk for landdistriktsudvikling med henblik på netværkssamarbejde mellem nationale netværk, organisationer
  og
  administrationer, der er involveret i landdistriktsudviklingen på EF-plan.

I overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, oprettes der
  straks
  et europæisk netværk for landdistriktsudvikling med henblik på netværkssamarbejde mellem nationale netværk,
  økonomiske og sociale aktørers repræsentative
  organisationer
  samt
  administrationer, der er involveret i landdistriktsudviklingen på EF-plan.

1.   Hver medlemsstat opretter et nationalt landdistriktsnetværk, der samler alle de organisationer og administrationer, som er involveret i landdistriktsudvikling.

1.   Hver medlemsstat opretter
  straks
  et nationalt landdistriktsnetværk, der samler alle de
  økonomiske og sociale aktørers repræsentative
  organisationer og
  alle de
  administrationer, som er involveret i landdistriktsudvikling.

1.   De midler, der stilles til rådighed til forpligtelser for fonden i perioden 2007–2013, andrager
  88,75 mia. EUR
  i 2004-priser. Den årlige fordeling fremgår af bilag II. Af disse midler koncentreres mindst 31,3 mia. EUR i 2004-priser i regioner, der er omfattet af konvergensmålet.

1.   De midler, der stilles til rådighed til forpligtelser for fonden i perioden 2007–2013, andrager
  95,75 mia. EUR
  i 2004-priser.
  Dette beløb er med det forbehold, at det er foreneligt med de finansielle overslag for perioden 2007-2013, og det tilpasses i givet fald.
  Den årlige fordeling fremgår af bilag II. Af disse midler koncentreres mindst 31,3 mia. EUR i 2004-priser i regioner, der er omfattet af konvergensmålet.

2. 3 % af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92.

udgår

4a.
     
  De beløb, der er nødvendige til kompensation for naturbeskyttelsesforanstaltninger som led i Natura 2000, tilføjes på budgettet for landdistriktsudvikling.

5.   Kommissionen foretager en første årlig vejledende fordeling pr. medlemsstat af de i stk. 1 nævnte beløb efter fradrag af de beløb, der er angivet i
  stk. 2 og 3
  , baseret på objektive kriterier og under hensyntagen til:

5.   Kommissionen foretager en første årlig vejledende fordeling pr. medlemsstat af de i stk. 1 nævnte beløb efter fradrag af de beløb, der er angivet i
  stk. 3
  , baseret på objektive kriterier og under hensyntagen til:

Kommissionen foretager i 2011 en revision af de årlige tildelinger for 2012 og 2013 med henblik på fordelingen af det beløb, der er nævnt i stk. 2.

udgår

6.   Ud over de beløb, der er angivet i stk. 5, tager medlemsstaterne ved programmeringen hensyn til de beløb, der opstår ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../...[finansiering af den fælles landbrugspolitik].

6.   Ud over de beløb, der er angivet i stk. 5, tager medlemsstaterne ved programmeringen hensyn til de beløb, der opstår ved graduering, jf. artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../...[finansiering af den fælles landbrugspolitik].
  Disse beløb vil blive anvendt til projekter inden for de prioriterede opgaver I og II, dog således at betalinger til NATURA 2000 undtages herfra.

1.   I beslutningen om godkendelse af et landdistriktsudviklingsprogram fastsættes det maksimale bidrag fra fonden til hver prioritet. I de relevante tilfælde skal bevillingerne til de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, klart angives i beslutningen.

1.   I beslutningen om godkendelse af et landdistriktsudviklingsprogram fastsættes det maksimale bidrag fra fonden til hver prioritet. I de relevante tilfælde skal bevillingerne til de regioner, der er omfattet af konvergensmålet, klart angives i beslutningen,
  herunder de regioner, der er berørt af den statistiske og naturlige effekt
  .

4.   Uanset lofterne i stk. 3
  kan
  fondens bidrag forhøjes
  med fem procentpoint for
  programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

4.   Uanset lofterne i stk. 3 forhøjes fondens bidrag
  op til 85 % af de støtteberettigede offentlige udgifter til
  programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen.
  Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet.

Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen.

| c) | køb af jord for mere end 10 % af samtlige støtteberettigede udgifter til
  den pågældende operation
  . |
| --- | --- |

c)

køb af jord for mere end 10 % af samtlige støtteberettigede udgifter til
  den pågældende operation
  .

| c) | køb af jord for mere end 10 % af samtlige støtteberettigede udgifter til
  operationen, medmindre en højere procentsats er fastsat i det program, Kommissionen har godkendt
  . |
| --- | --- |

c)

køb af jord for mere end 10 % af samtlige støtteberettigede udgifter til
  operationen, medmindre en højere procentsats er fastsat i det program, Kommissionen har godkendt
  .

For hvert landdistriktsudviklingsprogram udpeger medlemsstaten:

For hvert landdistriktsudviklingsprogram udpeger medlemsstaten
  i overensstemmelse med sin institutionelle struktur
  :

| a) | en forvaltningsmyndighed, som kan være et offentligt eller privat nationalt, regionalt eller lokalt organ eller medlemsstaten selv |
| --- | --- |

a)

en forvaltningsmyndighed, som kan være et offentligt eller privat nationalt, regionalt eller lokalt organ eller medlemsstaten selv

| a) | en forvaltningsmyndighed, som kan være et offentligt eller privat nationalt, regionalt eller lokalt organ
  udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med dens institutionelle struktur
  eller medlemsstaten selv |
| --- | --- |

a)

en forvaltningsmyndighed, som kan være et offentligt eller privat nationalt, regionalt eller lokalt organ
  udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med dens institutionelle struktur
  eller medlemsstaten selv

| a) | sørge for, at operationer udvælges til finansiering efter de kriterier, der gælder for landdistriktsudviklingsprogrammet, og at de i hele gennemførelsesperioden opfylder EF's og medlemsstaternes regler og er forenelige med EF's politik |
| --- | --- |

a)

sørge for, at operationer udvælges til finansiering efter de kriterier, der gælder for landdistriktsudviklingsprogrammet, og at de i hele gennemførelsesperioden opfylder EF's og medlemsstaternes regler og er forenelige med EF's politik

| a) | sørge for, at operationer udvælges til finansiering efter de kriterier, der gælder for landdistriktsudviklingsprogrammet, og at de i hele gennemførelsesperioden opfylder EF's og medlemsstaternes regler og er forenelige med EF's politik.
  Disse EF-regler og nationale regler skal straks finde anvendelse, må ikke være overdrevent strenge og bør tillade en grad af fleksibilitet, der ikke strider mod de generelle retningslinjer for denne fællesskabspolitik |
| --- | --- |

a)

sørge for, at operationer udvælges til finansiering efter de kriterier, der gælder for landdistriktsudviklingsprogrammet, og at de i hele gennemførelsesperioden opfylder EF's og medlemsstaternes regler og er forenelige med EF's politik.
  Disse EF-regler og nationale regler skal straks finde anvendelse, må ikke være overdrevent strenge og bør tillade en grad af fleksibilitet, der ikke strider mod de generelle retningslinjer for denne fællesskabspolitik

1.
     
  Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne.

2.
     
  LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder:

| a) | i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres |
| --- | --- |

a)

i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres

| b) | LEADER-metodens geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

b)

LEADER-metodens geografiske rækkevidde

| c) | hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået |
| --- | --- |

c)

hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået

| d) | løftestangseffekten på privat kapital |
| --- | --- |

d)

løftestangseffekten på privat kapital

| e) | resultaterne af midtvejsevalueringerne. |
| --- | --- |

e)

resultaterne af midtvejsevalueringerne.

udgår

1.   Kommissionen bistås af en komité for udvikling af landdistrikterne (i det følgende benævnt »komitéen«).

1.   Kommissionen bistås af en komité for udvikling af landdistrikterne
  og skovbrug
  (i det følgende benævnt »komitéen«).

2.
     
  Rådets direktiver og beslutninger om fastsættelse og ændring af listerne over ugunstigt stillede områder i henhold til artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 950/97 ophæves.

udgår

Højeste betaling for naturbetingede ulemper

250 - Pr. ha ULA

Højeste betaling for områder med andre ulemper

- 150 - Pr. ha ULA

Højeste betaling for ulemper
  i bjergområder og for områder med andre ulemper

250 - Pr. ha ULA

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 208 af 24.7.1992, s. 1.

P6_TA(2005)0216

Dataudveksling i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og andre alvorlige former for kriminalitet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Kongeriget Sveriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/2004 - C6–0153/2004 - 2004/0812(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kongeriget Sveriges initiativ (10215/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kongeriget Sveriges initiativ (10215/2004) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6–0153/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6–0153/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6–0162/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6–0162/2005),

| 1. | godkender Kongeriget Sveriges initiativ som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kongeriget Sveriges initiativ som ændret;

| 2. | opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kongeriget Sveriges initiativ i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kongeriget Sveriges initiativ i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Kongeriget Sveriges regering. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Kongeriget Sveriges regering.

| (1) | Et af EU's centrale mål er at give sine borgere et højt sikkerhedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

(1)

Et af EU's centrale mål er at give sine borgere et højt sikkerhedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| (1) | Et af EU's centrale mål er at give sine borgere et højt sikkerhedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed
  og samtidig respektere deres integritet
  . |
| --- | --- |

(1)

Et af EU's centrale mål er at give sine borgere et højt sikkerhedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed
  og samtidig respektere deres integritet
  .

| (6) | For øjeblikket hindres en effektiv og hurtig udveksling af oplysninger og efterretninger mellem de retshåndhævende myndigheder i høj grad af formelle procedurer, administrative strukturer og retlige barrierer i medlemsstaternes lovgivning; denne situation
  er uacceptabel for borgerne i Den Europæiske Union, der ønsker
  større sikkerhed og mere effektiv retshåndhævelse, samtidig med at menneskerettighederne beskyttes. |
| --- | --- |

(6)

For øjeblikket hindres en effektiv og hurtig udveksling af oplysninger og efterretninger mellem de retshåndhævende myndigheder i høj grad af formelle procedurer, administrative strukturer og retlige barrierer i medlemsstaternes lovgivning; denne situation
  er uacceptabel for borgerne i Den Europæiske Union, der ønsker
  større sikkerhed og mere effektiv retshåndhævelse, samtidig med at menneskerettighederne beskyttes.

| (6) | For øjeblikket hindres en effektiv og hurtig udveksling af oplysninger og efterretninger mellem de retshåndhævende myndigheder i høj grad af formelle procedurer, administrative strukturer og retlige barrierer i medlemsstaternes lovgivning; denne situation
  skal vægtes i forhold til behovet for
  større sikkerhed og mere effektiv retshåndhævelse, samtidig med at menneskerettighederne beskyttes
  , herunder navnlig artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  . |
| --- | --- |

(6)

For øjeblikket hindres en effektiv og hurtig udveksling af oplysninger og efterretninger mellem de retshåndhævende myndigheder i høj grad af formelle procedurer, administrative strukturer og retlige barrierer i medlemsstaternes lovgivning; denne situation
  skal vægtes i forhold til behovet for
  større sikkerhed og mere effektiv retshåndhævelse, samtidig med at menneskerettighederne beskyttes
  , herunder navnlig artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  .

| (8a) | Det er nødvendigt at etablere et stærkt tillidsforhold mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og til Europol og Eurojust, idet manglen herpå hidtil har hindret en effektiv udveksling af oplysninger og efterretningsresultater. Bestræbelserne herpå bør omfatte:








  — | indførelse af fælles normer for databeskyttelse under tredje søjle under et uafhængigt fælles overvågningsorgans myndighed |
| --- | --- | --- |

(8a)

Det er nødvendigt at etablere et stærkt tillidsforhold mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og til Europol og Eurojust, idet manglen herpå hidtil har hindret en effektiv udveksling af oplysninger og efterretningsresultater. Bestræbelserne herpå bør omfatte:

—

indførelse af fælles normer for databeskyttelse under tredje søjle under et uafhængigt fælles overvågningsorgans myndighed

| — | udlevering til politimyndigheder af en håndbog i god praksis, hvoraf det på en enkel og praktisk måde fremgår, hvilket ansvar og hvilke pligter politiet har på databeskyttelsesområdet |
| --- | --- |

—

udlevering til politimyndigheder af en håndbog i god praksis, hvoraf det på en enkel og praktisk måde fremgår, hvilket ansvar og hvilke pligter politiet har på databeskyttelsesområdet

| — | indførelse af mindstenormer på det straffe- og procesretlige område |
| --- | --- |

—

indførelse af mindstenormer på det straffe- og procesretlige område

| — | generel kompetence til EF-Domstolen i spørgsmål under tredje søjle |
| --- | --- |

—

generel kompetence til EF-Domstolen i spørgsmål under tredje søjle

| — | garanti for fuld parlamentarisk kontrol. |
| --- | --- |

—

garanti for fuld parlamentarisk kontrol.

| (9a) | I denne rammeafgørelse anvendes mutatis mutandis det samme niveau for beskyttelse af oplysninger som det niveau, der er fastsat under den første søjle ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (2)

  , og under tredje søjle etableres en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger. Denne myndighed skal udøve sine funktioner fuldstændig uafhængigt og skal ud fra denne særlige egenskab rådgive EU-institutionerne og navnlig medvirke til ensartet anvendelse af de nationale regler, der vedtages til gennemførelse af denne rammeafgørelse. |
| --- | --- |

(9a)

I denne rammeafgørelse anvendes mutatis mutandis det samme niveau for beskyttelse af oplysninger som det niveau, der er fastsat under den første søjle ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (2)

  , og under tredje søjle etableres en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger. Denne myndighed skal udøve sine funktioner fuldstændig uafhængigt og skal ud fra denne særlige egenskab rådgive EU-institutionerne og navnlig medvirke til ensartet anvendelse af de nationale regler, der vedtages til gennemførelse af denne rammeafgørelse.

| (12) | De personoplysninger, der behandles i forbindelse med gennemførelsen af denne rammeafgørelse, vil blive beskyttet i overensstemmelse med
  principperne i Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger. |
| --- | --- |

(12)

De personoplysninger, der behandles i forbindelse med gennemførelsen af denne rammeafgørelse, vil blive beskyttet i overensstemmelse med
  principperne i Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger.

| (12) | De personoplysninger, der behandles i forbindelse med gennemførelsen af denne rammeafgørelse, vil blive beskyttet i overensstemmelse med
  EU's fælles standarder for beskyttelse af personoplysninger under tilsyn af den fælles tilsynsmyndighed for beskyttelse af personoplysninger inden for politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager
  . |
| --- | --- |

(12)

De personoplysninger, der behandles i forbindelse med gennemførelsen af denne rammeafgørelse, vil blive beskyttet i overensstemmelse med
  EU's fælles standarder for beskyttelse af personoplysninger under tilsyn af den fælles tilsynsmyndighed for beskyttelse af personoplysninger inden for politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager
  .

Formålet med denne rammeafgørelse er at fastsætte regler for, hvordan medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder effektivt og hurtigt kan udveksle eksisterende oplysninger og efterretninger med henblik på udførelse af kriminalefterforskninger eller kriminalefterretningsoperationer, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger. Rammeafgørelsen berører ikke gunstigere bestemmelser i national lovgivning, bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger mellem medlemsstaterne eller mellem medlemsstaterne og tredjelande og griber ikke ind i Den Europæiske Unions instrumenter vedrørende gensidig retshjælp eller gensidig anerkendelse af retsafgørelser i straffesager.

1.   Formålet med denne rammeafgørelse er at fastsætte regler for, hvordan medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder effektivt og hurtigt kan udveksle eksisterende oplysninger og efterretninger med henblik på udførelse af kriminalefterforskninger eller kriminalefterretningsoperationer, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger. Rammeafgørelsen berører ikke gunstigere bestemmelser i national lovgivning, bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger mellem medlemsstaterne eller mellem medlemsstaterne og tredjelande og griber ikke ind i Den Europæiske Unions instrumenter vedrørende gensidig retshjælp eller gensidig anerkendelse af retsafgørelser i straffesager
  eller i bestemmelser og instrumenter vedrørende fremsendelse af oplysninger og efterretninger til Europol og Eurojust.

Udveksling af oplysninger og efterretninger i henhold til denne rammeafgørelse kan finde sted, når der er tale om lovovertrædelser, der i den anmodende medlemsstat kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tolv måneder. Medlemsstaterne kan bilateralt beslutte at anvende procedurerne i denne rammeafgørelse på et bredere grundlag.

Udveksling af oplysninger og efterretninger i henhold til denne rammeafgørelse kan finde sted, når der er tale om lovovertrædelser, der i den anmodende medlemsstat kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tolv måneder
  , samt alle de lovovertrædelser, der er anført i artikel 1 til 3 i Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme

   (3). Medlemsstaterne kan bilateralt beslutte at anvende procedurerne i denne rammeafgørelse på et bredere grundlag.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at betingelserne for meddelelse af oplysninger og efterretninger til andre medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder
  ikke er strengere end
  de betingelser, der gælder nationalt for meddelelse af og anmodning om oplysninger og efterretninger.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at betingelserne for meddelelse af oplysninger og efterretninger til andre medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder
  svarer til
  de betingelser, der gælder nationalt for meddelelse af og anmodning om oplysninger og efterretninger.

3a.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at de oplysninger eller efterretninger, der meddeles andre medlemsstaternes kompetente retshåndhævende myndigheder i medfør af stk. 1, ligeledes fremsendes til Europol og Eurojust, i det omfang udvekslingen vedrører en lovovertrædelse eller strafbar handling, der henhører under Europols eller Eurojusts mandat.

1.   
  Oplysninger og efterretninger skal meddeles hurtigst muligt og i så vidt muligt omfang inden for den ønskede frist. Såfremt oplysningerne eller efterretningerne ikke kan meddeles inden for den ønskede frist, skal den kompetente retshåndhævende myndighed, der har modtaget en anmodning om oplysninger eller efterretninger, meddele, hvor lang tid det vil tage at efterkomme anmodningen. En sådan frist skal meddeles øjeblikkelig.

1.   
  Hver medlemsstat sørger for, at enhver relevant oplysning eller efterretning straks meddeles de øvrige medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder, hvis de anmoder derom.

1a.
     
  Hvis en oplysning eller efterretning ikke kan meddeles straks, meddeler den kompetente retshåndhævende myndighed, der har modtaget en anmodning om oplysninger eller efterretninger, straks, hvor lang tid det vil tage at efterkomme anmodningen.

2.   Medlemstaterne sikrer, at de har procedurer, der sætter dem i stand til inden for højst 12 timer at besvare anmodninger om oplysninger og efterretninger, når den anmodende stat anfører, at den er i færd med at udføre en kriminalefterforskning eller en kriminalefterretningsoperation, der vedrører følgende lovovertrædelser, således som de er defineret i den anmodende stats lovgivning:

2.   Medlemstaterne sikrer, at de har procedurer, der sætter dem i stand til inden for højst 12 timer,
  eller - ved oplysninger og efterretninger, der forudsætter overholdelse af formelle procedurer eller forudgående henvendelse til andre myndigheder - inden for 48 timer i tilfælde af hastende anmodninger og inden for ti arbejdsdage i andre tilfælde,
  at besvare anmodninger om oplysninger og efterretninger, når den anmodende stat anfører, at den er i færd med at udføre en kriminalefterforskning eller en kriminalefterretningsoperation, der vedrører følgende lovovertrædelser, således som de er defineret i den anmodende stats lovgivning:

2a.
     
  De i stk. 2 fastsatte frister gælder fra tidspunktet for modtagelse af anmodningen om oplysninger eller efterretninger hos den anmodede kompetente retshåndhævende myndighed.

1.   Der kan anmodes om oplysninger og efterretninger med henblik på afsløring, forebyggelse eller efterforskning af en lovovertrædelse eller en kriminel aktivitet, der omfatter lovovertrædelserne i artikel 3, når der er grund til at tro, at der findes relevante oplysninger og efterretninger i en anden medlemsstat.

1.   Der kan anmodes om oplysninger og efterretninger med henblik på afsløring, forebyggelse eller efterforskning af en lovovertrædelse eller en kriminel aktivitet, der omfatter lovovertrædelserne i artikel 3, når der er grund til at tro, at der findes relevante oplysninger og efterretninger i en anden medlemsstat
  , og at adgang hertil i henhold til databeskyttelseseksperter i EU er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet
  .

3a.
     
  Den stat, der meddeler oplysningerne, har på visse betingelser, der vedrører menneskerettigheder eller national lovgivning, ret til at afvise at meddele oplysningerne, jf. artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og hvor det er begrundet ved hensyn til integriteten af fysiske personer eller beskyttelse af forretningshemmeligheder.

1.   Hver medlemsstat sikrer, at de etablerede regler og standarder for databeskyttelse, der gælder ved anvendelse af de kommunikationskanaler, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, også anvendes i forbindelse med den procedure for udveksling af oplysninger og efterretninger, der er fastsat i denne rammeafgørelse.

1.   Hver medlemsstat sikrer
  i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt ved artikel 9a og 9b
  , at de etablerede regler og standarder for databeskyttelse, der gælder ved anvendelse af de kommunikationskanaler, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, også anvendes i forbindelse med den procedure for udveksling af oplysninger og efterretninger, der er fastsat i denne rammeafgørelse.

2.
     
  Hver medlemsstat sikrer, at der ved anvendelse af en af de kommunikationskanaler, der er nævnt i artikel 7, stk. 2, anvendes standarder for databeskyttelse svarende til stk. 1 i forbindelse med den forenklede procedure for udveksling af oplysninger og efterretninger, der er fastsat i denne rammeafgørelse.

3.
     
  Oplysninger og efterretninger, herunder personoplysninger meddelt i henhold til denne rammeafgørelse, kan anvendes af de kompetente retshåndhævende myndigheder i den medlemsstat, der har modtaget dem, med henblik på:

| a) | retsforfølgningsprocedurer, som denne rammeafgørelse finder anvendelse på |
| --- | --- |

a)

retsforfølgningsprocedurer, som denne rammeafgørelse finder anvendelse på

| b) | andre former for retshåndhævelsesprocedurer, der er direkte knyttet til de procedurer, der er nævnt i litra a) |
| --- | --- |

b)

andre former for retshåndhævelsesprocedurer, der er direkte knyttet til de procedurer, der er nævnt i litra a)

| c) | forebyggelse af umiddelbare og alvorlige trusler mod den offentlige sikkerhed |
| --- | --- |

c)

forebyggelse af umiddelbare og alvorlige trusler mod den offentlige sikkerhed

| d) | andre formål, herunder retsforfølgning eller administrative procedurer, dog kun med udtrykkeligt forudgående samtykke fra den kompetente retshåndhævende myndighed, der har meddelt oplysningerne eller efterretningerne. |
| --- | --- |

d)

andre formål, herunder retsforfølgning eller administrative procedurer, dog kun med udtrykkeligt forudgående samtykke fra den kompetente retshåndhævende myndighed, der har meddelt oplysningerne eller efterretningerne.

4.
     
  Når der meddeles oplysninger og efterretninger i henhold til denne rammeafgørelse, kan den meddelende kompetente retshåndhævende myndighed i henhold til sin nationale lovgivning pålægge den modtagende kompetente retshåndhævende myndighed betingelser med hensyn til anvendelsen af oplysningerne og efterretningerne. Der kan også pålægges betingelser med hensyn til rapportering af resultatet af den kriminalefterforskning eller den kriminalefterretningsoperation, i forbindelse med hvilken udvekslingen af oplysninger og efterretninger har fundet sted. Sådanne betingelser er bindende for den modtagende kompetente retshåndhævende myndighed.

udgår

2a.
     
  Oplysninger og efterretninger, der meddeles i henhold til denne rammeafgørelse, må ikke anvendes med henblik på retsforfølgning af andre overtrædelser end den, de blev indhentet til. Supplerende oplysninger må ikke anvendes til retsforfølgningsformål.

Artikel 9a

Principper for indsamling og behandling af oplysninger

1.
     
  Oplysninger og efterretninger, herunder personoplysninger, der udveksles eller meddeles i henhold til denne rammeafgørelse skal:

| a) | være nøjagtige, hensigtsmæssige og relevante i forhold til de formål, til hvilke de indsamles og behandles yderligere |
| --- | --- |

a)

være nøjagtige, hensigtsmæssige og relevante i forhold til de formål, til hvilke de indsamles og behandles yderligere

| b) | indsamles og behandles udelukkende for at kunne gennemføre lovlige opgaver. |
| --- | --- |

b)

indsamles og behandles udelukkende for at kunne gennemføre lovlige opgaver.

Oplysninger om privatlivet samt oplysninger om privatpersoner, der ikke er mistænkt, må kun indsamles, hvis det er absolut nødvendigt, og under overholdelse af strenge betingelser.

2.
     
  Fuldstændigheden og fortroligheden af oplysninger, der meddeles i henhold til denne rammeafgørelse, garanteres i alle faser af udvekslingen og behandlingen af disse.

Kilderne til oplysningerne skal beskyttes.

Artikel 9b

Den berørte persons ret til adgang til oplysningerne

Den person, der er berørt af de indsamlede oplysninger, skal:

| a) | informeres om eksistensen af oplysninger om sin person, medmindre der er en væsentlig hindring herfor |
| --- | --- |

a)

informeres om eksistensen af oplysninger om sin person, medmindre der er en væsentlig hindring herfor

| b) | gratis have ret til adgang til oplysninger, der vedrører personen, og ret til at berigtige ukorrekte oplysninger, medmindre en sådan adgang kan være til skade for den offentlige sikkerhed, den offentlige orden eller tredjemands rettigheder og friheder, eller når det kan lægge hindringer i vejen for igangværende efterforskning |
| --- | --- |

b)

gratis have ret til adgang til oplysninger, der vedrører personen, og ret til at berigtige ukorrekte oplysninger, medmindre en sådan adgang kan være til skade for den offentlige sikkerhed, den offentlige orden eller tredjemands rettigheder og friheder, eller når det kan lægge hindringer i vejen for igangværende efterforskning

| c) | i tilfælde af misbrug af oplysninger i henhold til denne artikel gratis have ret til at fremsætte en indsigelse, der kan gøre det muligt for vedkommende at genetablere lovligheden og i givet fald få erstatning, hvis principperne i denne artikel ikke er overholdt. |
| --- | --- |

c)

i tilfælde af misbrug af oplysninger i henhold til denne artikel gratis have ret til at fremsætte en indsigelse, der kan gøre det muligt for vedkommende at genetablere lovligheden og i givet fald få erstatning, hvis principperne i denne artikel ikke er overholdt.

Artikel 9c

Fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger

1.
     
  Der oprettes en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger (i det følgende benævnt »myndigheden«).

Myndigheden har rådgivende karakter og er uafhængig.

2.
     
  Myndigheden består af en repræsentant for den eller de tilsynsmyndigheder, som den enkelte medlemsstat har udpeget, en repræsentant for den eller de myndigheder, der er oprettet til institutionerne, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse samt fællesskabsorganerne og en repræsentant for Kommissionen.

Det enkelte medlem af myndigheden udnævnes af den institution, den myndighed eller de myndigheder, som vedkommende repræsenterer. Når en medlemsstat har udnævnt flere tilsynsmyndigheder, skal disse udpege en fælles repræsentant. Det samme gælder for de myndigheder, der oprettes til fællesskabsinstitutionerne og -organerne.

3.
     
  Myndigheden træffer beslutning med simpelt flertal blandt repræsentanterne for tilsynsmyndighederne.

4.
     
  Myndigheden vælger en formand. Formandens mandat gælder i to år. Mandatet kan fornys.

5.
     
  Myndigheden bistås af det ved Rådets afgørelse 2000/641/RIA af 17. oktober 2000

   (4)

  oprettede sekretariat for de fælles tilsyns-/kontrolorganer vedrørende databeskyttelse.

Sekretariatet overføres snarest muligt til Kommissionen.

Artikel 9d

Opgave for den fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger

1.
     
  Myndighedens opgave er:

| a) | at undersøge ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelse af nationale forskrifter til gennemførelse af denne rammeafgørelse |
| --- | --- |

a)

at undersøge ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelse af nationale forskrifter til gennemførelse af denne rammeafgørelse

| b) | at afgive udtalelse til Kommissionen om beskyttelsesniveauet i EU |
| --- | --- |

b)

at afgive udtalelse til Kommissionen om beskyttelsesniveauet i EU

| c) | at rådgive om ethvert forslag til ændring af denne rammeafgørelse, ethvert forslag til yderligere eller særlige foranstaltninger til sikring af fysiske personers rettigheder og friheder i forbindelse med behandling af personoplysninger samt om ethvert andet EU-lovforslag, der har indflydelse på disse rettigheder og friheder |
| --- | --- |

c)

at rådgive om ethvert forslag til ændring af denne rammeafgørelse, ethvert forslag til yderligere eller særlige foranstaltninger til sikring af fysiske personers rettigheder og friheder i forbindelse med behandling af personoplysninger samt om ethvert andet EU-lovforslag, der har indflydelse på disse rettigheder og friheder

| d) | at afgive udtalelse om adfærdskodekser, der udarbejdes i EU. |
| --- | --- |

d)

at afgive udtalelse om adfærdskodekser, der udarbejdes i EU.

2.
     
  Hvis myndigheden påviser, at der mellem medlemsstaternes lovgivning og praksis opstår uoverensstemmelser, der kan være til skade for en ensartet beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i EU, informerer den Kommissionen herom.

3.
     
  Myndigheden kan på eget initiativ udstede henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger under den tredje søjle.

4.
     
  Myndighedens udtalelser og henstillinger fremsendes til Kommissionen.

| c) | hvis de ønskede oplysninger og efterretninger
  klart
  står i misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål. |
| --- | --- |

c)

hvis de ønskede oplysninger og efterretninger
  klart
  står i misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål.

| c) | hvis de ønskede oplysninger og efterretninger står i misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål. |
| --- | --- |

c)

hvis de ønskede oplysninger og efterretninger står i misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål.

En kompetent retshåndhævende myndighed kan også afvise at meddele oplysninger, hvis den har grund til at antage, at den stat, der anmoder om oplysningerne, kan bruge oplysningerne til at retsforfølge andre lovovertrædelser end dem, der er angivet i anmodningen. De modtagne oplysninger må kun bruges med henblik på retsforfølgning af den i anmodningen angivne forbrydelse.

Artikel 11a

Domstolens kompetence

Hver medlemsstat godkender, at De Europæiske Fællesskabers Domstol får kompetence til at træffe præjudiciel afgørelse om gyldigheden og fortolkningen af denne rammeafgørelse, jf. artikel 35, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union.

---

(1)  EUT C 281 af 18.11.2004, s. 5.

(2)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31

  .

(3)  

  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3

  .

(4)  

  EFT L 271 af 24.10.2000, s. 1

  .

P6_TA(2005)0217

Informationsudveksling vedrørende terrorhandlinger *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (15599/2004 - C6-0007/2004 - 2004/0069(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets tekst (15599/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets tekst (15599/2004),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0221) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0221) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra c),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0007/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0007/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Retsudvalget (A6-0160/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Retsudvalget (A6-0160/2005),

| 1. | godkender Rådets tekst som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets tekst som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter i væsentlig grad at ændre den tekst, der er forelagt til høring; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter i væsentlig grad at ændre den tekst, der er forelagt til høring;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (3a) | Det er nødvendigt at etablere et stærkt tillidsforhold mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og til Europol og Eurojust, idet manglen herpå hidtil har hindret en effektiv udveksling af oplysninger og efterretningsresultater. Bestræbelserne herpå bør omfatte:








  — | indførelse af fælles normer for databeskyttelse under tredje søjle under et uafhængigt fælles overvågningsorgans myndighed |
| --- | --- | --- |

(3a)

Det er nødvendigt at etablere et stærkt tillidsforhold mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og til Europol og Eurojust, idet manglen herpå hidtil har hindret en effektiv udveksling af oplysninger og efterretningsresultater. Bestræbelserne herpå bør omfatte:

—

indførelse af fælles normer for databeskyttelse under tredje søjle under et uafhængigt fælles overvågningsorgans myndighed

| — | udlevering til politimyndigheder af en håndbog i god praksis, hvoraf det på en enkel og praktisk måde fremgår, hvilket ansvar og hvilke pligter politiet har på databeskyttelsesområdet |
| --- | --- |

—

udlevering til politimyndigheder af en håndbog i god praksis, hvoraf det på en enkel og praktisk måde fremgår, hvilket ansvar og hvilke pligter politiet har på databeskyttelsesområdet

| — | indførelse af mindstenormer på det straffe- og procesretlige område |
| --- | --- |

—

indførelse af mindstenormer på det straffe- og procesretlige område

| — | generel kompetence til EF-Domstolen i spørgsmål under tredje søjle |
| --- | --- |

—

generel kompetence til EF-Domstolen i spørgsmål under tredje søjle

| — | garanti for fuld parlamentarisk kontrol. |
| --- | --- |

—

garanti for fuld parlamentarisk kontrol.

| (5) | Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for gensidighed bedre gennemføres på unionsplan
  ;
  Den Europæiske Union kan
  derfor
  træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(5)

Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for gensidighed bedre gennemføres på unionsplan
  ;
  Den Europæiske Union kan
  derfor
  træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (5) | Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for gensidighed bedre gennemføres
  via et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne og
  på unionsplan
  , idet
  Den Europæiske Union kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(5)

Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for gensidighed bedre gennemføres
  via et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne og
  på unionsplan
  , idet
  Den Europæiske Union kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (5b) | I denne afgørelse anvendes mutatis mutandis det samme niveau for beskyttelse af oplysninger som det niveau, der er fastsat under den første søjle ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (2)

  , og under tredje søjle etableres en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger. Denne myndighed skal udøve sine funktioner fuldstændig uafhængigt og skal ud fra denne særlige egenskab rådgive EU-institutionerne og navnlig medvirke til ensartet anvendelse af de nationale regler, der vedtages til gennemførelse af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(5b)

I denne afgørelse anvendes mutatis mutandis det samme niveau for beskyttelse af oplysninger som det niveau, der er fastsat under den første søjle ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (2)

  , og under tredje søjle etableres en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger. Denne myndighed skal udøve sine funktioner fuldstændig uafhængigt og skal ud fra denne særlige egenskab rådgive EU-institutionerne og navnlig medvirke til ensartet anvendelse af de nationale regler, der vedtages til gennemførelse af denne afgørelse.

| (5c) | Medlemsstaterne er fast besluttet på at tage yderligere skridt til en hurtig ratificering af alle internationale konventioner og protokoller, som er relevante i bekæmpelsen af terrorisme, herunder de protokoller, der medfører ændringer af Europol-konventionen, og forpligter sig til yderligere at fremme processen for global ratificering af de relevante internationale instrumenter, der vedrører tredjelandes bekæmpelse af terrorisme, og tilskynde disse lande til at yde støtte og teknisk bistand til gennemførelsen heraf. |
| --- | --- |

(5c)

Medlemsstaterne er fast besluttet på at tage yderligere skridt til en hurtig ratificering af alle internationale konventioner og protokoller, som er relevante i bekæmpelsen af terrorisme, herunder de protokoller, der medfører ændringer af Europol-konventionen, og forpligter sig til yderligere at fremme processen for global ratificering af de relevante internationale instrumenter, der vedrører tredjelandes bekæmpelse af terrorisme, og tilskynde disse lande til at yde støtte og teknisk bistand til gennemførelsen heraf.

Artikel 1a

Udveksling af oplysninger om terrorhandlinger mellem politivæsen og andre retshåndhævende myndigheder

1.
     
  Hver medlemsstat sikrer, at alle relevante oplysninger, som dens politivæsen eller andre retshåndhævende myndigheder besidder eller har adgang til uden brug af tvangsindgreb, kan meddeles det kompetente politivæsen eller andre retshåndhævende myndigheder i de øvrige medlemsstater i overensstemmelse med denne afgørelse.

2.
     
  Hver medlemsstat sikrer, at betingelserne for meddelelse af oplysninger til de øvrige medlemsstaters kompetente politivæsen eller andre retshåndhævende myndigheder ikke er strengere end de betingelser, der gælder nationalt for meddelelse af og anmodning om oplysninger.

3.
     
  Oplysninger meddeles efter anmodning fra et kompetent politivæsen eller anden retshåndhævende myndighed, der handler inden for rammer fastsat i den nationale lovgivning, og som foretager en efterforskning vedrørende terrorhandlinger.

Udveksling
  af oplysninger om terrorhandlinger

Videregivelse
  af oplysninger om terrorhandlinger
  til Europol og Eurojust

| da) | domme for terrorhandlinger og om de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse handlinger; ændres domme afsagt af domstole i første instans ved appelinstansen, videregiver den anmodede medlemsstat straks de ændrede oplysninger til den anmodende medlemsstat |
| --- | --- |

da)

domme for terrorhandlinger og om de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse handlinger; ændres domme afsagt af domstole i første instans ved appelinstansen, videregiver den anmodede medlemsstat straks de ændrede oplysninger til den anmodende medlemsstat

| db) | den idømte straf samt relevante oplysninger om dens fuldbyrdelse |
| --- | --- |

db)

den idømte straf samt relevante oplysninger om dens fuldbyrdelse

| dc) | de tab af rettigheder, der følger af dommene |
| --- | --- |

dc)

de tab af rettigheder, der følger af dommene

| dd) | tidligere straffe |
| --- | --- |

dd)

tidligere straffe

| c) | oplysninger om
  endelige
  domme for terrorhandlinger samt de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse terrorhandlinger |
| --- | --- |

c)

oplysninger om
  endelige
  domme for terrorhandlinger samt de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse terrorhandlinger

| c) | oplysninger om domme for terrorhandlinger samt de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse terrorhandlinger
  ; ændres domme afsagt af domstole i første instans ved appelinstansen, meddeler den anmodede medlemsstat straks de ændrede oplysninger til den anmodende medlemsstat |
| --- | --- |

c)

oplysninger om domme for terrorhandlinger samt de specifikke omstændigheder, der knytter sig til disse terrorhandlinger
  ; ændres domme afsagt af domstole i første instans ved appelinstansen, meddeler den anmodede medlemsstat straks de ændrede oplysninger til den anmodende medlemsstat

| ca) | de idømte domme samt relevante oplysninger om deres fuldbyrdelse |
| --- | --- |

ca)

de idømte domme samt relevante oplysninger om deres fuldbyrdelse

| cb) | de tab af rettigheder, der følger af dommene |
| --- | --- |

cb)

de tab af rettigheder, der følger af dommene

| cc) | tidligere straffe |
| --- | --- |

cc)

tidligere straffe

Artikel 2a

Kontrol og sletning af oplysninger om terrorhandlinger

1.
     
  Europol og Eurojust kontrollerer en gang om året oplysninger meddelt i overensstemmelse med artikel 2 for at sikre sig, at de er ajourførte.

2.
     
  Europol og Eurojust sletter efter tre år oplysningerne meddelt i overensstemmelse med artikel 2, hvis de ikke har forbindelse med igangværende efterforskning.

3.
     
  I undtagelsestilfælde kan fristen i stk. 2 forlænges. Europol og Eurojust sørger for at have en passende procedure til vurdering af sådanne undtagelser.

Artikel 3a

EF-Domstolens kompetence

Den enkelte medlemsstat anerkender jurisdiktionen for EF-Domstolen, som har kompetence til at afsige en præjudiciel kendelse om gyldigheden og fortolkningen af denne afgørelse i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 35, stk. 2.

Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger
  for
  at sikre, at
  anmodninger fra andre medlemsstater om gensidig retshjælp og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i forbindelse med terrorhandlinger behandles som hastesager med høj prioritet
  .

Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger
  til
  at sikre,
  at alle relevante oplysninger, der foreligger i dokumenter, sagsakter, data, genstande eller andre bevismidler, der er beslaglagt eller konfiskeret som led i strafferetlige efterforskninger eller straffesager i forbindelse med terrorhandlinger, straks kan gøres tilgængelige for eller videregives til andre interesserede medlemsstaters myndigheder i overensstemmelse med national ret og relevante internationale juridiske instrumenter, når de pågældende oplysninger anses som væsentlige for, at der i disse medlemsstater gennemføres eller eventuelt vil blive indledt efterforskninger, eller når der er indledt retsforfølgning i forbindelse med terrorhandlinger.

(Artikel 2, stk. 5, bortfalder herved)

Kan en oplysning ikke meddeles straks, meddeler den kompetente myndighed straks, hvornår dette kan ske, hvilket skal være inden for højst 12 timer eller - ved oplysninger, der forudsætter overholdelse af formelle procedurer eller forudgående henvendelse til andre myndigheder - inden for højst 48 timer i tilfælde af hastende anmodninger og inden for 10 arbejdsdage i andre tilfælde.

De i stk. 1a fastsatte frister gælder fra det tidspunkt, hvor den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat modtager anmodningen om oplysninger.

Artikel 4a

Spontan udveksling af oplysninger

Uden at det berører anvendelsen af artikel 2 og 3, meddeler politimyndigheder eller andre kompetente retshåndhævende myndigheder på eget initiativ de politimyndigheder eller andre kompetente retshåndhævende myndigheder i andre berørte medlemsstater oplysninger, hvis der er faktuelle grunde til at tro, at oplysningerne vil kunne bidrage til afsløring, forebyggelse eller efterforskning af lovovertrædelser eller kriminelle aktiviteter i forbindelse med en terrorhandling.

Meddelelse af oplysninger i henhold til stk. 1 begrænses til det, der skønnes relevant og nødvendigt for at kunne afsløre, forebygge eller efterforske den pågældende lovovertrædelse eller kriminelle aktivitet.

De berørte politimyndigheder eller andre kompetente retshåndhævende myndigheder angiver de faktuelle saglige årsager til spontant at udveksle oplysninger i henhold til stk. 1 og begrunder dem klart og tydeligt.

Artikel 4b

Grunde til at tilbageholde oplysninger

Politimynddigheder eller andre kompetente retshåndhævende myndigheder kan kun afvise at meddele oplysninger, hvis der er faktuelle grunde til at antage,

| a) | at oplysningernes meddelelse vil kunne skade den anmodede medlemsstats vitale sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

a)

at oplysningernes meddelelse vil kunne skade den anmodede medlemsstats vitale sikkerhedsinteresser

| b) | at oplysningernes meddelelse vil kunne bringe et positivt resultat af en igangværende efterforskning i fare |
| --- | --- |

b)

at oplysningernes meddelelse vil kunne bringe et positivt resultat af en igangværende efterforskning i fare

| c) | at de ønskede oplysninger står i et klart misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål. |
| --- | --- |

c)

at de ønskede oplysninger står i et klart misforhold til eller er irrelevante for det angivne formål.

Artikel 4c

Principper for indsamling og behandling af oplysninger

1.
     
  Oplysninger, herunder personoplysninger, der udveksles eller meddeles i henhold til denne afgørelse, skal

| a) | være nøjagtige, hensigtsmæssige og relevante i forhold til de formål, hvortil de indsamles og behandles yderligere |
| --- | --- |

a)

være nøjagtige, hensigtsmæssige og relevante i forhold til de formål, hvortil de indsamles og behandles yderligere

| b) | indsamles og behandles udelukkende for at gøre det muligt at udføre lovlige opgaver. |
| --- | --- |

b)

indsamles og behandles udelukkende for at gøre det muligt at udføre lovlige opgaver.

Oplysninger om privatlivet samt oplysninger om privatpersoner, der ikke er mistænkt, må kun indsamles, hvis det er absolut nødvendigt, og under overholdelse af strenge betingelser.

2.
     
  Fuldstændigheden og fortroligheden af oplysninger, der meddeles i henhold til denne afgørelse, garanteres i alle faser af udvekslingen og behandlingen af disse.

Kilderne til oplysningerne beskyttes.

Artikel 4d

Den berørte persons ret til adgang til oplysningerne

Den person, der er berørt af de indsamlede oplysninger, skal

| a) | informeres om eksistensen af oplysninger om sin person, medmindre der er en væsentlig hindring herfor |
| --- | --- |

a)

informeres om eksistensen af oplysninger om sin person, medmindre der er en væsentlig hindring herfor

| b) | gratis have ret til adgang til oplysninger, der vedrører personen, og ret til at berigtige ukorrekte oplysninger, medmindre en sådan adgang kan være til skade for den offentlige sikkerhed, den offentlige orden eller tredjemands rettigheder og friheder, eller når det kan lægge hindringer i vejen for igangværende efterforskning |
| --- | --- |

b)

gratis have ret til adgang til oplysninger, der vedrører personen, og ret til at berigtige ukorrekte oplysninger, medmindre en sådan adgang kan være til skade for den offentlige sikkerhed, den offentlige orden eller tredjemands rettigheder og friheder, eller når det kan lægge hindringer i vejen for igangværende efterforskning

| c) | i tilfælde af misbrug af oplysninger i henhold til denne artikel gratis have ret til at fremsætte en indsigelse, der kan gøre det muligt for vedkommende at genetablere lovligheden og i givet fald få erstatning, hvis principperne i denne artikel ikke er overholdt. |
| --- | --- |

c)

i tilfælde af misbrug af oplysninger i henhold til denne artikel gratis have ret til at fremsætte en indsigelse, der kan gøre det muligt for vedkommende at genetablere lovligheden og i givet fald få erstatning, hvis principperne i denne artikel ikke er overholdt.

Artikel 4e

Fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger

1.
     
  Der oprettes en fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger (i det følgende benævnt »myndigheden«).

Myndigheden har rådgivende karakter og er uafhængig.

2.
     
  Myndigheden består af en repræsentant for den eller de tilsynsmyndigheder, som den enkelte medlemsstat har udpeget, en repræsentant for den eller de myndigheder, der er oprettet til institutionerne, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse samt fællesskabsorganerne og en repræsentant for Kommissionen.

Det enkelte medlem af myndigheden udnævnes af den institution, den myndighed eller de myndigheder, som vedkommende repræsenterer. Når en medlemsstat har udnævnt flere tilsynsmyndigheder, skal disse udpege en fælles repræsentant. Det samme gælder for de myndigheder, der oprettes til fællesskabsinstitutionerne og -organerne.

3.
     
  Myndigheden træffer beslutning med simpelt flertal blandt repræsentanterne for tilsynsmyndighederne.

4.
     
  Myndigheden vælger en formand. Formandens mandat gælder i to år. Mandatet kan fornys.

5.
     
  Myndigheden bistås af det ved Rådets afgørelse 2000/641/RIA af 17. oktober 2000

   (3)

  oprettede sekretariat for de fælles tilsyns-/kontrolorganer vedrørende databeskyttelse.

Sekretariatet overføres snarest muligt til Kommissionen.

Artikel 4f

Opgave for den fælles tilsynsmyndighed med ansvar for beskyttelse af personoplysninger

1.
     
  Myndighedens opgave er

| a) | at undersøge ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelse af nationale forskrifter til gennemførelse af denne afgørelse |
| --- | --- |

a)

at undersøge ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelse af nationale forskrifter til gennemførelse af denne afgørelse

| b) | at afgive udtalelse til Kommissionen om beskyttelsesniveauet i EU |
| --- | --- |

b)

at afgive udtalelse til Kommissionen om beskyttelsesniveauet i EU

| c) | at rådgive om ethvert forslag til ændring af denne afgørelse, ethvert forslag til yderligere eller særlige foranstaltninger til sikring af fysiske personers rettigheder og friheder i forbindelse med behandling af personoplysninger samt om ethvert andet EU-lovforslag, der har indflydelse på disse rettigheder og friheder |
| --- | --- |

c)

at rådgive om ethvert forslag til ændring af denne afgørelse, ethvert forslag til yderligere eller særlige foranstaltninger til sikring af fysiske personers rettigheder og friheder i forbindelse med behandling af personoplysninger samt om ethvert andet EU-lovforslag, der har indflydelse på disse rettigheder og friheder

| d) | at afgive udtalelse om adfærdskodekser, der udarbejdes i EU. |
| --- | --- |

d)

at afgive udtalelse om adfærdskodekser, der udarbejdes i EU.

2.
     
  Hvis myndigheden påviser, at der mellem medlemsstaternes lovgivning og praksis opstår uoverensstemmelser, der kan være til skade for en ensartet beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i EU, informerer den Kommissionen herom.

3.
     
  Myndigheden kan på eget initiativ udstede henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger under den tredje søjle.

4.
     
  Myndighedens udtalelser og henstillinger fremsendes til Kommissionen.

5.
     
  Som led i udførelsen af dens opgaver har myndigheden beføjelse til at undersøge og en faktisk beføjelse til at intervenere, der navnlig gør det muligt i givet fald at træffe enhver nødvendig foranstaltning til at berigtige, midlertidigt eller endeligt forbyde behandlingen af eller slette enhver indsamlet oplysning, når indsamlingen er sket i strid med artikel 9a og 9b.

6.
     
  Enhver person kan indsende en anmodning til myndigheden om beskyttelse af sine rettigheder og friheder i forbindelse med behandling af personoplysninger.

Den berørte person informeres om den videre behandling af hans eller hendes anmodning.

7.
     
  Kommissionen giver myndigheden meddelelse om sin opfølgning af myndighedens udtalelser og henstillinger. Den udfærdiger i den forbindelse en rapport, der ligeledes fremsendes til Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten offentliggøres.

8.
     
  Myndigheden udarbejder en årlig situationsrapport om beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger under den tredje søjle og fremsender den til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Rapporten offentliggøres.

Artikel 4g

Rapporter fra Europol og Eurojust

Europol og Eurojust forelægger Europa-Parlamentet og Rådet årlige rapporter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(3)  EFT L 271 af 24.10.2000, s. 1.

P6_TA(2005)0218

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2004/2198(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger om tidligere årsberetninger fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tidligere årsberetninger fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF),

| — | der henviser til Kommissionens rapport om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig (KOM(2004)0573), inklusive bilagene (SEK(2004)1058 og SEK(2004)1059), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig (KOM(2004)0573), inklusive bilagene (SEK(2004)1058 og SEK(2004)1059),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser, bekæmpelse af svig, aktivitetsplan 2004-2005 (KOM(2004)0544), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser, bekæmpelse af svig, aktivitetsplan 2004-2005 (KOM(2004)0544),

| — | der henviser til beretningen fra OLAF om virksomheden i det år, der afsluttedes i juni 2004 (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til beretningen fra OLAF om virksomheden i det år, der afsluttedes i juni 2004 (1)

| — | der henviser til OLAF-overvågningsudvalgets aktivitetsrapport (2) for perioden juni 2003-juli 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF-overvågningsudvalgets aktivitetsrapport (2) for perioden juni 2003-juli 2004,

| — | der henviser til Revisionsrettens beretning for regnskabsåret 2003 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens beretning for regnskabsåret 2003 (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 280, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 280, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Regionaludviklingsudvalget (A6-0151/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Regionaludviklingsudvalget (A6-0151/2005),

Omfanget af de rapporterede uregelmæssigheder og tilfælde af svig

| 1. | konstaterer, at der i 2003 fra medlemsstaterne blev rapporteret uregelmæssigheder og tilfælde af svig inden for områderne egne indtægter, landbrugsudgifter og strukturpolitiske initiativer i et omfang af i alt godt 922 mio. EUR; henviser til, at de tal, som medlemsstaterne har meddelt Bruxelles, kan opdeles således:






  — | egne midler: 269,9 mio. EUR (2002: 341,9 mio. EUR), |
| --- | --- | --- |

1.

konstaterer, at der i 2003 fra medlemsstaterne blev rapporteret uregelmæssigheder og tilfælde af svig inden for områderne egne indtægter, landbrugsudgifter og strukturpolitiske initiativer i et omfang af i alt godt 922 mio. EUR; henviser til, at de tal, som medlemsstaterne har meddelt Bruxelles, kan opdeles således:

—

egne midler: 269,9 mio. EUR (2002: 341,9 mio. EUR),

| — | EUGFL-Garantisektionen: 169,7 mio. EUR (2002: 198,1 mio. EUR), |
| --- | --- |

—

EUGFL-Garantisektionen: 169,7 mio. EUR (2002: 198,1 mio. EUR),

| — | strukturpolitiske initiativer: 482,2 mio. EUR (2002: 614,1 mio. EUR); |
| --- | --- |

—

strukturpolitiske initiativer: 482,2 mio. EUR (2002: 614,1 mio. EUR);

| 2. | konstaterer, at det rapporterede samlede tab i 2002 i alt var på 1,15 mia. EUR og dermed var højere end i 2003; minder om, at betydningen af sådanne udsving i beløbet fra det ene år til det næste ikke må overvurderes, og at de kan være påvirket af mange forskellige faktorer; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at det rapporterede samlede tab i 2002 i alt var på 1,15 mia. EUR og dermed var højere end i 2003; minder om, at betydningen af sådanne udsving i beløbet fra det ene år til det næste ikke må overvurderes, og at de kan være påvirket af mange forskellige faktorer;

| 3. | fremhæver dog, at tabene i beretningen for EUGFL set over en længere periode er markant faldende, mens der inden for strukturfondene kan konstateres en kraftig stigning; bemærker således, at det rapporterede tab på EUGFL-området i 2000 stadig var på 474,6 mio. EUR, mens det inden for strukturfondene i 2000 kun udgjorde 114,3 mio. EUR; henviser til, at de to områders relative betydning i statistikken over tilfælde af svig nu næsten er omvendt; |
| --- | --- |

3.

fremhæver dog, at tabene i beretningen for EUGFL set over en længere periode er markant faldende, mens der inden for strukturfondene kan konstateres en kraftig stigning; bemærker således, at det rapporterede tab på EUGFL-området i 2000 stadig var på 474,6 mio. EUR, mens det inden for strukturfondene i 2000 kun udgjorde 114,3 mio. EUR; henviser til, at de to områders relative betydning i statistikken over tilfælde af svig nu næsten er omvendt;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at forbedre kontrol- og styringssystemerne for strukturfondene og sikre, at risikoen for svig reduceres betragteligt, samt at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1681/94 (4) finder fuld anvendelse, især hvad angår proceduren for rettidig, tydelig og fuldstændig indberetning; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at forbedre kontrol- og styringssystemerne for strukturfondene og sikre, at risikoen for svig reduceres betragteligt, samt at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1681/94 (4) finder fuld anvendelse, især hvad angår proceduren for rettidig, tydelig og fuldstændig indberetning;

| 5. | konstaterer, at OLAF i beretningsperioden har registreret 637 nye sager, og at de økonomiske konsekvenser af alle sager, som den 30. juni 2004 endnu blev undersøgt, blev skønnet til 1,37 mia. EUR; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at OLAF i beretningsperioden har registreret 637 nye sager, og at de økonomiske konsekvenser af alle sager, som den 30. juni 2004 endnu blev undersøgt, blev skønnet til 1,37 mia. EUR;

| 6. | konstaterer desuden, at det samlede beløb for alle sager, hvor OLAF ved afslutningen af sin beretningsperiode (juli 2003-juni 2004) havde indledt opfølgningsaktiviteter, beløb sig til 1,76 mia. EUR (5); |
| --- | --- |

6.

konstaterer desuden, at det samlede beløb for alle sager, hvor OLAF ved afslutningen af sin beretningsperiode (juli 2003-juni 2004) havde indledt opfølgningsaktiviteter, beløb sig til 1,76 mia. EUR (5);

| 7. | konstaterer, at der ved afslutningen af OLAF-beretningsperioden pågik 55 efterforskninger i de nye medlems- og tiltrædelseslande; disse efterforskninger gjaldt især sektorerne bistand til tredjelande, cigaretter og landbrug; understreger i denne forbindelse nytten af koordinationstjenesten til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at der ved afslutningen af OLAF-beretningsperioden pågik 55 efterforskninger i de nye medlems- og tiltrædelseslande; disse efterforskninger gjaldt især sektorerne bistand til tredjelande, cigaretter og landbrug; understreger i denne forbindelse nytten af koordinationstjenesten til bekæmpelse af svig;

| 8. | beklager, at det hidtil ikke har været muligt at foretage en korrekt sammenligning af de rapporter, som Kommissionen og OLAF har fremlagt, og glæder sig over, at man nu agter at harmonisere beretningsperioderne; |
| --- | --- |

8.

beklager, at det hidtil ikke har været muligt at foretage en korrekt sammenligning af de rapporter, som Kommissionen og OLAF har fremlagt, og glæder sig over, at man nu agter at harmonisere beretningsperioderne;

Inddrivelse af for meget store eller uretmæssigt udbetalte beløb

| 9. | minder om, at der inden for områderne egne indtægter, landbrugsudgifter og strukturpolitiske initiativer i alt skal inddrives 3 mia. EUR fra 2003 og tidligere år (6); |
| --- | --- |

9.

minder om, at der inden for områderne egne indtægter, landbrugsudgifter og strukturpolitiske initiativer i alt skal inddrives 3 mia. EUR fra 2003 og tidligere år (6);

| 10. | går ind for en forenkling af definitionerne på typer af svig og metoder til opdagelse heraf; anmoder på denne baggrund Kommissionen om at give tilladelse til en opdeling af arbejdet i landbrugssektoren, så OLAF fremover bliver ansvarligt for undersøgelserne, mens Generaldirektoratet for Landbrug skal være ansvarligt for inddrivelserne; |
| --- | --- |

10.

går ind for en forenkling af definitionerne på typer af svig og metoder til opdagelse heraf; anmoder på denne baggrund Kommissionen om at give tilladelse til en opdeling af arbejdet i landbrugssektoren, så OLAF fremover bliver ansvarligt for undersøgelserne, mens Generaldirektoratet for Landbrug skal være ansvarligt for inddrivelserne;

| 11. | minder også om Revisionsrettens særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik (7); henviser til, at der ifølge denne fra 1971 til september 2004 i alt er rapporteret uregelmæssigheder på 3,1 mia. EUR i denne sektor; 626 mio. EUR (20,2 %) er inddrevet fra modtagerne af midlerne, 156 mio. EUR (5 %) måtte afholdes af EUGFL og 144 mio. EUR (4,6 %) af medlemsstaterne; påpeger, at der således endnu skal inddrives 2,2 mia. EUR (70 %); |
| --- | --- |

11.

minder også om Revisionsrettens særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik (7); henviser til, at der ifølge denne fra 1971 til september 2004 i alt er rapporteret uregelmæssigheder på 3,1 mia. EUR i denne sektor; 626 mio. EUR (20,2 %) er inddrevet fra modtagerne af midlerne, 156 mio. EUR (5 %) måtte afholdes af EUGFL og 144 mio. EUR (4,6 %) af medlemsstaterne; påpeger, at der således endnu skal inddrives 2,2 mia. EUR (70 %);

| 12. | understreger medlemsstaternes primære ansvar for at sikre en hurtig og effektiv geninddrivelse af tabte budgetmidler; beklager, at medlemsstaterne hidtil kun i utilstrækkeligt omfang har opfyldt denne forpligtelse, og at de navnlig kun har indfriet deres rapporteringspligt over for Kommissionen på en mangelfuld måde; |
| --- | --- |

12.

understreger medlemsstaternes primære ansvar for at sikre en hurtig og effektiv geninddrivelse af tabte budgetmidler; beklager, at medlemsstaterne hidtil kun i utilstrækkeligt omfang har opfyldt denne forpligtelse, og at de navnlig kun har indfriet deres rapporteringspligt over for Kommissionen på en mangelfuld måde;

| 13. | glæder sig over arbejdet i taskforcen »inddrivelse« til behandling af de udestående fordringer inden for landbrugsområdet, som frem til marts 2005 skulle behandle godt 4 000 sager; er i denne forbindelse taknemmeligt for Revisionsrettens særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over arbejdet i taskforcen »inddrivelse« til behandling af de udestående fordringer inden for landbrugsområdet, som frem til marts 2005 skulle behandle godt 4 000 sager; er i denne forbindelse taknemmeligt for Revisionsrettens særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik;

| 14. | roser det fremskridt, som taskforcen »inddrivelse« har opnået; henviser til, at det således er konstateret, at af de 2,18 mia. EUR er 812 mio. EUR blokeret på grund af løbende retssager, og 247 mio. EUR betragtes af medlemslandene som uerholdelige (f.eks. på grund af konkurs); påpeger, at det heraf følger, at der på nuværende tidspunkt skulle inddrives 1,12 mia. EUR; |
| --- | --- |

14.

roser det fremskridt, som taskforcen »inddrivelse« har opnået; henviser til, at det således er konstateret, at af de 2,18 mia. EUR er 812 mio. EUR blokeret på grund af løbende retssager, og 247 mio. EUR betragtes af medlemslandene som uerholdelige (f.eks. på grund af konkurs); påpeger, at det heraf følger, at der på nuværende tidspunkt skulle inddrives 1,12 mia. EUR;

| 15. | glæder sig over, at beløbet til inddrivelse efter den konkrete undersøgelse af enkeltsager kunne reduceres yderligere fra 1,12 mia. EUR til 765 mio. EUR (f.eks. ved at undgå dobbelte registreringer); |
| --- | --- |

15.

glæder sig over, at beløbet til inddrivelse efter den konkrete undersøgelse af enkeltsager kunne reduceres yderligere fra 1,12 mia. EUR til 765 mio. EUR (f.eks. ved at undgå dobbelte registreringer);

| 16. | konstaterer, at af de nævnte 765 mio. EUR bør 115 millioner i henhold til taskforcens analyse påbyrdes EUGFL og 650 millioner medlemsstaterne; henviser til, at medlemsstaterne er allerede underrettet herom ved brev; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at af de nævnte 765 mio. EUR bør 115 millioner i henhold til taskforcens analyse påbyrdes EUGFL og 650 millioner medlemsstaterne; henviser til, at medlemsstaterne er allerede underrettet herom ved brev;

| 17. | kritiserer, at det ofte er de lande, hvis rapporterede uregelmæssigheder opviser det største økonomiske tab (2003: Spanien 112 367 457 EUR, Italien 16 896 556 EUR og Frankrig 12 221 826 EUR), der også kan fremvise den laveste inddrivelsesrate (2003: Spanien 4,9 %, Italien 13,9 % og Frankrig 15,6 %); henviser til, at Spanien for eksportrestitutionernes vedkommende står for knap 50 % af tabet (2003: 8 694 350 EUR ud af i alt 17 514 557 euro), men kun har inddrevet 9,3 %; |
| --- | --- |

17.

kritiserer, at det ofte er de lande, hvis rapporterede uregelmæssigheder opviser det største økonomiske tab (2003: Spanien 112 367 457 EUR, Italien 16 896 556 EUR og Frankrig 12 221 826 EUR), der også kan fremvise den laveste inddrivelsesrate (2003: Spanien 4,9 %, Italien 13,9 % og Frankrig 15,6 %); henviser til, at Spanien for eksportrestitutionernes vedkommende står for knap 50 % af tabet (2003: 8 694 350 EUR ud af i alt 17 514 557 euro), men kun har inddrevet 9,3 %;

| 18. | håber, at den taskforce, der blev anvendt fra 2003 og skal undersøge de sager, som går længere tilbage end 1999, vil bidrage til, at en del af de udestående beløb kan inddrives; |
| --- | --- |

18.

håber, at den taskforce, der blev anvendt fra 2003 og skal undersøge de sager, som går længere tilbage end 1999, vil bidrage til, at en del af de udestående beløb kan inddrives;

| 19. | minder på ny om domspraksis fra EF-Domstolen (8), som allerede i sin dom af 11. oktober 1990 (retssag C 34/89, Republikken Italien/Kommissionen) (9) har indskærpet medlemsstaterne at overholde deres pligt til at udvise omhu; |
| --- | --- |

19.

minder på ny om domspraksis fra EF-Domstolen (8), som allerede i sin dom af 11. oktober 1990 (retssag C 34/89, Republikken Italien/Kommissionen) (9) har indskærpet medlemsstaterne at overholde deres pligt til at udvise omhu;

| 20. | mener, at manglende inddrivelse af uregelmæssige udbetalinger inden for fire år (ved forvaltningsmæssige foranstaltninger) respektive inden for otte år (ad rettens vej) er en grov misligholdelse af pligten til at udvise omhu; henviser til, at det pågældende land i så fald skulle være forpligtet til selv at betale det skyldige beløb; påpeger, at medlemsstaterne på denne måde kunne opmuntres til at påtage sig et ansvar på et tidligt tidspunkt og proaktivt afhjælpe fejl; henviser til, at en sådan fremgangsmåde også ville lette arbejdet for Kommissionen, som står til ansvar over for Parlamentet; glæder sig derfor over forslag fra Kommissionen, som går i denne retning (10); |
| --- | --- |

20.

mener, at manglende inddrivelse af uregelmæssige udbetalinger inden for fire år (ved forvaltningsmæssige foranstaltninger) respektive inden for otte år (ad rettens vej) er en grov misligholdelse af pligten til at udvise omhu; henviser til, at det pågældende land i så fald skulle være forpligtet til selv at betale det skyldige beløb; påpeger, at medlemsstaterne på denne måde kunne opmuntres til at påtage sig et ansvar på et tidligt tidspunkt og proaktivt afhjælpe fejl; henviser til, at en sådan fremgangsmåde også ville lette arbejdet for Kommissionen, som står til ansvar over for Parlamentet; glæder sig derfor over forslag fra Kommissionen, som går i denne retning (10);

| 21. | glæder sig desuden over Kommissionens planer om at forbedre systemet med sorte lister, og opfordrer Kommissionen til at gennemgå alle muligheder for at ændre dette instrument til et effektivt middel til bekæmpelse af svig og i givet fald udvide det til at omfatte andre sektorer end blot landbrugsområdet; gør opmærksom på, at Tyskland, Frankrig, Østrig, Nederlandene, Spanien og Det Forenede Kongerige allerede benytter denne mulighed; |
| --- | --- |

21.

glæder sig desuden over Kommissionens planer om at forbedre systemet med sorte lister, og opfordrer Kommissionen til at gennemgå alle muligheder for at ændre dette instrument til et effektivt middel til bekæmpelse af svig og i givet fald udvide det til at omfatte andre sektorer end blot landbrugsområdet; gør opmærksom på, at Tyskland, Frankrig, Østrig, Nederlandene, Spanien og Det Forenede Kongerige allerede benytter denne mulighed;

| 22. | gentager sin anmodning til Kommissionen om at aflægge rapport om manglerne i systemet med den »sorte liste« (Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 af 22. juni 1995 om foranstaltninger, der skal træffes over for visse erhvervsdrivende, der drager fordel af transaktioner finansieret af EUGFL, Garantisektionen (11)); |
| --- | --- |

22.

gentager sin anmodning til Kommissionen om at aflægge rapport om manglerne i systemet med den »sorte liste« (Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 af 22. juni 1995 om foranstaltninger, der skal træffes over for visse erhvervsdrivende, der drager fordel af transaktioner finansieret af EUGFL, Garantisektionen (11));

| 23. | finder det ønskeligt, at det på grundlag af denne rapport overvejes, hvorvidt der bør gennemføres drastiske ændringer af systemet, eller om det bør erstattes med et mere effektivt system; |
| --- | --- |

23.

finder det ønskeligt, at det på grundlag af denne rapport overvejes, hvorvidt der bør gennemføres drastiske ændringer af systemet, eller om det bør erstattes med et mere effektivt system;

| 24. | er bekymret over, at en række medlemsstater, særlig Tyskland, Frankrig og Spanien, ikke efterkommer deres rapporteringspligt inden for de foreskrevne frister; henviser til, at 90 % af sagerne kun videresendes til Kommissionen inden for to år, hvilket forringer udsigten til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb; |
| --- | --- |

24.

er bekymret over, at en række medlemsstater, særlig Tyskland, Frankrig og Spanien, ikke efterkommer deres rapporteringspligt inden for de foreskrevne frister; henviser til, at 90 % af sagerne kun videresendes til Kommissionen inden for to år, hvilket forringer udsigten til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb;

| 25. | henviser til, at det af den seneste aktivitetsrapport fra OLAF fremgår, at efterforskerne skønner det samlede volumen for alle de sager, som OLAF har behandlet i de seneste fem år, til 5,34 mia. EUR; konstaterer, at det heraf hidtil kun har været muligt at inddrive godt 100 mio. EUR; påpeger, at dette kun svarer til 1,87 % af det skønnede tabsbeløb; forventer fra OLAF en analyse af årsagerne til denne lave inddrivelseskvote for de af kontoret behandlede sager; |
| --- | --- |

25.

henviser til, at det af den seneste aktivitetsrapport fra OLAF fremgår, at efterforskerne skønner det samlede volumen for alle de sager, som OLAF har behandlet i de seneste fem år, til 5,34 mia. EUR; konstaterer, at det heraf hidtil kun har været muligt at inddrive godt 100 mio. EUR; påpeger, at dette kun svarer til 1,87 % af det skønnede tabsbeløb; forventer fra OLAF en analyse af årsagerne til denne lave inddrivelseskvote for de af kontoret behandlede sager;

Svig med forfalsket smør

| 26. | minder om, at det økonomiske tab, der blev påført Fællesskabet som følge af den såkaldte Italburro-sag (forfalsket smør), der blev opdaget i 1999, sættes til over 100 mio. EUR, og er bekymret over, at indtil nu er kun knap 10 % af tabet, der af medlemsstaterne (Belgien, Tyskland og Frankrig) anslås til at andrage 100 mio. EUR, blevet inddrevet; mener, at dette eventuelt udgør en grov overtrædelse af medlemsstaternes pligt til at udvise omhu; |
| --- | --- |

26.

minder om, at det økonomiske tab, der blev påført Fællesskabet som følge af den såkaldte Italburro-sag (forfalsket smør), der blev opdaget i 1999, sættes til over 100 mio. EUR, og er bekymret over, at indtil nu er kun knap 10 % af tabet, der af medlemsstaterne (Belgien, Tyskland og Frankrig) anslås til at andrage 100 mio. EUR, blevet inddrevet; mener, at dette eventuelt udgør en grov overtrædelse af medlemsstaternes pligt til at udvise omhu;

| 27. | udtrykker kritik af det forhold, at der hidtil ikke er tilvejebragt klarhed om de eventuelle sundhedsrisici, der er opstået som følge af forfalskningen af smør; minder endvidere om, at forfalskningerne nærmest blev opdaget tilfældigt i forbindelse med efterforskning af mafiamord, men at der åbenbart ikke findes nogen rutinemæssig kontrol for at forhindre sådanne manipulationer; forventer, at Kommissionen stiller forslag om, hvordan sundhedsrisici som følge af forfalskning af fødevarer kan imødegås effektivt; |
| --- | --- |

27.

udtrykker kritik af det forhold, at der hidtil ikke er tilvejebragt klarhed om de eventuelle sundhedsrisici, der er opstået som følge af forfalskningen af smør; minder endvidere om, at forfalskningerne nærmest blev opdaget tilfældigt i forbindelse med efterforskning af mafiamord, men at der åbenbart ikke findes nogen rutinemæssig kontrol for at forhindre sådanne manipulationer; forventer, at Kommissionen stiller forslag om, hvordan sundhedsrisici som følge af forfalskning af fødevarer kan imødegås effektivt;

| 28. | opfordrer derfor Kommissionen til senest den 31. oktober 2005 at fremlægge en rapport, som ikke bare giver et overblik over status i inddrivelses- og straffesagen og om eventuelle sundhedsrisici, der er opstået som følge af det forfalskede smør, men som også rummer forslag til begrænsning af disse sundhedsrisici; minder om, at medlemsstaterne ved afsløringen af affæren i 2000 over for Kommissionen vægrede sig ved at lægge denne viden åbent frem; |
| --- | --- |

28.

opfordrer derfor Kommissionen til senest den 31. oktober 2005 at fremlægge en rapport, som ikke bare giver et overblik over status i inddrivelses- og straffesagen og om eventuelle sundhedsrisici, der er opstået som følge af det forfalskede smør, men som også rummer forslag til begrænsning af disse sundhedsrisici; minder om, at medlemsstaterne ved afsløringen af affæren i 2000 over for Kommissionen vægrede sig ved at lægge denne viden åbent frem;

| 29. | er forbavset over, at de offentlige organer i Tyskland kun har fremsat et tilbagebetalingskrav på 141 737 EUR over for de pågældende virksomheder, som i mellemtiden har rejst indsigelse mod dette krav, og at anklagemyndigheden i Belgien og Frankrig efter fem år ikke engang har indledt en straffesag; |
| --- | --- |

29.

er forbavset over, at de offentlige organer i Tyskland kun har fremsat et tilbagebetalingskrav på 141 737 EUR over for de pågældende virksomheder, som i mellemtiden har rejst indsigelse mod dette krav, og at anklagemyndigheden i Belgien og Frankrig efter fem år ikke engang har indledt en straffesag;

Bekæmpelse af cigaretsmugleri

| 30. | henviser til, at der i 2003 efter medlemsstaternes skøn blev opkrævet ca. 200 mio. EUR mindre i egne indtægter som følge af cigaretsmugleri, og at det samlede tab kan være langt større; |
| --- | --- |

30.

henviser til, at der i 2003 efter medlemsstaternes skøn blev opkrævet ca. 200 mio. EUR mindre i egne indtægter som følge af cigaretsmugleri, og at det samlede tab kan være langt større;

| 31. | udtrykker i denne forbindelse sin glæde over aftalen om bekæmpelse af cigaretsmugleri mellem Kommissionen (sammen med Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Finland) og Philip Morris International (PMI); påskønner i denne forbindelse over Kommissionens positive samarbejde med OLAF og hilser den afgørende operationelle støtte velkommen, som er udført af OLAF's taskforce for bekæmpelse af cigaretsmugling; gør opmærksom på, at aftalen indeholder foranstaltninger til forebyggelse af cigaretsmugling på længere sigt og er et forsøg på at finde en løsning på tvisten mellem Fællesskabet og virksomheden; gør desuden opmærksom på, at PMI over en tolvårig periode vil betale et beløb på omkring 1,25 mia. USD til Fællesskabet og medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anvende disse indbetalinger til finansiering af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af cigaretsmugling samt eftergørelse; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om anvendelsen af en betydelig del af disse indtægter og om nødvendigt at forelægge et foreløbigt ændringsbudget og forslag til et retsgrundlag; |
| --- | --- |

31.

udtrykker i denne forbindelse sin glæde over aftalen om bekæmpelse af cigaretsmugleri mellem Kommissionen (sammen med Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Finland) og Philip Morris International (PMI); påskønner i denne forbindelse over Kommissionens positive samarbejde med OLAF og hilser den afgørende operationelle støtte velkommen, som er udført af OLAF's taskforce for bekæmpelse af cigaretsmugling; gør opmærksom på, at aftalen indeholder foranstaltninger til forebyggelse af cigaretsmugling på længere sigt og er et forsøg på at finde en løsning på tvisten mellem Fællesskabet og virksomheden; gør desuden opmærksom på, at PMI over en tolvårig periode vil betale et beløb på omkring 1,25 mia. USD til Fællesskabet og medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anvende disse indbetalinger til finansiering af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af cigaretsmugling samt eftergørelse; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om anvendelsen af en betydelig del af disse indtægter og om nødvendigt at forelægge et foreløbigt ændringsbudget og forslag til et retsgrundlag;

| 32. | hilser det velkomment, at Irland, Malta og Østrig har tilsluttet sig aftalen; anmoder alle de øvrige medlemsstater om at tiltræde aftalen; opfordrer Kommissionen til også at arbejde for sådanne aftaler med andre cigaretproducenter; henviser til, at medlemsstaterne bør tage afstand fra selv at forhandle aftaler med cigaretproducenter, da Kommissionen står i en væsentligt bedre forhandlingsposition; |
| --- | --- |

32.

hilser det velkomment, at Irland, Malta og Østrig har tilsluttet sig aftalen; anmoder alle de øvrige medlemsstater om at tiltræde aftalen; opfordrer Kommissionen til også at arbejde for sådanne aftaler med andre cigaretproducenter; henviser til, at medlemsstaterne bør tage afstand fra selv at forhandle aftaler med cigaretproducenter, da Kommissionen står i en væsentligt bedre forhandlingsposition;

| 33. | advarer mod, at stigende afgifter på cigaretter på den ene side fører til en ændring af forbrugsmønsteret (f.eks. skift til billige produkter), og at høje tobaksafgifter på den anden side er et yderligere incitament til kriminelle handlinger (f.eks. smugleri eller forfalskning af cigaretter); |
| --- | --- |

33.

advarer mod, at stigende afgifter på cigaretter på den ene side fører til en ændring af forbrugsmønsteret (f.eks. skift til billige produkter), og at høje tobaksafgifter på den anden side er et yderligere incitament til kriminelle handlinger (f.eks. smugleri eller forfalskning af cigaretter);

| 34. | konstaterer, at den ulovlige småhandel (især med forfalskede cigaretter) er voksende, og at bekæmpelse af den er meget vanskelig; |
| --- | --- |

34.

konstaterer, at den ulovlige småhandel (især med forfalskede cigaretter) er voksende, og at bekæmpelse af den er meget vanskelig;

| 35. | henviser til, at de smuglerveje, som benyttes af cigaretsmuglere, lige så godt kan benyttes af narkotikasmuglere og andre smuglere; |
| --- | --- |

35.

henviser til, at de smuglerveje, som benyttes af cigaretsmuglere, lige så godt kan benyttes af narkotikasmuglere og andre smuglere;

| 36. | advarer mod, at prisforskellen på cigaretter mellem gamle og nye medlemsstater får smugleri til at fremstå som attraktivt, især da der ganske vist findes overgangsfrister i form af mængdemæssige begrænsninger for import af tobaksprodukter ved private rejser fra de nye til de gamle medlemsstater, mens personer og køretøjer kun kan kontrolleres ved stikprøver; |
| --- | --- |

36.

advarer mod, at prisforskellen på cigaretter mellem gamle og nye medlemsstater får smugleri til at fremstå som attraktivt, især da der ganske vist findes overgangsfrister i form af mængdemæssige begrænsninger for import af tobaksprodukter ved private rejser fra de nye til de gamle medlemsstater, mens personer og køretøjer kun kan kontrolleres ved stikprøver;

| 37. | mener derfor, det er nødvendigt at forbedre den gensidige administrative bistand og informationsudvekslingen mellem de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne og også på verdensplan yderligere; påpeger desuden, at ledige stillinger i toldvæsenet bør besættes og toldkontorerne i øget omfang forsynes med mobile enheder, som medlemsstaterne kunne finansiere med midler fra PMI-aftalen; |
| --- | --- |

37.

mener derfor, det er nødvendigt at forbedre den gensidige administrative bistand og informationsudvekslingen mellem de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne og også på verdensplan yderligere; påpeger desuden, at ledige stillinger i toldvæsenet bør besættes og toldkontorerne i øget omfang forsynes med mobile enheder, som medlemsstaterne kunne finansiere med midler fra PMI-aftalen;

| 38. | tager med beklagelse til efterretning, at visse tjenestegrene i medlemsstaterne ikke videregiver deres oplysninger om forfalskede cigaretter og om smugleraktiviteter, der gennemføres via smuglercentre (f.eks. Sydøstasien), til OLAF; opfordrer medlemsstaterne til på grundlag af traktatens artikel 280 at undersøge, hvordan man gennem administrativt samarbejde kan stille sådanne oplysninger til rådighed for OLAF; anmoder Revisionsretten om snarest muligt at tage stilling til forslaget om en forbedring af det administrative samarbejde mellem OLAF og medlemsstaterne; anmoder i den forbindelse endvidere om, at det undersøges, om det ville være nyttigt at oprette selvstændige OLAF-afdelinger til overvågning af smuglercentrene; |
| --- | --- |

38.

tager med beklagelse til efterretning, at visse tjenestegrene i medlemsstaterne ikke videregiver deres oplysninger om forfalskede cigaretter og om smugleraktiviteter, der gennemføres via smuglercentre (f.eks. Sydøstasien), til OLAF; opfordrer medlemsstaterne til på grundlag af traktatens artikel 280 at undersøge, hvordan man gennem administrativt samarbejde kan stille sådanne oplysninger til rådighed for OLAF; anmoder Revisionsretten om snarest muligt at tage stilling til forslaget om en forbedring af det administrative samarbejde mellem OLAF og medlemsstaterne; anmoder i den forbindelse endvidere om, at det undersøges, om det ville være nyttigt at oprette selvstændige OLAF-afdelinger til overvågning af smuglercentrene;

| 39. | henviser til, at de hidtidige erfaringer med JCO (Joint Customs Operations - fælles toldaktioner) har tydeliggjort fordelene ved et bedre samarbejde mellem medlemsstaternes tjenester; anbefaler at give dette samarbejde en varig karakter i form af permanente taskforce-grupper og i højere grad at inddrage Europol i kampen mod denne form for international organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

39.

henviser til, at de hidtidige erfaringer med JCO (Joint Customs Operations - fælles toldaktioner) har tydeliggjort fordelene ved et bedre samarbejde mellem medlemsstaternes tjenester; anbefaler at give dette samarbejde en varig karakter i form af permanente taskforce-grupper og i højere grad at inddrage Europol i kampen mod denne form for international organiseret kriminalitet;

| 40. | opfordrer desuden Kommissionen til at overveje en udvidelse kommissoriet for det europæiske agentur for operativt samarbejde ved de ydre grænser til også at omfatte toldefterforskning; |
| --- | --- |

40.

opfordrer desuden Kommissionen til at overveje en udvidelse kommissoriet for det europæiske agentur for operativt samarbejde ved de ydre grænser til også at omfatte toldefterforskning;

Samarbejde med Schweiz

| 41. | glæder sig over aftalen mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Det Schweiziske Forbund om bekæmpelse af svig (12); lykønsker alle dem, herunder OLAF, der var med til at udarbejde aftalen; henviser til, at bestemmelserne i aftalen dækker mange af de aspekter, som er indeholdt i 2. protokol til konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, særligt bestemmelserne om gensidig administrativ bistand, ransagning, beslaglæggelse og inddrivelse; udtrykker manglende forståelse for, at denne protokol, som stammer fra 1997, endnu ikke er blevet ratificeret af tre af de gamle medlemsstater - Italien, Luxembourg og Østrig; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over aftalen mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Det Schweiziske Forbund om bekæmpelse af svig (12); lykønsker alle dem, herunder OLAF, der var med til at udarbejde aftalen; henviser til, at bestemmelserne i aftalen dækker mange af de aspekter, som er indeholdt i 2. protokol til konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, særligt bestemmelserne om gensidig administrativ bistand, ransagning, beslaglæggelse og inddrivelse; udtrykker manglende forståelse for, at denne protokol, som stammer fra 1997, endnu ikke er blevet ratificeret af tre af de gamle medlemsstater - Italien, Luxembourg og Østrig;

| 42. | opfordrer Den Tjekkiske Republik, Cypern, Letland, Ungarn, Malta, Polen og Slovenien til hurtigt at ratificere ovennævnte protokol, sådan som Estland (3. februar 2005), Litauen (28. maj 2004) og Slovakiet (30. september 2004) har gjort; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Den Tjekkiske Republik, Cypern, Letland, Ungarn, Malta, Polen og Slovenien til hurtigt at ratificere ovennævnte protokol, sådan som Estland (3. februar 2005), Litauen (28. maj 2004) og Slovakiet (30. september 2004) har gjort;

| 43. | tilstræber i denne forbindelse en hurtig vedtagelse af Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet (13); |
| --- | --- |

43.

tilstræber i denne forbindelse en hurtig vedtagelse af Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet (13);

Overdragelse af opgaver fra EU's offentlige tjenester til private firmaer

| 44. | minder om, at der som konsekvens af diverse affærer, hvor private ordretagere for Kommissionen til dels med de ansvarlige tjenestemænds vidende og billigelse havde anvendt midler til andre formål end forudset og havde manipuleret med licitationsprocedurerne (ECHO-affæren, MED-affæren) allerede i slutningen af 1998 blev indføjet følgende bestemmelse i finansforordningen: »Kommissionen og de øvrige institutioner kan ikke på nogen måde eller med nogen adkomst til eksterne instanser eller organer uddelegere opgaver i forbindelse med gennemførelsen af budgettet, der henhører under europæisk offentlig tjeneste, særlig ikke hvad angår deres kompetence til at indgå offentlige aftaler« (14); |
| --- | --- |

44.

minder om, at der som konsekvens af diverse affærer, hvor private ordretagere for Kommissionen til dels med de ansvarlige tjenestemænds vidende og billigelse havde anvendt midler til andre formål end forudset og havde manipuleret med licitationsprocedurerne (ECHO-affæren, MED-affæren) allerede i slutningen af 1998 blev indføjet følgende bestemmelse i finansforordningen: »Kommissionen og de øvrige institutioner kan ikke på nogen måde eller med nogen adkomst til eksterne instanser eller organer uddelegere opgaver i forbindelse med gennemførelsen af budgettet, der henhører under europæisk offentlig tjeneste, særlig ikke hvad angår deres kompetence til at indgå offentlige aftaler« (14);

| 45. | finder det ikke acceptabelt, at Kommissionen i november 1999 alligevel vedtog regler for tjenesteydelses-, leverings- og byggekontrakter i forbindelse med samarbejdet med tredjelande, som tillod anvendelse af såkaldte indkøbsagenturer, som organiserede licitationsprocedurer, underskrev kontrakter og foretog betalinger til de endelige modtagere; |
| --- | --- |

45.

finder det ikke acceptabelt, at Kommissionen i november 1999 alligevel vedtog regler for tjenesteydelses-, leverings- og byggekontrakter i forbindelse med samarbejdet med tredjelande, som tillod anvendelse af såkaldte indkøbsagenturer, som organiserede licitationsprocedurer, underskrev kontrakter og foretog betalinger til de endelige modtagere;

| 46. | forventer, at Kommissionen senest den 1. september 2005 fremlægger en liste over alle kontrakter, som er indgået med sådanne indkøbsagenturer siden 2000; påpeger, at denne liste også bør indeholde oplysninger om kontraktens varighed, proceduren for dens tildeling og størrelsen af de enkelte betalinger; |
| --- | --- |

46.

forventer, at Kommissionen senest den 1. september 2005 fremlægger en liste over alle kontrakter, som er indgået med sådanne indkøbsagenturer siden 2000; påpeger, at denne liste også bør indeholde oplysninger om kontraktens varighed, proceduren for dens tildeling og størrelsen af de enkelte betalinger;

Prioriteter og perspektiver for OLAF's arbejde

| 47. | minder om, at subsidiaritetsprincippet også gælder for OLAF, altså bestemmelsen om at koncentrere sig om de områder, hvor medlemsstaternes tjenestegrene ikke har nogen kompetence eller ikke på eget initiativ er tilstrækkeligt aktive; |
| --- | --- |

47.

minder om, at subsidiaritetsprincippet også gælder for OLAF, altså bestemmelsen om at koncentrere sig om de områder, hvor medlemsstaternes tjenestegrene ikke har nogen kompetence eller ikke på eget initiativ er tilstrækkeligt aktive;

| 48. | understreger på denne baggrund på trods af OLAF's aktioner på de øvrige operationelle områder som led i nærhedsprincippet på ny prioriteten for undersøgelser inden for organer og institutioner og i forbindelse med de udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen; |
| --- | --- |

48.

understreger på denne baggrund på trods af OLAF's aktioner på de øvrige operationelle områder som led i nærhedsprincippet på ny prioriteten for undersøgelser inden for organer og institutioner og i forbindelse med de udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen;

| 49. | henviser til, at traktaten om en forfatning for Europa i artikel III-274 indeholder en bestemmelse om, at der for at bekæmpe lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, kan oprettes en europæisk anklagemyndighed ud fra Eurojust; |
| --- | --- |

49.

henviser til, at traktaten om en forfatning for Europa i artikel III-274 indeholder en bestemmelse om, at der for at bekæmpe lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, kan oprettes en europæisk anklagemyndighed ud fra Eurojust;

| 50. | understreger, at der skal tages højde for dette perspektiv i forbindelse med drøftelserne om OLAF's videreudvikling; forventer, at Kommissionen og Rådet senest den 31. december 2005 fremlægger konkrete forslag om OLAF's fremtidige rolle set i forhold til den europæiske anklagemyndighed; |
| --- | --- |

50.

understreger, at der skal tages højde for dette perspektiv i forbindelse med drøftelserne om OLAF's videreudvikling; forventer, at Kommissionen og Rådet senest den 31. december 2005 fremlægger konkrete forslag om OLAF's fremtidige rolle set i forhold til den europæiske anklagemyndighed;

OLAF-undersøgelser og beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder

| 51. | minder om betragtning 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (15) (herefter benævnt OLAF-forordningen), som fastslår, at menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder skal overholdes fuldt ud i forbindelse med kontorets undersøgelser; |
| --- | --- |

51.

minder om betragtning 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (15) (herefter benævnt OLAF-forordningen), som fastslår, at menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder skal overholdes fuldt ud i forbindelse med kontorets undersøgelser;

| 52. | opfordrer Kommissionen og OLAF til fuldt ud at respektere pressefriheden som garanteret i medfør af medlemsstaternes lovgivning og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention samt Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis om beskyttelse af journalisters kilder; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen og OLAF til fuldt ud at respektere pressefriheden som garanteret i medfør af medlemsstaternes lovgivning og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention samt Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis om beskyttelse af journalisters kilder;

| 53. | noterer med bekymring, at Overvågningsudvalget vurderer, at de nuværende procedureregler for undersøgelser (»OLAF-håndbogen«), som OLAF selv har fastsat, måske ikke er tilstrækkelige til at sikre de personers rettigheder, som er berørt af undersøgelser, og at der derfor eventuelt er risiko for, at undersøgelsesresultatet ikke holder i retten; opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med den forestående reform af OLAF at fremlægge relevante lovgivningsforslag, der afhjælper disse betænkeligheder og sikrer både retssikkerhed og retsbeskyttelse; |
| --- | --- |

53.

noterer med bekymring, at Overvågningsudvalget vurderer, at de nuværende procedureregler for undersøgelser (»OLAF-håndbogen«), som OLAF selv har fastsat, måske ikke er tilstrækkelige til at sikre de personers rettigheder, som er berørt af undersøgelser, og at der derfor eventuelt er risiko for, at undersøgelsesresultatet ikke holder i retten; opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med den forestående reform af OLAF at fremlægge relevante lovgivningsforslag, der afhjælper disse betænkeligheder og sikrer både retssikkerhed og retsbeskyttelse;

OLAF og Ombudsmanden

| 54. | fremhæver EF-Domstolens betydning med hensyn til at håndhæve og fortolke fællesskabsretten, dens domstolsbeføjelser i medfør af traktatens artikel 255 og vigtigheden af Ombudsmandens arbejde, når det drejer sig om at konstatere og håndtere fejl eller forsømmelser i forbindelse med fællesskabsinstitutionernes eller fællesskabsorganernes arbejde; |
| --- | --- |

54.

fremhæver EF-Domstolens betydning med hensyn til at håndhæve og fortolke fællesskabsretten, dens domstolsbeføjelser i medfør af traktatens artikel 255 og vigtigheden af Ombudsmandens arbejde, når det drejer sig om at konstatere og håndtere fejl eller forsømmelser i forbindelse med fællesskabsinstitutionernes eller fællesskabsorganernes arbejde;

| 55. | noterer sig udtalelsen af 8. marts 2005 fra generaldirektøren for OLAF, ifølge hvilken OLAF i sag 2485/2004/GG ikke ser sig i stand til at efterkomme Ombudsmandens udkast til indstilling og indrømme, at det i sine fremsendte skrivelser til Ombudsmanden i relation til dennes undersøgelse af klage 1840/2002/GG har afgivet ukorrekte og vildledende oplysninger; |
| --- | --- |

55.

noterer sig udtalelsen af 8. marts 2005 fra generaldirektøren for OLAF, ifølge hvilken OLAF i sag 2485/2004/GG ikke ser sig i stand til at efterkomme Ombudsmandens udkast til indstilling og indrømme, at det i sine fremsendte skrivelser til Ombudsmanden i relation til dennes undersøgelse af klage 1840/2002/GG har afgivet ukorrekte og vildledende oplysninger;

| 56. | forventer af Kommissionen, at den i lyset af Ombudsmandens særlige rapport af 12. maj 2005 og det forhold, at Parlamentet endnu ikke har udtalt sig, foretager de nødvendige skridt for i givet fald at stille de ansvarlige til regnskab og genoprette OLAF's troværdighed; |
| --- | --- |

56.

forventer af Kommissionen, at den i lyset af Ombudsmandens særlige rapport af 12. maj 2005 og det forhold, at Parlamentet endnu ikke har udtalt sig, foretager de nødvendige skridt for i givet fald at stille de ansvarlige til regnskab og genoprette OLAF's troværdighed;

Procedure for udnævnelse af OLAF's generaldirektør

| 57. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at besætte stillingen som generaldirektør for OLAF efter offentligt opslag i EU-Tidende, således at der kan finde en reel og troværdig udvælgelsesproces sted med henblik på at give generaldirektøren et gyldigt mandat og tilstrækkelig troværdighed; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at besætte stillingen som generaldirektør for OLAF efter offentligt opslag i EU-Tidende, således at der kan finde en reel og troværdig udvælgelsesproces sted med henblik på at give generaldirektøren et gyldigt mandat og tilstrækkelig troværdighed;

| 58. | tager Kommissionens beslutning (1691. møde) af 22. februar 2005 til efterretning, hvorefter den hidtidige generaldirektør for kontoret varetager de løbende forretninger, indtil der er truffet beslutning om besættelse af stillingen; |
| --- | --- |

58.

tager Kommissionens beslutning (1691. møde) af 22. februar 2005 til efterretning, hvorefter den hidtidige generaldirektør for kontoret varetager de løbende forretninger, indtil der er truffet beslutning om besættelse af stillingen;

| 59. | mener, at det ville have været bedre, hvis Kommissionen i samarbejde med Parlamentet og Rådet havde udpeget en midlertidig direktør, som ikke ville have været begrænset i sin handlefrihed; finder, at der til OLAF-forordningen må tilføjes bestemmelser om udnævnelse af en midlertidig direktør; |
| --- | --- |

59.

mener, at det ville have været bedre, hvis Kommissionen i samarbejde med Parlamentet og Rådet havde udpeget en midlertidig direktør, som ikke ville have været begrænset i sin handlefrihed; finder, at der til OLAF-forordningen må tilføjes bestemmelser om udnævnelse af en midlertidig direktør;

| 60. | minder om, at det allerede i punkt 55 i sin beslutning af 4. december 2003 om Kommissionens rapport om vurdering af aktiviteterne i Det Europæiske Kontor til Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16) forlangte, at stillingen som generaldirektør for OLAF blev opslået offentligt i god tid, og at den nu indtrådte forsinkelse ene og alene må tilskrives Kommissionen, som forholdt sig passiv alt for længe, inden de nødvendige procedureskridt blev indledt; |
| --- | --- |

60.

minder om, at det allerede i punkt 55 i sin beslutning af 4. december 2003 om Kommissionens rapport om vurdering af aktiviteterne i Det Europæiske Kontor til Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16) forlangte, at stillingen som generaldirektør for OLAF blev opslået offentligt i god tid, og at den nu indtrådte forsinkelse ene og alene må tilskrives Kommissionen, som forholdt sig passiv alt for længe, inden de nødvendige procedureskridt blev indledt;

| 61. | betragter det nu som særligt vigtigt, at der ikke kommer flere unødvendige forsinkelser, og at beslutningen om besættelse af stillingen bliver truffet hurtigst muligt; |
| --- | --- |

61.

betragter det nu som særligt vigtigt, at der ikke kommer flere unødvendige forsinkelser, og at beslutningen om besættelse af stillingen bliver truffet hurtigst muligt;

| 62. | understreger, at Kommissionen i henhold til artikel 12 i OLAF-forordningen først kan udarbejde listen over kandidater med de nødvendige kvalifikationer, når OLAF-overvågningsudvalget har afgivet positiv udtalelse, og at Overvågningsudvalget således skal have mulighed for at undersøge og vurdere alle indkommende ansøgninger, inden Kommissionen på dette grundlag udarbejder listen over egnede kandidater; |
| --- | --- |

62.

understreger, at Kommissionen i henhold til artikel 12 i OLAF-forordningen først kan udarbejde listen over kandidater med de nødvendige kvalifikationer, når OLAF-overvågningsudvalget har afgivet positiv udtalelse, og at Overvågningsudvalget således skal have mulighed for at undersøge og vurdere alle indkommende ansøgninger, inden Kommissionen på dette grundlag udarbejder listen over egnede kandidater;

| 63. | understreger, at Kommissionen skal udnævne OLAF's generaldirektør i samarbejde med Parlamentet og Rådet, og at der altså skal opnås enighed; minder om, at denne bestemmelse blev indført, fordi OLAF-generaldirektørens vidtgående beføjelser (iværksættelse og afslutning af undersøgelser, formidling af informationer til de nationale retsmyndigheder) ikke kun omfatter Kommissionens medlemmer og ansatte, men også Parlamentet, Rådet og Fællesskabets øvrige institutioner og organer; |
| --- | --- |

63.

understreger, at Kommissionen skal udnævne OLAF's generaldirektør i samarbejde med Parlamentet og Rådet, og at der altså skal opnås enighed; minder om, at denne bestemmelse blev indført, fordi OLAF-generaldirektørens vidtgående beføjelser (iværksættelse og afslutning af undersøgelser, formidling af informationer til de nationale retsmyndigheder) ikke kun omfatter Kommissionens medlemmer og ansatte, men også Parlamentet, Rådet og Fællesskabets øvrige institutioner og organer;

| 64. | forventer, at de pågældende institutioner tillægger neutralitet, gennemsigtighed og retfærdighed lige stor betydning i forbindelse med valget af den nye generalsekretær for OLAF for at undgå, at der opstår de samme problemer som under den første udnævnelsesprocedure (17); |
| --- | --- |

64.

forventer, at de pågældende institutioner tillægger neutralitet, gennemsigtighed og retfærdighed lige stor betydning i forbindelse med valget af den nye generalsekretær for OLAF for at undgå, at der opstår de samme problemer som under den første udnævnelsesprocedure (17);

Revisionsrettens beretning og udtalelser

| 65. | forventer, at særberetningen fra Revisionsretten, som har været annonceret gennem lang tid, vil være til rådighed i så god tid, at dens resultater kan inddrages ved høringen af kandidaterne til stillingen som generaldirektør; |
| --- | --- |

65.

forventer, at særberetningen fra Revisionsretten, som har været annonceret gennem lang tid, vil være til rådighed i så god tid, at dens resultater kan inddrages ved høringen af kandidaterne til stillingen som generaldirektør;

| 66. | beder Revisionsretten om at tage særlig højde for følgende spørgsmål i sin udtalelse om de foreliggende lovforslag i henhold til EF-traktatens artikel 280:






  — | hvordan kan OLAF's uafhængige undersøgelsesfunktion styrkes? |
| --- | --- | --- |

66.

beder Revisionsretten om at tage særlig højde for følgende spørgsmål i sin udtalelse om de foreliggende lovforslag i henhold til EF-traktatens artikel 280:

—

hvordan kan OLAF's uafhængige undersøgelsesfunktion styrkes?

| — | kan de relevante undersøgelsesbeføjelser for OLAF sammenfattes i en lovtekst? |
| --- | --- |

—

kan de relevante undersøgelsesbeføjelser for OLAF sammenfattes i en lovtekst?

Opfølgning på bemærkninger og krav fra tidligere år

| 67. | opfordrer OLAF til at genoptage den dialog, som blev indledt i november 2004, om hvilke oplysninger Parlamentet i forbindelse med dette arbejde kan få adgang til for at finde en fremgangsmåde, som opfylder hensynet til Parlamentets kontrolbeføjelser, samtidig med at fortroligheden af OLAF's undersøgelser er sikret; |
| --- | --- |

67.

opfordrer OLAF til at genoptage den dialog, som blev indledt i november 2004, om hvilke oplysninger Parlamentet i forbindelse med dette arbejde kan få adgang til for at finde en fremgangsmåde, som opfylder hensynet til Parlamentets kontrolbeføjelser, samtidig med at fortroligheden af OLAF's undersøgelser er sikret;

| 68. | konstaterer, at Eurostat-taskforcen behandlede 14 sager i OLAF's beretningsperiode: fire eksterne og ti interne undersøgelser, hvoraf ni endnu ikke var afsluttet i juni 2004; henviser til, at fem undersøgelsesresultater er videregivet til luxembourgske og franske retsmyndigheder; forventer af Kommissionen og OLAF en statusrapport senest den 1. oktober 2005; |
| --- | --- |

68.

konstaterer, at Eurostat-taskforcen behandlede 14 sager i OLAF's beretningsperiode: fire eksterne og ti interne undersøgelser, hvoraf ni endnu ikke var afsluttet i juni 2004; henviser til, at fem undersøgelsesresultater er videregivet til luxembourgske og franske retsmyndigheder; forventer af Kommissionen og OLAF en statusrapport senest den 1. oktober 2005;

| 69. | konstaterer, at der i henhold til en domstolsafgørelse har eksisteret beskæftigelsesforhold i Kommissionens repræsentation i Wien, hvor gældende arbejdsretlige og socialretlige bestemmelser blev omgået; ønsker desuden oplyst, hvilket resultat OLAF's undersøgelse har resulteret i, og hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet; ønsker desuden oplyst, hvilke udgifter der allerede er opstået for Kommissionen som følge af, at den har tabt disse arbejdsretlige sager og har måttet betale bidrag til socialforsikringen med tilbagevirkende kraft; spørger desuden, hvilke yderligere udgifter der vil kunne opstå; |
| --- | --- |

69.

konstaterer, at der i henhold til en domstolsafgørelse har eksisteret beskæftigelsesforhold i Kommissionens repræsentation i Wien, hvor gældende arbejdsretlige og socialretlige bestemmelser blev omgået; ønsker desuden oplyst, hvilket resultat OLAF's undersøgelse har resulteret i, og hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet; ønsker desuden oplyst, hvilke udgifter der allerede er opstået for Kommissionen som følge af, at den har tabt disse arbejdsretlige sager og har måttet betale bidrag til socialforsikringen med tilbagevirkende kraft; spørger desuden, hvilke yderligere udgifter der vil kunne opstå;

| 70. | udtrykker sin tilfredshed med den udvikling, der har kunnet noteres i visse medlemsstater, som f.eks. indførelse af nye lovbestemmelser om pålæggelse af sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

70.

udtrykker sin tilfredshed med den udvikling, der har kunnet noteres i visse medlemsstater, som f.eks. indførelse af nye lovbestemmelser om pålæggelse af sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder;

| 71. | tager til efterretning, at det sandsynlige misbrug af midler fra Leonardo da Vinci-programmet er blevet undersøgt (18) og sagen overdraget til de rumænske retsmyndigheder; |
| --- | --- |

71.

tager til efterretning, at det sandsynlige misbrug af midler fra Leonardo da Vinci-programmet er blevet undersøgt (18) og sagen overdraget til de rumænske retsmyndigheder;

| 72. | tager til efterretning, at der i forbindelse med eksport af levende kvæg til Libanon (19) tidligere er forekommet misbrug i forbindelse med eksportrestitutioner, og at Tyskland, Frankrig og Østrig har udstedt afgørelser om inddrivelse; |
| --- | --- |

72.

tager til efterretning, at der i forbindelse med eksport af levende kvæg til Libanon (19) tidligere er forekommet misbrug i forbindelse med eksportrestitutioner, og at Tyskland, Frankrig og Østrig har udstedt afgørelser om inddrivelse;

| 73. | beklager, at Kommissionen hidtil har forsømt at udarbejde en oversigt over, hvilke internationale rådgivningsfirmaer der har arbejdet for Kommissionen inden for områderne direkte og indirekte udgifter (20); forventer nu at få en oversigt senest den 1. juli 2005; |
| --- | --- |

73.

beklager, at Kommissionen hidtil har forsømt at udarbejde en oversigt over, hvilke internationale rådgivningsfirmaer der har arbejdet for Kommissionen inden for områderne direkte og indirekte udgifter (20); forventer nu at få en oversigt senest den 1. juli 2005;

| 74. | minder Kommissionen om, at den er blevet opfordret til at forelægge Parlamentet en meddelelse, hvor Kommissionen undersøger, hvordan de forskellige retsinstrumenter, der anvendes ved OLAF's undersøgelser, kan sættes ind i en fælles lovgivningsramme (21); |
| --- | --- |

74.

minder Kommissionen om, at den er blevet opfordret til at forelægge Parlamentet en meddelelse, hvor Kommissionen undersøger, hvordan de forskellige retsinstrumenter, der anvendes ved OLAF's undersøgelser, kan sættes ind i en fælles lovgivningsramme (21);

| 75. | noterer med bekymring, at OLAF ifølge presseforlydender har konstateret, at der som følge af dårlig forvaltning internt i Kommissionen i forbindelse med renoveringen af Berlaymont-bygningen skal være opstået et tab på angiveligt op til 180 mio. EUR; anmoder OLAF om at undersøge de reelle forhold; forventer, at Kommissionen senest den 1. september 2005 oplyser, hvilke skridt den har indledt på grundlag af den pågældende OLAF-rapport; |
| --- | --- |

75.

noterer med bekymring, at OLAF ifølge presseforlydender har konstateret, at der som følge af dårlig forvaltning internt i Kommissionen i forbindelse med renoveringen af Berlaymont-bygningen skal være opstået et tab på angiveligt op til 180 mio. EUR; anmoder OLAF om at undersøge de reelle forhold; forventer, at Kommissionen senest den 1. september 2005 oplyser, hvilke skridt den har indledt på grundlag af den pågældende OLAF-rapport;

| 76. | er skuffet over Kommissionens negative reaktion på på punkt 123 i beslutningen af 21. april 2004 (22) om decharge til Kommissionen for regnskabsåret 2002, hvori det hedder, at »Kommissionen tolerer, at fejlagtigt eller bevidst ukorrekt deklarerede varer betragtes som varer uden for forsendelsesproceduren med den konsekvens, at garantien ikke længere gælder, at pairer skal returneres til EU-indgangslandet, og at bedrageribekæmpelsen vanskeliggøres«; opfordrer på ny Kommissionen til omgående at ændre denne praksis og at foreslå en tilsvarende ændring af toldkodeksen; |
| --- | --- |

76.

er skuffet over Kommissionens negative reaktion på på punkt 123 i beslutningen af 21. april 2004 (22) om decharge til Kommissionen for regnskabsåret 2002, hvori det hedder, at »Kommissionen tolerer, at fejlagtigt eller bevidst ukorrekt deklarerede varer betragtes som varer uden for forsendelsesproceduren med den konsekvens, at garantien ikke længere gælder, at pairer skal returneres til EU-indgangslandet, og at bedrageribekæmpelsen vanskeliggøres«; opfordrer på ny Kommissionen til omgående at ændre denne praksis og at foreslå en tilsvarende ændring af toldkodeksen;

| 77. | mener, at det er Budgetkontroludvalgets opgave at kontrollere Unionens udgifter, og at det bør have mulighed for at afgøre, hvorvidt udbetalingerne finder sted i overensstemmelse med de finansielle bestemmelser og de vedtagne politiske mål; henstiller derfor, at Præsidiet giver tilladelse til, at udvalget udsender mindre delegationer og undersøgelsesmission, også når disse i behørigt begrundede tilfælde er nødsaget til at rejse uden for Unionens område;
  *
  - * |
| --- | --- |

77.

mener, at det er Budgetkontroludvalgets opgave at kontrollere Unionens udgifter, og at det bør have mulighed for at afgøre, hvorvidt udbetalingerne finder sted i overensstemmelse med de finansielle bestemmelser og de vedtagne politiske mål; henstiller derfor, at Præsidiet giver tilladelse til, at udvalget udsender mindre delegationer og undersøgelsesmission, også når disse i behørigt begrundede tilfælde er nødsaget til at rejse uden for Unionens område;

*

- *

| 78. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, OLAF-overvågningsudvalget og OLAF. |
| --- | --- |

78.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, OLAF-overvågningsudvalget og OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2003-2004/en2.pdf

(2)  Dokumentet blev fremsendt elektronisk til udvalgssekretariatet i januar 2005 og findes på fransk på OLAF's hjemmeside.

(3)  EUT C 293 af 30.11.2004, s. 1.

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94 af 11.juli 1994 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af strukturpolitikkerne, samt om oprettelse af et informationssystem på dette område (EFT L 178 af 12.7.1994, s. 43).

(5)  Det økonomiske tab i forbindelse med alle de sager, som OLAF og den tidligere organisation har undersøgt, skønnes til 5,34 mia. EUR (se SEK(2004)1370, bilag II).

(6)  Af OLAF's case management system fremgår det, at der i 1999-2004 blev inddrevet 100 mio. EUR. Det svarer til 1,87 % af det økonomiske tab for samme periode, som skønnes til 5,34 mia. EUR.

(7)  EUT C 269 af 4.11.2004, s. 1.

(8)  Se punkt 22 i beslutning af 30. marts 2004 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig, årsberetning 2002 (EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 435).

(9)  Samling 1990, I-3603.

(10)  KOM(2004)0489.

(11)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 1.

(12)  KOM(2004)0559.

(13)  KOM(2004)0509.

(14)  EFT L 320 af 28.11.1998, s. 1, se også EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1, artikel 54, stk. 1, og artikel 57, stk. 1.

(15)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(16)  EUT C 89 E af 14.4.2004, s. 153.

(17)  Understreger, at man må undgå en situation som i 1999, hvor der var blevet fremsat tvivl om procedurens korrekthed, og hvor en kandidat trak sin ansøgning tilbage, efter at Kommissionens generalsekretær på forhånd havde ytret sig positivt om nogle af kandidaterne.

(18)  Se punkt 13 og 14 i Parlamentets ovennævnte beslutning af 30. marts 2004.

(19)  Se punkt 23 ff i Parlamentets ovennævnte beslutning af 30. marts 2004.

(20)  Se punkt 52 i Parlamentets ovennævnte beslutning af 30. marts 2004.

(21)  Se punkt 41 i Parlamentets ovennævnte beslutning af 30. marts 2004.

(22)  EUT L 330 af 4.11.2004, s. 82.

P6_TA(2005)0219

EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme

Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme (2004/2214(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Antoine Duquesne for ALDE-Gruppen om EU's reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme (B6-0071/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Antoine Duquesne for ALDE-Gruppen om EU's reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme (B6-0071/2004),

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, navnlig artikel I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110,III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 og III-276, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, navnlig artikel I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110,III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 og III-276,

| — | der henviser til artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig artikel 29, 30, 31, 32, 34, 39 og 42, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig artikel 29, 30, 31, 32, 34, 39 og 42,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, som ændret ved protokol nr. 11, navnlig artikel 3, 5, 6, 8, 9 og 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, som ændret ved protokol nr. 11, navnlig artikel 3, 5, 6, 8, 9 og 10,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, undertegnet den 10. december 1948, navnlig artikel 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, undertegnet den 10. december 1948, navnlig artikel 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 og 19,

| — | der henviser til de 12 FN-konventioner om bekæmpelse af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til de 12 FN-konventioner om bekæmpelse af terrorisme,

| — | der henviser til Den Internationale Straffedomstols Rom-statut, der blev vedtaget den 17. juli 1998 af FN's diplomatiske konference af befuldmægtigede ministre, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Straffedomstols Rom-statut, der blev vedtaget den 17. juli 1998 af FN's diplomatiske konference af befuldmægtigede ministre,

| — | der henviser til den handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd på det ekstraordinære møde i Bruxelles den 21. september 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til den handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd på det ekstraordinære møde i Bruxelles den 21. september 2001,

| — | der henviser til erklæringerne fra det uformelle stats- og regeringschefsmøde den 19. oktober 2001 i Gent, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra det uformelle stats- og regeringschefsmøde den 19. oktober 2001 i Gent,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken den 14.-15. december 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken den 14.-15. december 2001,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (2),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (3),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (4),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale (5),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25.-26. marts 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra det internationale topmøde om demokrati, terrorisme og sikkerhed, der afholdtes i Madrid den 8.-11. marts 2005 og var arrangeret af den såkaldte Madridklub, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det internationale topmøde om demokrati, terrorisme og sikkerhed, der afholdtes i Madrid den 8.-11. marts 2005 og var arrangeret af den såkaldte Madridklub,

| — | der henviser til erklæringen om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 25. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 25. marts 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 17.-18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 17.-18. juni 2004,

| — | der henviser til EU's reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 17.-18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 17.-18. juni 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 4.-5. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 4.-5. november 2004,

| — | der henviser til Haag-programmet: styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union (6), der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 4.-5. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haag-programmet: styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union (6), der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 4.-5. november 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. december 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. december 2004,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Udenrigsudvalget (A6-0164/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Udenrigsudvalget (A6-0164/2005),

| A. | der henviser til, at menneskerettigheder ikke kan forhandles, deles eller overføres, og at demokratiets vigtigste opgave er at beskytte borgernes frihed og grundlæggende rettigheder, og at bekæmpelsen af terrorisme ikke berettiger til udformning af en lovgivning, der kan have følger, som er i modstrid med dette mål. |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskerettigheder ikke kan forhandles, deles eller overføres, og at demokratiets vigtigste opgave er at beskytte borgernes frihed og grundlæggende rettigheder, og at bekæmpelsen af terrorisme ikke berettiger til udformning af en lovgivning, der kan have følger, som er i modstrid med dette mål.

| B. | der henviser til, at effektiv beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder udgør demokratiets rygrad i Europa og er en afgørende forudsætning for iværksættelsen af EU's handlingsplan mod terrorisme, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at effektiv beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder udgør demokratiets rygrad i Europa og er en afgørende forudsætning for iværksættelsen af EU's handlingsplan mod terrorisme,

| C. | der henviser til, at terrorismen derimod angriber de grundlæggende frihedsrettigheder, tilskynder til en farlig social polarisering og søger at ødelægge demokratiet med voldelige midler, hvorved der skabes et klima, som tilsidesætter befolkningens ret til at leve i fred og frihed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at terrorismen derimod angriber de grundlæggende frihedsrettigheder, tilskynder til en farlig social polarisering og søger at ødelægge demokratiet med voldelige midler, hvorved der skabes et klima, som tilsidesætter befolkningens ret til at leve i fred og frihed,

| D. | der henviser til, at terrorhandlinger af enhver art ifølge deres natur udgør et direkte overgreb på borgernes rettigheder og friheder, som er nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og på demokratiet og retssamfundet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at terrorhandlinger af enhver art ifølge deres natur udgør et direkte overgreb på borgernes rettigheder og friheder, som er nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og på demokratiet og retssamfundet,

| E. | der henviser til, at terrorismen udgør en af de alvorligste trusler mod demokratiet, er et af de største problemer for EU's borgere, og at den i alvorlig grad undergraver frihedsrettighederne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at terrorismen udgør en af de alvorligste trusler mod demokratiet, er et af de største problemer for EU's borgere, og at den i alvorlig grad undergraver frihedsrettighederne i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| F. | der henviser til, at terrortruslen i dag ikke er begrænset til bestemte geografiske områder, da terrororganisationer kan benytte sig af grænseoverskridende netværk til at udføre deres volds- og terrorhandlinger, og at disse netværk kan forårsage store ødelæggelser i forskellige lande på samme tid, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at terrortruslen i dag ikke er begrænset til bestemte geografiske områder, da terrororganisationer kan benytte sig af grænseoverskridende netværk til at udføre deres volds- og terrorhandlinger, og at disse netværk kan forårsage store ødelæggelser i forskellige lande på samme tid,

| G. | der henviser til, at ingen medlemsstat kan bekæmpe terrorisme alene, og at der er behov for en fælles samarbejdspolitik for bekæmpelse af terrorismen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ingen medlemsstat kan bekæmpe terrorisme alene, og at der er behov for en fælles samarbejdspolitik for bekæmpelse af terrorismen,

| H. | der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme kræver anvendelse af alle retsstatens og EU's instrumenter, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme kræver anvendelse af alle retsstatens og EU's instrumenter,

| I. | der finder, at EU's interne og eksterne sikkerhedspolitikker bør være indbyrdes komplementære og sammenhængende, hvilket bør afspejles i den måde, hvorpå dets institutioner fungerer, |
| --- | --- |

I.

der finder, at EU's interne og eksterne sikkerhedspolitikker bør være indbyrdes komplementære og sammenhængende, hvilket bør afspejles i den måde, hvorpå dets institutioner fungerer,

| J. | der henviser til, at fremme af menneskerettighederne er den bedste måde at bekæmpe terrorisme, ekstremisme og intolerance på, at det er nødvendigt at gøre en indsats for at forhindre brug af vold som en metode til løsning af konflikter af politisk, økonomisk, social eller anden karakter og at gøre en pædagogisk indsats for fremme af ikke-vold, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fremme af menneskerettighederne er den bedste måde at bekæmpe terrorisme, ekstremisme og intolerance på, at det er nødvendigt at gøre en indsats for at forhindre brug af vold som en metode til løsning af konflikter af politisk, økonomisk, social eller anden karakter og at gøre en pædagogisk indsats for fremme af ikke-vold,

| K. | der henviser til, at der findes forskellige former for terrorisme i Europa og resten af verden, og at det er tvingende nødvendigt, at der træffes specifikke foranstaltninger til at bekæmpe hver enkelt form effektivt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der findes forskellige former for terrorisme i Europa og resten af verden, og at det er tvingende nødvendigt, at der træffes specifikke foranstaltninger til at bekæmpe hver enkelt form effektivt,

| L. | der henviser til, at Europa søger at fremme de demokratiske principper og værdier, og at et dynamisk civilsamfund spiller en strategisk rolle som modvægt til ekstremistiske ideologier og i forbindelse med styrkelsen af solidariteten og respekten for den kulturelle mangfoldighed, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Europa søger at fremme de demokratiske principper og værdier, og at et dynamisk civilsamfund spiller en strategisk rolle som modvægt til ekstremistiske ideologier og i forbindelse med styrkelsen af solidariteten og respekten for den kulturelle mangfoldighed,

| M. | der henviser til, at den politik vedrørende kampen mod terrorisme, som den spanske regering fører i samarbejde med den franske regering, er et godt eksempel på effektivt samarbejde på dette område, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den politik vedrørende kampen mod terrorisme, som den spanske regering fører i samarbejde med den franske regering, er et godt eksempel på effektivt samarbejde på dette område,

| N. | der henviser til, at det er nødvendigt at anvende foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, navnlig ved fremme af nye initiativer til fordel for bilæggelse af stridigheder og mægling i samfund, der er mærket af konflikter og opsplitning, og ved vedtagelse af langsigtede handels-, bistands- og investeringspolitikker, som medvirker til at bekæmpe fattigdommen og styrke de demokratiske institutioner og gennemsigtigheden på nationalt og internationalt plan gennem initiativer, der bidrager til at nå disse mål, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er nødvendigt at anvende foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, navnlig ved fremme af nye initiativer til fordel for bilæggelse af stridigheder og mægling i samfund, der er mærket af konflikter og opsplitning, og ved vedtagelse af langsigtede handels-, bistands- og investeringspolitikker, som medvirker til at bekæmpe fattigdommen og styrke de demokratiske institutioner og gennemsigtigheden på nationalt og internationalt plan gennem initiativer, der bidrager til at nå disse mål,

| O. | der henviser til, at kun demokratiet og den absolutte respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder kan sikre en effektiv europæisk reaktion i forbindelse med bekæmpelse af terrorismen, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kun demokratiet og den absolutte respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder kan sikre en effektiv europæisk reaktion i forbindelse med bekæmpelse af terrorismen,

| P. | der henviser til, at de drab, den tortur og de forfølgelser, indespærringer og trusler, som terroristerne gør sig skyldige i, udgør en adfærd, der er så forkastelig og gemen, at den ikke på nogen måde kan retfærdiggøres, og at disse handlinger ikke kan anskues ud fra moralske betragtninger, årsagssammenhænge og poliske hensyn, hvis de skal bekæmpes effektivt, hvilket ikke forhindrer, at der foretages analyser af og gøres en indsats over for den sammenhæng og det miljø, der kan drive et menneske til at blive terrorist, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de drab, den tortur og de forfølgelser, indespærringer og trusler, som terroristerne gør sig skyldige i, udgør en adfærd, der er så forkastelig og gemen, at den ikke på nogen måde kan retfærdiggøres, og at disse handlinger ikke kan anskues ud fra moralske betragtninger, årsagssammenhænge og poliske hensyn, hvis de skal bekæmpes effektivt, hvilket ikke forhindrer, at der foretages analyser af og gøres en indsats over for den sammenhæng og det miljø, der kan drive et menneske til at blive terrorist,

| Q. | der henviser til, at EU har vist sin solidaritet med ofrene for terrorismen, navnlig ved:






  — | erklæringen af 25. marts 2004, hvori Det Europæiske Råd erklærede den 11. marts for europæisk mindedag for ofrene for terrorisme |
| --- | --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU har vist sin solidaritet med ofrene for terrorismen, navnlig ved:

—

erklæringen af 25. marts 2004, hvori Det Europæiske Råd erklærede den 11. marts for europæisk mindedag for ofrene for terrorisme

| — | vedtagelsen af Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (7), herunder ofre for terrorhandlinger |
| --- | --- |

—

vedtagelsen af Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (7), herunder ofre for terrorhandlinger

| — | oprettelsen i 2004 af et pilotprogram til finansiering af projekter, der yder psykologisk, lægelig og social bistand til terrorofre og deres familier |
| --- | --- |

—

oprettelsen i 2004 af et pilotprogram til finansiering af projekter, der yder psykologisk, lægelig og social bistand til terrorofre og deres familier

og til, at disse foranstaltninger skal videreudvikles og ajourføres,

| R. | der henviser til, at terrorofrene er referencer for demokratiet, og at de offentlige myndigheder bør lytte til dem og sikre, at der tages hensyn til dem, når der træffes beslutninger om bekæmpelse af de kræfter, der mod deres vilje har gjort dem til hovedpersoner i terrorhandlinger, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at terrorofrene er referencer for demokratiet, og at de offentlige myndigheder bør lytte til dem og sikre, at der tages hensyn til dem, når der træffes beslutninger om bekæmpelse af de kræfter, der mod deres vilje har gjort dem til hovedpersoner i terrorhandlinger,

| S. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin egenskab af repræsentant for Den Europæiske Unions folk udøver en offentlig og åben kontrol med de foranstaltninger, som EU vedtager med henblik på bekæmpelse af terrorismen, og at det i denne sammenhæng vil bestræbe sig på at skabe en udvidet dialog med de nationale parlamenter, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin egenskab af repræsentant for Den Europæiske Unions folk udøver en offentlig og åben kontrol med de foranstaltninger, som EU vedtager med henblik på bekæmpelse af terrorismen, og at det i denne sammenhæng vil bestræbe sig på at skabe en udvidet dialog med de nationale parlamenter,

| 1. | henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet i forbindelse med gennemførelsen af ovennævnte reviderede EU-handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme:






  a) | at oprette en europæisk enhed med ansvar for støtte til terrorismens ofre, direkte under den europæiske antiterrorkoordinators ansvars- og kompetenceområde; denne enhed skal være et referencepunkt for den europæiske politik på området og have til opgave at modtage, lytte til, oplyse og bistå ofrene og fremme foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en vellykket gennemførelse; Kommissionen og den europæiske antiterrorkoordinator aflægger hvert år beretning til Europa-Parlamentet om deres aktiviteter; Europa-Parlamentet evaluerer beretningen og stiller i givet fald forslag om foranstaltninger, som det anser for nødvendige, |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet i forbindelse med gennemførelsen af ovennævnte reviderede EU-handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme:

a)

at oprette en europæisk enhed med ansvar for støtte til terrorismens ofre, direkte under den europæiske antiterrorkoordinators ansvars- og kompetenceområde; denne enhed skal være et referencepunkt for den europæiske politik på området og have til opgave at modtage, lytte til, oplyse og bistå ofrene og fremme foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en vellykket gennemførelse; Kommissionen og den europæiske antiterrorkoordinator aflægger hvert år beretning til Europa-Parlamentet om deres aktiviteter; Europa-Parlamentet evaluerer beretningen og stiller i givet fald forslag om foranstaltninger, som det anser for nødvendige,

| b) | at foreslå EU og medlemsstaterne inden for rammerne af FN at støtte den indsats, der udfoldes for at vedtage en global definition af terrorisme og hurtigst muligt indgå en global konvention om international terrorisme; samtidig bør terrorforbrydelser ikke kunne forældes i medlemsstaterne som udtryk for fordømmelsen fra det internationale samfund, der anser disse forbrydelser for at høre under de groveste og mest uantagelige forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

b)

at foreslå EU og medlemsstaterne inden for rammerne af FN at støtte den indsats, der udfoldes for at vedtage en global definition af terrorisme og hurtigst muligt indgå en global konvention om international terrorisme; samtidig bør terrorforbrydelser ikke kunne forældes i medlemsstaterne som udtryk for fordømmelsen fra det internationale samfund, der anser disse forbrydelser for at høre under de groveste og mest uantagelige forbrydelser mod menneskeheden,

| c) | i overensstemmelse med ånden i traktaten om en forfatning for Europa at fremme samarbejdet mellem nationale myndigheder, de forskellige anklagemyndigheder og Eurojust med henblik på at efterforske sager vedrørende grov grænseoverskridende kriminalitet, herunder navnlig terrorisme, og retsforfølge og domfælde gerningsmændene og deres medskyldige, samt at skabe retsgrundlag for oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, der får til opgave at gennemføre disse mål, |
| --- | --- |

c)

i overensstemmelse med ånden i traktaten om en forfatning for Europa at fremme samarbejdet mellem nationale myndigheder, de forskellige anklagemyndigheder og Eurojust med henblik på at efterforske sager vedrørende grov grænseoverskridende kriminalitet, herunder navnlig terrorisme, og retsforfølge og domfælde gerningsmændene og deres medskyldige, samt at skabe retsgrundlag for oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, der får til opgave at gennemføre disse mål,

| d) | at fremme omdannelsen af Europol til et EU-organ, som er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets demokratiske kontrol og Domstolens jurisdiktion; og som led heri, allerede før traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft, at skabe et fællesskabsretligt grundlag for Europols arbejde, |
| --- | --- |

d)

at fremme omdannelsen af Europol til et EU-organ, som er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets demokratiske kontrol og Domstolens jurisdiktion; og som led heri, allerede før traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft, at skabe et fællesskabsretligt grundlag for Europols arbejde,

| e) | at prioritere styrkelsen af bestemmelserne om udveksling af forebyggende oplysninger mellem medlemsstaternes efterretningstjenester samt mellem disse og Europol under konstant overholdelse af principperne om databeskyttelse; at fremme mekanismerne for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem Europol og Eurojust ved en nærmere angivelse af samarbejdsbetingelserne mellem de to organer, |
| --- | --- |

e)

at prioritere styrkelsen af bestemmelserne om udveksling af forebyggende oplysninger mellem medlemsstaternes efterretningstjenester samt mellem disse og Europol under konstant overholdelse af principperne om databeskyttelse; at fremme mekanismerne for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem Europol og Eurojust ved en nærmere angivelse af samarbejdsbetingelserne mellem de to organer,

| f) | på forslag af Kommissionen at vedtage en beslutning om overførsel til Kommissionen af EU's koordinator for bekæmpelse af terrorisme samt om indførelse af en effektiv parlamentarisk kontrol med EU-koordinatorens virksomhed, |
| --- | --- |

f)

på forslag af Kommissionen at vedtage en beslutning om overførsel til Kommissionen af EU's koordinator for bekæmpelse af terrorisme samt om indførelse af en effektiv parlamentarisk kontrol med EU-koordinatorens virksomhed,

| g) | at stille krav om, at Kommissionen på nært hold følger gennemførelsen i de nationale lovgivninger og den fuldstændige og loyale gennemførelse af alle de retsinstrumenter, som EU har vedtaget til bekæmpelse af terrorisme, og at den regelmæssigt udarbejder lister over de medlemsstater, der endnu ikke har gennemført foranstaltningerne i national lovgivning, |
| --- | --- |

g)

at stille krav om, at Kommissionen på nært hold følger gennemførelsen i de nationale lovgivninger og den fuldstændige og loyale gennemførelse af alle de retsinstrumenter, som EU har vedtaget til bekæmpelse af terrorisme, og at den regelmæssigt udarbejder lister over de medlemsstater, der endnu ikke har gennemført foranstaltningerne i national lovgivning,

| h) | inden udgangen af 2005 i samråd med Europa-Parlamentet at foretage en detaljeret evaluering af gennemførelsen af den reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme med henblik på at kontrollere gennemførelses- og effektivitetsgraden i forhold til det dobbelte formål at sikre såvel kollektiv sikkerhed som individuel frihed; denne evaluering skal omfatte de vedtagne foranstaltningers effektivitet og proportionalitet samt eventuelle nye hændelser og foretages på årlig basis, |
| --- | --- |

h)

inden udgangen af 2005 i samråd med Europa-Parlamentet at foretage en detaljeret evaluering af gennemførelsen af den reviderede handlingsplan/køreplan for bekæmpelse af terrorisme med henblik på at kontrollere gennemførelses- og effektivitetsgraden i forhold til det dobbelte formål at sikre såvel kollektiv sikkerhed som individuel frihed; denne evaluering skal omfatte de vedtagne foranstaltningers effektivitet og proportionalitet samt eventuelle nye hændelser og foretages på årlig basis,

| i) | at undersøge udformningen og gennemførelsen af nye retsinstrumenter, som tilsigter en mere effektiv bekæmpelse af indsamling og fordeling af midler til finansiering af terrorvirksomhed, som foregår gennem lovligt etablerede finansieringsinstitutter, |
| --- | --- |

i)

at undersøge udformningen og gennemførelsen af nye retsinstrumenter, som tilsigter en mere effektiv bekæmpelse af indsamling og fordeling af midler til finansiering af terrorvirksomhed, som foregår gennem lovligt etablerede finansieringsinstitutter,

| j) | at stille krav om, at alle medlemsstaterne undertegner og ratificerer de 12 eksisterende konventioner om bekæmpelse af terrorisme, at vedtage OECD's otte særlige henstillinger om bekæmpelse af finansiering af terrorisme og at stille krav til alle de tredjelande, som EU har forbindelser til, om at gøre det samme, |
| --- | --- |

j)

at stille krav om, at alle medlemsstaterne undertegner og ratificerer de 12 eksisterende konventioner om bekæmpelse af terrorisme, at vedtage OECD's otte særlige henstillinger om bekæmpelse af finansiering af terrorisme og at stille krav til alle de tredjelande, som EU har forbindelser til, om at gøre det samme,

| k) | at opfordre Kommissionen til at definere og analysere bedste praksis i medlemsstaterne og tredjelande på områderne antiterrorpolitikker og forebyggelse af radikalisering, således at disse erfaringer kan tjene som udgangspunkt for Kommissionens strategi; |
| --- | --- |

k)

at opfordre Kommissionen til at definere og analysere bedste praksis i medlemsstaterne og tredjelande på områderne antiterrorpolitikker og forebyggelse af radikalisering, således at disse erfaringer kan tjene som udgangspunkt for Kommissionens strategi;

| l) | at udvikle undervisningsprogrammer i medierne, der har til formål






  — | at tage afstand fra vold i alle dens former og især terrorisme, |
| --- | --- | --- |

l)

at udvikle undervisningsprogrammer i medierne, der har til formål

—

at tage afstand fra vold i alle dens former og især terrorisme,

| — | at bekæmpe sociale miljøer, som kan give gunstige vækstbetingelser for racehad, religiøst had eller ideologisk had, |
| --- | --- |

—

at bekæmpe sociale miljøer, som kan give gunstige vækstbetingelser for racehad, religiøst had eller ideologisk had,

| m) | at opfordre medlemsstaterne til, i overensstemmelse med ånden i traktaten om en forfatning for Europa og artikel 42 i EU-traktaten, at vedtage en beslutning om, at aktionerne i EU-traktatens artikel 29 om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet skal omfattes af EF-traktatens afsnit IV og dermed underkastes reglerne om fælles beslutningstagning med Europa-Parlamentet og afstemninger med kvalificeret flertal i Rådet samt Domstolens kontrolbeføjelser, |
| --- | --- |

m)

at opfordre medlemsstaterne til, i overensstemmelse med ånden i traktaten om en forfatning for Europa og artikel 42 i EU-traktaten, at vedtage en beslutning om, at aktionerne i EU-traktatens artikel 29 om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet skal omfattes af EF-traktatens afsnit IV og dermed underkastes reglerne om fælles beslutningstagning med Europa-Parlamentet og afstemninger med kvalificeret flertal i Rådet samt Domstolens kontrolbeføjelser,

| n) | at sikre, at kampen mod terrorisme ikke blot betragtes som en prioritet for Unionen og et nøgleelement i dens optræden udadtil, sådan som det fremgår af den europæiske sikkerhedsstrategi, men at terrorisme betragtes som en trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet, EU's charter om grundlæggende rettigheder og FN-pagten, |
| --- | --- |

n)

at sikre, at kampen mod terrorisme ikke blot betragtes som en prioritet for Unionen og et nøgleelement i dens optræden udadtil, sådan som det fremgår af den europæiske sikkerhedsstrategi, men at terrorisme betragtes som en trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet, EU's charter om grundlæggende rettigheder og FN-pagten,

| o) | klart at tilkendegive denne såvel interne som eksterne prioritering over for tredjelande i alle former for forbindelser, |
| --- | --- |

o)

klart at tilkendegive denne såvel interne som eksterne prioritering over for tredjelande i alle former for forbindelser,

| p) | at tage følgende i betragtning: terrorismens mangeartede karakter, de organisationer, der er impliceret i den, og de stater og ikke-statslige aktører, som støtter, finansierer og udøver den til egne formål og det forhold, at det er et relativt nyt og uforudsigeligt fænomen, med sin egen særlige opfattelse af opportunitet samt det presserende behov for, at EU udvikler en proaktiv - frem for blot reaktiv - bekæmpelsespolitik, |
| --- | --- |

p)

at tage følgende i betragtning: terrorismens mangeartede karakter, de organisationer, der er impliceret i den, og de stater og ikke-statslige aktører, som støtter, finansierer og udøver den til egne formål og det forhold, at det er et relativt nyt og uforudsigeligt fænomen, med sin egen særlige opfattelse af opportunitet samt det presserende behov for, at EU udvikler en proaktiv - frem for blot reaktiv - bekæmpelsespolitik,

| q) | at anlægge det grundlæggende synpunkt, at ingen ekstern indsats mod såvel ikke-statsligt som statsligt sponsoreret og praktiseret terrorisme kan være virkelig effektiv, hvis den ikke bygger på en reel overbevisning og beslutsomhed i Unionen og bakkes op af en velinformeret offentlighed, |
| --- | --- |

q)

at anlægge det grundlæggende synpunkt, at ingen ekstern indsats mod såvel ikke-statsligt som statsligt sponsoreret og praktiseret terrorisme kan være virkelig effektiv, hvis den ikke bygger på en reel overbevisning og beslutsomhed i Unionen og bakkes op af en velinformeret offentlighed,

| r) | at vedtage særlige foranstaltninger til bekæmpelse af de enkelte terrororganisationer under hensyntagen til, at de hver for sig har deres egne formål, organisationsformer og metoder, |
| --- | --- |

r)

at vedtage særlige foranstaltninger til bekæmpelse af de enkelte terrororganisationer under hensyntagen til, at de hver for sig har deres egne formål, organisationsformer og metoder,

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet samt til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet samt til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer.

---

(1)  EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1.

(2)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

(3)  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

(4)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

(5)  EFT L 196 af 2.8.2003, s. 45.

(6)  EFT C 53 af 3.3.2005, s. 1.

(7)  EFT L 261 af 6.8.2004, s. 15.

P6_TA(2005)0220

Terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion

Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af terrorangreb: forebyggelse, forberedelse og reaktion (2005/2043(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexander Nuno Alvaro for ALDE-Gruppen om en integreret EU-indsats med henblik på at forebygge, forberede sig på, reagere på og imødegå konsekvenserne af terrorangreb af enhver art (B6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexander Nuno Alvaro for ALDE-Gruppen om en integreret EU-indsats med henblik på at forebygge, forberede sig på, reagere på og imødegå konsekvenserne af terrorangreb af enhver art (B6-0081/2005),

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, især artikel 29, 30, 31, 32, 34, 39 og 42, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, især artikel 29, 30, 31, 32, 34, 39 og 42,

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, især artikel I-43 og III-284, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, især artikel I-43 og III-284,

| — | der henviser til de 12 FN-konventioner om terrorbekæmpelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til de 12 FN-konventioner om terrorbekæmpelse,

| — | der henviser til Den Internationale Straffedomstols Rom-statut, som blev vedtaget den 17. juli 1998 af FN's diplomatiske konference af befuldmægtigede, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Straffedomstols Rom-statut, som blev vedtaget den 17. juli 1998 af FN's diplomatiske konference af befuldmægtigede,

| — | der henviser til den handlingsplan mod terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Bruxelles den 21. september 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til den handlingsplan mod terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Bruxelles den 21. september 2001,

| — | der henviser til erklæringerne fra stats- og regeringschefernes uformelle møde den 19. oktober 2001 i Gent, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra stats- og regeringschefernes uformelle møde den 19. oktober 2001 i Gent,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (2),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (3),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (4) med henblik på strafferetlig efterforskning i to eller flere medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (4) med henblik på strafferetlig efterforskning i to eller flere medlemsstater,

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale (5),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25. og 26. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25. og 26. marts 2004,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds erklæring om bekæmpelse af terrorisme af 25. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds erklæring om bekæmpelse af terrorisme af 25. marts 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 17. og 18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 17. og 18. juni 2004,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions reviderede handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, som Rådet tog til efterretning på sit møde den 17. og 18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions reviderede handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, som Rådet tog til efterretning på sit møde den 17. og 18. juni 2004,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 4. og 5. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 4. og 5. november 2004,

| — | der henviser til Haag-programmet: Styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union (6), der blev vedtaget på det nævnte møde i Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haag-programmet: Styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union (6), der blev vedtaget på det nævnte møde i Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16. og 17. december 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16. og 17. december 2004,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner (KOM(2004)0700), beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme (KOM(2004)0701) og beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (KOM(2004)0702), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner (KOM(2004)0700), beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme (KOM(2004)0701) og beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (KOM(2004)0702),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om visse foranstaltninger, der bør indføres til bekæmpelse af terrorisme og andre former for grov kriminalitet, navnlig med henblik på at fremme informationsudvekslingen (KOM(2004)0221), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om visse foranstaltninger, der bør indføres til bekæmpelse af terrorisme og andre former for grov kriminalitet, navnlig med henblik på at fremme informationsudvekslingen (KOM(2004)0221),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem Den Europæiske Unions medlemsstaters retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/04), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem Den Europæiske Unions medlemsstaters retshåndhævende myndigheder, navnlig med hensyn til alvorlige lovovertrædelser, herunder terrorhandlinger (10215/04),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0166/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0166/2005),

| A. | der henviser til, at EU's største prioritet med hensyn til at forberede sig og reagere på terrorangreb er fællesskabsinstitutionernes og medlemsstaternes evne til at forebygge terrorangreb, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's største prioritet med hensyn til at forberede sig og reagere på terrorangreb er fællesskabsinstitutionernes og medlemsstaternes evne til at forebygge terrorangreb,

| B. | der henviser til, at det med henblik på at imødegå terrorisme ikke er tilstrækkeligt at opstille en lang, generisk liste over forslag til foranstaltninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det med henblik på at imødegå terrorisme ikke er tilstrækkeligt at opstille en lang, generisk liste over forslag til foranstaltninger,

| C. | der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme, uanset om det sker som reaktion på terrorangreb eller ej, altid - som et væsentligt element og identitetsmærke for vore institutioner - forudsætter respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og understreger, at enhver kriselovgivning skal være i overensstemmelse med respekten for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og databeskyttelseskravene, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme, uanset om det sker som reaktion på terrorangreb eller ej, altid - som et væsentligt element og identitetsmærke for vore institutioner - forudsætter respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og understreger, at enhver kriselovgivning skal være i overensstemmelse med respekten for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og databeskyttelseskravene,

| D. | der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme kræver en særlig strategi for hver enkelt terrororganisation, hvorfor der bør tages højde for disse organisationers strategier, når der udtænkes nye metoder til at bekæmpe terrorisme, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme kræver en særlig strategi for hver enkelt terrororganisation, hvorfor der bør tages højde for disse organisationers strategier, når der udtænkes nye metoder til at bekæmpe terrorisme,

| E. | der henviser til, at en diffus og uforudsigelig natur altid er en fordel for terrororganisationerne, fordi ingen har sikkert kendskab til deres aktiviteters nøjagtige rækkevidde eller omfanget af den støtte, de modtager, og at det for at kunne bekæmpe disse organisationer effektivt er vigtigt at forstå dem og den sociale sammenhæng, der nærer og støtter dem, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en diffus og uforudsigelig natur altid er en fordel for terrororganisationerne, fordi ingen har sikkert kendskab til deres aktiviteters nøjagtige rækkevidde eller omfanget af den støtte, de modtager, og at det for at kunne bekæmpe disse organisationer effektivt er vigtigt at forstå dem og den sociale sammenhæng, der nærer og støtter dem,

| F. | der henviser til, at disse organisationerikke begrænses af landegrænser eller specifikke geografiske områder, at disse organisationer ofte opererer i ly af den manglende gennemsigtighed i stater, der er brudt sammen eller ved at bryde sammen, og at de er i stand til at forårsage ødelæggende aktioner i flere forskellige lande på samme tid, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at disse organisationerikke begrænses af landegrænser eller specifikke geografiske områder, at disse organisationer ofte opererer i ly af den manglende gennemsigtighed i stater, der er brudt sammen eller ved at bryde sammen, og at de er i stand til at forårsage ødelæggende aktioner i flere forskellige lande på samme tid,

| G. | der henviser til, at i forbindelse med evalueringen af trusler mod Unionen, er terrorismen i alle dens manifestationer et nyt fænomen, hvis operationelle struktur, timing og angrebstiming vi endnu har for lidt viden om, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at i forbindelse med evalueringen af trusler mod Unionen, er terrorismen i alle dens manifestationer et nyt fænomen, hvis operationelle struktur, timing og angrebstiming vi endnu har for lidt viden om,

| H. | der henviser til, at resolut støtte til pluralisme, mangfoldighed, menneskerettigheder og fredelig dialog er et af de bedste midler til at forebygge og imødegå den radikalisering og skadelige sociale polarisering, som ofte er en del og en konsekvens af terrorisme, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at resolut støtte til pluralisme, mangfoldighed, menneskerettigheder og fredelig dialog er et af de bedste midler til at forebygge og imødegå den radikalisering og skadelige sociale polarisering, som ofte er en del og en konsekvens af terrorisme,

| I. | der henviser til, at forebyggelse bør baseres på oplysning, vedvarende offentlig debat om terrortruslen, kollektiv afvisning af terror som politisk strategi og analyse af de årsager, som nogle bruger som begrundelse for ikke at ville tage afstand fra terrorismen, og at man skal holde sig for øje, at man altid skal forsøge at undgå at forårsage falsk alarm og at fortegne truslens sande karakter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forebyggelse bør baseres på oplysning, vedvarende offentlig debat om terrortruslen, kollektiv afvisning af terror som politisk strategi og analyse af de årsager, som nogle bruger som begrundelse for ikke at ville tage afstand fra terrorismen, og at man skal holde sig for øje, at man altid skal forsøge at undgå at forårsage falsk alarm og at fortegne truslens sande karakter,

| J. | der henviser til, at Parlamentet betragter sig som det primære europæiske forum for dialog med samfundet og mellem de forskellige EU-institutioner, og at det derfor bør kunne få adgang til oplysninger om terrororganisationer og deres fremgangsmåder samt om Unionens indsats for at bekæmpe dem, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet betragter sig som det primære europæiske forum for dialog med samfundet og mellem de forskellige EU-institutioner, og at det derfor bør kunne få adgang til oplysninger om terrororganisationer og deres fremgangsmåder samt om Unionens indsats for at bekæmpe dem,

| K. | der henviser til, at EU for at imødegå terrorisme er nødt til at definere og iværksætte et europæiske politisk projekt, som let kan identificeres af EU-borgerne, og at fremme den interne og eksterne sikkerhed, ikke blot en liste over generelle foranstaltninger, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU for at imødegå terrorisme er nødt til at definere og iværksætte et europæiske politisk projekt, som let kan identificeres af EU-borgerne, og at fremme den interne og eksterne sikkerhed, ikke blot en liste over generelle foranstaltninger,

| L. | der henviser til, at der kun kan komme en politisk reaktion, hvis der er en forebyggelsespolitik, da reaktionen på europæisk plan ellers blot vil være uhensigtsmæssig og uorganiseret, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der kun kan komme en politisk reaktion, hvis der er en forebyggelsespolitik, da reaktionen på europæisk plan ellers blot vil være uhensigtsmæssig og uorganiseret,

| M. | der henviser til, at EU's interne og eksterne sikkerhedspolitik bør være konsekvent og med dette for øje afspejles i institutionernes virkemåde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU's interne og eksterne sikkerhedspolitik bør være konsekvent og med dette for øje afspejles i institutionernes virkemåde,

| 1. | retter følgende henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet:






  A) | Vedrørende forebyggelse henstilles det:






  a) | at omdanne den eksisterende liste over detaljerede og overordnede terrorbekæmpende initiativer til et omfattende og sammenhængende europæisk politisk projekt for bekæmpelse af terrorismen og dens årsager, både i og uden for Unionen |
| --- | --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet:

A)

Vedrørende forebyggelse henstilles det:

a)

at omdanne den eksisterende liste over detaljerede og overordnede terrorbekæmpende initiativer til et omfattende og sammenhængende europæisk politisk projekt for bekæmpelse af terrorismen og dens årsager, både i og uden for Unionen

| b) | fuldt ud at støtte den nuværende indsats og, om nødvendigt og relevant, at skabe nye instrumenter og platforme med henblik på at muliggøre og fremme diagnosticering og udveksling af informationer mellem politistyrker og mellem efterretningstjenester om disse terrororganisationer og deres fremgangsmåder, samtidig med at principperne om beskyttelse af personoplysninger overholdes |
| --- | --- |

b)

fuldt ud at støtte den nuværende indsats og, om nødvendigt og relevant, at skabe nye instrumenter og platforme med henblik på at muliggøre og fremme diagnosticering og udveksling af informationer mellem politistyrker og mellem efterretningstjenester om disse terrororganisationer og deres fremgangsmåder, samtidig med at principperne om beskyttelse af personoplysninger overholdes

| c) | at overvåge den rolle, som de finansielle institutioner spiller i forbindelse med overførsel af penge, med henblik på at forebygge, at tvivlsomme finansielle strømme anvendes til at finansiere terrorhandlinger |
| --- | --- |

c)

at overvåge den rolle, som de finansielle institutioner spiller i forbindelse med overførsel af penge, med henblik på at forebygge, at tvivlsomme finansielle strømme anvendes til at finansiere terrorhandlinger

| d) | at udvikle alle nødvendige instrumenter til udveksling af oplysninger vedrørende mistænkte terrorister og deres organisationer med tredjelande og internationale organisationer, samtidig med at det sikres, at principperne om privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger overholdes |
| --- | --- |

d)

at udvikle alle nødvendige instrumenter til udveksling af oplysninger vedrørende mistænkte terrorister og deres organisationer med tredjelande og internationale organisationer, samtidig med at det sikres, at principperne om privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger overholdes

| e) | at skabe et forum for informationsudveksling mellem samtlige europæiske institutioner på basis af halvårlige møder, som har til formål at fremme denne udveksling, i dette tilfælde ikke af operationel information, men af oplysninger om terrororganisationernes strategier og fremgangsmåder og om Unionens indsats for at bekæmpe disse organisationer |
| --- | --- |

e)

at skabe et forum for informationsudveksling mellem samtlige europæiske institutioner på basis af halvårlige møder, som har til formål at fremme denne udveksling, i dette tilfælde ikke af operationel information, men af oplysninger om terrororganisationernes strategier og fremgangsmåder og om Unionens indsats for at bekæmpe disse organisationer

| f) | at gennemføre en omfattende forebyggende indsats på baggrund af en dialog mellem kulturer og religioner med henblik på at fremme kendskabet og den gensidige forståelse, |
| --- | --- |

f)

at gennemføre en omfattende forebyggende indsats på baggrund af en dialog mellem kulturer og religioner med henblik på at fremme kendskabet og den gensidige forståelse,

| g) | klart at støtte det pilotprojekt, som er forelagt for Parlamentet, og som har til formål at fremme informationsudvekslingen mellem politistyrkerne under overholdelse af fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger |
| --- | --- |

g)

klart at støtte det pilotprojekt, som er forelagt for Parlamentet, og som har til formål at fremme informationsudvekslingen mellem politistyrkerne under overholdelse af fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger

| h) | at opmuntre til, at Europol og Eurojust i stadig stigende grad specialiseres i bekæmpelse af terrorisme, styrke deres rolle i forbindelse med diagnosticering og aktivering af de europæiske mekanismer for udveksling af information mellem Unionens og medlemsstaternes politimyndigheder og fremme den gensidige tillid til europæiske mekanismer til udveksling af oplysninger mellem Den Europæiske Unions kompetente politimyndigheder og medlemsstaterne |
| --- | --- |

h)

at opmuntre til, at Europol og Eurojust i stadig stigende grad specialiseres i bekæmpelse af terrorisme, styrke deres rolle i forbindelse med diagnosticering og aktivering af de europæiske mekanismer for udveksling af information mellem Unionens og medlemsstaternes politimyndigheder og fremme den gensidige tillid til europæiske mekanismer til udveksling af oplysninger mellem Den Europæiske Unions kompetente politimyndigheder og medlemsstaterne

| i) | at sikre, at uddannelses- og specialiseringskurserne i Det Europæiske Politiakademi omfatter alle former for terrorisme, der i så væsentlig grad berører EU's fremtid |
| --- | --- |

i)

at sikre, at uddannelses- og specialiseringskurserne i Det Europæiske Politiakademi omfatter alle former for terrorisme, der i så væsentlig grad berører EU's fremtid

| j) | at inddrage repræsentanter for Europa-Parlamentet i de halvårlige møder mellem ledelserne for SCIFA, CATS, EUROPOL, EUROJUST, EBA, CPTF og SitCen under de punkter, der omhandler ikke-operationel information |
| --- | --- |

j)

at inddrage repræsentanter for Europa-Parlamentet i de halvårlige møder mellem ledelserne for SCIFA, CATS, EUROPOL, EUROJUST, EBA, CPTF og SitCen under de punkter, der omhandler ikke-operationel information

| k) | at fremme europæiske lovgivning, der sikrer maksimal kontrol med omdirigering og lagring af kemiske prækursorer, der kan anvendes til fremstilling af sprængstoffer |
| --- | --- |

k)

at fremme europæiske lovgivning, der sikrer maksimal kontrol med omdirigering og lagring af kemiske prækursorer, der kan anvendes til fremstilling af sprængstoffer

| B) | Vedrørende reaktion henstilles det:






  a) | at fremme protokoller og foranstaltninger til automatisk iværksættelse efter et angreb |
| --- | --- | --- |

B)

Vedrørende reaktion henstilles det:

a)

at fremme protokoller og foranstaltninger til automatisk iværksættelse efter et angreb

| b) | at give den europæiske koordinator for terrorbekæmpelse de nødvendige ressourcer til at udarbejde og koordinere en reaktion på terrorangreb og dermed sikre, at den bliver så integreret og effektiv som muligt; reaktionen skal ligeledes omfatte ydelse af essentiel bistand til ofrene og deres familie |
| --- | --- |

b)

at give den europæiske koordinator for terrorbekæmpelse de nødvendige ressourcer til at udarbejde og koordinere en reaktion på terrorangreb og dermed sikre, at den bliver så integreret og effektiv som muligt; reaktionen skal ligeledes omfatte ydelse af essentiel bistand til ofrene og deres familie

| c) | at støtte følgende foranstaltninger til fordel for ofre for terrorisme:






  — | Kommissionens oprettelse af en europæisk enhed for bistand til ofre for terrorisme, der skal fungere som et reference- og kontaktpunkt på europæisk plan |
| --- | --- | --- |

c)

at støtte følgende foranstaltninger til fordel for ofre for terrorisme:

—

Kommissionens oprettelse af en europæisk enhed for bistand til ofre for terrorisme, der skal fungere som et reference- og kontaktpunkt på europæisk plan

| — | støtte til Kommissionens initiativ om anvendelse af solidaritetsfonden i forbindelse med terrorangreb og om brug af denne som et instrument til ydelse af kompensation |
| --- | --- |

—

støtte til Kommissionens initiativ om anvendelse af solidaritetsfonden i forbindelse med terrorangreb og om brug af denne som et instrument til ydelse af kompensation

| — | konsolidering af pilotprojektet om bistand til ofre for terrorisme ved oprettelse af en fast budgetpost |
| --- | --- |

—

konsolidering af pilotprojektet om bistand til ofre for terrorisme ved oprettelse af en fast budgetpost

| d) | at støtte fællesskabsprogrammer, der beskytter ofre, som er vidne til terrorangreb. |
| --- | --- |

d)

at støtte fællesskabsprogrammer, der beskytter ofre, som er vidne til terrorangreb.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer.

---

(1)  EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1.

(2)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

(3)  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

(4)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

(5)  EUT L 196 af 2.8.2003, s. 45.

(6)  EUT C 53 af 3.3.2005, s. 1.

P6_TA(2005)0221

Beskyttelse af kritisk infrastruktur

Europa-Parlamentets henstillling til Det Europæiske Råd og Rådet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (2005/2044(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Stavros Lambrinidis for PSE-Gruppen om beskyttelse af følsomme infrastrukturer i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (B6-0085/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Stavros Lambrinidis for PSE-Gruppen om beskyttelse af følsomme infrastrukturer i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (B6-0085/2005),

| — | der henviser til forfatningstraktaten og navnlig til artikel III-284 om civilbeskyttelse og I-43, hvori det fastsættes, at »Unionen og dens medlemsstater handler i fællesskab på et solidarisk grundlag, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller er offer for en naturkatastrofe eller en menneskeskabt katastrofe«, |
| --- | --- |

—

der henviser til forfatningstraktaten og navnlig til artikel III-284 om civilbeskyttelse og I-43, hvori det fastsættes, at »Unionen og dens medlemsstater handler i fællesskab på et solidarisk grundlag, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller er offer for en naturkatastrofe eller en menneskeskabt katastrofe«,

| — | der henviser til erklæringen om solidaritet over for terrorisme, som blev vedtaget af stats- og regeringscheferne den 25. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om solidaritet over for terrorisme, som blev vedtaget af stats- og regeringscheferne den 25. marts 2004,

| — | der henviser til Haag-programmet (1), som blev vedtaget den 5. november 2004, og ifølge hvilket »en effektiv styring af grænseoverskridende kriser inden for EU ikke blot kræver en styrkelse af den nuværende indsats inden for civilbeskyttelse og vital infrastruktur, men også en effektiv håndtering af aspekter vedrørende den offentlige orden og sikkerhed i forbindelse med sådanne kriser ... ; derfor anmoder Det Europæiske Råd Rådet og Kommissionen om ... at oprette integrerede og koordinerede EU-krisestyringsordninger ... som skal være implementeret senest den 1. juli 2006; ordningerne bør mindst omfatte følgende spørgsmål: videre evaluering af medlemsstaternes kapaciteter, lagre, uddannelse, fælles øvelser og operationelle planer for civil krisestyring«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haag-programmet (1), som blev vedtaget den 5. november 2004, og ifølge hvilket »en effektiv styring af grænseoverskridende kriser inden for EU ikke blot kræver en styrkelse af den nuværende indsats inden for civilbeskyttelse og vital infrastruktur, men også en effektiv håndtering af aspekter vedrørende den offentlige orden og sikkerhed i forbindelse med sådanne kriser ... ; derfor anmoder Det Europæiske Råd Rådet og Kommissionen om ... at oprette integrerede og koordinerede EU-krisestyringsordninger ... som skal være implementeret senest den 1. juli 2006; ordningerne bør mindst omfatte følgende spørgsmål: videre evaluering af medlemsstaternes kapaciteter, lagre, uddannelse, fælles øvelser og operationelle planer for civil krisestyring«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser:






  a) | til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om styrkelse af EU's civilbeskyttelseskapacitet (KOM(2004)0200), hvori Kommissionen evaluerer de hidtil opnåede resultater, svagheder og mulige forbedringer af Den Europæiske Unions civilbeskyttelseskapacitet, navnlig som det første kriseinterventionsinstrument, der er baseret på frivillighed, |
| --- | --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser:

a)

til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om styrkelse af EU's civilbeskyttelseskapacitet (KOM(2004)0200), hvori Kommissionen evaluerer de hidtil opnåede resultater, svagheder og mulige forbedringer af Den Europæiske Unions civilbeskyttelseskapacitet, navnlig som det første kriseinterventionsinstrument, der er baseret på frivillighed,

| b) | til Rådet og Europa-Parlamentet om terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion (KOM(2004)0698), hvori Kommissionen fremhæver behovet for en integreret tilgang i hele EU, som bl.a. skal fokusere på myndighedernes kommunikation med offentligheden i krisesituationer, på Europols rolle i forbindelse med indførelsen af en mekanisme til varsling af de retshåndhævende myndigheder med henblik på at håndtere terrorisme samt indførelsen af et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP), på sikkerhedsforskning og på en struktureret inddragelse af relevante dele af den private sektor, |
| --- | --- |

b)

til Rådet og Europa-Parlamentet om terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion (KOM(2004)0698), hvori Kommissionen fremhæver behovet for en integreret tilgang i hele EU, som bl.a. skal fokusere på myndighedernes kommunikation med offentligheden i krisesituationer, på Europols rolle i forbindelse med indførelsen af en mekanisme til varsling af de retshåndhævende myndigheder med henblik på at håndtere terrorisme samt indførelsen af et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP), på sikkerhedsforskning og på en struktureret inddragelse af relevante dele af den private sektor,

| c) | til Rådet og Europa-Parlamentet om beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme (KOM(2004)0701), hvori Kommissionen foreslår at samle de krisesystemer, Kommissionen forvalter, i et sikkert overordnet hurtigt varslingssystem (ARGUS) med et centralt krisecenter bestående af repræsentanter for alle de relevante tjenestegrene i Kommissionen, som etablerer en permanent forbindelse mellem medlemsstaterne og de europæiske institutioner, |
| --- | --- |

c)

til Rådet og Europa-Parlamentet om beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme (KOM(2004)0701), hvori Kommissionen foreslår at samle de krisesystemer, Kommissionen forvalter, i et sikkert overordnet hurtigt varslingssystem (ARGUS) med et centralt krisecenter bestående af repræsentanter for alle de relevante tjenestegrene i Kommissionen, som etablerer en permanent forbindelse mellem medlemsstaterne og de europæiske institutioner,

| d) | til Rådet og Europa-Parlamentet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (KOM(2004)0702), hvori Kommissionen foreslår, at der oprettes et EPCIP-program i samarbejde med medlemsstaterne og relevante dele af den private sektor for at indkredse de mulige mangler og de (retlige og andre) foranstaltninger, der skal træffes, |
| --- | --- |

d)

til Rådet og Europa-Parlamentet om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme (KOM(2004)0702), hvori Kommissionen foreslår, at der oprettes et EPCIP-program i samarbejde med medlemsstaterne og relevante dele af den private sektor for at indkredse de mulige mangler og de (retlige og andre) foranstaltninger, der skal træffes,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om følgerne af hedebølgen (2), hvori det krævede, at der oprettedes en europæisk civil beredskabsstyrke, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2003 om følgerne af hedebølgen (2), hvori det krævede, at der oprettedes en europæisk civil beredskabsstyrke,

| — | der henviser til det relevante retsgrundlag i traktaterne, som giver Fællesskabet og Unionen beføjelse til at definere og gennemføre politikker til støtte for medlemsstaternes foranstaltninger til beskyttelse af de europæiske borgeres sundhed, sikkerhed og tryghed, |
| --- | --- |

—

der henviser til det relevante retsgrundlag i traktaterne, som giver Fællesskabet og Unionen beføjelse til at definere og gennemføre politikker til støtte for medlemsstaternes foranstaltninger til beskyttelse af de europæiske borgeres sundhed, sikkerhed og tryghed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0161/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0161/2005),

| A. | der er bevidst om, at der er et stadig større behov for at beskytte de europæiske borgere mod de risici, der er forbundet med terrorangreb (såsom nukleare, radiologiske, kemiske og biologiske angreb på offentlige områder), men også med naturkatastrofer (såsom jordskælv, oversvømmelser, brande, skovbrande), med teknologiske katastrofer (såsom Seveso, skibskatastrofer, transportulykker), samt med sundhedskriser og andre kriser (f.eks. pandemier), inden for rammerne af en integreret europæisk strategi, i lyset af at sådanne hændelser ofte ikke kun har betydelige grænseoverskridende konsekvenser på europæisk plan, men også gør det nødvendigt for medlemsstaterne at udvise solidaritet med hinanden og sikre et sammenhængende og interoperabelt reaktionssystem, |
| --- | --- |

A.

der er bevidst om, at der er et stadig større behov for at beskytte de europæiske borgere mod de risici, der er forbundet med terrorangreb (såsom nukleare, radiologiske, kemiske og biologiske angreb på offentlige områder), men også med naturkatastrofer (såsom jordskælv, oversvømmelser, brande, skovbrande), med teknologiske katastrofer (såsom Seveso, skibskatastrofer, transportulykker), samt med sundhedskriser og andre kriser (f.eks. pandemier), inden for rammerne af en integreret europæisk strategi, i lyset af at sådanne hændelser ofte ikke kun har betydelige grænseoverskridende konsekvenser på europæisk plan, men også gør det nødvendigt for medlemsstaterne at udvise solidaritet med hinanden og sikre et sammenhængende og interoperabelt reaktionssystem,

| B. | der bemærker, at en effektiv strategi bør fokusere såvel på beredskab (risiko- og trusselsvurderinger vedrørende kritisk infrastruktur, forbedrede sikkerhedsforanstaltninger, fremme af fælles sikkerhedsstandarder og udveksling af ekspertise, fremme af koordination og samarbejde på tværs af EU) som på håndtering af konsekvenserne af angreb og katastrofer (udveksling af knowhow og erfaringer, opbygning af scenarier og øvelser samt etablering af hensigtsmæssige krisestyrings-, hurtige varslings- og civilbeskyttelsesmekanismer), |
| --- | --- |

B.

der bemærker, at en effektiv strategi bør fokusere såvel på beredskab (risiko- og trusselsvurderinger vedrørende kritisk infrastruktur, forbedrede sikkerhedsforanstaltninger, fremme af fælles sikkerhedsstandarder og udveksling af ekspertise, fremme af koordination og samarbejde på tværs af EU) som på håndtering af konsekvenserne af angreb og katastrofer (udveksling af knowhow og erfaringer, opbygning af scenarier og øvelser samt etablering af hensigtsmæssige krisestyrings-, hurtige varslings- og civilbeskyttelsesmekanismer),

| C. | der er overbevist om, at, når forebyggelse og afskrækkelse ikke har haft effekt, og der sker angreb, er det kun et velorganiseret og effektivt reaktionssystem, som kan garantere, at der hurtigt kan vendes tilbage til normale tilstande, navnlig i forbindelse med terrorisme; er endvidere overbevist om, at det kun er ved at øge de specialiserede kompetencer, arbejde tæt sammen, samle ressourcerne, garantere risikovurderings-, oplysnings-, uddannelses- og kommunikationsanalyser samt forebyggende og efterfølgende analyser, sikre en hurtig tilbagevenden til normale tilstande og endelig øge finansieringen samt ved at garantere den nødvendige bistand til beskyttelse af ofrene, at medlemsstaterne og EU kan blive bedre forberedt til at beskytte borgerne, når der sker en katastrofe i eller uden for Unionen med faktiske eller truende konsekvenser for EU's borgere, |
| --- | --- |

C.

der er overbevist om, at, når forebyggelse og afskrækkelse ikke har haft effekt, og der sker angreb, er det kun et velorganiseret og effektivt reaktionssystem, som kan garantere, at der hurtigt kan vendes tilbage til normale tilstande, navnlig i forbindelse med terrorisme; er endvidere overbevist om, at det kun er ved at øge de specialiserede kompetencer, arbejde tæt sammen, samle ressourcerne, garantere risikovurderings-, oplysnings-, uddannelses- og kommunikationsanalyser samt forebyggende og efterfølgende analyser, sikre en hurtig tilbagevenden til normale tilstande og endelig øge finansieringen samt ved at garantere den nødvendige bistand til beskyttelse af ofrene, at medlemsstaterne og EU kan blive bedre forberedt til at beskytte borgerne, når der sker en katastrofe i eller uden for Unionen med faktiske eller truende konsekvenser for EU's borgere,

| D. | der bemærker, at de kritiske infrastrukturer i EU er ved at blive meget tæt forbundet og gensidigt afhængige, hvilket gør dem mere sårbare over for sammenbrud eller ødelæggelse, |
| --- | --- |

D.

der bemærker, at de kritiske infrastrukturer i EU er ved at blive meget tæt forbundet og gensidigt afhængige, hvilket gør dem mere sårbare over for sammenbrud eller ødelæggelse,

| E. | der erkender, at der for at beskytte kritisk infrastruktur er behov for et konsekvent samarbejde mellem ejerne og operatørerne af infrastrukturen og medlemsstaternes myndigheder; der bemærker, at analyse og krisestyring i hver infrastruktur skal baseres på klare processer og standarder, der er fastsat af EU; der bemærker, at ansvaret for risikostyring i de fysiske faciliteter, forsyningskæder, informationsteknologier og kommunikationsnetværk primært ligger hos ejerne og operatørerne; der imidlertid bemærker, at EU og medlemsstaterne på alle myndighedsniveauer bør bistå, vejlede, støtte og overvåge virksomhederne, herunder eventuelt gennem finansielle og andre incitamenter, under varetagelsen af disse forpligtelser; der i den forbindelse bemærker, at operatørerne skal kunne sende foreliggende oplysninger til myndighederne, og at disse skal påtage sig ansvaret for at analysere oplysningerne og finde passende sikkerhedsløsninger sammen med operatørerne; der henviser til, at det er absolut nødvendigt, at den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger sikres på europæisk og nationalt niveau i hvert enkelt tilfælde i forbindelse med disse aktiviteter, |
| --- | --- |

E.

der erkender, at der for at beskytte kritisk infrastruktur er behov for et konsekvent samarbejde mellem ejerne og operatørerne af infrastrukturen og medlemsstaternes myndigheder; der bemærker, at analyse og krisestyring i hver infrastruktur skal baseres på klare processer og standarder, der er fastsat af EU; der bemærker, at ansvaret for risikostyring i de fysiske faciliteter, forsyningskæder, informationsteknologier og kommunikationsnetværk primært ligger hos ejerne og operatørerne; der imidlertid bemærker, at EU og medlemsstaterne på alle myndighedsniveauer bør bistå, vejlede, støtte og overvåge virksomhederne, herunder eventuelt gennem finansielle og andre incitamenter, under varetagelsen af disse forpligtelser; der i den forbindelse bemærker, at operatørerne skal kunne sende foreliggende oplysninger til myndighederne, og at disse skal påtage sig ansvaret for at analysere oplysningerne og finde passende sikkerhedsløsninger sammen med operatørerne; der henviser til, at det er absolut nødvendigt, at den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger sikres på europæisk og nationalt niveau i hvert enkelt tilfælde i forbindelse med disse aktiviteter,

| F. | der er overbevist om, at det set i lyset af et stadigt mere komplekst trusselsbillede, hvor der anvendes den mest avancerede edb-teknologi, er nødvendigt at udbygge de computerstøttede forsvarssystemer, |
| --- | --- |

F.

der er overbevist om, at det set i lyset af et stadigt mere komplekst trusselsbillede, hvor der anvendes den mest avancerede edb-teknologi, er nødvendigt at udbygge de computerstøttede forsvarssystemer,

| 1. | henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:






  a) | fuldt ud at gennemføre Det Europæiske Råds forslag om at oprette integrerede EU-krisestyringsordninger som et væsentligt element i styrkelsen af forbindelserne mellem borgerne og EU-institutionerne og af den indbyrdes afhængighed og solidaritet mellem medlemsstaterne, |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:

a)

fuldt ud at gennemføre Det Europæiske Råds forslag om at oprette integrerede EU-krisestyringsordninger som et væsentligt element i styrkelsen af forbindelserne mellem borgerne og EU-institutionerne og af den indbyrdes afhængighed og solidaritet mellem medlemsstaterne,

| b) | at sikre, at en integreret europæisk strategi navnlig omfatter truslen mod kritisk infrastruktur, herunder edb-anlæg, hvis sammenbrud eller ødelæggelse vil få alvorlige følger for borgernes sundhed, tryghed, sikkerhed eller økonomiske velfærd, og etablere en harmoniseret EU-metode, således at medlemsstaterne og operatørerne gennem fælles standarder og de organisationer og personer, der er ansvarlige for sikkerheden, kan indkredse kritisk infrastruktur, analysere dens sårbarhed, indbyrdes afhængighed og de grænseoverskridende følger af kriser samt gennemføre de relevante trusselsvurderinger og udforme løsninger til beskyttelse af denne infrastruktur og forberede den imod alle farer samt reagere hensigtsmæssigt i tilfælde af indtrufne angreb og katastrofer, |
| --- | --- |

b)

at sikre, at en integreret europæisk strategi navnlig omfatter truslen mod kritisk infrastruktur, herunder edb-anlæg, hvis sammenbrud eller ødelæggelse vil få alvorlige følger for borgernes sundhed, tryghed, sikkerhed eller økonomiske velfærd, og etablere en harmoniseret EU-metode, således at medlemsstaterne og operatørerne gennem fælles standarder og de organisationer og personer, der er ansvarlige for sikkerheden, kan indkredse kritisk infrastruktur, analysere dens sårbarhed, indbyrdes afhængighed og de grænseoverskridende følger af kriser samt gennemføre de relevante trusselsvurderinger og udforme løsninger til beskyttelse af denne infrastruktur og forberede den imod alle farer samt reagere hensigtsmæssigt i tilfælde af indtrufne angreb og katastrofer,

| c) | på grundlag af et forslag fra Kommissionen og med forbehold af Parlamentets godkendelse at indføre et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP), som skal modtage tilstrækkelig finansiering fra medlemsstaterne og/eller ejerne og operatørerne på grundlag af eventuelle finansielle eller andre incitamenter; de deltagende medlemsstater skal sikre samarbejde, herunder mellem den private og den offentlige sektor, og tilstedeværelse af alle de data og menneskelige og logistiske ressourcer, der er nødvendige for, at projektets forskellige faser kan opfylde kravene om proportionalitet, subsidiaritet, især med hensyn til borgernes rettigheder, databeskyttelse og sikkerhed, |
| --- | --- |

c)

på grundlag af et forslag fra Kommissionen og med forbehold af Parlamentets godkendelse at indføre et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP), som skal modtage tilstrækkelig finansiering fra medlemsstaterne og/eller ejerne og operatørerne på grundlag af eventuelle finansielle eller andre incitamenter; de deltagende medlemsstater skal sikre samarbejde, herunder mellem den private og den offentlige sektor, og tilstedeværelse af alle de data og menneskelige og logistiske ressourcer, der er nødvendige for, at projektets forskellige faser kan opfylde kravene om proportionalitet, subsidiaritet, især med hensyn til borgernes rettigheder, databeskyttelse og sikkerhed,

| d) | at anerkende, at EPCIP af medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og af de ansvarlige for nationale civilbeskyttelsesmekanismer skal betragtes som et supplement til den nationale planlægning og de nationale informationskampagner, at EPCIP's succes skal evalueres uafhængigt og efter specifikke standarder, samt at Rådet efter forslag fra Kommissionen bør oprette EPCIP på grundlag af en entydig og gennemførlig tidsplan med gradvis gennemførelse af specifikke og entydigt definerede trin og mål, samt at et europæisk informationsnetværk for tidlig varsling i forbindelse med kritisk infrastruktur for at blive en succes skal bidrage til fremme af udvekslingen af oplysninger om fælles trusler og gensidig sårbarhed og til fastlæggelse af passende foranstaltninger og strategier for at mindske risikoen og derved beskytte den kritiske infrastruktur, |
| --- | --- |

d)

at anerkende, at EPCIP af medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og af de ansvarlige for nationale civilbeskyttelsesmekanismer skal betragtes som et supplement til den nationale planlægning og de nationale informationskampagner, at EPCIP's succes skal evalueres uafhængigt og efter specifikke standarder, samt at Rådet efter forslag fra Kommissionen bør oprette EPCIP på grundlag af en entydig og gennemførlig tidsplan med gradvis gennemførelse af specifikke og entydigt definerede trin og mål, samt at et europæisk informationsnetværk for tidlig varsling i forbindelse med kritisk infrastruktur for at blive en succes skal bidrage til fremme af udvekslingen af oplysninger om fælles trusler og gensidig sårbarhed og til fastlæggelse af passende foranstaltninger og strategier for at mindske risikoen og derved beskytte den kritiske infrastruktur,

| e) | at erkende, at:






  — | der bør oprettes et europæisk risikoanalysesystem, som tager kravene til databeskyttelse på EU- og nationalt plan i betragtning, i samarbejde med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse for at sikre interoperabilitet |
| --- | --- | --- |

e)

at erkende, at:

—

der bør oprettes et europæisk risikoanalysesystem, som tager kravene til databeskyttelse på EU- og nationalt plan i betragtning, i samarbejde med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse for at sikre interoperabilitet

| — | der bør koordineres mellem alle de relevante informationsformidlende myndigheder på nationalt, europæisk og internationalt plan, herunder også databeskyttelsesmyndighederne på det pågældende niveau |
| --- | --- |

—

der bør koordineres mellem alle de relevante informationsformidlende myndigheder på nationalt, europæisk og internationalt plan, herunder også databeskyttelsesmyndighederne på det pågældende niveau

| — | relevante oplysninger skal behandles præcist, sikkert og, om nødvendigt, fortroligt uanset kilde (militære eller civile efterretninger, politisamarbejde); der sikres passende parlamentarisk kontrol gennem en særlig interinstitutionel aftale herom i forbindelse med spørgsmål vedrørende den indre sikkerhed i Europa |
| --- | --- |

—

relevante oplysninger skal behandles præcist, sikkert og, om nødvendigt, fortroligt uanset kilde (militære eller civile efterretninger, politisamarbejde); der sikres passende parlamentarisk kontrol gennem en særlig interinstitutionel aftale herom i forbindelse med spørgsmål vedrørende den indre sikkerhed i Europa

| — | det er nødvendigt inden for Kommissionen at etablere et europæisk hurtigt varslingssystem i forbindelse med kriser, der knyttes til de eksisterende europæiske, nationale og internationale specialiserede systemer for tidlig varsling af kriser, således at al relevant information, der kræver en europæisk indsats, kan udveksles eller registreres i et centralt system (ARGUS) |
| --- | --- |

—

det er nødvendigt inden for Kommissionen at etablere et europæisk hurtigt varslingssystem i forbindelse med kriser, der knyttes til de eksisterende europæiske, nationale og internationale specialiserede systemer for tidlig varsling af kriser, således at al relevant information, der kræver en europæisk indsats, kan udveksles eller registreres i et centralt system (ARGUS)

| — | det er tilrådeligt at inddrage Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) i de tilfælde, hvor der ikke findes sektorstandarder, eller hvor der endnu ikke er etableret internationale normer, |
| --- | --- |

—

det er tilrådeligt at inddrage Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) i de tilfælde, hvor der ikke findes sektorstandarder, eller hvor der endnu ikke er etableret internationale normer,

| f) | at sikre, at EPCIP er:






  — | under løbende parlamentarisk kontrol på EU- og nationalt plan |
| --- | --- | --- |

f)

at sikre, at EPCIP er:

—

under løbende parlamentarisk kontrol på EU- og nationalt plan

| — | et vigtigt element i den fremtidige udvikling på kontinentet og i verden (3), |
| --- | --- |

—

et vigtigt element i den fremtidige udvikling på kontinentet og i verden (3),

| g) | som en supplerende foranstaltning at forbedre Den Europæiske Solidaritetsfonds funktion (for interventioner i Unionen) og ECHO's funktion (for interventioner uden for Unionen), |
| --- | --- |

g)

som en supplerende foranstaltning at forbedre Den Europæiske Solidaritetsfonds funktion (for interventioner i Unionen) og ECHO's funktion (for interventioner uden for Unionen),

| h) | at tiltræde forslaget i ovennævnte beslutning om at oprette en europæisk civil beredskabsstyrke, som er i stand til at overvåge områder, hvor der er risiko for naturkatastrofer, for at forhindre, at der opstår katastrofer, hvor et stort antal mennesker omkommer, og hvis redningshold kan gribe ind i forbindelse med hændelser som den seneste tsunami-katastrofe under et fælles mærke, der skal gøre den europæiske solidaritet mere synlig, |
| --- | --- |

h)

at tiltræde forslaget i ovennævnte beslutning om at oprette en europæisk civil beredskabsstyrke, som er i stand til at overvåge områder, hvor der er risiko for naturkatastrofer, for at forhindre, at der opstår katastrofer, hvor et stort antal mennesker omkommer, og hvis redningshold kan gribe ind i forbindelse med hændelser som den seneste tsunami-katastrofe under et fælles mærke, der skal gøre den europæiske solidaritet mere synlig,

| i) | at styrke det sociale partnerskab ved at koordinere ngo'er, civilsamfundet og de lokale myndigheder, |
| --- | --- |

i)

at styrke det sociale partnerskab ved at koordinere ngo'er, civilsamfundet og de lokale myndigheder,

| j) | at sikre, at varslinger, advarsler og informationsblade, som udsendes for at hjælpe de offentlige og private interessenter med at beskytte de vigtigste infrastruktursystemer, samt eventuelle varslinger og advarsler til befolkningen i forbindelse med civilbeskyttelseskriser, kun udsendes, når det er absolut nødvendigt og passende, for at undgå, at borgernes og virksomhedernes hverdag forstyrres uden grund, og for ikke at skabe unødvendig frygt eller usikkerhed i befolkningen, |
| --- | --- |

j)

at sikre, at varslinger, advarsler og informationsblade, som udsendes for at hjælpe de offentlige og private interessenter med at beskytte de vigtigste infrastruktursystemer, samt eventuelle varslinger og advarsler til befolkningen i forbindelse med civilbeskyttelseskriser, kun udsendes, når det er absolut nødvendigt og passende, for at undgå, at borgernes og virksomhedernes hverdag forstyrres uden grund, og for ikke at skabe unødvendig frygt eller usikkerhed i befolkningen,

| k) | at sikre respekt for beskyttelsen af personoplysninger, således at forbrugerne og operatørerne kan have tillid til, at deres oplysninger behandles fortroligt, præcist og sikkert, samt at virksomheders fortrolige oplysninger håndteres korrekt og beskyttes mod uautoriseret brug eller udbredelse, |
| --- | --- |

k)

at sikre respekt for beskyttelsen af personoplysninger, således at forbrugerne og operatørerne kan have tillid til, at deres oplysninger behandles fortroligt, præcist og sikkert, samt at virksomheders fortrolige oplysninger håndteres korrekt og beskyttes mod uautoriseret brug eller udbredelse,

| l) | at sikre, at der samtidig så snart som muligt vedtages en europæisk ramme for beskyttelse og lagring af personoplysninger med relevante bestemmelser, der skal håndhæves strengt inden for alle områder, samt at borgernes grundlæggende rettigheder garanteres, |
| --- | --- |

l)

at sikre, at der samtidig så snart som muligt vedtages en europæisk ramme for beskyttelse og lagring af personoplysninger med relevante bestemmelser, der skal håndhæves strengt inden for alle områder, samt at borgernes grundlæggende rettigheder garanteres,

| m) | at sikre, at de øvelser, der gennemføres for at forbedre Unionens kapacitet til civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur, omfatter realistiske og aktuelle scenarier, og at erfaringen og ekspertisen hos de relevante specialister inden for civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur (f.eks. eksperter og scenarier vedrørende civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur fra De Olympiske Lege i Athen 2004) i medlemsstaterne, udnyttes; |
| --- | --- |

m)

at sikre, at de øvelser, der gennemføres for at forbedre Unionens kapacitet til civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur, omfatter realistiske og aktuelle scenarier, og at erfaringen og ekspertisen hos de relevante specialister inden for civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur (f.eks. eksperter og scenarier vedrørende civilbeskyttelse og beskyttelse af kritisk infrastruktur fra De Olympiske Lege i Athen 2004) i medlemsstaterne, udnyttes;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer.

---

(1)  Opdateret den 17. december 2004 med emnet bekæmpelse af terrorisme.

(2)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 382.

(3)  Se forslaget til reform af strategien om civilbeskyttelse og kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler, som drøftes i FN-regi.

P6_TA(2005)0222

Bekæmpelse af finansiering af terrorisme

Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om bekæmpelse af finansiering af terrorisme (2005/2065(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Stefano Zappalà for PPE-DE-Gruppen om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger, der kan forbedre udvekslingen af oplysninger, gennemsigtigheden og sporbarheden af finansielle transaktioner (B6-0221/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Stefano Zappalà for PPE-DE-Gruppen om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger, der kan forbedre udvekslingen af oplysninger, gennemsigtigheden og sporbarheden af finansielle transaktioner (B6-0221/2005),

| — | der henviser til den erklæring om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2004,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions reviderede handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, som Rådet tog til efterretning på sit møde den 17. og 18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions reviderede handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, som Rådet tog til efterretning på sit møde den 17. og 18. juni 2004,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner (KOM(2004)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner (KOM(2004)0700),

| — | der henviser til den række foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, der fastsattes i Haag-programmet, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 4.-5. november 2004 og suppleret ved formandskabets konklusioner på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. december 2004, navnlig konklusionerne vedrørende finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til den række foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, der fastsattes i Haag-programmet, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 4.-5. november 2004 og suppleret ved formandskabets konklusioner på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16.-17. december 2004, navnlig konklusionerne vedrørende finansiering af terrorisme,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge (1),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 6, 7, 8, 10, 12, 21 og 22, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 6, 7, 8, 10, 12, 21 og 22,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0159/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0159/2005),

| A. | der henviser til, at foranstaltningerne i Haag-programmet, navnlig foranstaltningerne vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og udveksling af oplysninger, bør iværksættes inden for en rimelig frist og på effektiv vis, således at datafortroligheden beskyttes, med henblik på at styrke friheden, sikkerheden og retfærdigheden i EU, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at foranstaltningerne i Haag-programmet, navnlig foranstaltningerne vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og udveksling af oplysninger, bør iværksættes inden for en rimelig frist og på effektiv vis, således at datafortroligheden beskyttes, med henblik på at styrke friheden, sikkerheden og retfærdigheden i EU,

| B. | der henviser til, at der i den europæiske sikkerhedsstrategi fastsættes en integreret fremgangsmåde til bekæmpelse af terrorisme bestående i politiske, diplomatiske, humanitære, økonomiske og finansielle aktioner samt i retligt samarbejde og politisamarbejde, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i den europæiske sikkerhedsstrategi fastsættes en integreret fremgangsmåde til bekæmpelse af terrorisme bestående i politiske, diplomatiske, humanitære, økonomiske og finansielle aktioner samt i retligt samarbejde og politisamarbejde,

| C. | der henviser til, at den vigtigste kilde til finansiering af international terrorisme er den internationale handel med narkotika og våben, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den vigtigste kilde til finansiering af international terrorisme er den internationale handel med narkotika og våben,

| D. | der henviser til, at hvidvaskning af penge gennem medskyldige kreditinstitutter eller investeringer i skattely bidrager til at finansiere internationale terrororganisationer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hvidvaskning af penge gennem medskyldige kreditinstitutter eller investeringer i skattely bidrager til at finansiere internationale terrororganisationer,

| E. | der henviser til, at strategien med forebyggende krig ikke har ført til nogen svækkelse af internationale terrororganisationer og deres finansieringskapacitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at strategien med forebyggende krig ikke har ført til nogen svækkelse af internationale terrororganisationer og deres finansieringskapacitet,

| F. | der henviser til, at organisationen, den fortsatte beståen og den operationelle udvikling af terrorgrupper forudsætter pengeindsamlingsaktiviteter, der hele tiden udvikler sig i nye retninger, og, parallelt hermed, konstante forsøg på at finde frem til nye og udskiftelige metoder til anskaffelse og forsendelse af penge gennem lovlige og ulovlige kanaler, herunder internationale handelsselskaber, truster og offshore-selskaber, pengesmuglere og overførsler af penge via f.eks. hawala-systemet eller visse velgørenhedsorganisationer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at organisationen, den fortsatte beståen og den operationelle udvikling af terrorgrupper forudsætter pengeindsamlingsaktiviteter, der hele tiden udvikler sig i nye retninger, og, parallelt hermed, konstante forsøg på at finde frem til nye og udskiftelige metoder til anskaffelse og forsendelse af penge gennem lovlige og ulovlige kanaler, herunder internationale handelsselskaber, truster og offshore-selskaber, pengesmuglere og overførsler af penge via f.eks. hawala-systemet eller visse velgørenhedsorganisationer,

| G. | der henviser til, at velgørenhedssektoren i de fleste medlemsstater nyder godt af skattefritagelser, hvorfor skattemyndighederne allerede har adgang til nøjagtige oplysninger om de pågældende organisationers konti og kapitalbevægelser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at velgørenhedssektoren i de fleste medlemsstater nyder godt af skattefritagelser, hvorfor skattemyndighederne allerede har adgang til nøjagtige oplysninger om de pågældende organisationers konti og kapitalbevægelser,

| H. | der henviser til, at det i den nuværende situation med omfanget af de finanstransaktioner, der kendetegner det globale marked, er meget vanskeligt og kompliceret at spore og retsforfølge misbrug i forbindelse med pengeoverførsler i betragtning af overførslernes forskelligartede karakter og af økonomiens kontinuerlige udvikling, misbrug såsom hvidvaskning af penge fra skatte- og toldsvindel, korruption og organiserede kriminelle gruppers og mafiagruppers aktiviteter, der omfatter handel med narkotika og våben, menneskehandel og finansiering ved pengeafpresning, herunder opkrævning af den såkaldte revolutionsskat, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i den nuværende situation med omfanget af de finanstransaktioner, der kendetegner det globale marked, er meget vanskeligt og kompliceret at spore og retsforfølge misbrug i forbindelse med pengeoverførsler i betragtning af overførslernes forskelligartede karakter og af økonomiens kontinuerlige udvikling, misbrug såsom hvidvaskning af penge fra skatte- og toldsvindel, korruption og organiserede kriminelle gruppers og mafiagruppers aktiviteter, der omfatter handel med narkotika og våben, menneskehandel og finansiering ved pengeafpresning, herunder opkrævning af den såkaldte revolutionsskat,

| I. | der henviser til, at velgørenhedsorganisationer hvert år indsamler milliarder af dollars, at det er meget vanskeligt at kontrollere, hvad disse midler anvendes til, og at velgørenhedssektoren derfor er særlig følsom over for misbrug, hvorfor det er nødvendigt med større gennemsigtighed fra nævnte juridiske personers side, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at velgørenhedsorganisationer hvert år indsamler milliarder af dollars, at det er meget vanskeligt at kontrollere, hvad disse midler anvendes til, og at velgørenhedssektoren derfor er særlig følsom over for misbrug, hvorfor det er nødvendigt med større gennemsigtighed fra nævnte juridiske personers side,

| J. | der henviser til, det i nogle tilfælde er lykkedes terrororganisationer at gøre brug af midler indsamlet af velgørenhedsorganisationer, også uden at donatorerne eller endog organisationernes ledere og personale har vidst noget herom, og til, at det desuden er konstateret, at visse velgørenhedsorganisationer har ydet dækning for og logistisk støtte til såvel terroroperationer som overførsel af våben til terrornetværk, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, det i nogle tilfælde er lykkedes terrororganisationer at gøre brug af midler indsamlet af velgørenhedsorganisationer, også uden at donatorerne eller endog organisationernes ledere og personale har vidst noget herom, og til, at det desuden er konstateret, at visse velgørenhedsorganisationer har ydet dækning for og logistisk støtte til såvel terroroperationer som overførsel af våben til terrornetværk,

| K. | der henviser til, at det i kampen mod finansiering af terrorisme i EU er nødvendigt at gribe ind for at forbedre udvekslingen af oplysninger, styrke det retlige samarbejde og politisamarbejdet, øge sporbarheden af transaktioner og gennemsigtigheden i det finansielle system og gøre juridiske personers funktionsmåder og aktiviteter mere gennemskuelige, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i kampen mod finansiering af terrorisme i EU er nødvendigt at gribe ind for at forbedre udvekslingen af oplysninger, styrke det retlige samarbejde og politisamarbejdet, øge sporbarheden af transaktioner og gennemsigtigheden i det finansielle system og gøre juridiske personers funktionsmåder og aktiviteter mere gennemskuelige,

| L. | der henviser til, at udveksling af oplysninger er en af de effektive metoder i kampen mod finansiering af terrorisme, men at en sådan udveksling som en modvægt skal være reguleret ved bindende bestemmelser om databeskyttelse under hensyn til bestemmelserne i artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 7 og 8 i chartret om grundlæggende rettigheder for at undgå at udvikle et samfund, hvor alting overvåges, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udveksling af oplysninger er en af de effektive metoder i kampen mod finansiering af terrorisme, men at en sådan udveksling som en modvægt skal være reguleret ved bindende bestemmelser om databeskyttelse under hensyn til bestemmelserne i artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 7 og 8 i chartret om grundlæggende rettigheder for at undgå at udvikle et samfund, hvor alting overvåges,

| M. | der henviser til, at de internationale terrororganisationer har vævet et tæt net af forbindelser med en lang række kriminelle organisationer og mafiaorganisationer, og at forholdet mellem terrororganisationerne og disse kriminelle organisationer og mafiaorganisationer bygger på fælles økonomiske interesser og fælles finansieringskilder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de internationale terrororganisationer har vævet et tæt net af forbindelser med en lang række kriminelle organisationer og mafiaorganisationer, og at forholdet mellem terrororganisationerne og disse kriminelle organisationer og mafiaorganisationer bygger på fælles økonomiske interesser og fælles finansieringskilder,

| 1. | henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:






  a) | at vedtage det tredje direktiv om hvidvaskning af penge og forordningen om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge, |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:

a)

at vedtage det tredje direktiv om hvidvaskning af penge og forordningen om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge,

| b) | at kræve, at medlemsstaterne ratificerer protokollen til konventionen af 29. maj 2000 om retshjælp i kriminalsager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og den internationale konvention af 9. december 1999 om bekæmpelse af finansiering af terrorisme samt gennemfører Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (2) og Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (3), |
| --- | --- |

b)

at kræve, at medlemsstaterne ratificerer protokollen til konventionen af 29. maj 2000 om retshjælp i kriminalsager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og den internationale konvention af 9. december 1999 om bekæmpelse af finansiering af terrorisme samt gennemfører Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (2) og Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (3),

| c) | at oprette samarbejds- og udvekslingsstrukturer på blandt andet det tekniske plan for at muliggøre en struktureret udveksling af oplysninger mellem Unionens efterretningstjenester, herunder Europol og Eurojust; i praksis at gennemføre forpligtelsen til at udveksle fyldestgørende og aktuelle oplysninger om alle terrorforbrydelser, herunder deltagelse i en terrorgruppes aktiviteter gennem finansiering af disse, |
| --- | --- |

c)

at oprette samarbejds- og udvekslingsstrukturer på blandt andet det tekniske plan for at muliggøre en struktureret udveksling af oplysninger mellem Unionens efterretningstjenester, herunder Europol og Eurojust; i praksis at gennemføre forpligtelsen til at udveksle fyldestgørende og aktuelle oplysninger om alle terrorforbrydelser, herunder deltagelse i en terrorgruppes aktiviteter gennem finansiering af disse,

| d) | at yde passende finansiel støtte til FIUNET-projektet (Financial Intelligence Units Network), hvormed formålet er at etablere et elektronisk net, som vil muliggøre udveksling af oplysninger mellem de finansielle efterretningsenheder, især oplysninger om metoderne til finansiering af terrornetværkene, under samtidig beskyttelse af personoplysninger, |
| --- | --- |

d)

at yde passende finansiel støtte til FIUNET-projektet (Financial Intelligence Units Network), hvormed formålet er at etablere et elektronisk net, som vil muliggøre udveksling af oplysninger mellem de finansielle efterretningsenheder, især oplysninger om metoderne til finansiering af terrornetværkene, under samtidig beskyttelse af personoplysninger,

| e) | at kræve, at medlemsstaterne i højere grad samarbejder med SUSTRANS og ratificerer protokollen til Europol-konventionen, takket være hvilken Europols beføjelser kan udvides til at omfatte alle med hvidvaskning af penge forbundne forbrydelser, |
| --- | --- |

e)

at kræve, at medlemsstaterne i højere grad samarbejder med SUSTRANS og ratificerer protokollen til Europol-konventionen, takket være hvilken Europols beføjelser kan udvides til at omfatte alle med hvidvaskning af penge forbundne forbrydelser,

| f) | gennem øjeblikkelig vedtagelse af den nødvendige lovgivning at iværksætte foranstaltninger til sikring af kontrollen med og sporbarheden af internationale banktransaktioner, som er den foretrukne metode for så vidt angår en væsentlig del af betalingerne for levering af våben og narkotika, hvorfra udbyttet kan bruges til finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

f)

gennem øjeblikkelig vedtagelse af den nødvendige lovgivning at iværksætte foranstaltninger til sikring af kontrollen med og sporbarheden af internationale banktransaktioner, som er den foretrukne metode for så vidt angår en væsentlig del af betalingerne for levering af våben og narkotika, hvorfra udbyttet kan bruges til finansiering af terrorisme,

| g) | at opfordre medlemsstaterne til at gennemføre samtlige anbefalinger fra GAFI (General Authority for Investment) og vedtage foranstaltninger til at forbedre såvel sporbarheden af pengeoverførsler som kundeidentifikation og gennemførelsen af tilsynsforpligtelser, idet de i denne forbindelse samtidig må undgå at misbruge anvendelsen af gerningsmandsprofiler i banksektoren og den finansielle sektor og sikre overholdelse af de grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger, |
| --- | --- |

g)

at opfordre medlemsstaterne til at gennemføre samtlige anbefalinger fra GAFI (General Authority for Investment) og vedtage foranstaltninger til at forbedre såvel sporbarheden af pengeoverførsler som kundeidentifikation og gennemførelsen af tilsynsforpligtelser, idet de i denne forbindelse samtidig må undgå at misbruge anvendelsen af gerningsmandsprofiler i banksektoren og den finansielle sektor og sikre overholdelse af de grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger,

| h) | at fremme vedtagelsen af internationale bestemmelser og træffe foranstaltninger i fællesskabssammenhæng med henblik på væsentligt at øge gennemsigtigheden i det finansielle system og rette op på den ringe gennemsigtighed i de strukturer, der anvendes til internationale pengetransaktioner og pengeoverførsler, herunder internationale handelsselskaber, truster og offshore-selskaber, med henblik på bl.a. at bekæmpe den fortsatte beståen af skattely, herunder ved at samarbejde med tredjelande, |
| --- | --- |

h)

at fremme vedtagelsen af internationale bestemmelser og træffe foranstaltninger i fællesskabssammenhæng med henblik på væsentligt at øge gennemsigtigheden i det finansielle system og rette op på den ringe gennemsigtighed i de strukturer, der anvendes til internationale pengetransaktioner og pengeoverførsler, herunder internationale handelsselskaber, truster og offshore-selskaber, med henblik på bl.a. at bekæmpe den fortsatte beståen af skattely, herunder ved at samarbejde med tredjelande,

| i) | at vedtage foranstaltninger til overvågning af pengeoverførsler uden for de officielle kanaler og til forebyggelse af terrororganisationers udnyttelse af og infiltrering i velgørenhedsorganisationer, bl.a. ved at støtte forslaget om en europæisk adfærdskodeks for velgørenhedssektoren, hvori der fastsættes bestemmelse om offentliggørelse af regnskaber og fælles regler for regnskabsrevision og -kontrol, |
| --- | --- |

i)

at vedtage foranstaltninger til overvågning af pengeoverførsler uden for de officielle kanaler og til forebyggelse af terrororganisationers udnyttelse af og infiltrering i velgørenhedsorganisationer, bl.a. ved at støtte forslaget om en europæisk adfærdskodeks for velgørenhedssektoren, hvori der fastsættes bestemmelse om offentliggørelse af regnskaber og fælles regler for regnskabsrevision og -kontrol,

| j) | at opfordre medlemsstaterne til at være så opmærksomme som overhovedet muligt på eventuelle forbindelser mellem terrornetværk og kriminelle mafiaorganisationer for så vidt angår hvidvaskning af penge med henblik på finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

j)

at opfordre medlemsstaterne til at være så opmærksomme som overhovedet muligt på eventuelle forbindelser mellem terrornetværk og kriminelle mafiaorganisationer for så vidt angår hvidvaskning af penge med henblik på finansiering af terrorisme,

| k) | at stramme forpligtelserne til at udvise den fornødne omhu i forbindelse med transaktioner, der involverer institutioner eller personer i geografiske områder, hvor bestemmelserne om bekæmpelse af hvidvaskning af penge ikke finder anvendelse, |
| --- | --- |

k)

at stramme forpligtelserne til at udvise den fornødne omhu i forbindelse med transaktioner, der involverer institutioner eller personer i geografiske områder, hvor bestemmelserne om bekæmpelse af hvidvaskning af penge ikke finder anvendelse,

| l) | at opfordre medlemsstaterne til at føre nøje tilsyn med såvel finansieringsinstitutter som pengeoverførselstjenester med det formål at spore mistænkelige pengeoverførsler i tilfælde, hvor disse ikke er ledsaget af fuldstændige oplysninger vedrørende navn, adresse og kontonummer for den fysiske eller juridiske person, der har givet ordre til overførsel af pengene, |
| --- | --- |

l)

at opfordre medlemsstaterne til at føre nøje tilsyn med såvel finansieringsinstitutter som pengeoverførselstjenester med det formål at spore mistænkelige pengeoverførsler i tilfælde, hvor disse ikke er ledsaget af fuldstændige oplysninger vedrørende navn, adresse og kontonummer for den fysiske eller juridiske person, der har givet ordre til overførsel af pengene,

| m) | at fastsætte en forpligtelse for finansieringsinstitutter og alle andre institutioner, som er omfattet af forpligtelser med hensyn til bekæmpelse af hvidvaskning af penge, til straks at meddele de kompetente offentlige myndigheder enhver nyttig oplysning i tilfælde, hvor der opstår begrundet mistanke om, at bestemte midler muligvis vil blive overført til terrorvirksomhed eller, mere generelt, til terrornetværk; definitionen af »mistanke« skal baseres på meget skrappe kriterier; de strafferetlige bestemmelser vedrørende f.eks. hvidvaskning af penge og terroraktiviteter skal ikke kunne anvendes til retsforfølgelse af andre former for forbrydelser og skal derfor være i overensstemmelse med principperne i Corpus Juris (4); definitionen af »mistanke« skal gøre det muligt at nå det erklærede mål og skal stå i forhold hertil, |
| --- | --- |

m)

at fastsætte en forpligtelse for finansieringsinstitutter og alle andre institutioner, som er omfattet af forpligtelser med hensyn til bekæmpelse af hvidvaskning af penge, til straks at meddele de kompetente offentlige myndigheder enhver nyttig oplysning i tilfælde, hvor der opstår begrundet mistanke om, at bestemte midler muligvis vil blive overført til terrorvirksomhed eller, mere generelt, til terrornetværk; definitionen af »mistanke« skal baseres på meget skrappe kriterier; de strafferetlige bestemmelser vedrørende f.eks. hvidvaskning af penge og terroraktiviteter skal ikke kunne anvendes til retsforfølgelse af andre former for forbrydelser og skal derfor være i overensstemmelse med principperne i Corpus Juris (4); definitionen af »mistanke« skal gøre det muligt at nå det erklærede mål og skal stå i forhold hertil,

| n) | at udarbejde systemer til automatisk kontrol af pengeoverførselstransaktioner, der er mistænkelige på grund af beløbenes størrelse set i forhold til gennemsnittet, overførslernes hyppighed og afsendernes og modtagernes identitet og geografiske placering, med det formål at beskytte det officielle pengeoverførselssystem mod den reelle risiko for indblanding i ulovlig virksomhed og navnlig i finansieringen af terrorvirksomhed; at udarbejde nye regler for bankernes pengeoverførsler, dog uden at skade balancen mellem den frie bevægelighed for kapital og opsporing af mistænkelige pengetransaktioner, |
| --- | --- |

n)

at udarbejde systemer til automatisk kontrol af pengeoverførselstransaktioner, der er mistænkelige på grund af beløbenes størrelse set i forhold til gennemsnittet, overførslernes hyppighed og afsendernes og modtagernes identitet og geografiske placering, med det formål at beskytte det officielle pengeoverførselssystem mod den reelle risiko for indblanding i ulovlig virksomhed og navnlig i finansieringen af terrorvirksomhed; at udarbejde nye regler for bankernes pengeoverførsler, dog uden at skade balancen mellem den frie bevægelighed for kapital og opsporing af mistænkelige pengetransaktioner,

| o) | at udarbejde en række minimumsstandarder for lovgivningen om gennemsigtighed i velgørenhedssektoren med henblik på at sikre, at banker, kreditinstitutter, forsikringsselskaber, finansselskaber og velgørenhedsorganisationer sørger for størst mulig gennemsigtighed i deres driftsprocedurer samt i deres finansielle og regnskabsmæssige procedurer og udelukkende bruger officielle bankkonti til indlån af penge og lovlige og formelle kanaler til overførsel af penge samt offentliggør så fuldstændige budgetforslag som muligt med angivelse af modtagernes nøjagtige identitet og af den planlagte anvendelse af midlerne og lader deres forvaltning kontrollere af uafhængige revisorer, |
| --- | --- |

o)

at udarbejde en række minimumsstandarder for lovgivningen om gennemsigtighed i velgørenhedssektoren med henblik på at sikre, at banker, kreditinstitutter, forsikringsselskaber, finansselskaber og velgørenhedsorganisationer sørger for størst mulig gennemsigtighed i deres driftsprocedurer samt i deres finansielle og regnskabsmæssige procedurer og udelukkende bruger officielle bankkonti til indlån af penge og lovlige og formelle kanaler til overførsel af penge samt offentliggør så fuldstændige budgetforslag som muligt med angivelse af modtagernes nøjagtige identitet og af den planlagte anvendelse af midlerne og lader deres forvaltning kontrollere af uafhængige revisorer,

| p) | at opfordre banker, kreditinstitutter, forsikringsselskaber, finansselskaber og velgørenhedsorganisationer til at indgå i et snævrere samarbejde med eksperter inden for finansiering af international terrorisme for at beskytte sig selv mod enhver form for indblanding i terrorvirksomhed i betragtning af den reelle risiko for misbrug af deres virksomhed til finansiering af terrornetværk, |
| --- | --- |

p)

at opfordre banker, kreditinstitutter, forsikringsselskaber, finansselskaber og velgørenhedsorganisationer til at indgå i et snævrere samarbejde med eksperter inden for finansiering af international terrorisme for at beskytte sig selv mod enhver form for indblanding i terrorvirksomhed i betragtning af den reelle risiko for misbrug af deres virksomhed til finansiering af terrornetværk,

| q) | at kræve, at medlemsstaterne straks gennemfører og iværksætter foranstaltninger til imødegåelse af den ulovlige virksomhed med at finansiere terrorisme, navnlig andet direktiv om hvidvaskning af penge (5) og de forpligtelser med hensyn til tilsyn og kundeidentifikation, der fastsættes heri, i afventning af en hurtig vedtagelse af tredje direktiv om hvidvaskning af penge og af forordningen om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge, bl.a. således at der hurtigt kan foretages sådanne justeringer, som er nødvendige for at optimere imødegåelsen af international terrorisme, |
| --- | --- |

q)

at kræve, at medlemsstaterne straks gennemfører og iværksætter foranstaltninger til imødegåelse af den ulovlige virksomhed med at finansiere terrorisme, navnlig andet direktiv om hvidvaskning af penge (5) og de forpligtelser med hensyn til tilsyn og kundeidentifikation, der fastsættes heri, i afventning af en hurtig vedtagelse af tredje direktiv om hvidvaskning af penge og af forordningen om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge, bl.a. således at der hurtigt kan foretages sådanne justeringer, som er nødvendige for at optimere imødegåelsen af international terrorisme,

| r) | at foretage en løbende evaluering, i tæt samarbejde med Kommissionen og Europa-Parlamentet, af de foranstaltninger, der træffes til bekæmpelse af den internationale finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

r)

at foretage en løbende evaluering, i tæt samarbejde med Kommissionen og Europa-Parlamentet, af de foranstaltninger, der træffes til bekæmpelse af den internationale finansiering af terrorisme,

| s) | at undersøge, om de hastelovgivninger, der blev gennemført i visse medlemsstater umiddelbart efter den 11. september 2001, har givet positive resultater for så vidt angår bekæmpelsen og finansieringen af terrorisme, |
| --- | --- |

s)

at undersøge, om de hastelovgivninger, der blev gennemført i visse medlemsstater umiddelbart efter den 11. september 2001, har givet positive resultater for så vidt angår bekæmpelsen og finansieringen af terrorisme,

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, FN og FN's særorganisationer.

---

(1)  EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 574.

(2)  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

(3)  EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1.

(4)  Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (KOM(1997) 0199).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF af 4. december 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/308/EØF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 76).

P6_TA(2005)0223

Informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger

Europa-Parlamentets henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (2005/2046(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Antoine Duquesne for ALDE-Gruppen om informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (B6-0128/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Antoine Duquesne for ALDE-Gruppen om informationsudveksling, efterretning og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (B6-0128/2004),

| — | der henviser til erklæringen om bekæmpelse af terrorisme, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 25. marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om bekæmpelse af terrorisme, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 25. marts 2004,

| — | der henviser til artikel I-51 i traktaten om en forfatning for Europa, som vedrører beskyttelse af personoplysninger (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel I-51 i traktaten om en forfatning for Europa, som vedrører beskyttelse af personoplysninger (1),

| — | der henviser til artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som vedrører beskyttelse af personoplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som vedrører beskyttelse af personoplysninger,

| — | der henviser til Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger,

| — | der henviser til de principper, som er opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24 oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til de principper, som er opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24 oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0165/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0165/2005),

| A. | der henviser til, at bombeattentaterne i Spanien den 11. marts 2004 er bevis på, at terrorisme stadig udgør en reel trussel i Europa og mod europæiske interesser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bombeattentaterne i Spanien den 11. marts 2004 er bevis på, at terrorisme stadig udgør en reel trussel i Europa og mod europæiske interesser,

| B. | der erindrer om, at Det Europæiske Råd efter attentaterne i Madrid på mødet den 18. juni 2004 besluttede at revidere EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, idet tragedien i Spanien desværre havde vist, at EU's arbejdsmetode siden 2001, som i princippet var baseret på en empirisk metode, havde udspillet sin rolle og burde afløses af en ny og mere proaktiv tilgang, |
| --- | --- |

B.

der erindrer om, at Det Europæiske Råd efter attentaterne i Madrid på mødet den 18. juni 2004 besluttede at revidere EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, idet tragedien i Spanien desværre havde vist, at EU's arbejdsmetode siden 2001, som i princippet var baseret på en empirisk metode, havde udspillet sin rolle og burde afløses af en ny og mere proaktiv tilgang,

| C. | der igen fastslår, at alle former for terrorisme uanset ideologisk iklædning er kriminelle og således på ingen måde kan retfærdiggøres, og at det er nødvendigt at udarbejde en specifik strategi, som er rettet mod hver enkelt terrororganisation, hvis man skal bekæmpe dem effektivt, |
| --- | --- |

C.

der igen fastslår, at alle former for terrorisme uanset ideologisk iklædning er kriminelle og således på ingen måde kan retfærdiggøres, og at det er nødvendigt at udarbejde en specifik strategi, som er rettet mod hver enkelt terrororganisation, hvis man skal bekæmpe dem effektivt,

| D. | der henviser til, at effektiv bekæmpelse af dette problem forudsætter en moderne metode, som tager hensyn til de nære forbindelser, der kan eksistere mellem de forskellige terrororganisationer samt mellem terrorisme og den internationalt organiserede kriminalitet, og som gør det muligt hurtigt at indgå klare aftaler med hensyn til informationsudveksling i de transatlantiske forbindelser på basis af fælles standarder, der er effektive og respekterer rettighederne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at effektiv bekæmpelse af dette problem forudsætter en moderne metode, som tager hensyn til de nære forbindelser, der kan eksistere mellem de forskellige terrororganisationer samt mellem terrorisme og den internationalt organiserede kriminalitet, og som gør det muligt hurtigt at indgå klare aftaler med hensyn til informationsudveksling i de transatlantiske forbindelser på basis af fælles standarder, der er effektive og respekterer rettighederne,

| E. | der mener, at det er nødvendigt at undgå, at der indføres alt for mange retsinstrumenter i bekæmpelsen af terrorisme, og at man i stedet bør sigte mod at regulere og forenkle de gældende regler, |
| --- | --- |

E.

der mener, at det er nødvendigt at undgå, at der indføres alt for mange retsinstrumenter i bekæmpelsen af terrorisme, og at man i stedet bør sigte mod at regulere og forenkle de gældende regler,

| F. | der henviser til, at en systematisk evaluering af de strategier, der er anvendt, og af resultaterne vil gøre det muligt dels at afdække mangler og dårlige funktioner i forbindelse med den praktiske gennemførelse, dels at afdække de foranstaltninger, som har vist sig at være effektive, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en systematisk evaluering af de strategier, der er anvendt, og af resultaterne vil gøre det muligt dels at afdække mangler og dårlige funktioner i forbindelse med den praktiske gennemførelse, dels at afdække de foranstaltninger, som har vist sig at være effektive,

| G. | der mener, at en bedre inddragelse af aktørerne i marken ved udformningen af strategier og instrumenter vil gøre det muligt bedre at tilpasse de foranstaltninger, som bør træffes i fremtiden, |
| --- | --- |

G.

der mener, at en bedre inddragelse af aktørerne i marken ved udformningen af strategier og instrumenter vil gøre det muligt bedre at tilpasse de foranstaltninger, som bør træffes i fremtiden,

| H. | der erindrer om, at Det Europæiske Råd i ovennævnte erklæring af 25. marts 2004, dels kræver, at der gennemføres en forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder med henblik på at bekæmpe terrorismen så effektivt som muligt, dels at medlemsstaterne påser, at der sikres den optimale og mest effektive udnyttelse af de eksisterende EU-instanser, navnlig Europol og Eurojust, for at fremme samarbejdet i kampen mod terrorisme, bl.a. ved at sikre, at Europol forsynes med alle relevante efterretninger i forbindelse med enhver form for terrorisme, så snart disse er til rådighed, |
| --- | --- |

H.

der erindrer om, at Det Europæiske Råd i ovennævnte erklæring af 25. marts 2004, dels kræver, at der gennemføres en forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder med henblik på at bekæmpe terrorismen så effektivt som muligt, dels at medlemsstaterne påser, at der sikres den optimale og mest effektive udnyttelse af de eksisterende EU-instanser, navnlig Europol og Eurojust, for at fremme samarbejdet i kampen mod terrorisme, bl.a. ved at sikre, at Europol forsynes med alle relevante efterretninger i forbindelse med enhver form for terrorisme, så snart disse er til rådighed,

| I. | der henviser til, at det er nødvendigt at etablere en høj grad af fortrolighed mellem de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne og med Europol og Eurojust, idet fraværet heraf hidtil har hindret en effektiv udveksling af informationer og efterretninger; sådanne foranstaltninger skal omfatte:






  — | at der indføres fælles standarder for databeskyttelse i den tredje søjle under myndighed af en uafhængig, fælles overvågningsinstans, |
| --- | --- | --- |

I.

der henviser til, at det er nødvendigt at etablere en høj grad af fortrolighed mellem de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne og med Europol og Eurojust, idet fraværet heraf hidtil har hindret en effektiv udveksling af informationer og efterretninger; sådanne foranstaltninger skal omfatte:

—

at der indføres fælles standarder for databeskyttelse i den tredje søjle under myndighed af en uafhængig, fælles overvågningsinstans,

| — | at politistyrkerne udstyres med en håndbog over god praksis, som på enkel og praktisk vis stipulerer deres ansvar og pligter i forhold til databeskyttelse, |
| --- | --- |

—

at politistyrkerne udstyres med en håndbog over god praksis, som på enkel og praktisk vis stipulerer deres ansvar og pligter i forhold til databeskyttelse,

| — | at der indføres minimumsstandarder for strafferet og procesret, |
| --- | --- |

—

at der indføres minimumsstandarder for strafferet og procesret,

| — | at Domstolen får almindelig domsmyndighed i den tredje søjle, |
| --- | --- |

—

at Domstolen får almindelig domsmyndighed i den tredje søjle,

| — | at der sikres fuld parlamentarisk kontrol, |
| --- | --- |

—

at der sikres fuld parlamentarisk kontrol,

| J. | der henviser til, at der på grundlag af ovennævnte erklæring af 25. marts 2004 er iværksat to initiativer, det ene af Kommissionen (KOM(2004)0221), det andet af Kongeriget Sverige (3), som begge tager sigte på at forbedre og forenkle informationsudvekslingen i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der på grundlag af ovennævnte erklæring af 25. marts 2004 er iværksat to initiativer, det ene af Kommissionen (KOM(2004)0221), det andet af Kongeriget Sverige (3), som begge tager sigte på at forbedre og forenkle informationsudvekslingen i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme,

| K. | der henviser til, at det mål, som forfølges gennem disse forslag, bør gå hånd i hånd med harmoniserede minimumsgarantier med hensyn til beskyttelse af oplysninger under den tredje søjle, navnlig hvad angår de berørte personers adgang til oplysninger, og dette i fuld overensstemmelse med de rettigheder, som tillægges borgerne i chartret om grundlæggende rettigheder, i EU-traktatens artikel 6 og i artikel I-51 i traktaten om en forfatning for Europa, samt med de principper, som er opstillet på dette område i Haag-programmet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det mål, som forfølges gennem disse forslag, bør gå hånd i hånd med harmoniserede minimumsgarantier med hensyn til beskyttelse af oplysninger under den tredje søjle, navnlig hvad angår de berørte personers adgang til oplysninger, og dette i fuld overensstemmelse med de rettigheder, som tillægges borgerne i chartret om grundlæggende rettigheder, i EU-traktatens artikel 6 og i artikel I-51 i traktaten om en forfatning for Europa, samt med de principper, som er opstillet på dette område i Haag-programmet,

| L. | der henviser til, at borgernes grundlæggende rettigheder skal beskyttes i forbindelse med alle foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at borgernes grundlæggende rettigheder skal beskyttes i forbindelse med alle foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme,

| M. | der henviser til, at forudsætningen for udveksling af oplysninger og efterretninger er, at der ydes mindst samme beskyttelse af personoplysninger som under den første søjle, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at forudsætningen for udveksling af oplysninger og efterretninger er, at der ydes mindst samme beskyttelse af personoplysninger som under den første søjle,

| N. | der bemærker, at Det Europæiske Råd i punkt 9 i ovennævnte erklæring af 25. marts 2004 udtaler, at »forbindelserne mellem Europol og efterretningstjenesterne ligeledes vil blive fremmet«, og som for sit vedkommende mener, at indsamlingen og udvekslingen af oplysninger er af største vigtighed i forbindelse med terrorbekæmpelse, for så vidt som oplysninger som følge af retssager eller politiefterforskninger ofte når for sent frem, |
| --- | --- |

N.

der bemærker, at Det Europæiske Råd i punkt 9 i ovennævnte erklæring af 25. marts 2004 udtaler, at »forbindelserne mellem Europol og efterretningstjenesterne ligeledes vil blive fremmet«, og som for sit vedkommende mener, at indsamlingen og udvekslingen af oplysninger er af største vigtighed i forbindelse med terrorbekæmpelse, for så vidt som oplysninger som følge af retssager eller politiefterforskninger ofte når for sent frem,

| O. | der er opmærksom på de praktiske problemer, som uvægerligt er forbundet med oprettelsen af et europæisk strafferegister, men som ønsker at understrege på det kraftigste, at det er tvingende nødvendigt at opprioritere opfyldelsen af dette mål og at opstille en præcis og stram tidsplan herfor, |
| --- | --- |

O.

der er opmærksom på de praktiske problemer, som uvægerligt er forbundet med oprettelsen af et europæisk strafferegister, men som ønsker at understrege på det kraftigste, at det er tvingende nødvendigt at opprioritere opfyldelsen af dette mål og at opstille en præcis og stram tidsplan herfor,

| 1. | henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:






  a) | blandt sine prioriterede mål at medtage behovet for at udarbejde en fælles proaktiv politik til bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Det Europæiske Råd og Rådet:

a)

blandt sine prioriterede mål at medtage behovet for at udarbejde en fælles proaktiv politik til bekæmpelse af terrorisme;

| b) | så længe vi ikke har en fælles europæisk politik at anlægge en mere systematisk og koordineret tilgang og løbende at påse, at der er sammenhæng i lovgivningen, vel vidende, at denne nødvendige sammenhæng er en forudsætning for, at man kan lægge en egentlig politisk linje, der bygger på klare begreber; |
| --- | --- |

b)

så længe vi ikke har en fælles europæisk politik at anlægge en mere systematisk og koordineret tilgang og løbende at påse, at der er sammenhæng i lovgivningen, vel vidende, at denne nødvendige sammenhæng er en forudsætning for, at man kan lægge en egentlig politisk linje, der bygger på klare begreber;

| c) | på denne baggrund at basere indsatsen på tre overordnede principper:






  — | tilvejebringe de midler og kapaciteter, som er nødvendige for præcist at kortlægge de enkelte mål, som man ønsker at nå, vel vidende, at terrorisme ikke er et enhedspræget fænomen, men tværtimod et fænomen med mange facetter, der bl.a. skifter afhængig af terrorhandlingernes art, de forskellige terrororganisationer og formålet med terrorhandlingen; |
| --- | --- | --- |

c)

på denne baggrund at basere indsatsen på tre overordnede principper:

—

tilvejebringe de midler og kapaciteter, som er nødvendige for præcist at kortlægge de enkelte mål, som man ønsker at nå, vel vidende, at terrorisme ikke er et enhedspræget fænomen, men tværtimod et fænomen med mange facetter, der bl.a. skifter afhængig af terrorhandlingernes art, de forskellige terrororganisationer og formålet med terrorhandlingen;

| — | styrke effektiviteten af instrumenterne til bekæmpelse af terrorisme, idet man indfører en moderne og realistisk metode, hvor man er opmærksom på de meget nære forbindelser, der ofte findes mellem de forskellige terrororganisationer samt mellem terrorismen og den internationalt organiserede kriminalitet, navnlig med hensyn til finansieringen; |
| --- | --- |

—

styrke effektiviteten af instrumenterne til bekæmpelse af terrorisme, idet man indfører en moderne og realistisk metode, hvor man er opmærksom på de meget nære forbindelser, der ofte findes mellem de forskellige terrororganisationer samt mellem terrorismen og den internationalt organiserede kriminalitet, navnlig med hensyn til finansieringen;

| — | undgå, at der iværksættes alt for mange retsinstrumenter til bekæmpelse af terrorisme, og til gengæld tilstræbe at regulere og forenkle de gældende regler, bl.a. ved at gennemføre systematiske evalueringer, som gør det muligt at bestemme, hvorvidt reglerne er effektive, idet der kun bør vedtages nye regler, når det er fastslået, at de tilføjer en merværdi i forhold til de gældende; |
| --- | --- |

—

undgå, at der iværksættes alt for mange retsinstrumenter til bekæmpelse af terrorisme, og til gengæld tilstræbe at regulere og forenkle de gældende regler, bl.a. ved at gennemføre systematiske evalueringer, som gør det muligt at bestemme, hvorvidt reglerne er effektive, idet der kun bør vedtages nye regler, når det er fastslået, at de tilføjer en merværdi i forhold til de gældende;

| d) | at drage omsorg for, at aktørerne i marken så vidt muligt inddrages ved udarbejdelsen af foranstaltninger for at udnytte disse aktørers praktiske erfaringer og inkorporere disse i de nye instrumenter; |
| --- | --- |

d)

at drage omsorg for, at aktørerne i marken så vidt muligt inddrages ved udarbejdelsen af foranstaltninger for at udnytte disse aktørers praktiske erfaringer og inkorporere disse i de nye instrumenter;

| e) | med udgangspunkt i de store principper, som ligger til grund for informationsudveksling, men under hensyntagen til behovene hos de stedlige retshåndhævende myndigheder, at vedtage en håndbog om god praksis til brug for politiet, hvori man i et enkelt og konkret sprog redegør for, hvorledes dette skal forholde sig, bl.a. hvad angår fremsendelse og indhentning af oplysninger og beskyttelse af disse; |
| --- | --- |

e)

med udgangspunkt i de store principper, som ligger til grund for informationsudveksling, men under hensyntagen til behovene hos de stedlige retshåndhævende myndigheder, at vedtage en håndbog om god praksis til brug for politiet, hvori man i et enkelt og konkret sprog redegør for, hvorledes dette skal forholde sig, bl.a. hvad angår fremsendelse og indhentning af oplysninger og beskyttelse af disse;

| f) | indtrængende at opfordre alle medlemsstater til at acceptere, at Domstolen har kompetence til at afsige præjudicielle afgørelser om gyldigheden og fortolkningen af al den lovgivning, der vedtages i forbindelse med udveksling af oplysninger og samarbejdet om terrorhandlinger; |
| --- | --- |

f)

indtrængende at opfordre alle medlemsstater til at acceptere, at Domstolen har kompetence til at afsige præjudicielle afgørelser om gyldigheden og fortolkningen af al den lovgivning, der vedtages i forbindelse med udveksling af oplysninger og samarbejdet om terrorhandlinger;

| g) | at udarbejde et instrument, der gør det muligt at fremme fremsendelsen af efterretninger (»intelligence«), bl.a. inden for rammerne af etableringen af et »early warning system«; |
| --- | --- |

g)

at udarbejde et instrument, der gør det muligt at fremme fremsendelsen af efterretninger (»intelligence«), bl.a. inden for rammerne af etableringen af et »early warning system«;

| h) | at harmonisere de gældende regler, hvad angår beskyttelse af personoplysninger i instrumenterne under den nuværende »tredje søjle«, ved at de omgrupperes i et enkelt instrument, som garanterer samme beskyttelse af personoplysninger som under den første søjle, og det på basis af følgende grundlæggende principper, bl.a. med inspiration i principperne i Haag-programmet, idet det vil skade EU-institutionernes troværdighed voldsomt, hvis disse principper forbliver virkningsløse:






  — | kvaliteten og relevansen af de indsamlede oplysninger bør sikres; |
| --- | --- | --- |

h)

at harmonisere de gældende regler, hvad angår beskyttelse af personoplysninger i instrumenterne under den nuværende »tredje søjle«, ved at de omgrupperes i et enkelt instrument, som garanterer samme beskyttelse af personoplysninger som under den første søjle, og det på basis af følgende grundlæggende principper, bl.a. med inspiration i principperne i Haag-programmet, idet det vil skade EU-institutionernes troværdighed voldsomt, hvis disse principper forbliver virkningsløse:

—

kvaliteten og relevansen af de indsamlede oplysninger bør sikres;

| — | indsamlingen af oplysninger må kun ske med henblik på retshåndhævelse; |
| --- | --- |

—

indsamlingen af oplysninger må kun ske med henblik på retshåndhævelse;

| — | oplysninger vedrørende elementer fra det personlige liv samt oplysninger om ikke mistænkte privatpersoner må kun indsamles i undtagelsestilfælde, hvis dette er absolut nødvendigt og under overholdelse af strenge betingelser; |
| --- | --- |

—

oplysninger vedrørende elementer fra det personlige liv samt oplysninger om ikke mistænkte privatpersoner må kun indsamles i undtagelsestilfælde, hvis dette er absolut nødvendigt og under overholdelse af strenge betingelser;

| — | privatpersoner bør underrettes om, at der foreligger oplysninger, som vedrører dem, medmindre der er større hindringer for dette; |
| --- | --- |

—

privatpersoner bør underrettes om, at der foreligger oplysninger, som vedrører dem, medmindre der er større hindringer for dette;

| — | privatpersoner bør have adgang til de oplysninger, som vedrører dem, og mulighed for at få rettet forkerte oplysninger, medmindre dette kan bringe sikkerheden i fare og forstyrre den offentlige orden eller skade tredjemands rettigheder og friheder, eller det kan lægge hindringer i vejen for efterforskningsarbejde; |
| --- | --- |

—

privatpersoner bør have adgang til de oplysninger, som vedrører dem, og mulighed for at få rettet forkerte oplysninger, medmindre dette kan bringe sikkerheden i fare og forstyrre den offentlige orden eller skade tredjemands rettigheder og friheder, eller det kan lægge hindringer i vejen for efterforskningsarbejde;

| — | privatpersoner bør beskyttes mod misbrug af oplysninger; |
| --- | --- |

—

privatpersoner bør beskyttes mod misbrug af oplysninger;

| — | oplysningernes integritet og fortrolighed bør sikres; |
| --- | --- |

—

oplysningernes integritet og fortrolighed bør sikres;

| — | fremsendelsen af oplysninger bør ske i overensstemmelse med fælles regler, i hvilke det bl.a. foreskrives, at informationskilderne beskyttes, og at oplysningernes fortrolighed sikres i alle faser af udvekslingen og efter denne; |
| --- | --- |

—

fremsendelsen af oplysninger bør ske i overensstemmelse med fælles regler, i hvilke det bl.a. foreskrives, at informationskilderne beskyttes, og at oplysningernes fortrolighed sikres i alle faser af udvekslingen og efter denne;

| — | det bør kontrolleres, at reglerne for beskyttelse af oplysninger overholdes, bl.a. ved mellemkomst af en overvågningsmyndighed; |
| --- | --- |

—

det bør kontrolleres, at reglerne for beskyttelse af oplysninger overholdes, bl.a. ved mellemkomst af en overvågningsmyndighed;

| — | enhver har ret til at kræve, at det ulovlige forhold bringes til ophør, og til at få udbetalt en erstatning, såfremt de nævnte principper ikke overholdes; |
| --- | --- |

—

enhver har ret til at kræve, at det ulovlige forhold bringes til ophør, og til at få udbetalt en erstatning, såfremt de nævnte principper ikke overholdes;

| i) | at opprioritere en hurtig iværksættelse af et operationelt register over straffedomme og rettighedsfortabelser på europæisk plan (et europæisk strafferegister) og harmonisering af de elementer, der udgør alvorlige overtrædelser, eftersom begivenhederne til stadighed viser, at der er et tvingende behov for dette i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

i)

at opprioritere en hurtig iværksættelse af et operationelt register over straffedomme og rettighedsfortabelser på europæisk plan (et europæisk strafferegister) og harmonisering af de elementer, der udgør alvorlige overtrædelser, eftersom begivenhederne til stadighed viser, at der er et tvingende behov for dette i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet;

| j) | generelt at presse på selv med hensyn til følsomme eller komplekse emner og fastsætte en præcis og stram tidsplan for disse, både hvad angår udarbejdelsen af instrumenterne og iværksættelsen af disse, såfremt de anses for at udgøre et reelt fremskridt i bekæmpelsen af terrorisme, således som det er tilfælde med det europæiske strafferegister; |
| --- | --- |

j)

generelt at presse på selv med hensyn til følsomme eller komplekse emner og fastsætte en præcis og stram tidsplan for disse, både hvad angår udarbejdelsen af instrumenterne og iværksættelsen af disse, såfremt de anses for at udgøre et reelt fremskridt i bekæmpelsen af terrorisme, således som det er tilfælde med det europæiske strafferegister;

| k) | at underrette Parlamentet om tidsplanen, hvad angår udarbejdelsen af retsinstrumenter, som gør det muligt at registrere bankkonti, og af foranstaltninger, der sigter mod at øge juridiske personers gennemsigtighed; |
| --- | --- |

k)

at underrette Parlamentet om tidsplanen, hvad angår udarbejdelsen af retsinstrumenter, som gør det muligt at registrere bankkonti, og af foranstaltninger, der sigter mod at øge juridiske personers gennemsigtighed;

| 2. | pålægger sin formand af sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand af sende denne henstilling til Det Europæiske Råd og Rådet og til orientering til Kommissionen.

---

(1)  EUT C 310 af 16.12.2004, s. 36.

(2)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(3)  EUT C 281 af 18.11.2004, s. 5.

---

Onsdag, den 8. juni 2005

| 25.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 124/262 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 124/262

---

PROTOKOL

(2006/C 124 E/03)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.05.

Marios Matsakis tog ordet om det mangelfulde fremmøde i plenarsalen og tilrettelæggelsen af forhandlingerne.

2.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

(forretningsordenens artikel 116)

De skriftlige erklæringer nr. 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2005 havde ikke opnået det fornødne antal underskrifter, og de bortfaldt derfor i henhold til forretningsordenens artikel 116, stk. 5.

3.   Forberedelse af Det Europæiske Råd, herunder Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten (Bruxelles, den 16.-17. juni 2005) (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Forberedelse af Det Europæiske Råd, herunder Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningstraktaten

(Bruxelles, den 16.-17. juni 2005)

Nicolas Schmit (formand for Rådet) og José Manuel Barroso (formand for Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Martin Schulz for PSE-Gruppen, Graham Watson for ALDE-Gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, Philippe de Villiers for IND/DEM-Gruppen, Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, Jean-Marie Le Pen løsgænger, Timothy Kirkhope, Bernard Poignant, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Erik Meijer, Bastiaan Belder, Brian Crowley, Irena Belohorská, Erna Hennicot-Schoepges, Margrietus van den Berg, Jules Maaten, Carl Schlyter, Nigel Farage, James Hugh Allister, João de Deus Pinheiro, Robert Goebbels og Sophia in 't Veld.

FORSÆDE: Janusz ONYSZKIEWICZ

næstformand

Talere: Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Elmar Brok, Poul Nyrup Rasmussen, Andrew Duff, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Luc Dehaene, Jo Leinen, Françoise Grossetête, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Enrique Barón Crespo, Josef Zieleniec, Genowefa Grabowska, Stanisław Jałowiecki, Libor Rouček, Hartmut Nassauer, Nicola Zingaretti, Othmar Karas, Jacques Toubon, Reinhard Rack, Íñigo Méndez de Vigo, Nicolas Schmit og José Manuel Barroso.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 11.50 i afventning af afstemningstiden, og genoptaget kl. 12.00)

(Mødet udsat kl. 11.50 i afventning af afstemningstiden, og genoptaget kl. 12.00)

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

4.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til Republikken Moldovas præsident, VladimirVoronine, og den delegation, som ledsagede ham, som havde taget plads i den officielle loge.

5.   De politiske gruppers sammensætning

PPE-DE-Gruppen havde meddelt, at Roger Helmer ikke længere var medlem af gruppen.

6.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.1.   Mistillidsvotum til Kommissionen (afstemning)

(afstemning)

Mistillidsvotum til Kommissionen (B6-0318/2005)

(Kvalificeret flertal: to tredjedele af de afgivne stemmer og absolut flertal blandt Parlamentets medlemmer)

(Kvalificeret flertal: to tredjedele af de afgivne stemmer og absolut flertal blandt Parlamentets medlemmer)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

Jens-Peter Bonde for IND/DEM-Gruppen tog ordet om den procedure, der blev fulgt i forbindelse med mistillidsvotummet.

Forkastet.

6.2.   Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 [2004/2209(INI)] - Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU 2007-2013.

Ordfører: Reimer Böge (A6-0153/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0224)

(P6_TA(2005)0224)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Inden afstemningen foreslog Reimer Böge (ordfører) tekniske ændringer til punkt 50, led 7 og 9, og tog ordet til ændringsforslag 6 og 19 |
| --- | --- |

—

Inden afstemningen foreslog Reimer Böge (ordfører) tekniske ændringer til punkt 50, led 7 og 9, og tog ordet til ændringsforslag 6 og 19

| — | Formanden kom efter afstemningen med er kort erklæring for at understrege betydningen af den. |
| --- | --- |

—

Formanden kom efter afstemningen med er kort erklæring for at understrege betydningen af den.

FORSÆDE: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

næstformand

6.3.   Kontrol med likvide midler ***II (afstemning)

(afstemning)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet [14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)] - Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P6_TA(2005)0225).

(P6_TA(2005)0225).

6.4.   Punktafgiftspligtige varer * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed [KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)] - Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Dariusz Rosati (A6-0138/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0226)

(P6_TA(2005)0226)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0226).

(P6_TA(2005)0226).

6.5.   Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning (B6-0327/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0227)

(P6_TA(2005)0227)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Jean-Marie Cavada, formand for LIBE. |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, formand for LIBE.

6.6.   Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa [2005/2008(INI)] - Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Claude Moraes (A6-0140/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0228)

(P6_TA(2005)0228)

*

- *

Formanden foreslog i betragtning af det sene tidspunkt at udsætte afstemningen om de to resterende betænkninger til den følgende dag.

Parlamentet tilsluttede sig dette forslag.

7.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mistillidsvotum til Kommissionen (B6-0318/2005)

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Betænkning: Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo |
| --- | --- |

—

Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo

Betænkning: Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | Philip Claeys. |
| --- | --- |

—

Philip Claeys.

8.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Mistillidsvotum til Kommissionen (B6-0318/2005)

| — | Enkelt afstemning






  — | imod: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

Enkelt afstemning

—

imod: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira

imod:

Betænkning: Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | ændringsforslag 8/37/45 (identiske)






  — | for: Nikolaos Sifunakis |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 8/37/45 (identiske)

—

for: Nikolaos Sifunakis

for:

| — | imod: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

imod: Pervenche Berès

imod:

| — | ændringsforslag 9






  — | for: Stephen Hughes, Neena Gill |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 9

—

for: Stephen Hughes, Neena Gill

for:

| — | ændringsforslag 41






  — | for: Gunnar Hökmark |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 41

—

for: Gunnar Hökmark

for:

| — | imod: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra |
| --- | --- |

—

imod: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

imod:

| — | ændringsforslag 6






  — | for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 6

—

for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

for:

| — | punkt 33






  — | for: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

punkt 33

—

for: Pervenche Berès

for:

| — | imod Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

imod Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | punkt 34, (2. del)






  — | for: Paul Rübig, Gérard Onesta |
| --- | --- | --- |

—

punkt 34, (2. del)

—

for: Paul Rübig, Gérard Onesta

for:

| — | imod: Kader Arif |
| --- | --- |

—

imod: Kader Arif

imod:

| — | punkt 47






  — | for:Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

punkt 47

—

for:Claude Turmes

for:

| — | punkt 48






  — | for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

punkt 48

—

for: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

for:

| — | imod: Claude Turmes, Anne Ferreira |
| --- | --- |

—

imod: Claude Turmes, Anne Ferreira

imod:

| — | punkt 50, led 1, (2. del)






  — | for: Richard Corbett, Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, led 1, (2. del)

—

for: Richard Corbett, Marielle De Sarnez

for:

| — | imod: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary |
| --- | --- |

—

imod: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary

imod:

| — | ændringsforslag 3






  — | for: Christopher Heaton-Harris |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 3

—

for: Christopher Heaton-Harris

for:

| — | imod: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro |
| --- | --- |

—

imod: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro

imod:

| — | ændringsforslag 40






  — | for: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 40

—

for: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes

for:

| — | punkt 51, led 5, (2. del)






  — | imod: Hans-Peter Martin |
| --- | --- | --- |

—

punkt 51, led 5, (2. del)

—

imod: Hans-Peter Martin

imod:

| — | ændringsforslag 34






  — | for: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 34

—

for: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner

for:

| — | imod: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer |
| --- | --- |

—

imod: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer

imod:

Betænkning: Dariusz Rosati - A6-0138/2005

| — | ændringsforslag 9






  — | for: Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 9

—

for: Anders Wijkman

for:

| — | hverken/eller: Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- |

—

hverken/eller: Marie-Noëlle Lienemann

hverken/eller:

| — | ændringsforslag 8






  — | for: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 8

—

for: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann

for:

Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - B6-0327/2005

| — | punkt 13, (2. del)






  — | imod: Malcolm Harbour |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, (2. del)

—

imod: Malcolm Harbour

imod:

| — | punkt 13, (3. del)






  — | imod: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, (3. del)

—

imod: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh

imod:

| — | punkt 29, (1. del)






  — | imod: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 29, (1. del)

—

imod: Anna Hedh

imod:

| — | punkt 29, (2. del)






  — | imod: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 29, (2. del)

—

imod: Anna Hedh

imod:

| — | beslutning (som helhed)






  — | for: Jacques Toubon |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

for: Jacques Toubon

for:

Betænkning: Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | ændringsforslag 12






  — | for: Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 12

—

for: Marielle De Sarnez

for:

| — | imod: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

imod: Rainer Wieland

imod:

| — | punkt 22, (1. del)






  — | for: Rainer Wieland |
| --- | --- | --- |

—

punkt 22, (1. del)

—

for: Rainer Wieland

for:

| — | punkt 22, (2. del)






  — | imod: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

punkt 22, (2. del)

—

imod: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

imod:

| — | ændringsforslag 9






  — | imod: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 9

—

imod: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi

imod:

| — | punkt 24, (1. del)






  — | for: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui |
| --- | --- | --- |

—

punkt 24, (1. del)

—

for: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui

for:

| — | punkt 24, (2. del)






  — | for: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

punkt 24, (2. del)

—

for: Joel Hasse Ferreira

for:

| — | imod: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

imod: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

imod:

| — | hverken/eller: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

hverken/eller: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

hverken/eller:

| — | beslutning (som helhed)






  — | imod: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre. |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

imod: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre.

imod:

(Mødet udsat kl. 13.25 og genoptaget kl. 15.05)

(Mødet udsat kl. 13.25 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Ingo FRIEDRICH

næstformand

9.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning: Agnes Schierhuber - A6-0145/2005

| — | lovgivningsmæssig beslutning (som helhed)






  — | for: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning (som helhed)

—

for: Eija-Riitta Korhola

for:

Betænkning: Jaime Mayor Oreja - A6-0166/2005

| — | ændringsforslag 13






  — | imod: Carlos José Iturgaiz Angulo |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 13

—

imod: Carlos José Iturgaiz Angulo

imod:

| — | henstilling






  — | for: José Manuel García-Margallo y Marfil. |
| --- | --- | --- |

—

henstilling

—

for: José Manuel García-Margallo y Marfil.

for:

Michl Ebner havde meddelt, at han havde været til stede under mødet den 06.06.2005, men at hans navn ikke fremgik af tilstedeværelseslisten.

*

- *

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

10.   Reformen af FN (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Reformen af FN

Nicolas Schmit (formand for Rådet) og Joe Borg (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen, Jo Leinen for PSE-Gruppen, Alexander Lambsdorff for ALDE-Gruppen, Frithjof Schmidt for Verts/ALE-Gruppen, Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen, Paul Marie Coûteaux for IND/DEM-Gruppen, Roberta Angelilli for UEN-Gruppen, Jas Gawronski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Michael Henry Nattrass, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Hélène Flautre, Hélène Goudin, Francisco José Millán Mon, Panagiotis Beglitis, Marie Anne Isler Béguin og Joe Borg.

FORSÆDE: Luigi COCILOVO

næstformand

Nicolas Schmit tog ordet.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Armin Laschet for AFET om reformen af FN (B6-0328/2005). |
| --- | --- |

—

Armin Laschet for AFET om reformen af FN (B6-0328/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.9 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.9 i protokollen af 09.06.2005

11.   Transatlantiske forbindelser (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Transatlantiske forbindelser.

Nicolas Schmit (formand for Rådet) og Joe Borg (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Elmar Brok for PPE-DE-Gruppen, Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen, Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen, Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen, Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen, Marcin Libicki for UEN-Gruppen, Philip Claeys løsgænger, João de Deus Pinheiro, Hannes Swoboda, Nicholson of Winterbourne, Jaromír Kohlíček, Adam Jerzy Bielan, Ryszard Czarnecki, James Elles, Erika Mann, Bogdan Klich og Józef Pinior.

FORSÆDE: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

næstformand

Talere: Benoît Hamon, Nicolas Schmit og Joe Borg.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen om de transatlantiske forbindelser (B6-0350/2005) |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen om de transatlantiske forbindelser (B6-0350/2005)

| — | Elmar Brok, James Elles og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen om at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0352/2005) |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, James Elles og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen om at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0352/2005)

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0354/2005) |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0354/2005)

| — | Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0357/2005) |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0357/2005)

| — | Cem Özdemir og Joost Lagendijk for Verts/ALE-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0358/2005). |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir og Joost Lagendijk for Verts/ALE-Gruppen om en række vigtige faktorer med henblik på at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005 (B6-0358/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.10 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.10 i protokollen af 09.06.2005

12.   Situationen i Usbekistan (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Situationen i Usbekistan.

Nicolas Schmit (formand for Rådet) og Joe Borg (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen, Bernadette Bourzai for PSE-Gruppen, Ona Juknevičienė for ALDE-Gruppen, Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen, Charles Tannock, Giulietto Chiesa, Alojz Peterle, Nicolas Schmit og Joe Borg.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Cem Özdemir og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen om Usbekistan (B6-0370/2005) |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen om Usbekistan (B6-0370/2005)

| — | André Brie for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Usbekistan (B6-0371/2005) |
| --- | --- |

—

André Brie for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Usbekistan (B6-0371/2005)

| — | Ona Juknevičienė for ALDE-Gruppen om Usbekistan (B6-0372/2005) |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė for ALDE-Gruppen om Usbekistan (B6-0372/2005)

| — | Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om Usbekistan (B6-0373/2005) |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om Usbekistan (B6-0373/2005)

| — | Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen om Usbekistan (B6-0374/2005) |
| --- | --- |

—

Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen om Usbekistan (B6-0374/2005)

| — | Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen om situationen i Usbekistan efter den nylige opstand (B6-0377/2005). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen om situationen i Usbekistan efter den nylige opstand (B6-0377/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.11 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.11 i protokollen af 09.06.2005

13.   Aftale mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (forhandling)

(forhandling)

Mundtlig forespørgsel af Bart Staes til Rådet: Samarbejde inden for budgetmyndigheden om fordelingen og den eventuelle anvendelse af de beløb, der vil blive betalt i kraft af aftalen mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (B6-0241/2005).

Mundtlig forespørgsel af Bart Staes til Kommissionen: Samarbejde inden for budgetmyndigheden om fordelingen og den eventuelle anvendelse af de beløb, der vil blive betalt i kraft af aftalen mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (B6-0232/2005).

Bart Staes begrundede de mundtlige forespørgsler (B6-0241/2005 og B6-0232/2005).

Nicolas Schmit (formand for Rådet) besvarede spørgsmålet (B6-0241/2005).

Joe Borg (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet (B6-0232/2005).

Talere: Valdis Dombrovskis for PPE-DE-Gruppen, Herbert Bösch for PSE-Gruppen, Szabolcs Fazakas og Joe Borg.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 18.10 i afventning af spørgetiden, og genoptaget kl. 18.15)

(Mødet udsat kl. 18.10 i afventning af spørgetiden, og genoptaget kl. 18.15)

FORSÆDE: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

næstformand

14.   Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

(spørgsmål til Rådet)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Rådet (B6-0246/2005).

Spørgsmål nr. 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Foranstaltninger til gennemførelse af den europæiske ungdomspagt.

Nicolas Schmit (formand for Rådet) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Spørgsmål nr. 2 (Jonas Sjöstedt): Dommen i sagen mod Egitim Sen.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Eva-Britt Svensson (for stilleren), Josu Ortuondo Larrea og Inger Segelström.

Spørgsmål nr. 3 (María Esther Herranz García): Lovliggørelse af immigranter i Spanien.

Spørgsmål nr. 4 (Javier Moreno Sánchez): Regulariseringsprogram for indvandrere i Spanien.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålene samt tillægsspørgsmål af Antonio López-Istúriz White (for stilleren) og Antonio Masip Hidalgo (for stilleren).

Spørgsmål nr. 5 (Bernd Posselt): Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bernd Posselt.

Spørgsmål nr. 6 (Erna Hennicot-Schoepges): Bekæmpelse af alcopops og alkoholisme blandt børn og helt unge.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Erna Hennicot-Schoepges, Mairead McGuinness og Daniel Caspary.

Spørgsmål nr. 7 (Bill Newton Dunn): Fælles efterforskningshold til bekæmpelse af organiseret kriminalitet.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bill Newton Dunn.

Spørgsmålene 8 var trukket tilbage.

Philip Bushill-Matthews tog ordet og beklagede, at han ikke kunne stille tillægsspørgsmål til spørgsmål 8.

Formanden henviste til forretningsordenens bestemmelser herom.

Spørgsmål nr. 9 (Mairead McGuinness): Prioritering af børns behov ved fastlæggelse af politikker.

Nicolas Schmit besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Mairead McGuinness, Vittorio Agnoletto og Eoin Ryan.

Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Rådet for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)

(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

næstformand

15.   Budgetstillinger og økonomiske politikker **I - Uforholdsmæssigt store underskud * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)] - Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Othmar Karas (A6-0168/2005)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)] - Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Othmar Karas (A6-0158/2005)

Joaquín Almunia (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Othmar Karas forelagde sine betænkninger.

Talere: Alexander Radwan for PPE-DE-Gruppen, Robert Goebbels for PSE-Gruppen, Margarita Starkevičiūtė for ALDE-Gruppen, Alain Lipietz for Verts/ALE-Gruppen, Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, John Whittaker for IND/DEM-Gruppen, Eoin Ryan for UEN-Gruppen, Sergej Kozlík løsgænger, Piia-Noora Kauppi, Pervenche Berès, Diamanto Manolakou, Johannes Blokland, José Manuel García-Margallo y Marfil, Udo Bullmann, Werner Langen, Poul Nyrup Rasmussen, Ivo Strejček, Benoît Hamon, Cristobal Montoro Romero, Manuel António dos Santos, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Szabolcs Fazakas og Joaquín Almunia.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.3 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.3 i protokollen af 09.06.2005

16.   Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne: Konsekvenser af de industrielle ændringer for politikken vedrørende de små og mellemstore virksomheder og disses rolle [2004/2154(INI)] - Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

Dominique Vlasto forelagde sin betænkning.

Günther Verheugen (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Romana Jordan Cizelj for PPE-DE-Gruppen, Joan Calabuig Rull for PSE-Gruppen, Marcin Libicki for UEN-Gruppen, Leopold Józef Rutowicz løsgænger, Ján Hudacký, Adam Gierek, Małgorzata Handzlik, Pier Antonio Panzeri, Werner Langen, John Attard-Montalto og Othmar Karas.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.2 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.2 i protokollen af 09.06.2005

17.   Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) [KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)] - Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: Adamos Adamou (A6-0104/2005).

Günther Verheugen (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Adamos Adamou forelagde sin betænkning.

Talere: Robert Sturdy for PPE-DE-Gruppen, Marios Matsakis for ALDE-Gruppen, Johannes Blokland for IND/DEM-Gruppen, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Kathy Sinnott og Günther Verheugen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.4 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.4 i protokollen af 09.06.2005

18.   EF-patenter (forhandling)

(forhandling)

Mundtlig forespørgsel af Giuseppe Gargani for JURI til Kommissionen: Forordning om EF-patenter og tilknyttet lovgivning (B6-0242/2005)

Klaus-Heiner Lehne (for stilleren) begrundede den mundtlige forespørgsel.

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) besvarede den mundtlige forespørgsel.

Talere: Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen, Eva Lichtenberger for Verts/ALE-Gruppen, og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

19.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 357.269/OJJE).

20.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 23.35.

Julian Priestley

generalsekretær

Gérard Onesta

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Mistillidsvotum til Kommissionen

(B6-0318/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| Mistillidsvotum (art 100)




  B6-0318/2005 |
| afstemning: mistillidsvotum




  (som helhed) | AN | - | 35, 589, 35 |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Mistillidsvotum (art 100)

B6-0318/2005

afstemning: mistillidsvotum

(som helhed)

AN

-

35, 589, 35

2.   Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013

Betænkning: BÖGE (A6-0153/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| forslag til nyt beslutningsforslag | 2 | Verts/ALE | AN | - | 31, 635, 19 |
| 48 | GUE/NGL | AN | - | 48, 618, 17 |
| § 4 | 8=
  37=
  45= | UEN
  Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | AN | - | 140, 527, 11 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 543, 125, 10 |
| § 6 | 35 | PPE-DE | AN | + | 549, 119, 11 |
| § 8 | 9S | UEN | AN | - | 153, 519, 10 |
| § 9 | 10S | UEN | | - | |
| efter § 9 | 17 | PSE | | R | |
| § 10 | § | originaltekst | AN | + | 538, 135, 13 |
| § 11 | § | originaltekst | AN | + | 544, 129, 9 |
| § 12 | § | originaltekst | vs | - | |
| efter § 9 | 17 | PSE | | R | |
| § 16 | 25 | PPE-DE | VE | - | 326, 345, 5 |
| 42 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | | - | |
| 36 | Ferreira m.fl. | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 16 | UEN | | - | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | 41 | Hökmark m.fl. | AN | - | 160, 512, 9 |
| 1 | Ayala Sender m.fl. | VE | + | 351, 317, 18 |
| § | originaltekst | | – | |
| § 20 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 558, 120, 8 |
| 2 | + | 514, 159, 8 |
| § 25 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 26 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 27 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 28 | § | originaltekst | AN | + | 542, 104, 40 |
| § 31 | 6 | ALDE | AN | + | 509, 123, 49


  som tilføjet |
| § 32 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 33 | 18 | PSE | | - | |
| 26 | PPE-DE | AN | - | 295, 387, 6 |
| § | originaltekst | AN | + | 545, 128, 9 |
| § 34 | 38/rev2
  = 46 | Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | AN | - | 162, 511, 8 |
| 11 | UEN | AN | - | 116, 550, 15 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 502, 175, 6 |
| § 35 | 12=
  39/rev2
  = 47 | UEN
  Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | AN | - | 211, 459, 6 |
| 43 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | VE | + | 332, 326, 17 |
| 27 | PPE-DE | | – | |
| § | originaltekst | | – | |
| § 44 | § | originaltekst | AN | + | 608, 54, 18 |
| § 45 | § | originaltekst | AN | + | 590, 71, 25 |
| § 46 | § | originaltekst | AN | + | 584, 80, 18 |
| § 47 | § | originaltekst | AN | + | 574, 89, 13 |
| § 48 | § | originaltekst | AN | + | 522, 154, 7 |
| § 50, led 1 | 13 | UEN | | - | |
| 23 | Galeote Quecedo m.fl. | | - | |
| 5 | ALDE | | - | |
| 28 | PPE-DE | AN | - | 283, 389, 10 |
| 22 | Capoulas Santos m.fl. | VE | - | 106, 512, 49 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 472, 188, 13 |
| § 50, led 2 | 19 | PSE | | + | |
| § | originaltekst | | – | |
| § 50, led 3 | 20 | PSE | | - | |
| § 50, led 7 | 3 | ALDE | AN | - | 189, 475, 7 |
| § 50, led 8 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 50, led 9 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 51, led 5 | 40 | Kirkhope m.fl. | AN | - | 173, 497, 8 |
| 14 | UEN | | - | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 528, 141, 13 |
| 3 | + | |
| § 51, led 6 | 15 | UEN | | - | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 545, 121, 14 |
| § 53 | 29 | PPE-DE | VE | + | 351, 306, 20 |
| § 54 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 56 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 57 | 44 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | | - | |
| 30 | PPE-DE | AN | - | 301, 366, 21 |
| § 58 | 32 | PPE-DE | | - | |
| 33 | PPE-DE | AN | + | 407, 268, 12 |
| § | originaltekst | | – | |
| § 63 | 34 | PPE-DE | AN | + | 382, 278, 14 |
| efter § 63 | 4 | ALDE | | - | |
| § 69 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 70 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 71 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 72 | 21 | PSE | | - | |
| § G | § | originaltekst | vs | + | |
| § N | 7S | UEN | | - | |
| § P | § | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 426, 140, 122 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

forslag til nyt beslutningsforslag

2

Verts/ALE

AN

-

31, 635, 19

48

GUE/NGL

AN

-

48, 618, 17

§ 4

8=

37=

45=

UEN

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

AN

-

140, 527, 11

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

543, 125, 10

§ 6

35

PPE-DE

AN

+

549, 119, 11

§ 8

9S

UEN

AN

-

153, 519, 10

§ 9

10S

UEN

-

efter § 9

17

PSE

R

§ 10

§

originaltekst

AN

+

538, 135, 13

§ 11

§

originaltekst

AN

+

544, 129, 9

§ 12

§

originaltekst

vs

-

efter § 9

17

PSE

R

§ 16

25

PPE-DE

VE

-

326, 345, 5

42

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

-

36

Ferreira m.fl.

div

1

-

2

-

16

UEN

-

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 17

41

Hökmark m.fl.

AN

-

160, 512, 9

1

Ayala Sender m.fl.

VE

+

351, 317, 18

§

originaltekst

–

§ 20

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 24

§

originaltekst

div/AN

1

+

558, 120, 8

2

+

514, 159, 8

§ 25

§

originaltekst

vs

+

§ 26

§

originaltekst

vs

+

§ 27

§

originaltekst

vs

+

§ 28

§

originaltekst

AN

+

542, 104, 40

§ 31

6

ALDE

AN

+

509, 123, 49

som tilføjet

§ 32

§

originaltekst

vs

+

§ 33

18

PSE

-

26

PPE-DE

AN

-

295, 387, 6

§

originaltekst

AN

+

545, 128, 9

§ 34

38/rev2

= 46

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

AN

-

162, 511, 8

11

UEN

AN

-

116, 550, 15

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

502, 175, 6

§ 35

12=

39/rev2

= 47

UEN

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

AN

-

211, 459, 6

43

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

VE

+

332, 326, 17

27

PPE-DE

–

§

originaltekst

–

§ 44

§

originaltekst

AN

+

608, 54, 18

§ 45

§

originaltekst

AN

+

590, 71, 25

§ 46

§

originaltekst

AN

+

584, 80, 18

§ 47

§

originaltekst

AN

+

574, 89, 13

§ 48

§

originaltekst

AN

+

522, 154, 7

§ 50, led 1

13

UEN

-

23

Galeote Quecedo m.fl.

-

5

ALDE

-

28

PPE-DE

AN

-

283, 389, 10

22

Capoulas Santos m.fl.

VE

-

106, 512, 49

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

472, 188, 13

§ 50, led 2

19

PSE

+

§

originaltekst

–

§ 50, led 3

20

PSE

-

§ 50, led 7

3

ALDE

AN

-

189, 475, 7

§ 50, led 8

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 50, led 9

§

originaltekst

vs

+

§ 51, led 5

40

Kirkhope m.fl.

AN

-

173, 497, 8

14

UEN

-

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

528, 141, 13

3

+

§ 51, led 6

15

UEN

-

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

545, 121, 14

§ 53

29

PPE-DE

VE

+

351, 306, 20

§ 54

§

originaltekst

vs

+

§ 56

§

originaltekst

vs

+

§ 57

44

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

-

30

PPE-DE

AN

-

301, 366, 21

§ 58

32

PPE-DE

-

33

PPE-DE

AN

+

407, 268, 12

§

originaltekst

–

§ 63

34

PPE-DE

AN

+

382, 278, 14

efter § 63

4

ALDE

-

§ 69

§

originaltekst

vs

+

§ 70

§

originaltekst

vs

+

§ 71

§

originaltekst

vs

+

§ 72

21

PSE

-

§ G

§

originaltekst

vs

+

§ N

7S

UEN

-

§ P

§

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

426, 140, 122

Am 24 og 31 var blevet annulleret.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE: endelig afstemning

GUE/NGL: § 24, 33 og 35, am 48 og endelig afstemning

ALDE: am 3 og 6

UEN: am 8, 9, 17 (trukket tilbage), 11, 38/rev 2, 46, 12, 39/rev 2 og 47

PPE-DE: am 17 (trukket tilbage), 26, 28, 30, 33, 34, 35, § 11, 44, 45, 46, 47 og endelig afstemning

IND/DEM: am 2 og 37, § 10, 28 og 48

Kirkhope m.fl.: am 40 og 41

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: § 12

GUE/NGL: § G og P, § 25

ALDE: § 12

Verts/ALE: § 35

IND/DEM: § 26, 27, 32, 50, led 9, 54, 56, 69, 70 og 71

Anmodning om opdelt afstemning

PSE:

am 36

1. del: teksten som helhed undtagen ordene »(f.eks. hvad angår landbrug og tekstiler«)

2. del: disse ord

GUE/NGL:

§ 4

1. del:»bemærker, at den nye ... dennes mandatperiode«

2. del:»afviser imidlertid et system ... følgende mandatperioder«

§ 34

1. del:»bemærker, at Kommissionen har ... en syvårig periode«

2. del:»gentager af hensyn til ... strukturfonde, samhørighed og forskning«

§ 51, led 6

1. del: teksten som helhed undtagen ordene »og medfinansieringsmekanismer«

2. del: disse ord

GUE/NGL, IND/DEM:

§ 51, led 5

1. del:»støtter konklusionerne ... nettobyrder«

2. del:»og - inden udløbet ... EU-finansieringsordning«

3. del:»foreslår, et ... parlamenters rolle«

PSE, GUE/NGL:

§ 50, led 1

1. del:»bemærker, at bevillinger til dette ... for EU 25«

2. del:»og foreslår derfor ... større end forventet«

Verts/ALE:

§ 16

1. del: teksten som helhed undtagen ordenen »hvorfor de nugældende bestemmelser om samhørighedsfonden fortsat bør finde anvendelse«

2. del: disse ord

IND/DEM:

§ 20

1. del:»betragter de begrænsede økonomiske ... socialpolitiske spørgsmål«

2. del:»mener endvidere, at der ... skal opfyldes«

§ 24

1. del:»udpeger gennemførelsen af området med frihed ... af de afsatte bevillinger«

2. del:»påpeger, at den foreslåede ... og ny udvikling«

§ 50, led 8

1. del:»Udgiftsområde 3: EU-borgerskab ... for Parlamentet«

2. del:»hvorfor de samlede ... til ungdom«

Diverse

Raimer Böge, ordfører, kom med følgende tekniske præciseringer:

I § 50, led 7 og 9, erstattedes:

| — | »EUR 4,5 mia.« af »EUR 4,7 mia.«, |
| --- | --- |

—

»EUR 4,5 mia.« af »EUR 4,7 mia.«,

| — | »EUR 2,5 mia.« af »EUR 2,7 mia.« |
| --- | --- |

—

»EUR 2,5 mia.« af »EUR 2,7 mia.«

| — | »EUR 1,5 mia.« af »EUR 1,2 mia.«. |
| --- | --- |

—

»EUR 1,5 mia.« af »EUR 1,2 mia.«.

Anden del af ændringsforslag 6 skulle betragtes som en tilføjelse til punkt 31.

3.   Kontrol med likvide midler ***II

Indstilling ved andenbehandling: PEILLON (A6-0167/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3 | korr. udv. | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

korr. udv.

+

4.   Punktafgiftspligtige varer *

Betænkning: ROSATI (A6-0138/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 2-3 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg —  særskilt afstemning | 6 | korr. udv. | vs / VE | + | 432, 146, 58 |
| | 1 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | korr. udv. | vs | + | |
| Art 9, § 2 | 7 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 9 | Verts/ALE | AN | - | 56, 574, 27 |
| § 13 | 8 | Verts/ALE | AN | - | 152, 480, 25 |
| 5 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 306, 299, 51 |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

2-3

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg —  særskilt afstemning

6

korr. udv.

vs / VE

+

432, 146, 58

1

korr. udv.

div

1

+

2

+

3

+

4

korr. udv.

vs

+

Art 9, § 2

7

korr. udv.

div

1

+

2

-

9

Verts/ALE

AN

-

56, 574, 27

§ 13

8

Verts/ALE

AN

-

152, 480, 25

5

korr. udv.

div

1

+

2 / VE

+

306, 299, 51

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Verts/ALE: am 8 og 9

Anmodning om opdelt afstemning

GUE/NGL:

am 1

1. del:»Tretten år efter udløbet ... for de varer, der pålagt punktafgift«

2. del:»frie«

3. del:»og for at indføre ... på dette område«

PPE-DE:

am 5

1. del:»Medlemsstaternes mulighed ... med principper for det indre marked«

2. del:»Vejledende restriktioner skal ... egen brug eller i erhvervsmæssigt øjemed«

PPE-DE, PSE, ALDE:

am 7

1. del:»De i artikel 8 ... e) varernes mængde«

2. del:»Kommissionen foretager en undersøgelse ... ikke-erhvervsmæssig karakter«

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: am 4

Ordfører en: am 6

5.   Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

Forslag til beslutning B6-0327/2005

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til beslutning B6-0327/2005




  (Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender) |
| § 1 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 3 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 13 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 572, 68, 11 |
| 3/AN | + | 501, 149, 10 |
| § 14 | § | originaltekst | vs / VE | + | 499, 85, 65 |
| efter § 17 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | VE | + | 331, 290, 20 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 22 | § | originaltekst | div | | |
| 1 / VE | + | 339, 300, 10 |
| 2 | + | |
| efter § 22 | 2 | GUE/NGL | | - | |
| efter § 23 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § 24 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 343, 298, 10 |
| § 25 | § | originaltekst | vs / VE | + | 348, 295, 9 |
| § 26 | § | originaltekst | vs | + | |
| efter § 26 | 3 | GUE/NGL | AN | - | 312, 319, 14 |
| § 29 | 8 | PSE | | R | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1/AN | + | 565, 92, 9 |
| 2/AN | + | 521, 128, 9 |
| 3 | + | |
| 4 | - | |
| § 31 | 9 | PSE | VE | - | 299, 346, 6 |
| efter § 31 | 7 | GUE/NGL | div | | |
| 1 / VE | + | 332, 310, 19 |
| 2 | - | |
| § 33 | 10 | PSE | | | |
| 1 | - | |
| 2 | – | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | - | 292, 363, 8 |
| 3 | + | |
| § G | § | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 528, 116, 24 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Forslag til beslutning B6-0327/2005

(Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender)

§ 1

§

originaltekst

vs

+

§ 3

§

originaltekst

vs

+

§ 13

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

572, 68, 11

3/AN

+

501, 149, 10

§ 14

§

originaltekst

vs / VE

+

499, 85, 65

efter § 17

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

VE

+

331, 290, 20

6

GUE/NGL

-

§ 22

§

originaltekst

div

1 / VE

+

339, 300, 10

2

+

efter § 22

2

GUE/NGL

-

efter § 23

1

GUE/NGL

-

§ 24

§

originaltekst

div

1

+

2 / VE

+

343, 298, 10

§ 25

§

originaltekst

vs / VE

+

348, 295, 9

§ 26

§

originaltekst

vs

+

efter § 26

3

GUE/NGL

AN

-

312, 319, 14

§ 29

8

PSE

R

§

originaltekst

div

1/AN

+

565, 92, 9

2/AN

+

521, 128, 9

3

+

4

-

§ 31

9

PSE

VE

-

299, 346, 6

efter § 31

7

GUE/NGL

div

1 / VE

+

332, 310, 19

2

-

§ 33

10

PSE

1

-

2

–

§

originaltekst

div

1

+

2 / VE

-

292, 363, 8

3

+

§ G

§

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

528, 116, 24

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE:

am 10

1. del: teksten som helhed undtagen ordet »biometriske«

2. del: dette ord

Verts/ALE, GUE/NGL:

§ 33

1. del: teksten som helhed undtagen ordene »navnlig ved ... biometriske kendetegn« og ordene »både effektiv anvendelse af biometrien og«

2. del:»navnlig ved ... biometriske kendetegn«

3. del:»både effektiv anvendelse af biometrien og«

ALDE:

am 7

1. del:»advarer Rådet om ... interoperabilitet medfører«

2. del:»er imod« det »tilgængelighedsprincip« ... en global repressiv database

PSE, GUE/NGL, IND/DEM:

§ 29

1. del: led 1 undtagen ordene »udvidede former ... Eurojust samt«

2. del: disse ord

3. del: led 2

4. del: led 3

UEN:

§ 22

1. del:»er alvorligt bekymret over ... særlig de fælles udsendelser med fly«

2. del:»erindrer om, at tilbagetagelsesaftalerne med ... årsagerne til indvandringen«

§ 24

1. del:»erindrer Kommissionen, der er traktatens vogter ... og EF-traktatens artikel 63«

2. del:»da nylige hændelser i forbindelse med ... forpligtelser i henhold til fællesskabsretten«

IND/DEM, GUE/NGL:

§ 13

1. del:»erindrer om, at ... de pågældende parter«

2. del:»samt ved ... europæiske anliggender«

3. del:»på dette område ... europæiske anklagemyndighed«

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: § G, § 1, 3 og 14

PPE-DE: § 22, 24, 25 og 26

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: am 3 og endelig afstemning.

6.   Beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa

Betænkning: MORAES (A6-0140/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaltekst | div | | |
| 1 / VE | + | 549, 62, 20 |
| 2 / VE | + | 349, 280, 18 |
| 3 | + | |
| § 8, led 1 | 11 | UEN | | - | |
| § 14 | 3 | ALDE | | + | |
| § 15 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| overskrift før § 19 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21, led 1 | 4 | ALDE | | + | |
| § 21, led 3 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 22 | 12 | UEN | AN | - | 93, 536, 21 |
| § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 571, 55, 15 |
| 2 | + | 341, 294, 16 |
| § 23 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 24 | 9 | UEN | AN | - | 212, 415, 18 |
| § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 575, 62, 19 |
| 2 | + | 346, 280, 22 |
| § 43 | 6 | GUE/NGL | | + | |
| § 47 | 1=
  7= | PPE-DE UEN | | + | |
| 5 | ALDE | | R | |
| § | originaltekst | AN | – | |
| § 48 | 10 | UEN | | – | |
| § 49 | 8S | UEN | AN | + | 556, 86, 10 |
| led 2 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| led 3 | § | originaltekst | vs | + | |
| efter § A | 2 | ALDE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 360, 272, 20 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

§ 2

§

originaltekst

div

1 / VE

+

549, 62, 20

2 / VE

+

349, 280, 18

3

+

§ 8, led 1

11

UEN

-

§ 14

3

ALDE

+

§ 15

§

originaltekst

div

1

+

2

+

overskrift før § 19

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 21, led 1

4

ALDE

+

§ 21, led 3

§

originaltekst

vs

+

§ 22

12

UEN

AN

-

93, 536, 21

§

originaltekst

div/AN

1

+

571, 55, 15

2

+

341, 294, 16

§ 23

§

originaltekst

vs

+

§ 24

9

UEN

AN

-

212, 415, 18

§

originaltekst

div/AN

1

+

575, 62, 19

2

+

346, 280, 22

§ 43

6

GUE/NGL

+

§ 47

1=

7=

PPE-DE UEN

+

5

ALDE

R

§

originaltekst

AN

–

§ 48

10

UEN

–

§ 49

8S

UEN

AN

+

556, 86, 10

led 2

§

originaltekst

div

1

+

2

+

led 3

§

originaltekst

vs

+

efter § A

2

ALDE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

360, 272, 20

Anmodning om afstemning ved navneopråb

UEN: § 22 og 24, am 9 og 12

PPE-DE: § 22 (del 2)

Verts/ALE: am 8S (§ 49) og endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE:

§ 22

1. del:»understreger på ny, at ... religion er forbudt«

2. del:»opfordrer medlemsstaterne samt ... f.eks. på uddannelsesområdet«

§ 24

1. del: teksten uden »fremsættelsen af hadefulde ... politiske lederes side«

2. del: disse ord

PPE-DE, IND/DEM:

§ 2

1. del: teksten uden ordene »fra fremtrædende politikere og regeringsmedlemmers side«

2. del:»fra fremtrædende politikeres og regeringsmedlemmers side«

3. del:»understreger, at ... efterfølgende udvidelse)«

IND/DEM:

tiret 2

1. del: teksten uden ordene »seksuel orientering«

2. del: disse ord

§ 15

1. del: teksten uden ordene »seksuel orientering«

2. del: disse ord

Overskrift før § 19

1. del: teksten uden ordene »seksuel orientering«

2. del: disse ord

Anmodning om særskilt afstemning

IND/DEM: led 3, § 21, led 3, § 23 og 24

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   B6-0318/2005

Mistillidsvotum

Ja-stemmer: 35

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mölzer, Mussolini, Vanhecke

Verts/ALE: Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Smith

Nej-stemmer: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 35

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Helmer, Kamall, Lombardo

UEN: Camre

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Schlyter, Staes

2.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 2

Ja-stemmer: 31

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 635

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Schlyter, Smith

Hverken eller: 19

GUE/NGL: Markov

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Auken, van Buitenen, Joan i Marí, Rühle, Schroedter

3.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 48

Ja-stemmer: 48

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Mölzer

Nej-stemmer: 618

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 17

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Queiró

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Cottigny, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen

4.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 8, 37, 45

Ja-stemmer: 140

ALDE: Andria, Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Oviir, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, De Veyrac, Dombrovskis, Handzlik, Hannan, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-stemmer: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

UEN: Camre, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 4, del 2

Ja-stemmer: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Markov, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-stemmer: 125

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, Dombrovskis, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Reul, Saryusz-Wolski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, De Rossa, Fava, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Rosati, Sacconi, Sakalas, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Lipietz, Schroedter, Smith, Ždanoka

Hverken eller: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 35

Ja-stemmer: 549

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Guardans Cambó, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

PSE: Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Szejna

UEN: Tatarella

Hverken eller: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 9

Ja-stemmer: 153

ALDE: Andria, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Kinnock, Kuc, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Tabajdi, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Schlyter

Nej-stemmer: 519

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 10

ALDE: Geremek

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 10

Ja-stemmer: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 135

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lombardo, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Rübig, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Koterec

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Hverken eller: 13

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 11

Ja-stemmer: 544

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 129

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Pleguezuelos Aguilar

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 9

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 41

Ja-stemmer: 160

ALDE: Malmström, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 9

ALDE: Ek

NI: Allister, Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

PPE-DE: Queiró

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 24, del 1

Ja-stemmer: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 120

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 24, del 2

Ja-stemmer: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Kallenbach

Nej-stemmer: 159

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

13.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 28

Ja-stemmer: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 104

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Zīle

Hverken eller: 40

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 6

Ja-stemmer: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 123

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Castiglione, Cesa, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Hverken eller: 49

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Graça Moura, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

15.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 26

Ja-stemmer: 295

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Onyszkiewicz, Ries, Wallis

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Ilves, Jørgensen, Mikko, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 387

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 6

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

16.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 33

Ja-stemmer: 545

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 128

ALDE: Budreikaitė, Nicholson of Winterbourne, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Cottigny, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Van Lancker, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 9

ALDE: Letta

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 38/rev 2, 46

Ja-stemmer: 162

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Jöns, Kuc, Liberadzki, Muscat, Obiols i Germà, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith, Ždanoka

Nej-stemmer: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 11

Ja-stemmer: 116

ALDE: Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac, Dombrovskis, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Pleštinská, Queiró

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Sakalas, Szejna

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-stemmer: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, La Russa, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 15

ALDE: Cornillet

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 34, del 2

Ja-stemmer: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Verges

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 175

ALDE: Andria, Bourlanges, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Parish, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Rübig, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wieland, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Barón Crespo, Cottigny, Désir, Grech, Laignel, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Voggenhuber

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Guidoni, McDonald, Rizzo

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 12,39/rev,47

Ja-stemmer: 211

ALDE: Budreikaitė, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Correia, Estrela, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Madeira, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-stemmer: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 6

NI: Allister, Baco

PPE-DE: Marques

PSE: Casaca

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 44

Ja-stemmer: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 54

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nicholson, Purvis, Sumberg, Tannock, Van Orden

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Cercas, Fazakas, Hamon, Lambrinidis, Liberadzki, Masip Hidalgo, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Ó Neachtain, Poli Bortone

Verts/ALE: Hudghton, Schlyter

Hverken eller: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Konrad

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 45

Ja-stemmer: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 71

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 25

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 46

Ja-stemmer: 584

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 80

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Evans Jillian, Schlyter

Hverken eller: 18

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 47

Ja-stemmer: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 89

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 48

Ja-stemmer: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Flautre, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Onesta, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 154

ALDE: Malmström, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Cirino Pomicino, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Hverken eller: 7

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

26.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 28

Ja-stemmer: 283

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Morillon, Prodi, Ries, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Capoulas Santos, De Keyser, De Vits, Gröner, Hutchinson, Leinen, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Coveney, Doyle, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Iturgaiz Angulo, Kauppi, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Siekierski, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Buzek, De Veyrac, Freitas, Marques

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 50, stk. 1, del 2

Ja-stemmer: 472

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: La Russa, Muscardini

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 188

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, De Sarnez, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coelho, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sudre, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Záborská, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Hamon, Jørgensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Cohn-Bendit

Hverken eller: 13

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard, Seppänen

NI: Baco, Kozlík, Rivera

UEN: Angelilli, Foglietta, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

28.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 3

189

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Strož

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kuźmiuk, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Ouzký, Parish, Pleštinská, Podestà, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Hutchinson, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 475

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 7

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro, Wijkman

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 40

Ja-stemmer: 173

ALDE: Budreikaitė, Busk, Chiesa, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Chmielewski, Deva, Dombrovskis, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fjellner, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Saryusz-Wolski, Seeberg, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Wojciechowski, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kuc, Liberadzki, McAvan, Martin David, Pinior, Rosati, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Whitehead, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Schlyter

Nej-stemmer: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Fajmon

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 51, stk. 5, del 2

Ja-stemmer: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 141

ALDE: Andria, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Queiró, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Peillon, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 13

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Punkt 51, stk. 6, del 2

Ja-stemmer: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 121

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Fraga Estévez, Rübig

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 14

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PSE: Le Foll

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

32.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 30

Ja-stemmer: 301

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Harkin, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, De Keyser, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, García Pérez, Gierek, Grech, Gurmai, Hutchinson, Lambrinidis, Lavarra, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nej-stemmer: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ebner, Evans Jonathan, Fajmon, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Lombardo, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Podestà, Purvis, Sartori, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zappalà, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 21

ALDE: Beaupuy

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: Estrela

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 33

Ja-stemmer: 407

ALDE: Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Harkin, Jäätteenmäki, Lax, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berger, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Falbr, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Glante, Grech, Gurmai, Hamon, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Portas, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Gollnisch, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Liese, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Evans Jillian

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: De Vits, El Khadraoui, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Ændringsforslag 34

Ja-stemmer: 382

ALDE: Gentvilas, Hall, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Bono, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, De Vits, Díez González, Estrela, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Glante, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Smith

Nej-stemmer: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Mote, Resetarits, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Grossetête, Kuźmiuk

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lombardo, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 426

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Mastenbroek, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Rühle, Smith, Ždanoka

Nej-stemmer: 140

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Fruteau, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Hverken eller: 122

ALDE: Chiesa, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Martinez

PPE-DE: Ayuso González, Cederschiöld, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, Díez González, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Hamon, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

36.   Betænkning Böge A6-0153/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 56

ALDE: Malmström, Matsakis, Samuelsen, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Resetarits

PPE-DE: Gyürk

PSE: van den Berg, Panzeri, Segelström

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Hverken eller: 27

ALDE: Ek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Ferreira Anne, Hamon, Hedh, Laignel, Moscovici, Rocard, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Janowski

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

37.   Betænkning Rosati A6-0138/2005

Ændringsforslag 8

Ja-stemmer: 152

ALDE: Jäätteenmäki, Malmström, Matsakis, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Paleckis, Peillon, Rocard, Roure, Savary, Segelström, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Xenogiannakopoulou

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Hverken eller: 25

ALDE: Hall

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Cederschiöld, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

38.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Punkt 13, del 2

Ja-stemmer: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 68

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Punkt 13, del 3

Ja-stemmer: 501

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 149

ALDE: Chatzimarkakis, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 10

ALDE: Takkula

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Ændringsforslag 3

Ja-stemmer: 312

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, De Sarnez, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak

NI: Resetarits

PPE-DE: Járóka, Wijkman, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 319

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Krahmer, Lax, Lehideux, Lynne, Onyszkiewicz, Polfer, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 14

IND/DEM: Goudin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

41.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Punkt 29, del 1

Ja-stemmer: 565

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 92

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, La Russa

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 9

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Podkański, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

42.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Punkt 29, del 2

Ja-stemmer: 521

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Schlyter

Hverken eller: 9

ALDE: Andria

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

43.   B6-0327/2005 - Espace de liberté

Beslutning

Ja-stemmer: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 116

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Medina Ortega

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 24

GUE/NGL: Flasarová, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Hybášková, Lauk, Ventre

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Ændringsforslag 12

Ja-stemmer: 93

ALDE: Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, Karim, Kułakowski, Lehideux, Lynne, Manders, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Buzek, Casa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Posselt, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Paasilinna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Nej-stemmer: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 21

ALDE: Beaupuy, Laperrouze

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Remek

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Punkt 22, del 1

Ja-stemmer: 571

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 55

ALDE: Alvaro

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Guy-Quint, Hughes, Ilves, Mann Erika, Martínez Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Hverken eller: 15

IND/DEM: Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Dührkop Dührkop

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Punkt 22, del 2

Ja-stemmer: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Grosch, Maat, Schmitt Ingo, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 294

ALDE: Karim, Lynne, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Hverken eller: 16

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Whittaker, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Wijkman

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Ændringsforslag 9

Ja-stemmer: 212

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Vakalis, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Geringer de Oedenberg, Vergnaud

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 415

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Bowis, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Fjellner, Gahler, Gál, Gaľa, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Klich, Kušķis, Landsbergis, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Podestà, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Ingo, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

48.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Punkt 24, del 1

Ja-stemmer: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 62

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Gräßle, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Berès, El Khadraoui, Fazakas, Hasse Ferreira

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Hverken eller: 19

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rivera, Rutowicz

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Punkt 24, del 2

Ja-stemmer: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Grosch, Gyürk, Hannan, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Konrad, Stubb, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 280

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Hverken eller: 22

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Szájer

PSE: Ilves

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Ændringsforslag 8

Ja-stemmer: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 86

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martinez

PPE-DE: Esteves, Ulmer

PSE: De Rossa

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 10

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

51.   Betænkning Moraes A6-0140/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Gál, Garriga Polledo, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Kauppi, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Stubb, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 272

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Coveney, Esteves, Fatuzzo, Hybášková, Jordan Cizelj, Kamall, Posselt

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0224

Politiske udfordringer og budgetmidler i en udvidet Union 2007–2013

Europa-Parlamentets beslutning om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (2004/2209(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 268 – 276, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 268 – 276,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1),

| — | der henviser til meddelelserne fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10. februar 2004 - Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (KOM(2004)0101), og af 14. juli 2004 om finansielle overslag 2007 - 2013 (KOM(2004)0487), arbejdsdokument fra Kommissionen af 14. juli 2004»Forslag om fornyelse af den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren« (KOM(2004)0498), forslag til Rådets afgørelse af 14. juli 2004 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (KOM(2004)0501) og Kommissionens rapport af 14. juli 2004 om hvordan ordningen med egne indtægter fungerer (KOM(2004)0505), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelserne fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10. februar 2004 - Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (KOM(2004)0101), og af 14. juli 2004 om finansielle overslag 2007 - 2013 (KOM(2004)0487), arbejdsdokument fra Kommissionen af 14. juli 2004»Forslag om fornyelse af den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren« (KOM(2004)0498), forslag til Rådets afgørelse af 14. juli 2004 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (KOM(2004)0501) og Kommissionens rapport af 14. juli 2004 om hvordan ordningen med egne indtægter fungerer (KOM(2004)0505),

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa (2) |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa (2)

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om Kommissionens meddelelse »Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om Kommissionens meddelelse »Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2004 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2004 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007–2013 (5),

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0067/2004 (B6-0130/2004) til Rådet og sin beslutning om de finansielle overslag med henblik på Det Europæiske Råd i december 2004 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0067/2004 (B6-0130/2004) til Rådet og sin beslutning om de finansielle overslag med henblik på Det Europæiske Råd i december 2004 (6),

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0068/2004 (B6-0131/2004) til Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0068/2004 (B6-0131/2004) til Kommissionen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 175, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 175,

| — | der henviser til betænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU og udtalelser fra Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i det Udvidede EU og udtalelser fra Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0153/2005),

| A. | der henviser til, at de nuværende finansielle overslag og den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren principielt udløber i 2006, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de nuværende finansielle overslag og den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren principielt udløber i 2006,

| B. | der henviser til, at størstedelen af fællesskabslovgivningen med økonomiske konsekvenser udløber i 2006, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at størstedelen af fællesskabslovgivningen med økonomiske konsekvenser udløber i 2006,

| C. | der henviser til, at forberedelsen af de kommende finansielle overslag udgør en af de største udfordringer for Unionen i de næste måneder, da de vil forme det nye udvidede EU, og til de nye interne og globale udfordringer og opgaver, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forberedelsen af de kommende finansielle overslag udgør en af de største udfordringer for Unionen i de næste måneder, da de vil forme det nye udvidede EU, og til de nye interne og globale udfordringer og opgaver,

| D. | der henviser til, at Parlamentet besluttede at nedsætte et midlertidigt udvalg med følgende mandat:






  a) | fastlægge Parlamentets politiske prioriteter for de fremtidige finansielle overslag, hvad angår såvel lovgivningsmæssige som budgetmæssige aspekter |
| --- | --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet besluttede at nedsætte et midlertidigt udvalg med følgende mandat:

a)

fastlægge Parlamentets politiske prioriteter for de fremtidige finansielle overslag, hvad angår såvel lovgivningsmæssige som budgetmæssige aspekter

| b) | foreslå en struktur for de fremtidige finansielle overslag i overensstemmelse med disse prioriteter |
| --- | --- |

b)

foreslå en struktur for de fremtidige finansielle overslag i overensstemmelse med disse prioriteter

| c) | udarbejde et overslag over de økonomiske ressourcer, der skal afsættes til EU's udgifter for perioden 2007–2013 |
| --- | --- |

c)

udarbejde et overslag over de økonomiske ressourcer, der skal afsættes til EU's udgifter for perioden 2007–2013

| d) | foreslå en vejledende fordeling af bevillingerne mellem de forskellige udgiftsområder og inden for hvert enkelt udgiftsområde i de finansielle overslag i overensstemmelse med prioriteterne og den foreslåede struktur, |
| --- | --- |

d)

foreslå en vejledende fordeling af bevillingerne mellem de forskellige udgiftsområder og inden for hvert enkelt udgiftsområde i de finansielle overslag i overensstemmelse med prioriteterne og den foreslåede struktur,

| E. | der henviser til, at det midlertidige udvalg bør forelægge sin endelige betænkning, før Rådet fastlægger sin fælles holdning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det midlertidige udvalg bør forelægge sin endelige betænkning, før Rådet fastlægger sin fælles holdning,

| F. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 26 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 har indledt forberedelsen af de nye finansielle overslag og den nye interinstitutionelle aftale ved at fremsætte forslag henholdsvis den 10. februar 2004 og den 14. juli 2004, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 26 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 har indledt forberedelsen af de nye finansielle overslag og den nye interinstitutionelle aftale ved at fremsætte forslag henholdsvis den 10. februar 2004 og den 14. juli 2004,

| G. | der henviser til, at traktaten om en forfatning for Europa i det følgende benævnt (»forfatningen«) styrker Parlamentets rolle inden for mange lovgivningsmæssige områder og udvider Parlamentets budgetbeføjelser, og at det i dens artikel I-55 og artikel III-402, stk. 5, fastsættes, at den flerårige finansielle ramme kan fastlægges ved en europæisk lov vedtaget med enstemmighed i Rådet, når Europa-Parlamentet efter samråd har givet sin godkendelse med et flertal af sine medlemmer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at traktaten om en forfatning for Europa i det følgende benævnt (»forfatningen«) styrker Parlamentets rolle inden for mange lovgivningsmæssige områder og udvider Parlamentets budgetbeføjelser, og at det i dens artikel I-55 og artikel III-402, stk. 5, fastsættes, at den flerårige finansielle ramme kan fastlægges ved en europæisk lov vedtaget med enstemmighed i Rådet, når Europa-Parlamentet efter samråd har givet sin godkendelse med et flertal af sine medlemmer,

| H. | der henviser til, at der i artikel 26 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 fastsættes, at de gældende finansielle overslag forlænges, medmindre en af parterne i denne aftale udtrykkeligt opsiger de finansielle overslag, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i artikel 26 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 fastsættes, at de gældende finansielle overslag forlænges, medmindre en af parterne i denne aftale udtrykkeligt opsiger de finansielle overslag,

| I. | der henviser til, at EF-traktaten i mangel af en interinstitutionel aftale giver mulighed for at vedtage årlige budgetter efter artikel 272 og efter artikel 273, hvis budgettet ikke er vedtaget ved regnskabsårets begyndelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EF-traktaten i mangel af en interinstitutionel aftale giver mulighed for at vedtage årlige budgetter efter artikel 272 og efter artikel 273, hvis budgettet ikke er vedtaget ved regnskabsårets begyndelse,

| J. | der henviser til, at den nye Kommission officielt godkendte den tidligere Kommissions forslag vedrørende de nye finansielle overslags struktur, gyldighedsperiode og finansielle midler pr. år og pr. udgiftsområde samt alle de forslag til retsakt, der er kendt under den fælles betegnelse »Prodi-pakken«, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nye Kommission officielt godkendte den tidligere Kommissions forslag vedrørende de nye finansielle overslags struktur, gyldighedsperiode og finansielle midler pr. år og pr. udgiftsområde samt alle de forslag til retsakt, der er kendt under den fælles betegnelse »Prodi-pakken«,

| K. | der henviser til, at Parlamentet i sin ovennævnte beslutning af 22. april 2004 understregede, at »der overhovedet ikke vil eksistere finansielle overslag uden en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om den finansielle pakke, da der i den gældende traktat ikke fastsættes nogen forpligtelse til at udarbejde finansielle overslag, men kun bestemmelser om årlige budgetter«, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet i sin ovennævnte beslutning af 22. april 2004 understregede, at »der overhovedet ikke vil eksistere finansielle overslag uden en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om den finansielle pakke, da der i den gældende traktat ikke fastsættes nogen forpligtelse til at udarbejde finansielle overslag, men kun bestemmelser om årlige budgetter«,

| L. | der henviser til, at moms- og BNI-indtægterne, som oprindeligt blev indført som supplerende indtægter til EU's traditionelle egne indtægter, efterhånden er blevet fællesskabsbudgettets vigtigste finansieringskilde og sammen med undtagelsesbestemmelserne til denne ordning har gjort den mere kompleks, mere uoverskuelig for borgerne og stadig mindre retfærdig samt skabt et finansieringssystem, som har resulteret i uacceptable uligheder medlemsstaterne imellem, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at moms- og BNI-indtægterne, som oprindeligt blev indført som supplerende indtægter til EU's traditionelle egne indtægter, efterhånden er blevet fællesskabsbudgettets vigtigste finansieringskilde og sammen med undtagelsesbestemmelserne til denne ordning har gjort den mere kompleks, mere uoverskuelig for borgerne og stadig mindre retfærdig samt skabt et finansieringssystem, som har resulteret i uacceptable uligheder medlemsstaterne imellem,

| M. | der henviser til, at man i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 godkendte »Prodi-pakken« som Rådets arbejdsgrundlag, og at Rådet blev enigt om en institutionel dialog med regelmæssige kontakter til Parlamentet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at man i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 godkendte »Prodi-pakken« som Rådets arbejdsgrundlag, og at Rådet blev enigt om en institutionel dialog med regelmæssige kontakter til Parlamentet,

| N. | der henviser til, at man i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 tydeligt fastlagde forbindelsen mellem de finansielle overslag, spørgsmålet om egne indtægter og korrektionsmekanismen, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at man i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 tydeligt fastlagde forbindelsen mellem de finansielle overslag, spørgsmålet om egne indtægter og korrektionsmekanismen,

| O. | der henviser til, at det midlertidige udvalg i de seneste seks måneder






  — | har foretaget en tilbundsgående analyse af Kommissionens forslag |
| --- | --- | --- |

O.

der henviser til, at det midlertidige udvalg i de seneste seks måneder

—

har foretaget en tilbundsgående analyse af Kommissionens forslag

| — | har arbejdet tæt sammen med alle de stående udvalg, hvis udtalelser er blevet behandlet grundigt |
| --- | --- |

—

har arbejdet tæt sammen med alle de stående udvalg, hvis udtalelser er blevet behandlet grundigt

| — | med interesse har fulgt det hollandske formandskabs »byggeklods«-arbejdsmetode og har haft en regelmæssig og udbytterig kontakt til det luxembourgske formandskab |
| --- | --- |

—

med interesse har fulgt det hollandske formandskabs »byggeklods«-arbejdsmetode og har haft en regelmæssig og udbytterig kontakt til det luxembourgske formandskab

| — | har fastsat positive politiske prioriteter med henblik på at fastlægge Parlamentets forhandlingsposition |
| --- | --- |

—

har fastsat positive politiske prioriteter med henblik på at fastlægge Parlamentets forhandlingsposition

| — | har udarbejdet forslag vedrørende de næste finansielle overslags gyldighedsperiode, struktur og økonomiske midler i overensstemmelse med det tildelte mandat, |
| --- | --- |

—

har udarbejdet forslag vedrørende de næste finansielle overslags gyldighedsperiode, struktur og økonomiske midler i overensstemmelse med det tildelte mandat,

| P. | der henviser til, at forfatningen giver mulighed for at indføre nye kategorier af egne indtægter for EU samt for at ophæve en eksisterende kategori, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at forfatningen giver mulighed for at indføre nye kategorier af egne indtægter for EU samt for at ophæve en eksisterende kategori,

Generel baggrund

| 1. | understreger, at det udvidede EU bør råde over passende finansielle midler, der svarer til dets øgede politiske ambitioner og dækker dets voksende interne og eksterne ansvar, at alle udgifter, der afholdes over EU-budgettet, bør tage sigte på at skabe en europæisk merværdi i forbindelse med medlemsstaternes offentlige udgifter, og at subsidiaritetsprincippet bør overholdes nøje i forbindelse med afgørelser om udgifter på områder, hvor der ikke er enekompetence - især kriteriet om, at EU-aktioner som følge af deres størrelse eller konsekvenser bedre kan opfylde EU's målsætninger; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det udvidede EU bør råde over passende finansielle midler, der svarer til dets øgede politiske ambitioner og dækker dets voksende interne og eksterne ansvar, at alle udgifter, der afholdes over EU-budgettet, bør tage sigte på at skabe en europæisk merværdi i forbindelse med medlemsstaternes offentlige udgifter, og at subsidiaritetsprincippet bør overholdes nøje i forbindelse med afgørelser om udgifter på områder, hvor der ikke er enekompetence - især kriteriet om, at EU-aktioner som følge af deres størrelse eller konsekvenser bedre kan opfylde EU's målsætninger;

| 2. | kræver af hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning, forenkling og demokratisk kontrol en forbedring og forenkling af finanskontrolmekanismerne både i institutionerne og i medlemsstaterne for at sikre reel offentlig kontrol med alle EU's udgifter; |
| --- | --- |

2.

kræver af hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning, forenkling og demokratisk kontrol en forbedring og forenkling af finanskontrolmekanismerne både i institutionerne og i medlemsstaterne for at sikre reel offentlig kontrol med alle EU's udgifter;

| 3. | minder om, at de finansielle overslag er en finansiel ramme, der har til formål at sikre udviklingen af EU's prioriteter under hensyntagen til budgetdisciplin, og ikke er et flerårigt budget gældende for en syvårsperiode; gør opmærksom på, at de finansielle overslag forbliver en reference og derfor skal sikre den fleksibilitet, der er nødvendig for at afspejle de politiske ambitioner på mellemlang sigt, samt de bevillinger, der er nødvendige for en effektiv og retfærdig behandling af de fremtidige udfordringer i overensstemmelse med traktaten; er fast besluttet på fuldt ud at udnytte de beføjelser, det har i henhold til traktatens artikel 272, hvori der fastsættes en årlig budgetprocedure med henblik på godkendelse af Unionens udgifter; |
| --- | --- |

3.

minder om, at de finansielle overslag er en finansiel ramme, der har til formål at sikre udviklingen af EU's prioriteter under hensyntagen til budgetdisciplin, og ikke er et flerårigt budget gældende for en syvårsperiode; gør opmærksom på, at de finansielle overslag forbliver en reference og derfor skal sikre den fleksibilitet, der er nødvendig for at afspejle de politiske ambitioner på mellemlang sigt, samt de bevillinger, der er nødvendige for en effektiv og retfærdig behandling af de fremtidige udfordringer i overensstemmelse med traktaten; er fast besluttet på fuldt ud at udnytte de beføjelser, det har i henhold til traktatens artikel 272, hvori der fastsættes en årlig budgetprocedure med henblik på godkendelse af Unionens udgifter;

| 4. | bemærker, at den nye Barroso-Kommission støtter de forslag, der blev stillet af Prodi-Kommissionen i de sidste måneder af dennes mandatperiode; afviser imidlertid et system, der binder EU's valgte og udøvende organer for tre på hinanden følgende mandatperioder; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at den nye Barroso-Kommission støtter de forslag, der blev stillet af Prodi-Kommissionen i de sidste måneder af dennes mandatperiode; afviser imidlertid et system, der binder EU's valgte og udøvende organer for tre på hinanden følgende mandatperioder;

| 5. | er opmærksom på den vanskelige politiske, økonomiske og sociale situation i adskillige medlemsstater, men minder om, at EU's budget er vokset med 8,2 % mellem 1996 og 2002, mens den gennemsnitlige forøgelse af de nationale budgetter (EU 15) har været på 22,9 %; bemærker, at det i MacDougall-rapporten (7) anslås, at EU-budgettet bør udgøre 2 %-2,5 % af medlemsstaternes BNP; benytter lejligheden til at gøre opmærksom på, at loftet for egne indtægter, som blev fastlagt i 1993 for 15 medlemsstater, ikke har ændret sig siden da (1,31 % af EU's BNI for forpligtelsesbevillingernes og 1,24 % af EU's BNI for betalingsbevillingernes vedkommende); minder om, at EU-budgettet på nuværende tidspunkt tegner sig for mindre end 2,5 % af de samlede offentlige udgifter i Den Europæiske Union sammenholdt med, at de samlede offentlige udgifter i gennemsnit udgør 47 % af EU's BNI; |
| --- | --- |

5.

er opmærksom på den vanskelige politiske, økonomiske og sociale situation i adskillige medlemsstater, men minder om, at EU's budget er vokset med 8,2 % mellem 1996 og 2002, mens den gennemsnitlige forøgelse af de nationale budgetter (EU 15) har været på 22,9 %; bemærker, at det i MacDougall-rapporten (7) anslås, at EU-budgettet bør udgøre 2 %-2,5 % af medlemsstaternes BNP; benytter lejligheden til at gøre opmærksom på, at loftet for egne indtægter, som blev fastlagt i 1993 for 15 medlemsstater, ikke har ændret sig siden da (1,31 % af EU's BNI for forpligtelsesbevillingernes og 1,24 % af EU's BNI for betalingsbevillingernes vedkommende); minder om, at EU-budgettet på nuværende tidspunkt tegner sig for mindre end 2,5 % af de samlede offentlige udgifter i Den Europæiske Union sammenholdt med, at de samlede offentlige udgifter i gennemsnit udgør 47 % af EU's BNI;

| 6. | mener, at udgifterne i forbindelse med udvidelsen, som skal behandles på en fair og rimelig måde, sagtens kan bæres af de 15 gamle medlemsstater, og at de må betragtes som minimale sammenholdt med de politiske, sociale og økonomiske fordele, som Europas genforening har givet hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

6.

mener, at udgifterne i forbindelse med udvidelsen, som skal behandles på en fair og rimelig måde, sagtens kan bæres af de 15 gamle medlemsstater, og at de må betragtes som minimale sammenholdt med de politiske, sociale og økonomiske fordele, som Europas genforening har givet hele Den Europæiske Union;

| 7. | er overbevist om, at de finansielle overslag vil muliggøre en afbalanceret udvikling i de finansielle midler, EU modtager, forudsat at:






  — | de anvendes til formål, der har reel europæisk merværdi og klart definerede prioriteter, og som er synlige for borgerne |
| --- | --- | --- |

7.

er overbevist om, at de finansielle overslag vil muliggøre en afbalanceret udvikling i de finansielle midler, EU modtager, forudsat at:

—

de anvendes til formål, der har reel europæisk merværdi og klart definerede prioriteter, og som er synlige for borgerne

| — | de i videst mulig udstrækning øger koncentrationen og supplerer aktioner på nationalt, regionalt og lokalt plan for at lette borgernes skattebyrde mest muligt |
| --- | --- |

—

de i videst mulig udstrækning øger koncentrationen og supplerer aktioner på nationalt, regionalt og lokalt plan for at lette borgernes skattebyrde mest muligt

| — | de anvendes i overensstemmelse med reglerne om forsvarlig økonomisk forvaltning med fokus på effektivitet og virkning; bemærker, at udgifter, der afholdes på europæisk plan, kan være kilde til besparelser på nationalt plan, især fordi de giver mulighed for stordriftsfordele eller kan være indtægtsskabende på nationalt plan; |
| --- | --- |

—

de anvendes i overensstemmelse med reglerne om forsvarlig økonomisk forvaltning med fokus på effektivitet og virkning; bemærker, at udgifter, der afholdes på europæisk plan, kan være kilde til besparelser på nationalt plan, især fordi de giver mulighed for stordriftsfordele eller kan være indtægtsskabende på nationalt plan;

| 8. | understreger, at drøftelserne om de finansielle overslag er tæt forbundet med spørgsmålet om egne indtægter, korrektionsmekanismen og forskellige former for medfinansiering og finansielle instrumenter samt behovet for at tilpasse den nuværende ordning, hvilket erkendtes i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2004; beklager, at Kommissionen ikke stillede mere ambitiøse forslag til udskiftning af det nuværende system parallelt med de nye finansielle overslag; |
| --- | --- |

8.

understreger, at drøftelserne om de finansielle overslag er tæt forbundet med spørgsmålet om egne indtægter, korrektionsmekanismen og forskellige former for medfinansiering og finansielle instrumenter samt behovet for at tilpasse den nuværende ordning, hvilket erkendtes i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2004; beklager, at Kommissionen ikke stillede mere ambitiøse forslag til udskiftning af det nuværende system parallelt med de nye finansielle overslag;

| 9. | vil ved sin endelige afstemning tage hensyn til, om Rådet tager højde for nødvendigheden af en vidtgående reform af den nuværende ordning for EU's egne indtægter på en måde, der gør det muligt at fordele de nye udgifter retfærdigt mellem medlemsstaterne og derefter vende tilbage til det oprindelige princip for finansiering af de fælles politikområder ved hjælp af reelle egne indtægter efter en gennemsigtig, rimelig og demokratisk ordning, som skal træde i kraft senest i starten af de kommende finansielle overslag; |
| --- | --- |

9.

vil ved sin endelige afstemning tage hensyn til, om Rådet tager højde for nødvendigheden af en vidtgående reform af den nuværende ordning for EU's egne indtægter på en måde, der gør det muligt at fordele de nye udgifter retfærdigt mellem medlemsstaterne og derefter vende tilbage til det oprindelige princip for finansiering af de fælles politikområder ved hjælp af reelle egne indtægter efter en gennemsigtig, rimelig og demokratisk ordning, som skal træde i kraft senest i starten af de kommende finansielle overslag;

| 10. | bemærker, at forfatningens ikrafttræden vil ændre lovgivningsproceduren for en lang række forslag, idet den indfører den fælles beslutningsprocedure; er opmærksom på, at det ikke er muligt rent juridisk at begynde at anvende forfatningen, før ratificeringsproceduren er afsluttet; opfordrer Rådet til at indgå en gentlemanaftale med henblik på at sikre Parlamentets lovgivende beføjelser og indføre en revisionsklausul for de forslag til retsakt, hvor proceduren vil blive ændret med forfatningens ikrafttræden; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at forfatningens ikrafttræden vil ændre lovgivningsproceduren for en lang række forslag, idet den indfører den fælles beslutningsprocedure; er opmærksom på, at det ikke er muligt rent juridisk at begynde at anvende forfatningen, før ratificeringsproceduren er afsluttet; opfordrer Rådet til at indgå en gentlemanaftale med henblik på at sikre Parlamentets lovgivende beføjelser og indføre en revisionsklausul for de forslag til retsakt, hvor proceduren vil blive ændret med forfatningens ikrafttræden;

| 11. | mener






  — | i betragtning af de næste finansielle overslags store politiske betydning |
| --- | --- | --- |

11.

mener

—

i betragtning af de næste finansielle overslags store politiske betydning

| — | i betragtning af, at forfatningen kræver, at Rådets fremtidige lov om den flerårige finansielle ramme godkendes af Parlamentet med et flertal af medlemmerne |
| --- | --- |

—

i betragtning af, at forfatningen kræver, at Rådets fremtidige lov om den flerårige finansielle ramme godkendes af Parlamentet med et flertal af medlemmerne

| — | og i betragtning af, at de næste finansielle overslag vil være gældende ud over forfatningens ikrafttrædelsestidspunkt og højst sandsynligt vil blive anset for at være den flerårige finansielle ramme, som gør det muligt at vedtage det første årlige budget efter forfatningens bestemmelser |
| --- | --- |

—

og i betragtning af, at de næste finansielle overslag vil være gældende ud over forfatningens ikrafttrædelsestidspunkt og højst sandsynligt vil blive anset for at være den flerårige finansielle ramme, som gør det muligt at vedtage det første årlige budget efter forfatningens bestemmelser

at Parlamentet kun bør indvilge i at indgå en aftale om de næste finansielle overslag, hvis den godkendes af et flertal af medlemmerne;

| 12. | minder om, at de finansielle overslag ikke har nogen formel status i de nuværende traktater og kun kan opstilles på frivillig basis med Europa-Parlamentets godkendelse; minder endvidere om, at det, såfremt der ikke indgås nogen aftale, er EF-traktatens bestemmelser der finder anvendelse på vedtagelsen af årlige budgetter; fremhæver, at det ikke vil godkende de kommende finansielle overslag, hvis ikke Rådet hensyn til dets prioriteter; |
| --- | --- |

12.

minder om, at de finansielle overslag ikke har nogen formel status i de nuværende traktater og kun kan opstilles på frivillig basis med Europa-Parlamentets godkendelse; minder endvidere om, at det, såfremt der ikke indgås nogen aftale, er EF-traktatens bestemmelser der finder anvendelse på vedtagelsen af årlige budgetter; fremhæver, at det ikke vil godkende de kommende finansielle overslag, hvis ikke Rådet hensyn til dets prioriteter;

| 13. | er nogenlunde tilfreds med Kommissionens forslag om den næste finansielle ramme for perioden 2007–2013 og de tilhørende forslag til retsakt, som er en del af »Prodi-pakken«, og som har til formål at erstatte størsteparten af den nuværende lovgivning, der udløber i 2006, og ser det som en mulighed for det udvidede EU til at udarbejde en ny politisk dagsorden; mener på baggrund af en grundig undersøgelse i det midlertidige udvalg og i de 17 udvalg, som har afgivet udtalelse, at Kommissionens forslag har modtaget nuanceret støtte, og udgør et acceptabelt grundlag for undersøgelser og fremtidige forhandlinger; gør ikke desto mindre Rådet opmærksom på visse politiske prioriteter, hvor den europæiske merværdi for Den Europæiske Union og dens borgere er af største betydning; |
| --- | --- |

13.

er nogenlunde tilfreds med Kommissionens forslag om den næste finansielle ramme for perioden 2007–2013 og de tilhørende forslag til retsakt, som er en del af »Prodi-pakken«, og som har til formål at erstatte størsteparten af den nuværende lovgivning, der udløber i 2006, og ser det som en mulighed for det udvidede EU til at udarbejde en ny politisk dagsorden; mener på baggrund af en grundig undersøgelse i det midlertidige udvalg og i de 17 udvalg, som har afgivet udtalelse, at Kommissionens forslag har modtaget nuanceret støtte, og udgør et acceptabelt grundlag for undersøgelser og fremtidige forhandlinger; gør ikke desto mindre Rådet opmærksom på visse politiske prioriteter, hvor den europæiske merværdi for Den Europæiske Union og dens borgere er af største betydning;

| 14. | mener i øvrigt, at det er af afgørende betydning, at de finansielle overslag godkendes hurtigt, så de kan være fuldt operationelle fra den 1. januar 2007, og man derved kan undgå enhver afbrydelse af EU's aktioner, især hvad angår Kommissionens lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

14.

mener i øvrigt, at det er af afgørende betydning, at de finansielle overslag godkendes hurtigt, så de kan være fuldt operationelle fra den 1. januar 2007, og man derved kan undgå enhver afbrydelse af EU's aktioner, især hvad angår Kommissionens lovgivningsforslag;

Del I   Politikudfordringer

Et mere konkurrencedygtigt og sammenhængende Europa

Samhørighed

| 15. | glæder sig over den planlagte reform af samhørighedspolitikken, der skal gøre det muligt via denne politik at bidrage til opfyldelse af målsætningerne vækst, beskæftigelse og bæredygtig udvikling; mener, at den europæiske regionalpolitik er et uundværligt redskab til fremme af social, økonomisk og geografisk samhørighed og giver EU mulighed for at iværksætte foranstaltninger med henblik på at reducere regionale skævheder; med henblik på en harmonisk udvikling af Unionen som helhed, og strukturelle mangler (vanskelige adgangsforhold, affolkning og lav befolkningstæthed, afsides beliggenhed osv.), fremme en bæredygtig udvikling af regionerne, deres vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, idet samhørighedspolitikkens betydning for opfyldelsen af Lissabon-målsætningerne understreges, og bidrage til mindskelse af kløften mellem de forskellige dele af EU, idet samtlige midler, der tildeles samhørighedspolitikken bør anvendes til dette formål; er overbevist om, at en fælles indsats på europæisk plan er omkostningseffektiv, da den vil gøre det muligt at opnå stordriftsfordele, rationalisere procedurerne og samle ressourcerne, navnlig ved grænseoverskridende samarbejde; påpeger, at eksistensen af en stærk og velfinansieret europæisk regionalpolitik er en afgørende forudsætning for EU's evne til at klare kommende udvidelser og mindske regionale forskelle, og at grundstrukturen med tre søjler bør opretholdes i forbindelse med støtteprogrammerne med det nuværende indbyrdes forhold; mener derfor, at 0,41 % af EU's BNI og 4 % af de nye medlemsstaters nationale BNI er passende beløb, forudsat at medlemsstaterne kan sikre, at aktionerne supplerer nationale og regionale foranstaltninger, og at der tilvejebringes tilsvarende medfinansiering (under anvendelse af offentlige og private midler); agter at kontrollere, at Kommissionen nøje overholder N+2-reglen i forbindelse med strukturfondene, hvorfor de nugældende bestemmelser om samhørighedsfonden fortsat bør finde anvendelse; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over den planlagte reform af samhørighedspolitikken, der skal gøre det muligt via denne politik at bidrage til opfyldelse af målsætningerne vækst, beskæftigelse og bæredygtig udvikling; mener, at den europæiske regionalpolitik er et uundværligt redskab til fremme af social, økonomisk og geografisk samhørighed og giver EU mulighed for at iværksætte foranstaltninger med henblik på at reducere regionale skævheder; med henblik på en harmonisk udvikling af Unionen som helhed, og strukturelle mangler (vanskelige adgangsforhold, affolkning og lav befolkningstæthed, afsides beliggenhed osv.), fremme en bæredygtig udvikling af regionerne, deres vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, idet samhørighedspolitikkens betydning for opfyldelsen af Lissabon-målsætningerne understreges, og bidrage til mindskelse af kløften mellem de forskellige dele af EU, idet samtlige midler, der tildeles samhørighedspolitikken bør anvendes til dette formål; er overbevist om, at en fælles indsats på europæisk plan er omkostningseffektiv, da den vil gøre det muligt at opnå stordriftsfordele, rationalisere procedurerne og samle ressourcerne, navnlig ved grænseoverskridende samarbejde; påpeger, at eksistensen af en stærk og velfinansieret europæisk regionalpolitik er en afgørende forudsætning for EU's evne til at klare kommende udvidelser og mindske regionale forskelle, og at grundstrukturen med tre søjler bør opretholdes i forbindelse med støtteprogrammerne med det nuværende indbyrdes forhold; mener derfor, at 0,41 % af EU's BNI og 4 % af de nye medlemsstaters nationale BNI er passende beløb, forudsat at medlemsstaterne kan sikre, at aktionerne supplerer nationale og regionale foranstaltninger, og at der tilvejebringes tilsvarende medfinansiering (under anvendelse af offentlige og private midler); agter at kontrollere, at Kommissionen nøje overholder N+2-reglen i forbindelse med strukturfondene, hvorfor de nugældende bestemmelser om samhørighedsfonden fortsat bør finde anvendelse;

Forskning

| 16. | understreger, at videnskabelig forskning, teknologisk udvikling og innovation er af central betydning for en videnbaseret økonomi og er afgørende faktorer for vækst og bæredygtig udvikling, virksomheders konkurrenceevne, beskæftigelsen og for opfyldelse af Lissabon-strategiens mål; påpeger, at forskning bør fremmes og styrkes på EU-plan ved at udvikle ekspertisecentre, ved at skabe merværdi for industrien, SMV'erne og EU-borgerne, ved at fremme samarbejdet mellem private og offentlige aktører, især med hensyn til forskningsinfrastruktur, og ved at tilskynde til offentlig-private partnerskaber; understreger, at disse finansielle overslag i væsentlig grad bør bidrage til at nå det mål, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002 vedrørende en stigning i udgifterne til F&U til 3 % af EU's BNI ved indgangen til 2010, og at dette skal medregnes i de kommende finansielle overslag; mener, at der skal afsættes passende midler til gennemførelsen af rumprogrammet inden for bevillingsrammen til forskning, og at de lovgivningsmæssige og finansielle midler bør omfattes af en revisionsklausul, så snart forfatningen træder i kraft; understreger, at det europæiske forskningsrum i praksis bør omfatte alle 25 medlemsstater; mener, at det er af afgørende betydning for den europæiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed, at den digitale kløft mellem regioner og sociale grupper lukkes, og at ingen EU-borger må udelukkes fra informationssamfundet; |
| --- | --- |

16.

understreger, at videnskabelig forskning, teknologisk udvikling og innovation er af central betydning for en videnbaseret økonomi og er afgørende faktorer for vækst og bæredygtig udvikling, virksomheders konkurrenceevne, beskæftigelsen og for opfyldelse af Lissabon-strategiens mål; påpeger, at forskning bør fremmes og styrkes på EU-plan ved at udvikle ekspertisecentre, ved at skabe merværdi for industrien, SMV'erne og EU-borgerne, ved at fremme samarbejdet mellem private og offentlige aktører, især med hensyn til forskningsinfrastruktur, og ved at tilskynde til offentlig-private partnerskaber; understreger, at disse finansielle overslag i væsentlig grad bør bidrage til at nå det mål, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002 vedrørende en stigning i udgifterne til F&U til 3 % af EU's BNI ved indgangen til 2010, og at dette skal medregnes i de kommende finansielle overslag; mener, at der skal afsættes passende midler til gennemførelsen af rumprogrammet inden for bevillingsrammen til forskning, og at de lovgivningsmæssige og finansielle midler bør omfattes af en revisionsklausul, så snart forfatningen træder i kraft; understreger, at det europæiske forskningsrum i praksis bør omfatte alle 25 medlemsstater; mener, at det er af afgørende betydning for den europæiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed, at den digitale kløft mellem regioner og sociale grupper lukkes, og at ingen EU-borger må udelukkes fra informationssamfundet;

Transeuropæiske net

| 17. | bifalder Kommissionens forslag om prioriterede TEN-T-projekter; bemærker imidlertid, at de midler, der er afsat til 30 prioriterede transportprojekter samt til Marco Polo-programmet, er et minimumsbeløb, som skal kunne forhøjes; understreger den strategiske betydning af transportnet for en endelig konsolidering af EU's indre marked og for udviklingen i Den Europæiske Unions relationer med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som tilhører »vennekredsen«; bemærker, at sammenkoblingen af transportnet kan understøtte udviklingen af handel og investeringer og dermed kan fremme bæredygtighed og stabilitet samt social, økonomisk og geografisk samhørighed; anmoder om tilstrækkelig støtte til udviklingen af sammenkoblede transportnet og en fælles infrastruktur mellem landene; understreger, at denne støtte bør være betinget af, at medlemsstaterne kan garantere en tilstrækkelig modydelse og passende adgang til nettet for de berørte regioner, og er parat til at undersøge innovative finansieringsinstrumenter i form af lånegarantier, europæiske koncessioner, europæiske lån, en fond for rentetilskud, som er begrænset til offentlige og private investeringer inden for forskning, innovation, rumfart og store materielle og immaterielle net, eller EIB-faciliteter; |
| --- | --- |

17.

bifalder Kommissionens forslag om prioriterede TEN-T-projekter; bemærker imidlertid, at de midler, der er afsat til 30 prioriterede transportprojekter samt til Marco Polo-programmet, er et minimumsbeløb, som skal kunne forhøjes; understreger den strategiske betydning af transportnet for en endelig konsolidering af EU's indre marked og for udviklingen i Den Europæiske Unions relationer med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som tilhører »vennekredsen«; bemærker, at sammenkoblingen af transportnet kan understøtte udviklingen af handel og investeringer og dermed kan fremme bæredygtighed og stabilitet samt social, økonomisk og geografisk samhørighed; anmoder om tilstrækkelig støtte til udviklingen af sammenkoblede transportnet og en fælles infrastruktur mellem landene; understreger, at denne støtte bør være betinget af, at medlemsstaterne kan garantere en tilstrækkelig modydelse og passende adgang til nettet for de berørte regioner, og er parat til at undersøge innovative finansieringsinstrumenter i form af lånegarantier, europæiske koncessioner, europæiske lån, en fond for rentetilskud, som er begrænset til offentlige og private investeringer inden for forskning, innovation, rumfart og store materielle og immaterielle net, eller EIB-faciliteter;

| 18. | konstaterer, at den nye forordning også ville gøre det muligt at finansiere infrastruktur under TEN-E-programmet, hvilket ikke var tilfældet med de foregående finansielle overslag for perioden 2000-2006; mener, at den støtte, der ydes via dette program, først og fremmest bør fokusere på undersøgelser; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at den nye forordning også ville gøre det muligt at finansiere infrastruktur under TEN-E-programmet, hvilket ikke var tilfældet med de foregående finansielle overslag for perioden 2000-2006; mener, at den støtte, der ydes via dette program, først og fremmest bør fokusere på undersøgelser;

Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden

| 19. | betragter de begrænsede økonomiske midler, der er afsat til at gennemføre den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, som et minimum, hvis det skal være muligt at bidrage til Lissabon-strategien for bæredygtig vækst med flere og bedre job; mener, at et passende niveau for Fællesskabets udgifter på det socialpolitiske område fortsat er af største vigtighed, navnlig med hensyn til beskæftigelse og social beskyttelse, men understreger, at det er medlemsstaterne, der har det største ansvar og de største beføjelser i forbindelse med socialpolitiske spørgsmål; mener endvidere, at der er behov for en forhøjelse på 200 mio. EUR, hvis målene for den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal opfyldes; |
| --- | --- |

19.

betragter de begrænsede økonomiske midler, der er afsat til at gennemføre den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, som et minimum, hvis det skal være muligt at bidrage til Lissabon-strategien for bæredygtig vækst med flere og bedre job; mener, at et passende niveau for Fællesskabets udgifter på det socialpolitiske område fortsat er af største vigtighed, navnlig med hensyn til beskæftigelse og social beskyttelse, men understreger, at det er medlemsstaterne, der har det største ansvar og de største beføjelser i forbindelse med socialpolitiske spørgsmål; mener endvidere, at der er behov for en forhøjelse på 200 mio. EUR, hvis målene for den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal opfyldes;

Almen uddannelse og erhvervsuddannelse

| 20. | anser livslang læring, herunder almen uddannelse og erhvervsuddannelse for at være en af de højeste prioriteter i de kommende finansielle overslag og af central betydning for vækst, social integration og konkurrenceevne; ser den foreslåede forhøjelse af bevillingsrammen som et absolut minimum for opfyldelse af EU's målsætninger på dette område; mener, at det siger sig selv, at EU-programmerne inden for livslang læring, herunder almen uddannelse og erhvervsuddannelse, er effektive og giver en merværdi og derigennem kan fungere som instrument for udbredelse af innovation og god praksis, som ellers ikke ville nå ud over de nationale grænser; understreger, at mobiliteten for studerende og arbejdstagere i hele Unionen skal styrkes, således at disse kan drage fordel af nye muligheder; understreger, at flere studerende bør deltage i fælles uddannelsesaktiviteter; bifalder konsolideringen i ét instrument; mener endelig, at en forhøjelse på 670 mio. EUR er påkrævet, hvis disse mål skal nås; |
| --- | --- |

20.

anser livslang læring, herunder almen uddannelse og erhvervsuddannelse for at være en af de højeste prioriteter i de kommende finansielle overslag og af central betydning for vækst, social integration og konkurrenceevne; ser den foreslåede forhøjelse af bevillingsrammen som et absolut minimum for opfyldelse af EU's målsætninger på dette område; mener, at det siger sig selv, at EU-programmerne inden for livslang læring, herunder almen uddannelse og erhvervsuddannelse, er effektive og giver en merværdi og derigennem kan fungere som instrument for udbredelse af innovation og god praksis, som ellers ikke ville nå ud over de nationale grænser; understreger, at mobiliteten for studerende og arbejdstagere i hele Unionen skal styrkes, således at disse kan drage fordel af nye muligheder; understreger, at flere studerende bør deltage i fælles uddannelsesaktiviteter; bifalder konsolideringen i ét instrument; mener endelig, at en forhøjelse på 670 mio. EUR er påkrævet, hvis disse mål skal nås;

Bedre livskvalitet

Udvikling af landdistrikter

| 21. | påpeger, at det er nødvendigt at følge reformen af den fælles landbrugspolitik op med en væsentlig forhøjelse af bevillingerne til udvikling af landdistrikter for at imødegå problemerne med beskæftigelse og konkurrenceevne i landdistrikterne, navnlig i de nye medlemsstater; mener, at investering i udvikling af landdistrikter ligeledes forudsætter støtte til bedrifter, som fremmer diversificeringen i disse distrikter; mener, at Kommissionens forslag til budget for den nye fond for udvikling af landdistrikter er ekstremt stramt og derfor udgør et absolut minimum; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at det er nødvendigt at følge reformen af den fælles landbrugspolitik op med en væsentlig forhøjelse af bevillingerne til udvikling af landdistrikter for at imødegå problemerne med beskæftigelse og konkurrenceevne i landdistrikterne, navnlig i de nye medlemsstater; mener, at investering i udvikling af landdistrikter ligeledes forudsætter støtte til bedrifter, som fremmer diversificeringen i disse distrikter; mener, at Kommissionens forslag til budget for den nye fond for udvikling af landdistrikter er ekstremt stramt og derfor udgør et absolut minimum;

Miljø

| 22. | glæder sig over Kommissionens strategi for integration af Natura 2000 i fonden for udvikling af landdistrikter og strukturfondene, som sammen med et betydeligt styrket Life+-program bør være de vigtigste finansieringskilder; kræver i den forbindelse en juridisk bindende mekanisme, som kan sikre en ordentlig gennemførelse og EU-finansiering af Natura 2000 på baggrund af EU's anslåede bidrag til det beregnede samlede beløb på omkring 6,1 mia. EUR pr. år for EU 25; mener, at der på denne baggrund bør afsættes et beløb på 21 mia. EUR til Natura 2000 i de finansielle overslag fordelt på de respektive områder; slår til lyd for en finansiering af foranstaltninger til gennemførelse af Natura 2000 under udgiftsområde 2 i de finansielle overslag; mener, at Natura 2000-foranstaltninger og forvaltningen heraf, der ikke kan finansieres over andre instrumenter, bør finansieres som led i Life+-programmet; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at undersøge muligheden for at integrere Natura 2000 i andre fonde; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Kommissionens strategi for integration af Natura 2000 i fonden for udvikling af landdistrikter og strukturfondene, som sammen med et betydeligt styrket Life+-program bør være de vigtigste finansieringskilder; kræver i den forbindelse en juridisk bindende mekanisme, som kan sikre en ordentlig gennemførelse og EU-finansiering af Natura 2000 på baggrund af EU's anslåede bidrag til det beregnede samlede beløb på omkring 6,1 mia. EUR pr. år for EU 25; mener, at der på denne baggrund bør afsættes et beløb på 21 mia. EUR til Natura 2000 i de finansielle overslag fordelt på de respektive områder; slår til lyd for en finansiering af foranstaltninger til gennemførelse af Natura 2000 under udgiftsområde 2 i de finansielle overslag; mener, at Natura 2000-foranstaltninger og forvaltningen heraf, der ikke kan finansieres over andre instrumenter, bør finansieres som led i Life+-programmet; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at undersøge muligheden for at integrere Natura 2000 i andre fonde;

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| 23. | udpeger gennemførelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed til en af sine politiske prioriteter under den kommende finansielle ramme, og bemærker, at Kommissionen har foreslået en betydelig forhøjelse af de afsatte bevillinger; påpeger, at den foreslåede tildeling til dette område af omkring to tredjedele af de midler, der er afsat under udgiftsområde 3, muligvis ikke er tilstrækkelig til at imødekomme EU's behov og ambitioner på området som fastlagt af Parlamentet og Rådet; mener, at der er behov for en forhøjelse på 1 mia. EUR for at opfylde disse mål; mener endvidere, at der skal være en tilstrækkelig margin under udgiftsområde 3 til dækning af uforudsete behov og ny udvikling; |
| --- | --- |

23.

udpeger gennemførelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed til en af sine politiske prioriteter under den kommende finansielle ramme, og bemærker, at Kommissionen har foreslået en betydelig forhøjelse af de afsatte bevillinger; påpeger, at den foreslåede tildeling til dette område af omkring to tredjedele af de midler, der er afsat under udgiftsområde 3, muligvis ikke er tilstrækkelig til at imødekomme EU's behov og ambitioner på området som fastlagt af Parlamentet og Rådet; mener, at der er behov for en forhøjelse på 1 mia. EUR for at opfylde disse mål; mener endvidere, at der skal være en tilstrækkelig margin under udgiftsområde 3 til dækning af uforudsete behov og ny udvikling;

| 24. | ønsker på baggrund af prioriteringen af bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelsen af det retlige samarbejde, dels at bevillingerne til Europol og Eurojust forhøjes, og dels at dette skridt følges op af en styrkelse af den demokratiske kontrol med Europol; |
| --- | --- |

24.

ønsker på baggrund af prioriteringen af bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelsen af det retlige samarbejde, dels at bevillingerne til Europol og Eurojust forhøjes, og dels at dette skridt følges op af en styrkelse af den demokratiske kontrol med Europol;

Et Europa tættere på borgerne

Fremme af europæisk borgerskab, kultur og mangfoldighed

| 25. | prioriterer programmet »Aktive unge«; mener, at det nuværende ungdomsprogram klart har påvist den europæiske merværdi ved fællesskabsaktioner, såsom tilrettelæggelse af multilaterale ungdomsudvekslinger, en europæisk volontørtjeneste for unge, projektnetværk og en europæisk faglig uddannelse for ungdomsarbejdere; bifalder den foreslåede rationalisering af EU's instrumenter på dette område; mener, at en forhøjelse fra 811 mio. EUR til 1 000 mio. EUR er nødvendig, hvis disse mål skal nås; |
| --- | --- |

25.

prioriterer programmet »Aktive unge«; mener, at det nuværende ungdomsprogram klart har påvist den europæiske merværdi ved fællesskabsaktioner, såsom tilrettelæggelse af multilaterale ungdomsudvekslinger, en europæisk volontørtjeneste for unge, projektnetværk og en europæisk faglig uddannelse for ungdomsarbejdere; bifalder den foreslåede rationalisering af EU's instrumenter på dette område; mener, at en forhøjelse fra 811 mio. EUR til 1 000 mio. EUR er nødvendig, hvis disse mål skal nås;

| 26. | bifalder rationaliseringen af EU's instrumenter på kulturområdet som foreslået i Kommissionens forslag om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007–2013) (KOM(2004)0469); beklager, at der på nuværende tidspunkt kun er afsat 7 cent pr. indbygger til kultur på EU-budgettet; mener, at der er behov for en forhøjelse fra 360 mio. EUR til 500 mio. EUR til styrkelse af finansieringen af Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

26.

bifalder rationaliseringen af EU's instrumenter på kulturområdet som foreslået i Kommissionens forslag om oprettelse af programmet Kultur 2007 (2007–2013) (KOM(2004)0469); beklager, at der på nuværende tidspunkt kun er afsat 7 cent pr. indbygger til kultur på EU-budgettet; mener, at der er behov for en forhøjelse fra 360 mio. EUR til 500 mio. EUR til styrkelse af finansieringen af Kommissionens forslag;

| 27. | er foruroliget over, at et stort flertal af EU's borgere har udtalt, at de har ringe eller intet kendskab til Den Europæiske Union, dens institutioner, politikker eller resultater; understreger, at EU er nødt til at stille de nødvendige midler til rådighed med henblik på at støtte en effektiv informations- og kommunikationsstrategi, som tager sigte på at forklare borgerne, hvordan institutionerne, som er til for dem, fungerer, og hvorfor de forfølger de politiske mål, de gør; slår til lyd for en øget sammenhæng mellem de finansielle overslag og de nye bestemmelser i forfatningen, både med hensyn til participatorisk demokrati og især udvikling af den civile dialog og gennemførelse af borgerinitiativer; glæder sig over forelæggelsen af et forslag til retsakt for det program, der skal efterfølge programmet for borgernes deltagelse, som forbliver en prioritet med henblik på at fremme et aktivt og levende civilt samfund og bringe Europa tættere på borgerne ved hjælp af en bottom up-proces; |
| --- | --- |

27.

er foruroliget over, at et stort flertal af EU's borgere har udtalt, at de har ringe eller intet kendskab til Den Europæiske Union, dens institutioner, politikker eller resultater; understreger, at EU er nødt til at stille de nødvendige midler til rådighed med henblik på at støtte en effektiv informations- og kommunikationsstrategi, som tager sigte på at forklare borgerne, hvordan institutionerne, som er til for dem, fungerer, og hvorfor de forfølger de politiske mål, de gør; slår til lyd for en øget sammenhæng mellem de finansielle overslag og de nye bestemmelser i forfatningen, både med hensyn til participatorisk demokrati og især udvikling af den civile dialog og gennemførelse af borgerinitiativer; glæder sig over forelæggelsen af et forslag til retsakt for det program, der skal efterfølge programmet for borgernes deltagelse, som forbliver en prioritet med henblik på at fremme et aktivt og levende civilt samfund og bringe Europa tættere på borgerne ved hjælp af en bottom up-proces;

Et stærkere Europa i en mere sikker og solidarisk verden

| 28. | kræver et bevillingsniveau til foranstaltninger udadtil, der er tilstrækkeligt til at gøre EU til en virkelig »global partner« på verdensplan og give EU midler til at gennemføre sine politiske ambitioner og internationale forpligtelser; understreger, at det ikke er indstillet på at opretholde en situation med konstant pres under udgiftsområde 4, sådan som det var tilfældet med de nuværende finansielle overslag, og fremhæver især behovet for en høj grad af fleksibilitet og en margin, der er stor nok til at tage højde for uforudsete hændelser; gør opmærksom på behovet for tilstrækkelige bevillinger til at sikre gennemførelse af den strategi på området, som anvises i forfatningen, især den nye naboskabspolitik baseret på særlige partnerskaber, som er omhandlet i denne traktats artikel I-57; |
| --- | --- |

28.

kræver et bevillingsniveau til foranstaltninger udadtil, der er tilstrækkeligt til at gøre EU til en virkelig »global partner« på verdensplan og give EU midler til at gennemføre sine politiske ambitioner og internationale forpligtelser; understreger, at det ikke er indstillet på at opretholde en situation med konstant pres under udgiftsområde 4, sådan som det var tilfældet med de nuværende finansielle overslag, og fremhæver især behovet for en høj grad af fleksibilitet og en margin, der er stor nok til at tage højde for uforudsete hændelser; gør opmærksom på behovet for tilstrækkelige bevillinger til at sikre gennemførelse af den strategi på området, som anvises i forfatningen, især den nye naboskabspolitik baseret på særlige partnerskaber, som er omhandlet i denne traktats artikel I-57;

| 29. | understreger, at det er nødvendigt at gøre EU's naboskabsstrategi mere alsidig ved også at tilbyde et attraktivt alternativ til de lande, som potentielt ville kunne blive medlem af EU, men som i sidste instans fortsætter med at være en af EU's nære partnere; forlanger, at Europa-Parlamentet som budgetmyndighedens ene part også fremover, ligesom det er tilfældet i dag, inddrages som ligeværdig partner i enhver afgørelse om ændring af et lands status som potentielt kandidatland til førtiltrædelsesland på grund af de betydelige følger, en sådan afgørelse vil have for budgettet; er af den faste overbevisning, at der er behov for en bevillingsforhøjelse med henblik på at udbygge forbindelserne med nabolandene og tilvejebringe tilstrækkelige midler til potentielle kandidatlande og kandidatlande, som sikrer disse en fair og ensartet behandling; påpeger især, at de disponible bevillinger til finansiering af EU's forbindelser med udviklingslandene skal betragtes som et absolut minimum, hvis EU's tilsagn om at hjælpe disse lande med at nå millenniumudviklingsmålene inden 2015 skal kunne opfyldes; |
| --- | --- |

29.

understreger, at det er nødvendigt at gøre EU's naboskabsstrategi mere alsidig ved også at tilbyde et attraktivt alternativ til de lande, som potentielt ville kunne blive medlem af EU, men som i sidste instans fortsætter med at være en af EU's nære partnere; forlanger, at Europa-Parlamentet som budgetmyndighedens ene part også fremover, ligesom det er tilfældet i dag, inddrages som ligeværdig partner i enhver afgørelse om ændring af et lands status som potentielt kandidatland til førtiltrædelsesland på grund af de betydelige følger, en sådan afgørelse vil have for budgettet; er af den faste overbevisning, at der er behov for en bevillingsforhøjelse med henblik på at udbygge forbindelserne med nabolandene og tilvejebringe tilstrækkelige midler til potentielle kandidatlande og kandidatlande, som sikrer disse en fair og ensartet behandling; påpeger især, at de disponible bevillinger til finansiering af EU's forbindelser med udviklingslandene skal betragtes som et absolut minimum, hvis EU's tilsagn om at hjælpe disse lande med at nå millenniumudviklingsmålene inden 2015 skal kunne opfyldes;

| 30. | kræver sammenhæng mellem bestemmelserne i de foreslåede retsakter og de bestemmelser, som med al sandsynlighed vil blive fastsat i forfatningstraktaten, således at Europa-Parlamentets fortsatte demokratiske deltagelse i beslutningsprocesserne kan styrkes; også når det drejer sig om vedtagelsen og revisionen af flerårige strategiske rammer; gør opmærksom på det særlige behov for større inddragelse af Parlamentet i forbindelse med beslutninger vedrørende FUSP-aktioner, navnlig når der er tale om aktioner med konsekvenser for budgettet; mener i den forbindelse, at støttetildelingen bør være underlagt EU's »normale« budget og dermed EP's dechargebeføjelser; |
| --- | --- |

30.

kræver sammenhæng mellem bestemmelserne i de foreslåede retsakter og de bestemmelser, som med al sandsynlighed vil blive fastsat i forfatningstraktaten, således at Europa-Parlamentets fortsatte demokratiske deltagelse i beslutningsprocesserne kan styrkes; også når det drejer sig om vedtagelsen og revisionen af flerårige strategiske rammer; gør opmærksom på det særlige behov for større inddragelse af Parlamentet i forbindelse med beslutninger vedrørende FUSP-aktioner, navnlig når der er tale om aktioner med konsekvenser for budgettet; mener i den forbindelse, at støttetildelingen bør være underlagt EU's »normale« budget og dermed EP's dechargebeføjelser;

| 31. | glæder sig over den forestående oprettelse af en europæisk tjeneste for EU's optræden udadtil og fastholder, at de samlede administrative udgifter i forbindelse hermed skal opføres på EU-budgettet; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over den forestående oprettelse af en europæisk tjeneste for EU's optræden udadtil og fastholder, at de samlede administrative udgifter i forbindelse hermed skal opføres på EU-budgettet;

| 32. | bifalder EU's og USA's regeringers nye bestræbelser på at udforme en fælles dagsorden, herunder fælles aktioner i forbindelse med udenrigspolitiske spørgsmål; bemærker, at disse bestræbelser ikke afspejles i Kommissionens forslag, og insisterer på, at Parlamentet inddrages, når der skal træffes afgørelse om disse spørgsmål, såfremt de har konsekvenser for budgettet; |
| --- | --- |

32.

bifalder EU's og USA's regeringers nye bestræbelser på at udforme en fælles dagsorden, herunder fælles aktioner i forbindelse med udenrigspolitiske spørgsmål; bemærker, at disse bestræbelser ikke afspejles i Kommissionens forslag, og insisterer på, at Parlamentet inddrages, når der skal træffes afgørelse om disse spørgsmål, såfremt de har konsekvenser for budgettet;

Del II   Organisering og strukturering af den finansielle ramme

Gyldighedsperiode

| 33. | bemærker, at Kommissionen har foreslået en finansiel ramme, der dækker en syvårig periode; gentager af hensyn til det demokratiske ansvar og den demokratiske kontrol sit ønske om parallelitet mellem gyldighedsperioden for de finansielle overslag og Europa-Parlamentets og Kommissionens femårige mandatperioder, og minder om, at det fastsættes i forfatningen, at den kommende flerårige finansielle ramme skal løbe over mindst fem år, hvilket vil give mulighed for koordinering med Kommissionens og Parlamentets tjenesteperioder; påpeger, at gyldighedsperioden for forslag til retsakt fortsat kan være uafhængig af tidsrammen for de finansielle overslag; anmoder derfor sin delegation for forhandlingerne om den interinstitutionelle aftale om at insistere på, at den kommende interinstitutionelle aftale kommer til at indeholde bestemmelser, som sikrer, at de flerårige programmer løber over længere perioder (op til 7 år) svarende til løbetiden for de nye finansielle overslag, især for så vidt angår de mere omfattende politikområder som landbrug, strukturfonde, samhørighed og forskning; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at Kommissionen har foreslået en finansiel ramme, der dækker en syvårig periode; gentager af hensyn til det demokratiske ansvar og den demokratiske kontrol sit ønske om parallelitet mellem gyldighedsperioden for de finansielle overslag og Europa-Parlamentets og Kommissionens femårige mandatperioder, og minder om, at det fastsættes i forfatningen, at den kommende flerårige finansielle ramme skal løbe over mindst fem år, hvilket vil give mulighed for koordinering med Kommissionens og Parlamentets tjenesteperioder; påpeger, at gyldighedsperioden for forslag til retsakt fortsat kan være uafhængig af tidsrammen for de finansielle overslag; anmoder derfor sin delegation for forhandlingerne om den interinstitutionelle aftale om at insistere på, at den kommende interinstitutionelle aftale kommer til at indeholde bestemmelser, som sikrer, at de flerårige programmer løber over længere perioder (op til 7 år) svarende til løbetiden for de nye finansielle overslag, især for så vidt angår de mere omfattende politikområder som landbrug, strukturfonde, samhørighed og forskning;

| 34. | støtter Kommissionens forslag om en finansiel ramme af 7 års varighed; mener, at en kortere tidsramme ville være teknisk og politisk uigennemførlig, og at finansielle overslag af længere varighed vil bidrage til systemets stabilitet og lette programmeringen af samhørighedspolitikken og andre finansielle instrumenter under det almindelige budget; |
| --- | --- |

34.

støtter Kommissionens forslag om en finansiel ramme af 7 års varighed; mener, at en kortere tidsramme ville være teknisk og politisk uigennemførlig, og at finansielle overslag af længere varighed vil bidrage til systemets stabilitet og lette programmeringen af samhørighedspolitikken og andre finansielle instrumenter under det almindelige budget;

Struktur

| 35. | noterer sig Kommissionens forslag om en tilpasning af den næste finansielle ramme med det formål at opnå større overensstemmelse med de brede politiske målsætninger, styrkelse af den sociale og økonomiske samhørighed og større synlighed for borgerne, for så vidt angår EU's flerårige udgifter, men påpeger, at dette i visse tilfælde medfører en unødvendig stivhed; |
| --- | --- |

35.

noterer sig Kommissionens forslag om en tilpasning af den næste finansielle ramme med det formål at opnå større overensstemmelse med de brede politiske målsætninger, styrkelse af den sociale og økonomiske samhørighed og større synlighed for borgerne, for så vidt angår EU's flerårige udgifter, men påpeger, at dette i visse tilfælde medfører en unødvendig stivhed;

| 36. | påpeger, at der kan sættes spørgsmålstegn ved relevansen af udgiftsområde 3 (EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed), for så vidt angår mængden af bevillinger i forhold til de øvrige udgiftsområder, men finder det ikke desto mindre politisk acceptabelt; støtter indførelsen af et uafhængigt underudgiftsområde for området frihed, sikkerhed og retfærdighed under udgiftsområde 3 med henblik på at gøre denne vigtige politiske EU-prioritet mere synlig og vil samtidig sikre, at bevillingerne til de øvrige dele af udgiftsområdet ikke nedskæres; |
| --- | --- |

36.

påpeger, at der kan sættes spørgsmålstegn ved relevansen af udgiftsområde 3 (EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed), for så vidt angår mængden af bevillinger i forhold til de øvrige udgiftsområder, men finder det ikke desto mindre politisk acceptabelt; støtter indførelsen af et uafhængigt underudgiftsområde for området frihed, sikkerhed og retfærdighed under udgiftsområde 3 med henblik på at gøre denne vigtige politiske EU-prioritet mere synlig og vil samtidig sikre, at bevillingerne til de øvrige dele af udgiftsområdet ikke nedskæres;

| 37. | minder om, at øremærkningen af bevillinger til markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger under udgiftsområde 2 ikke længere vil eksistere, når forfatningen træder i kraft og sondringen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter ophæves; |
| --- | --- |

37.

minder om, at øremærkningen af bevillinger til markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger under udgiftsområde 2 ikke længere vil eksistere, når forfatningen træder i kraft og sondringen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter ophæves;

Administrative udgifter

| 38. | er villig til at bibeholde en struktur, som letter budgetmyndighedens kontrol med Kommissionens administrative udgifter, og er derfor imod forslaget om at flytte disse udgifter fra udgiftsområde 5; mener dog, at den aktivitetsbaserede budgettering (ABB), som blev indført for budgetkontoplanen, bør bevares og videreudvikles; går derfor ind for, at Kommissionens administrative udgifter fortsat skal være opført under de enkelte politikområder, men mener, at der skal fastsættes et bindende loft uden for de finansielle overslag, som det udelukkende skal være muligt at hæve på baggrund af en beslutning fra budgetmyndigheden ved anvendelse af alle de midler, som bliver tilgængelige med den fremtidige interinstitutionelle aftale; understreger, at alle EU-institutionerne fortsat bør føre en stram budgetpolitik; |
| --- | --- |

38.

er villig til at bibeholde en struktur, som letter budgetmyndighedens kontrol med Kommissionens administrative udgifter, og er derfor imod forslaget om at flytte disse udgifter fra udgiftsområde 5; mener dog, at den aktivitetsbaserede budgettering (ABB), som blev indført for budgetkontoplanen, bør bevares og videreudvikles; går derfor ind for, at Kommissionens administrative udgifter fortsat skal være opført under de enkelte politikområder, men mener, at der skal fastsættes et bindende loft uden for de finansielle overslag, som det udelukkende skal være muligt at hæve på baggrund af en beslutning fra budgetmyndigheden ved anvendelse af alle de midler, som bliver tilgængelige med den fremtidige interinstitutionelle aftale; understreger, at alle EU-institutionerne fortsat bør føre en stram budgetpolitik;

Organer

| 39. | er bekymret over den stadige tilvækst af alle former for organer (decentraliserede organer, gennemførelsesorganer, reguleringsorganer) og beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at fremlægge detaljerede oplysninger vedrørende en flerårig programmering for organer under den kommende finansielle ramme; opfordrer de lovgivende myndigheder til at tage højde for de budgetmæssige konsekvenser, når der oprettes nye organer; understreger i den forbindelse, at stigningen i de enkelte organers arbejdsopgaver også har omfattende konsekvenser for EU's budget; opfordrer endvidere medlemsstaterne til i forbindelse med oprettelse af nye organer at påtage sig det nødvendige ansvar med hensyn til den fremtidige finansiering; |
| --- | --- |

39.

er bekymret over den stadige tilvækst af alle former for organer (decentraliserede organer, gennemførelsesorganer, reguleringsorganer) og beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at fremlægge detaljerede oplysninger vedrørende en flerårig programmering for organer under den kommende finansielle ramme; opfordrer de lovgivende myndigheder til at tage højde for de budgetmæssige konsekvenser, når der oprettes nye organer; understreger i den forbindelse, at stigningen i de enkelte organers arbejdsopgaver også har omfattende konsekvenser for EU's budget; opfordrer endvidere medlemsstaterne til i forbindelse med oprettelse af nye organer at påtage sig det nødvendige ansvar med hensyn til den fremtidige finansiering;

| 40. | fremhæver, at udviklingen af organer bør kontrolleres løbende af budgetmyndigheden og den lovgivende myndighed, ikke blot på grund af den administrative byrde, som decentraliserede organer lægger på budgettet (2 735 flere ansatte end forudset i Kommissionens stillingsfortegnelser på budgettet for 2005), men også på grund af risikoen for, at medlemsstaternes repræsentanter i disse organers bestyrelser vil øve indflydelse på fællesskabspolitikkerne, og på grund af manglen på demokratisk ansvarlighed over for Parlamentet; |
| --- | --- |

40.

fremhæver, at udviklingen af organer bør kontrolleres løbende af budgetmyndigheden og den lovgivende myndighed, ikke blot på grund af den administrative byrde, som decentraliserede organer lægger på budgettet (2 735 flere ansatte end forudset i Kommissionens stillingsfortegnelser på budgettet for 2005), men også på grund af risikoen for, at medlemsstaternes repræsentanter i disse organers bestyrelser vil øve indflydelse på fællesskabspolitikkerne, og på grund af manglen på demokratisk ansvarlighed over for Parlamentet;

| 41. | anmoder om en fremgangsmåde lig den, der kræves i forbindelse med Kommissionens administrative udgifter, baseret på fastsættelsen af et bindende loft for organer ud over det, der fastsættes i de finansielle overslag, som udelukkende kan hæves på baggrund af en beslutning fra budgetmyndigheden ved anvendelse af alle de midler, der bliver tilgængelige med den fremtidige interinstitutionelle aftale; agter på denne måde at forbedre kontrollen med organerne og øge deres gennemsigtighed uden at skade programmerne; |
| --- | --- |

41.

anmoder om en fremgangsmåde lig den, der kræves i forbindelse med Kommissionens administrative udgifter, baseret på fastsættelsen af et bindende loft for organer ud over det, der fastsættes i de finansielle overslag, som udelukkende kan hæves på baggrund af en beslutning fra budgetmyndigheden ved anvendelse af alle de midler, der bliver tilgængelige med den fremtidige interinstitutionelle aftale; agter på denne måde at forbedre kontrollen med organerne og øge deres gennemsigtighed uden at skade programmerne;

Revision, fleksibilitet og reserver

| 42. | minder om, at man under de nuværende finansielle overslag efter fælles overenskomst har gjort brug af alle de forskellige instrumenter, der kan anvendes til at hæve loftet for de finansielle overslag, såsom revision, justering, fleksibilitet og Solidaritetsfonden, for at dække permanente og strukturelle behov eller for at finansiere uforudsete behov; understreger, at fleksibilitet er et uundværligt værktøj i en flerårig sammenhæng; minder om, at de finansielle overslag blev revideret gentagne gange frem til 1999, og at fleksibilitetsinstrumentet i de seneste år, og især under de nuværende finansielle overslag (2000-2006), har været anvendt i seks år ud af syv, hvilket er et klart bevis på, at visse udgiftsområder er underfinansierede; slår til lyd for, at fleksibilitetsmekanismerne fremover ikke anvendes til finansiering af faste årlige behov; |
| --- | --- |

42.

minder om, at man under de nuværende finansielle overslag efter fælles overenskomst har gjort brug af alle de forskellige instrumenter, der kan anvendes til at hæve loftet for de finansielle overslag, såsom revision, justering, fleksibilitet og Solidaritetsfonden, for at dække permanente og strukturelle behov eller for at finansiere uforudsete behov; understreger, at fleksibilitet er et uundværligt værktøj i en flerårig sammenhæng; minder om, at de finansielle overslag blev revideret gentagne gange frem til 1999, og at fleksibilitetsinstrumentet i de seneste år, og især under de nuværende finansielle overslag (2000-2006), har været anvendt i seks år ud af syv, hvilket er et klart bevis på, at visse udgiftsområder er underfinansierede; slår til lyd for, at fleksibilitetsmekanismerne fremover ikke anvendes til finansiering af faste årlige behov;

| 43. | fremhæver, at fleksibilitet vil spille en vigtig rolle i Europa-Parlamentets holdning under forhandlingerne; vil afvise ethvert forsøg fra Rådets side på at opnå aftale om en finansiel ramme uden passende mekanismer til at justere den til fremtidige behov og henviser til, at sådanne mekanismer udgør et af budgetmyndighedens største ansvarsområder; mener, at størrelsesordenen og fleksibilitetsinstrumenterne er tæt forbundet med beslutningen vedrørende de overordnede tal og den endelige struktur for den finansielle ramme samt dens gyldighedsperiode; |
| --- | --- |

43.

fremhæver, at fleksibilitet vil spille en vigtig rolle i Europa-Parlamentets holdning under forhandlingerne; vil afvise ethvert forsøg fra Rådets side på at opnå aftale om en finansiel ramme uden passende mekanismer til at justere den til fremtidige behov og henviser til, at sådanne mekanismer udgør et af budgetmyndighedens største ansvarsområder; mener, at størrelsesordenen og fleksibilitetsinstrumenterne er tæt forbundet med beslutningen vedrørende de overordnede tal og den endelige struktur for den finansielle ramme samt dens gyldighedsperiode;

| 44. | agter derfor:






  — | at godkende Kommissionens forslag om en revisionsprocedure med flerårig virkning for blivende ændringer i den finansielle ramme, som eventuelt kan gøres lettere igennem vedtagelse med det samme flertal som det, der kræves til vedtagelse af budgettet (kvalificeret flertal i Rådet og absolut flertal i Parlamentet) |
| --- | --- | --- |

44.

agter derfor:

—

at godkende Kommissionens forslag om en revisionsprocedure med flerårig virkning for blivende ændringer i den finansielle ramme, som eventuelt kan gøres lettere igennem vedtagelse med det samme flertal som det, der kræves til vedtagelse af budgettet (kvalificeret flertal i Rådet og absolut flertal i Parlamentet)

| — | at acceptere Kommissionens forslag om fleksibilitet i forbindelse med retsakter, men udvide denne fleksibilitet til 10 % over eller under de beløb, der er fastsat ved fælles beslutningstagning |
| --- | --- |

—

at acceptere Kommissionens forslag om fleksibilitet i forbindelse med retsakter, men udvide denne fleksibilitet til 10 % over eller under de beløb, der er fastsat ved fælles beslutningstagning

| — | at afvise Kommissionens forslag om den fleksible reallokeringsordning mellem udgiftsområderne |
| --- | --- |

—

at afvise Kommissionens forslag om den fleksible reallokeringsordning mellem udgiftsområderne

| — | at opbygge betydelige fleksibilitetsreserver uden for den finansielle ramme, således at EU kan reagere på uforudsete behov og uventede kriser |
| --- | --- |

—

at opbygge betydelige fleksibilitetsreserver uden for den finansielle ramme, således at EU kan reagere på uforudsete behov og uventede kriser

| — | at planlægge en revision af de finansielle overslag, såfremt grundlæggende prognoser for den økonomiske udvikling viser sig ikke at holde stik, f.eks. hvis der er tale om en tydelig afvigelse fra den anslåede vækstrate på 2,3 %; |
| --- | --- |

—

at planlægge en revision af de finansielle overslag, såfremt grundlæggende prognoser for den økonomiske udvikling viser sig ikke at holde stik, f.eks. hvis der er tale om en tydelig afvigelse fra den anslåede vækstrate på 2,3 %;

| 45. | understreger, at princippet om, at der skal opbygges fleksibilitetsreserver, er et spørgsmål som led i den generelle aftale om den finansielle ramme, som ikke står til diskussion; mener, at der bør være en snæver sammenhæng mellem fleksibilitetsniveauet og det samlede loft for den finansielle ramme, og at beløbene til imødegåelse af uforudsete behov bør:






  — | placeres uden for den finansielle ramme |
| --- | --- | --- |

45.

understreger, at princippet om, at der skal opbygges fleksibilitetsreserver, er et spørgsmål som led i den generelle aftale om den finansielle ramme, som ikke står til diskussion; mener, at der bør være en snæver sammenhæng mellem fleksibilitetsniveauet og det samlede loft for den finansielle ramme, og at beløbene til imødegåelse af uforudsete behov bør:

—

placeres uden for den finansielle ramme

| — | tages i anvendelse på grundlag af en fælles afgørelse truffet af budgetmyndighedens to parter på basis af et forslag fra Kommissionen |
| --- | --- |

—

tages i anvendelse på grundlag af en fælles afgørelse truffet af budgetmyndighedens to parter på basis af et forslag fra Kommissionen

| — | finansieres ved hjælp af






  — | omprogrammering inden for udgiftsområder |
| --- | --- | --- |

—

finansieres ved hjælp af

—

omprogrammering inden for udgiftsområder

| — | omfordeling af uudnyttede bevillinger inden for og mellem udgiftsområder |
| --- | --- |

—

omfordeling af uudnyttede bevillinger inden for og mellem udgiftsområder

| — | nye bevillinger, hvis de to første muligheder ikke er tilstrækkelige; |
| --- | --- |

—

nye bevillinger, hvis de to første muligheder ikke er tilstrækkelige;

mener, hvis der bliver behov for nye bevillinger, at disse bør tilvejebringes fra medlemsstaterne, men først efter at afgørelsen herom er truffet, og understreger, at byrden for skatteyderne skal reduceres til et absolut minimum; foreslår, at budgetmyndigheden når til enighed om en forenklet procedure for at fremskynde gennemførelsen af de enkelte afgørelser;

| 46. | mener, at denne samlede fleksibilitetsreserve bør udgøre 0,03 % af BNI (i overensstemmelse med punkt 20 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999), og at den bør tages i brug til følgende formål:






  — | reserve til fremme af konkurrenceevnen (på op til maksimalt 7 mia. EUR):
  et nyt instrument, som skal erstatte den væksttilpasningsfond, Kommissionen har foreslået, og som skal bruges til at fremme vækst og konkurrenceevne og give EU mulighed for at reagere på økonomiske forandringer |
| --- | --- | --- |

46.

mener, at denne samlede fleksibilitetsreserve bør udgøre 0,03 % af BNI (i overensstemmelse med punkt 20 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999), og at den bør tages i brug til følgende formål:

—

reserve til fremme af konkurrenceevnen (på op til maksimalt 7 mia. EUR):

et nyt instrument, som skal erstatte den væksttilpasningsfond, Kommissionen har foreslået, og som skal bruges til at fremme vækst og konkurrenceevne og give EU mulighed for at reagere på økonomiske forandringer

| — | samhørighedsreserve (på op til maksimalt 3 mia. EUR):
  et nyt instrument med sigte på at udvikle en mekanisme, der kan tages i brug for at imødegå økonomiske chok og pludselige ændringer i EU-regioner og medlemsstater, som er støtteberettigede under underudgiftsområde 1b, også gennem omprogrammering af uudnyttede bevillinger |
| --- | --- |

—

samhørighedsreserve (på op til maksimalt 3 mia. EUR):

et nyt instrument med sigte på at udvikle en mekanisme, der kan tages i brug for at imødegå økonomiske chok og pludselige ændringer i EU-regioner og medlemsstater, som er støtteberettigede under underudgiftsområde 1b, også gennem omprogrammering af uudnyttede bevillinger

| — | nødhjælpsreserve (på op til maksimalt 1,5 mia. EUR):
  et eksisterende instrument, som skal placeres uden for de finansielle overslag |
| --- | --- |

—

nødhjælpsreserve (på op til maksimalt 1,5 mia. EUR):

et eksisterende instrument, som skal placeres uden for de finansielle overslag

| — | solidaritetsfondsreserve (på op til maksimalt 6,2 mia. EUR):
  et eksisterende instrument, som i dag ligger uden for de finansielle overslags rammer, og som ifølge Kommissionens forslag skal medtages under loftet |
| --- | --- |

—

solidaritetsfondsreserve (på op til maksimalt 6,2 mia. EUR):

et eksisterende instrument, som i dag ligger uden for de finansielle overslags rammer, og som ifølge Kommissionens forslag skal medtages under loftet

| — | lånegarantireserve (på op til maksimalt 3,0 mia. EUR):
  en del af denne reserve henhørte under udgiftsområde 4; princippet bør udvides, således at der også kan stilles garanti i forbindelse med finansiering af transport- og infrastrukturprojekter; dette instrument bør placeres uden for de finansielle overslags rammer |
| --- | --- |

—

lånegarantireserve (på op til maksimalt 3,0 mia. EUR):

en del af denne reserve henhørte under udgiftsområde 4; princippet bør udvides, således at der også kan stilles garanti i forbindelse med finansiering af transport- og infrastrukturprojekter; dette instrument bør placeres uden for de finansielle overslags rammer

| — | fleksibilitetsreserve (på op til maksimalt 3,5 mia. EUR):
  et eksisterende instrument, der i dag er placeret uden for de finansielle overslag og med et forhøjet beløb på 500 mio. EUR; |
| --- | --- |

—

fleksibilitetsreserve (på op til maksimalt 3,5 mia. EUR):

et eksisterende instrument, der i dag er placeret uden for de finansielle overslag og med et forhøjet beløb på 500 mio. EUR;

Del III   Budgetmidler og alternativer

| 47. | betragter overordnet set Kommissionens forslag som acceptabelt; er af den opfattelse, at nogle udgiftsområder er overvurderet, men at andre områder ikke afspejler de ambitioner, som kan forventes i de kommende år i et udvidet EU med 490 millioner indbyggere, for så vidt angår politik, økonomi og solidaritet; |
| --- | --- |

47.

betragter overordnet set Kommissionens forslag som acceptabelt; er af den opfattelse, at nogle udgiftsområder er overvurderet, men at andre områder ikke afspejler de ambitioner, som kan forventes i de kommende år i et udvidet EU med 490 millioner indbyggere, for så vidt angår politik, økonomi og solidaritet;

| 48. | mener, at valgmuligheder og alternativer må undersøges med henblik på at finde et kompromis mellem ønsket om at uddybe den europæiske integration, den stramme budgetpolitik, de nye medlemsstaters berettigede forventninger og Kommissionens forslag; er også parat til at ændre balancen i de samlede udgifter efter sine egne politiske prioriteringer for fremtiden; |
| --- | --- |

48.

mener, at valgmuligheder og alternativer må undersøges med henblik på at finde et kompromis mellem ønsket om at uddybe den europæiske integration, den stramme budgetpolitik, de nye medlemsstaters berettigede forventninger og Kommissionens forslag; er også parat til at ændre balancen i de samlede udgifter efter sine egne politiske prioriteringer for fremtiden;

| 49. | erklærer på baggrund heraf som mulige alternativer til Kommissionens forslag og i overensstemmelse med nedenstående tabel, at det






  — | Landbrug:
  bemærker, at bevillingerne til dette område ifølge Kommissionens forslag vil blive nedskåret fra 45 % i 2007 til 35 % i 2013; bemærker, at dette område, selv om det kun stiger med 3 % i løbet af perioden, stadig tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af bevillingerne, og at denne del vil blive endnu større, hvis visse politikområder nedprioriteres i forhold til andre politikområder; vil tage afstand fra ethvert forsøg på at renationalisere den fælles landbrugspolitik; er foruroliget over, at der, så længe der ikke er opnået politisk og finansiel enighed, fortsat kan sættes spørgsmålstegn ved finansieringen af markedsrelaterede foranstaltninger og direkte betalinger til Bulgarien og Rumænien ud over det loft, Rådet vedtog i 2002 for EU 25, og foreslår derfor, at der for at sikre det støtteniveau, som Det Europæiske Råd vedtog i oktober 2002, skal gøres brug af muligheden for en indfasningsperiode med obligatorisk medfinansiering inden for EU 15, hvis behovene skulle vise sig større end forventet, |
| --- | --- | --- |

49.

erklærer på baggrund heraf som mulige alternativer til Kommissionens forslag og i overensstemmelse med nedenstående tabel, at det

—

Landbrug:

bemærker, at bevillingerne til dette område ifølge Kommissionens forslag vil blive nedskåret fra 45 % i 2007 til 35 % i 2013; bemærker, at dette område, selv om det kun stiger med 3 % i løbet af perioden, stadig tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af bevillingerne, og at denne del vil blive endnu større, hvis visse politikområder nedprioriteres i forhold til andre politikområder; vil tage afstand fra ethvert forsøg på at renationalisere den fælles landbrugspolitik; er foruroliget over, at der, så længe der ikke er opnået politisk og finansiel enighed, fortsat kan sættes spørgsmålstegn ved finansieringen af markedsrelaterede foranstaltninger og direkte betalinger til Bulgarien og Rumænien ud over det loft, Rådet vedtog i 2002 for EU 25, og foreslår derfor, at der for at sikre det støtteniveau, som Det Europæiske Råd vedtog i oktober 2002, skal gøres brug af muligheden for en indfasningsperiode med obligatorisk medfinansiering inden for EU 15, hvis behovene skulle vise sig større end forventet,

| — | Den Europæiske Udviklingsfond:
  minder om, at Europa-Parlamentet på basis af princippet om ét samlet budget og for at opnå større gennemsigtighed har givet sin fulde støtte til, at Den Europæiske Udviklingsfond integreres i det almindelige budget, men bemærker, at optagelsen på budgettet kun må være til skade for andre politikområder; understreger derfor, at opførelsen på budgettet kun er acceptabel, hvis det samlede loft for den finansielle ramme tilfører det almindelige budget flere midler; påpeger, at de opførte bevillinger bør øremærkes, således at der undgås negative virkninger for AVS-landene; understreger, at partnerskabsprincippet over for AVS-landene skal overholdes, når Den Europæiske Udviklingsfond opføres på budgettet; |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Udviklingsfond:

minder om, at Europa-Parlamentet på basis af princippet om ét samlet budget og for at opnå større gennemsigtighed har givet sin fulde støtte til, at Den Europæiske Udviklingsfond integreres i det almindelige budget, men bemærker, at optagelsen på budgettet kun må være til skade for andre politikområder; understreger derfor, at opførelsen på budgettet kun er acceptabel, hvis det samlede loft for den finansielle ramme tilfører det almindelige budget flere midler; påpeger, at de opførte bevillinger bør øremærkes, således at der undgås negative virkninger for AVS-landene; understreger, at partnerskabsprincippet over for AVS-landene skal overholdes, når Den Europæiske Udviklingsfond opføres på budgettet;

| — | Væksttilpasningsfonden:
  stiller sig afvisende til Kommissionens forslag; går ind for en fleksibilitetsreserve til fremme af konkurrenceevnen, jf. punkt 47, |
| --- | --- |

—

Væksttilpasningsfonden:

stiller sig afvisende til Kommissionens forslag; går ind for en fleksibilitetsreserve til fremme af konkurrenceevnen, jf. punkt 47,

| — | Solidaritetsfonden:
  foretrækker at bibeholde det nuværende system med finansiering via en reserve, som ligger uden for lofterne, og med et maksimumbeløb, som kun mobiliseres, når det skønnes nødvendigt, jf. punkt 47, |
| --- | --- |

—

Solidaritetsfonden:

foretrækker at bibeholde det nuværende system med finansiering via en reserve, som ligger uden for lofterne, og med et maksimumbeløb, som kun mobiliseres, når det skønnes nødvendigt, jf. punkt 47,

| — | Nødhjælp:
  stiller sig afvisende til Kommissionens forslag om at medtage nødhjælp under lofterne; foreslår indførelse af en nødhjælpsmekanisme, der er øremærket uden for loftet, og som, når det skønnes nødvendigt, kan finansieres med den samme mekanisme som den, der anvendes i forbindelse med den nuværende Solidaritetsfond, jf. punkt 47, |
| --- | --- |

—

Nødhjælp:

stiller sig afvisende til Kommissionens forslag om at medtage nødhjælp under lofterne; foreslår indførelse af en nødhjælpsmekanisme, der er øremærket uden for loftet, og som, når det skønnes nødvendigt, kan finansieres med den samme mekanisme som den, der anvendes i forbindelse med den nuværende Solidaritetsfond, jf. punkt 47,

| — | Lånegaranti:
  stiller sig afvisende til Kommissionens forslag om at placere denne mekanisme under udgiftsområde 4 og foreslår, at en tilsvarende mekanisme også kommer til at gælde for andre udgiftsområder, jf. punkt 47, |
| --- | --- |

—

Lånegaranti:

stiller sig afvisende til Kommissionens forslag om at placere denne mekanisme under udgiftsområde 4 og foreslår, at en tilsvarende mekanisme også kommer til at gælde for andre udgiftsområder, jf. punkt 47,

| — | Underudgiftsområde 1 a) konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse:
  mener, at Lissabon-målsætningerne stadig skal være en EU-prioritet under den kommende finansielle ramme, og at der skal gøres en stor indsats for at nå målene; mener, at budgetmidlerne skal være tilstrækkelige, men realistiske, at de skal øges, men ikke overvurderes, og kun anvendes i forbindelse med subsidiaritet og en klar europæisk merværdi; støtter derfor fuldt ud Kommissionens forslag vedrørende forskning og TEN-T-nettet; foreslår en samlet omfordeling af 4,7 mia. EUR fra marginen og ikke-prioriterede aktiviteter til udgiftsområde 3 (+ 1,3 mia. EUR), udgiftsområde 4 (+ 2,7 mia. EUR) og livslang læring (+ 670 mio. EUR); foreslår derudover en intern omfordeling af 200 mio. EUR fra TEN-E-nettet til den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, |
| --- | --- |

—

Underudgiftsområde 1 a) konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse:

mener, at Lissabon-målsætningerne stadig skal være en EU-prioritet under den kommende finansielle ramme, og at der skal gøres en stor indsats for at nå målene; mener, at budgetmidlerne skal være tilstrækkelige, men realistiske, at de skal øges, men ikke overvurderes, og kun anvendes i forbindelse med subsidiaritet og en klar europæisk merværdi; støtter derfor fuldt ud Kommissionens forslag vedrørende forskning og TEN-T-nettet; foreslår en samlet omfordeling af 4,7 mia. EUR fra marginen og ikke-prioriterede aktiviteter til udgiftsområde 3 (+ 1,3 mia. EUR), udgiftsområde 4 (+ 2,7 mia. EUR) og livslang læring (+ 670 mio. EUR); foreslår derudover en intern omfordeling af 200 mio. EUR fra TEN-E-nettet til den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden,

| — | Udgiftsområde 3: EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed:
  finder, at de politikområder, der finansieres under dette udgiftsområde, herunder navnlig frihed, sikkerhed og retfærdighed samt ungdom og kultur, er af stor betydning for Parlamentet, hvorfor de samlede bevillinger bør øges med 1,3 mia. EUR, hvoraf over 1 mia. EUR skal gå til grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af kriminalitet, 140 mio. EUR til kultur og 189 mio. EUR til ungdom, |
| --- | --- |

—

Udgiftsområde 3: EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed:

finder, at de politikområder, der finansieres under dette udgiftsområde, herunder navnlig frihed, sikkerhed og retfærdighed samt ungdom og kultur, er af stor betydning for Parlamentet, hvorfor de samlede bevillinger bør øges med 1,3 mia. EUR, hvoraf over 1 mia. EUR skal gå til grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af kriminalitet, 140 mio. EUR til kultur og 189 mio. EUR til ungdom,

| — | Udgiftsområde 4: EU som global partner (og FUSP):
  mener, at målene for det udvidede EU i den næste periode, især hvad angår førtiltrædelses-, naboskabs- og partnerskabsinstrumenterne, behovet for at finansiere kriser og reformen af udenrigspolitikken, som er indeholdt i forfatningen, berettiger en forhøjelse på 2,7 mia. EUR og en omfordeling af 1,2 mia. EUR; understreger, at forhøjelsen af bevillingerne til FUSP med 900 mio. EUR først kan finde sted, når der er opnået enighed med Rådet om Parlamentets rolle i beslutningstagningen, |
| --- | --- |

—

Udgiftsområde 4: EU som global partner (og FUSP):

mener, at målene for det udvidede EU i den næste periode, især hvad angår førtiltrædelses-, naboskabs- og partnerskabsinstrumenterne, behovet for at finansiere kriser og reformen af udenrigspolitikken, som er indeholdt i forfatningen, berettiger en forhøjelse på 2,7 mia. EUR og en omfordeling af 1,2 mia. EUR; understreger, at forhøjelsen af bevillingerne til FUSP med 900 mio. EUR først kan finde sted, når der er opnået enighed med Rådet om Parlamentets rolle i beslutningstagningen,

| — | Administration:
  mener, at Kommissionens administrationsudgifter bør nedskæres med 2,9 mia. EUR i overensstemmelse med den stramning, der er pålagt de nationale administrationer, og i betragtning af udviklingen af nye styreformer (agenturer) og af, at den gradvise udvidelse af EU ikke automatisk bør resultere i nye midler; |
| --- | --- |

—

Administration:

mener, at Kommissionens administrationsudgifter bør nedskæres med 2,9 mia. EUR i overensstemmelse med den stramning, der er pålagt de nationale administrationer, og i betragtning af udviklingen af nye styreformer (agenturer) og af, at den gradvise udvidelse af EU ikke automatisk bør resultere i nye midler;

| 50. | mener, at forhandlingerne ikke udelukkende bør fokusere på procenter og tal, men også bør berøre andre aspekter, som principperne om lighed og gradvis gennemførelse, som er af stor betydning for EU med henblik på at opnå en balance, som kan opfylde medlemsstaternes og borgernes forventninger; opfordrer Kommissionen og Rådet til at betragte disse aspekter som vigtige betingelser for at nå til enighed med Europa-Parlamentet; erklærer på baggrund heraf, at det:






  — | Aspekter ved forfatningstraktaten:
  agter at afvise enhver retlig forpligtelse, der ved forfatningens ikrafttræden vil kunne få negativ bindende virkning; henstiller derfor indtrængende til Rådet og Kommissionen at indgå en gentlemanaftale med henblik på at sikre Parlamentets lovgivningsmæssige beføjelser og indføre en revisionsklausul for retsakter, hvor proceduren vil blive ændret ved forfatningstraktatens ikrafttræden, og øge Parlamentets indflydelse; anmoder Kommissionen og Rådet om at nå til enighed om en sådan forpligtelse i den næste interinstitutionelle aftale, |
| --- | --- | --- |

50.

mener, at forhandlingerne ikke udelukkende bør fokusere på procenter og tal, men også bør berøre andre aspekter, som principperne om lighed og gradvis gennemførelse, som er af stor betydning for EU med henblik på at opnå en balance, som kan opfylde medlemsstaternes og borgernes forventninger; opfordrer Kommissionen og Rådet til at betragte disse aspekter som vigtige betingelser for at nå til enighed med Europa-Parlamentet; erklærer på baggrund heraf, at det:

—

Aspekter ved forfatningstraktaten:

agter at afvise enhver retlig forpligtelse, der ved forfatningens ikrafttræden vil kunne få negativ bindende virkning; henstiller derfor indtrængende til Rådet og Kommissionen at indgå en gentlemanaftale med henblik på at sikre Parlamentets lovgivningsmæssige beføjelser og indføre en revisionsklausul for retsakter, hvor proceduren vil blive ændret ved forfatningstraktatens ikrafttræden, og øge Parlamentets indflydelse; anmoder Kommissionen og Rådet om at nå til enighed om en sådan forpligtelse i den næste interinstitutionelle aftale,

| — | Finansforordning:
  er overbevist om, at principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, som er fastsat i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil bør revideres med henblik på at fremme gennemførelsen og fremskynde proceduren i forbindelse med tilbagebetalinger (og godtgørelser) til medlemsstaterne; anmoder Kommissionen og Rådet om at nå til enighed om at omarbejde bestemmelserne med det formål at fremme gennemførelsen og forenkle procedurerne, |
| --- | --- |

—

Finansforordning:

er overbevist om, at principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, som er fastsat i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil bør revideres med henblik på at fremme gennemførelsen og fremskynde proceduren i forbindelse med tilbagebetalinger (og godtgørelser) til medlemsstaterne; anmoder Kommissionen og Rådet om at nå til enighed om at omarbejde bestemmelserne med det formål at fremme gennemførelsen og forenkle procedurerne,

| — | Administrativ byrde:
  understreger, at Kommissionen bør tage skridt til at forenkle og effektivisere den administrative forvaltning, som gennemførelsen af Fællesskabets programmer indebærer for dets egne tjenestegrene, for medlemsstaterne og for de endelige støttemodtagere, navnlig for så vidt angår små projekter; mener, at der bør foretages en tilbundsgående analyse af effektiviteten af den administrative forvaltning, der er forbundet med Fællesskabets lovgivning, på hvert af disse fire niveauer for at finde ud af, hvordan anvendelsen af de administrative omkostninger kan gøres mere effektiv og konsekvent; foreslår, at denne analyse skal finde anvendelse på hele budgettet, |
| --- | --- |

—

Administrativ byrde:

understreger, at Kommissionen bør tage skridt til at forenkle og effektivisere den administrative forvaltning, som gennemførelsen af Fællesskabets programmer indebærer for dets egne tjenestegrene, for medlemsstaterne og for de endelige støttemodtagere, navnlig for så vidt angår små projekter; mener, at der bør foretages en tilbundsgående analyse af effektiviteten af den administrative forvaltning, der er forbundet med Fællesskabets lovgivning, på hvert af disse fire niveauer for at finde ud af, hvordan anvendelsen af de administrative omkostninger kan gøres mere effektiv og konsekvent; foreslår, at denne analyse skal finde anvendelse på hele budgettet,

| — | Dokumentation fra medlemsstaterne:
  henviser til, at Parlamentet, som en af budgetmyndighedens parter har ansvaret for at sikre en så effektiv anvendelse som muligt af de midler, medlemsstaterne bidrager til EU-budgettet med; agter at forbedre gennemførelsen af de programmer, der skal finansieres under den kommende finansielle ramme; anmoder medlemsstaterne om at fremlægge dokumentation for deres finansielle forpligtelser i forbindelse med alle politikområder, hvor der er delt kompetence, gennem en formel ex-ante oplysningserklæring og en årlig ex-post revisionserklæring fra medlemsstaternes højeste politiske og administrative myndighed (finansministeren); anmoder derfor Kommissionen om at tilvejebringe de relevante mekanismer til at afbryde betalingerne, hvis dette krav ikke opfyldes; er ikke rede til at foreslå nogen væsentlig forhøjelse af bevillingerne til programmerne uden garantier fra medlemsstaterne om, at de vil forpligte bevillingerne; anser godkendelsen af begrebet »oplysningserklæringer« for en absolut betingelse for Parlamentets godkendelse af en ny interinstitutionel aftale om de finansielle overslag, |
| --- | --- |

—

Dokumentation fra medlemsstaterne:

henviser til, at Parlamentet, som en af budgetmyndighedens parter har ansvaret for at sikre en så effektiv anvendelse som muligt af de midler, medlemsstaterne bidrager til EU-budgettet med; agter at forbedre gennemførelsen af de programmer, der skal finansieres under den kommende finansielle ramme; anmoder medlemsstaterne om at fremlægge dokumentation for deres finansielle forpligtelser i forbindelse med alle politikområder, hvor der er delt kompetence, gennem en formel ex-ante oplysningserklæring og en årlig ex-post revisionserklæring fra medlemsstaternes højeste politiske og administrative myndighed (finansministeren); anmoder derfor Kommissionen om at tilvejebringe de relevante mekanismer til at afbryde betalingerne, hvis dette krav ikke opfyldes; er ikke rede til at foreslå nogen væsentlig forhøjelse af bevillingerne til programmerne uden garantier fra medlemsstaterne om, at de vil forpligte bevillingerne; anser godkendelsen af begrebet »oplysningserklæringer« for en absolut betingelse for Parlamentets godkendelse af en ny interinstitutionel aftale om de finansielle overslag,

| — | Egne indtægter og korrektionsmekanismen:
  støtter konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 vedrørende det forhold, at forhandlinger om EU's udgifter bør ses i en overordnet sammenhæng og inkludere spørgsmålet om egne indtægter, korrektionsmekanismen og en undersøgelse af ordningens eventuelle forenkling; slår til lyd for en revision af ordningen for EU's egne indtægter, som på kort sigt kan føre til en mere rimelig fordeling af nettobyrder og - inden udløbet af de næste finansielle overslag - til indførelse af en uafhængig EU-finansieringsordning; foreslår, at forberedelsen af et sådant nyt system overdrages til en interparlamentarisk konference, der inddrager Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i overensstemmelse med protokollen til forfatningstraktaten om de nationale parlamenters rolle, |
| --- | --- |

—

Egne indtægter og korrektionsmekanismen:

støtter konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2004 vedrørende det forhold, at forhandlinger om EU's udgifter bør ses i en overordnet sammenhæng og inkludere spørgsmålet om egne indtægter, korrektionsmekanismen og en undersøgelse af ordningens eventuelle forenkling; slår til lyd for en revision af ordningen for EU's egne indtægter, som på kort sigt kan føre til en mere rimelig fordeling af nettobyrder og - inden udløbet af de næste finansielle overslag - til indførelse af en uafhængig EU-finansieringsordning; foreslår, at forberedelsen af et sådant nyt system overdrages til en interparlamentarisk konference, der inddrager Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i overensstemmelse med protokollen til forfatningstraktaten om de nationale parlamenters rolle,

| — | Finansielle instrumenter og medfinansiering:
  anmoder Kommissionen om at udarbejde forslag, som kan ledsage gennemførelsen af alle fælles politikker med nye finansielle instrumenter og medfinansieringsmekanismer; henviser til, at disse instrumenter skal behandle markedssvigt og være katalysatorer for private investorer; mener, at budgetoptimering og en høj løftestangseffekt bør være hovedmålsætninger; henviser til, at dette især opnås ved hjælp af SMV-garantiinstrumenter, men også gennem målrettet støtte til risikovillig kapital, herunder netværk af private individuelle investorer og overførsel af teknologi; |
| --- | --- |

—

Finansielle instrumenter og medfinansiering:

anmoder Kommissionen om at udarbejde forslag, som kan ledsage gennemførelsen af alle fælles politikker med nye finansielle instrumenter og medfinansieringsmekanismer; henviser til, at disse instrumenter skal behandle markedssvigt og være katalysatorer for private investorer; mener, at budgetoptimering og en høj løftestangseffekt bør være hovedmålsætninger; henviser til, at dette især opnås ved hjælp af SMV-garantiinstrumenter, men også gennem målrettet støtte til risikovillig kapital, herunder netværk af private individuelle investorer og overførsel af teknologi;

Del IV   Henstillinger til de stående udvalg om lovgivningsaspekter

| 51. | mener, at følgende henstillinger bør fungere som en vejledende retningslinje for fagudvalgene, uden at dette foregriber kommende afgørelser på det lovgivningsmæssige område; |
| --- | --- |

51.

mener, at følgende henstillinger bør fungere som en vejledende retningslinje for fagudvalgene, uden at dette foregriber kommende afgørelser på det lovgivningsmæssige område;

Konkurrenceevne og innovation

| 52. | er fortsat bekymret over, at tidligere programmer for innovation og konkurrenceevne ikke har kunnet skabe den nødvendige forbindelse mellem grundforskning og anvendt forskning og industriel innovation, hvilket til dels skyldes de ret begrænsede finansielle midler; mener, at støtte i den europæiske offentlighed er uundværlig for gennemførelse af Lissabon-målene; mener, at Kommissionen bør foreslå en forenkling af sine finansielle procedurer for derigennem at gøre det lettere at gennemføre forskningspolitikken; mener endvidere, at finansielle instrumenter bør revurderes på en mere målrettet måde, og at udarbejdelsen af et ambitiøst program for konkurrenceevne og innovation, hvortil der afsættes tilstrækkelige finansielle midler, er af afgørende betydning for en »velstandsorienteret« industripolitik, og ikke mindst for SMV'er, som vil kunne drage stor fordel af forskning gennem industrielle applikationer, f.eks. overførsel af teknologi fra universiteter og forskningscentre til industrielle applikationer; mener som foreslået af Kommissionen, at der bør tages yderligere skridt til at fremme informationssamfundet gennem udvikling og fremme af internationale standarder for ikt og mobiltelekommunikationsteknologi, kontrol med gennemførelsen af de retlige rammer for elektronisk kommunikation, støtte til EU-benchmarkingaktiviteter i forbindelse med initiativer under eEurope-handlingsplanen og yderligere styrkelse af EU's forskning på sikkerhedsområdet; mener, at dette program er vigtigt med henblik på at nå målene i Lissabon-strategien, for så vidt angår nye teknologier og økoteknologier; mener, at det er nødvendigt at sikre en passende finansiering gennem det syvende EU-forskningsprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt EU-handlingsplanen for miljøteknologi; anmoder om tilstrækkelige midler til støtte til nyskabende SMV'er og initiativer med sigte på at fremme kommercialiseringen af forskningen og teknologioverførslen, navnlig over Den Europæiske Investeringsfond; |
| --- | --- |

52.

er fortsat bekymret over, at tidligere programmer for innovation og konkurrenceevne ikke har kunnet skabe den nødvendige forbindelse mellem grundforskning og anvendt forskning og industriel innovation, hvilket til dels skyldes de ret begrænsede finansielle midler; mener, at støtte i den europæiske offentlighed er uundværlig for gennemførelse af Lissabon-målene; mener, at Kommissionen bør foreslå en forenkling af sine finansielle procedurer for derigennem at gøre det lettere at gennemføre forskningspolitikken; mener endvidere, at finansielle instrumenter bør revurderes på en mere målrettet måde, og at udarbejdelsen af et ambitiøst program for konkurrenceevne og innovation, hvortil der afsættes tilstrækkelige finansielle midler, er af afgørende betydning for en »velstandsorienteret« industripolitik, og ikke mindst for SMV'er, som vil kunne drage stor fordel af forskning gennem industrielle applikationer, f.eks. overførsel af teknologi fra universiteter og forskningscentre til industrielle applikationer; mener som foreslået af Kommissionen, at der bør tages yderligere skridt til at fremme informationssamfundet gennem udvikling og fremme af internationale standarder for ikt og mobiltelekommunikationsteknologi, kontrol med gennemførelsen af de retlige rammer for elektronisk kommunikation, støtte til EU-benchmarkingaktiviteter i forbindelse med initiativer under eEurope-handlingsplanen og yderligere styrkelse af EU's forskning på sikkerhedsområdet; mener, at dette program er vigtigt med henblik på at nå målene i Lissabon-strategien, for så vidt angår nye teknologier og økoteknologier; mener, at det er nødvendigt at sikre en passende finansiering gennem det syvende EU-forskningsprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt EU-handlingsplanen for miljøteknologi; anmoder om tilstrækkelige midler til støtte til nyskabende SMV'er og initiativer med sigte på at fremme kommercialiseringen af forskningen og teknologioverførslen, navnlig over Den Europæiske Investeringsfond;

Rumprogram

| 53. | bemærker, at den europæiske rumpolitik nu er en del af rammeprogrammet for forskning; gør opmærksom på, at rumprogrammet, indtil de bestemmelser i forfatningstraktaten, som giver det retlig hjemmel (art. III-254) træder i kraft, bør behandles som et særskilt politikområde med eget klart defineret retsgrundlag og tildeles tilstrækkelige finansielle midler og udstyres med passende finansielle instrumenter til at støtte rumrelateret forskning samt udviklingen og driften af infrastrukturen i Galileo og GMES og EU's adgang til rummet; mener, at der skal indføjes særlige regler i rammeprogrammet, således at disse specifikke aktiviteter kan gennemføres; |
| --- | --- |

53.

bemærker, at den europæiske rumpolitik nu er en del af rammeprogrammet for forskning; gør opmærksom på, at rumprogrammet, indtil de bestemmelser i forfatningstraktaten, som giver det retlig hjemmel (art. III-254) træder i kraft, bør behandles som et særskilt politikområde med eget klart defineret retsgrundlag og tildeles tilstrækkelige finansielle midler og udstyres med passende finansielle instrumenter til at støtte rumrelateret forskning samt udviklingen og driften af infrastrukturen i Galileo og GMES og EU's adgang til rummet; mener, at der skal indføjes særlige regler i rammeprogrammet, således at disse specifikke aktiviteter kan gennemføres;

Transeuropæiske net

| 54. | bemærker, at der på grund af projekternes størrelse og bevillingsrammer ikke er noget reelt alternativ til national finansiering eller fællesskabsfinansiering; gør opmærksom på, at det ofte udtrykte håb om større deltagelse fra private investorers side i finansieringen i øjeblikket - med nogle få undtagelser - ikke er gennemført; noterer sig, at det med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 807/2004 af 21. april 2004 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (8) bliver muligt at koncentrere støtten om de projekter, hvor der er størst behov for støtte (prioriterede grænseoverskridende projekter eller projekter, som krydser naturlige barrierer), og hæve maksimalsatsen for støtte til prioriterede projekter til 20 %-30 % og til 50 % i ekstraordinære tilfælde; |
| --- | --- |

54.

bemærker, at der på grund af projekternes størrelse og bevillingsrammer ikke er noget reelt alternativ til national finansiering eller fællesskabsfinansiering; gør opmærksom på, at det ofte udtrykte håb om større deltagelse fra private investorers side i finansieringen i øjeblikket - med nogle få undtagelser - ikke er gennemført; noterer sig, at det med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 807/2004 af 21. april 2004 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (8) bliver muligt at koncentrere støtten om de projekter, hvor der er størst behov for støtte (prioriterede grænseoverskridende projekter eller projekter, som krydser naturlige barrierer), og hæve maksimalsatsen for støtte til prioriterede projekter til 20 %-30 % og til 50 % i ekstraordinære tilfælde;

Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden

| 55. | noterer sig lovforslaget vedrørende det nye Progress-program og understreger betydningen og nødvendigheden af et sammenhængende fællesskabsprogram, herunder tilstrækkelige midler, på dette område, som stimulerer indsatsen på nationalt plan; mener derfor, at den finansielle ramme for Progress-programmet må forhøjes, hvis EU virkelig er seriøs, hvad angår gennemførelsen af Lissabon-strategien og den sociale politiske dagsorden; |
| --- | --- |

55.

noterer sig lovforslaget vedrørende det nye Progress-program og understreger betydningen og nødvendigheden af et sammenhængende fællesskabsprogram, herunder tilstrækkelige midler, på dette område, som stimulerer indsatsen på nationalt plan; mener derfor, at den finansielle ramme for Progress-programmet må forhøjes, hvis EU virkelig er seriøs, hvad angår gennemførelsen af Lissabon-strategien og den sociale politiske dagsorden;

Samhørighed

| 56. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde »udviklingsmålsætninger« og målelige, konkrete og nøjagtige indikatorer, der dækker de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, i tråd med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Lissabon og Göteborg for at forenkle de eksisterende administrative procedurer med henblik på at lette den administrative byrde for medlemsstaterne ved om nødvendigt at revidere de relevante bestemmelser i finansforordningen; understreger, at begrænsningen af strukturfondsbetalingerne til 4 % af BNI er baseret på tidligere erfaringer, men bør behandles mindre dogmatisk; mener, at man kunne overveje en midlertidig yderligere differentiering af EU-medfinansieringssatserne i forbindelse med EU-programmer; opfordrer medlemsstaterne til at løse problemerne omkring delt forvaltning og forbedre pålideligheden af de kontroller, de udfører, samt deres prognosemetoder; anmoder endvidere om en klar forpligtelse og en præcis tidsplan for gennemførelsen af princippet om oplysningserklæringer fra medlemsstaternes højeste politiske og udøvende myndighed (finansministeren); |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde »udviklingsmålsætninger« og målelige, konkrete og nøjagtige indikatorer, der dækker de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, i tråd med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Lissabon og Göteborg for at forenkle de eksisterende administrative procedurer med henblik på at lette den administrative byrde for medlemsstaterne ved om nødvendigt at revidere de relevante bestemmelser i finansforordningen; understreger, at begrænsningen af strukturfondsbetalingerne til 4 % af BNI er baseret på tidligere erfaringer, men bør behandles mindre dogmatisk; mener, at man kunne overveje en midlertidig yderligere differentiering af EU-medfinansieringssatserne i forbindelse med EU-programmer; opfordrer medlemsstaterne til at løse problemerne omkring delt forvaltning og forbedre pålideligheden af de kontroller, de udfører, samt deres prognosemetoder; anmoder endvidere om en klar forpligtelse og en præcis tidsplan for gennemførelsen af princippet om oplysningserklæringer fra medlemsstaternes højeste politiske og udøvende myndighed (finansministeren);

| 57. | gør opmærksom på, at regionalpolitikken ikke kan isoleres fra de regionale støttebestemmelser, og kræver konsekvens i forslagene, samtidig med at man undgår for store forskelle i støtten mellem regioner, der grænser op til hinanden, da det kan medføre alvorlige konkurrenceforvridninger; fremhæver den særlige situation i regionerne i den yderste periferi (EF-traktatens artikel 299, stk. 2), som kræver en differentieret behandling, hvad angår de samhørighedspolitiske parametre; foreslår en overgangsordning for at give de regioner, der er berørt af den statistiske effekt, mulighed for fortsat at kræve passende støtte fra EU, da ingen region må føle, at den har lidt skade som følge af udvidelsen; er endvidere af den opfattelse, at vekselvirkningen mellem regionalpolitik og konkurrencepolitik i de regioner, der er berørt af den statistiske effekt, bør anerkendes og medtages i analysen af nuværende og fremtidige statsstøttebestemmelsers konsekvenser for disse regioner; og at regioner, der befinder sig i en overgangsperiode, især dem, der teknisk set falder ind under mål 1, men også dem, der er dækket af mål 2, bør tildeles en rimelig støtte og gives præferencebehandling i forbindelse med anvendelsen af statsstøttebestemmelserne; |
| --- | --- |

57.

gør opmærksom på, at regionalpolitikken ikke kan isoleres fra de regionale støttebestemmelser, og kræver konsekvens i forslagene, samtidig med at man undgår for store forskelle i støtten mellem regioner, der grænser op til hinanden, da det kan medføre alvorlige konkurrenceforvridninger; fremhæver den særlige situation i regionerne i den yderste periferi (EF-traktatens artikel 299, stk. 2), som kræver en differentieret behandling, hvad angår de samhørighedspolitiske parametre; foreslår en overgangsordning for at give de regioner, der er berørt af den statistiske effekt, mulighed for fortsat at kræve passende støtte fra EU, da ingen region må føle, at den har lidt skade som følge af udvidelsen; er endvidere af den opfattelse, at vekselvirkningen mellem regionalpolitik og konkurrencepolitik i de regioner, der er berørt af den statistiske effekt, bør anerkendes og medtages i analysen af nuværende og fremtidige statsstøttebestemmelsers konsekvenser for disse regioner; og at regioner, der befinder sig i en overgangsperiode, især dem, der teknisk set falder ind under mål 1, men også dem, der er dækket af mål 2, bør tildeles en rimelig støtte og gives præferencebehandling i forbindelse med anvendelsen af statsstøttebestemmelserne;

| 58. | glæder sig over Kommissionens forslag om et projekt, der sigter mod at indføre et EU-lånegarantiinstrument for TEN-projekter på transportområdet; mener, at denne løsning kan udstrækkes til andre områder med det formål at fremme de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre Lissabon-målsætningerne; |
| --- | --- |

58.

glæder sig over Kommissionens forslag om et projekt, der sigter mod at indføre et EU-lånegarantiinstrument for TEN-projekter på transportområdet; mener, at denne løsning kan udstrækkes til andre områder med det formål at fremme de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre Lissabon-målsætningerne;

Landbrug

| 59. | er af den opfattelse, at en af de vigtigste målsætninger for den fælles landbrugspolitik er at garantere den europæiske landbrugssektors alsidighed, at sikre, at det indre marked for landbrugsprodukter fungerer, og opretholde et rimeligt indkomstniveau for landbrugerne, at garantere nationalt fremstillede landbrugsprodukter af høj kvalitet, herunder høje standarder for dyresundhed og -velfærd, at yde yderligere støtte til landområder, som halter langt bagefter byområderne, for så vidt angår indkomstniveau, infrastruktur og adgang til tjenesteydelser, at fremme bæredygtig og miljøvenlig landbrugspraksis for at bevare miljøet og - på baggrund af Lissabon-strategien - at styrke det europæiske landbrugs konkurrenceevne, således at det kan yde et bidrag til sikring af arbejdspladser i landbrugssektoren; |
| --- | --- |

59.

er af den opfattelse, at en af de vigtigste målsætninger for den fælles landbrugspolitik er at garantere den europæiske landbrugssektors alsidighed, at sikre, at det indre marked for landbrugsprodukter fungerer, og opretholde et rimeligt indkomstniveau for landbrugerne, at garantere nationalt fremstillede landbrugsprodukter af høj kvalitet, herunder høje standarder for dyresundhed og -velfærd, at yde yderligere støtte til landområder, som halter langt bagefter byområderne, for så vidt angår indkomstniveau, infrastruktur og adgang til tjenesteydelser, at fremme bæredygtig og miljøvenlig landbrugspraksis for at bevare miljøet og - på baggrund af Lissabon-strategien - at styrke det europæiske landbrugs konkurrenceevne, således at det kan yde et bidrag til sikring af arbejdspladser i landbrugssektoren;

| 60. | noterer sig de vigtige reformer af den fælles landbrugspolitik og de fælles markedsordninger, som EU har gennemført siden 1999; opfordrer derfor Kommissionen til over for EU's partnere at fremhæve de store ofre, som fællesskabsproducenterne allerede har ydet gennem disse reformer, og i forbindelse med handelsforhandlingerne i Doha-udviklingsrunden at forsvare det europæiske landbrugs alsidighed; understreger ligeledes behovet for at bevare fællesskabspræferencen, især gennem en retfærdig og rimelig balance mellem udviklingslandenes krav om markedsadgang og de fælles markeders stabilitet og levedygtighed, således at det bliver muligt at styre disse markeder hensigtsmæssigt og undgå kriser, som ville betyde yderligere finansielle forpligtelser for EU og dermed nye budgetproblemer; |
| --- | --- |

60.

noterer sig de vigtige reformer af den fælles landbrugspolitik og de fælles markedsordninger, som EU har gennemført siden 1999; opfordrer derfor Kommissionen til over for EU's partnere at fremhæve de store ofre, som fællesskabsproducenterne allerede har ydet gennem disse reformer, og i forbindelse med handelsforhandlingerne i Doha-udviklingsrunden at forsvare det europæiske landbrugs alsidighed; understreger ligeledes behovet for at bevare fællesskabspræferencen, især gennem en retfærdig og rimelig balance mellem udviklingslandenes krav om markedsadgang og de fælles markeders stabilitet og levedygtighed, således at det bliver muligt at styre disse markeder hensigtsmæssigt og undgå kriser, som ville betyde yderligere finansielle forpligtelser for EU og dermed nye budgetproblemer;

| 61. | minder om, at den grundlæggende reform af landbrugspolitikken i 2003, herunder reformen af næsten samtlige fælles markedsordninger, var baseret på den finansielle ramme, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i oktober 2002; henviser endvidere til, at Europa-Parlamentet har godkendt traktaten og akten om de ti nye medlemsstaters tiltrædelse, som, hvad angår de finansielle aspekter for landbrugssektoren, er baseret på Det Europæiske Råds aftale; |
| --- | --- |

61.

minder om, at den grundlæggende reform af landbrugspolitikken i 2003, herunder reformen af næsten samtlige fælles markedsordninger, var baseret på den finansielle ramme, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i oktober 2002; henviser endvidere til, at Europa-Parlamentet har godkendt traktaten og akten om de ti nye medlemsstaters tiltrædelse, som, hvad angår de finansielle aspekter for landbrugssektoren, er baseret på Det Europæiske Råds aftale;

Fiskeri

| 62. | henviser til, at den fælles fiskeripolitik er et væsentligt element blandt andre i EU's miljøtiltag med henblik på at genskabe balancen i de marine økosystemer, hvor der for nogle bestandes vedkommende sker overfiskning; mener, at de midler, Kommissionen har afsat, er det absolutte minimum, der er nødvendigt for at bevare bestandene og nå de mål baseret på bæredygtig udvikling, der blev opnået enighed om, da den fælles fiskeripolitik blev revideret i 2002; mener, at der i forbindelse med den fælles fiskeripolitik i højere grad bør tages højde for fiskernes situation, og at der især bør fokuseres på den specielle situation, som regionerne i den yderste periferi befinder sig i; |
| --- | --- |

62.

henviser til, at den fælles fiskeripolitik er et væsentligt element blandt andre i EU's miljøtiltag med henblik på at genskabe balancen i de marine økosystemer, hvor der for nogle bestandes vedkommende sker overfiskning; mener, at de midler, Kommissionen har afsat, er det absolutte minimum, der er nødvendigt for at bevare bestandene og nå de mål baseret på bæredygtig udvikling, der blev opnået enighed om, da den fælles fiskeripolitik blev revideret i 2002; mener, at der i forbindelse med den fælles fiskeripolitik i højere grad bør tages højde for fiskernes situation, og at der især bør fokuseres på den specielle situation, som regionerne i den yderste periferi befinder sig i;

Miljø

| 63. | mener, at EU's miljøpolitik har vist sig på afgørende vis at bidrage til at afbøde klimaændringerne, standse forringelsen af naturlige habitater og biodiversiteten, beskytte vandressourcerne, forbedre miljøet, sundheden og livskvaliteten, fremme bæredygtig udnyttelse og forvaltning af naturressourcer og affald samt udvikle strategier for udvikling og gennemførelse af politikker, informationsformidling og bevidstgørelse samt bæredygtig økonomisk vækst og beskæftigelse og økologisk samhørighed; |
| --- | --- |

63.

mener, at EU's miljøpolitik har vist sig på afgørende vis at bidrage til at afbøde klimaændringerne, standse forringelsen af naturlige habitater og biodiversiteten, beskytte vandressourcerne, forbedre miljøet, sundheden og livskvaliteten, fremme bæredygtig udnyttelse og forvaltning af naturressourcer og affald samt udvikle strategier for udvikling og gennemførelse af politikker, informationsformidling og bevidstgørelse samt bæredygtig økonomisk vækst og beskæftigelse og økologisk samhørighed;

| 64. | påpeger, at de miljøpolitiske spørgsmål bidrager til opfyldelse af Lissabon- og Göteborg-målene; går i høj grad ind for at integrere miljøpolitiske spørgsmål i andre politikområder; understreger, at der i fuldt omfang skal tages hensyn til de miljømæssige aspekter og konsekvenser, f.eks. miljøteknologier, miljøforskning og naturbeskyttelse, i forbindelse med finansieringen af politikker under udgiftsområde 1 og 2; |
| --- | --- |

64.

påpeger, at de miljøpolitiske spørgsmål bidrager til opfyldelse af Lissabon- og Göteborg-målene; går i høj grad ind for at integrere miljøpolitiske spørgsmål i andre politikområder; understreger, at der i fuldt omfang skal tages hensyn til de miljømæssige aspekter og konsekvenser, f.eks. miljøteknologier, miljøforskning og naturbeskyttelse, i forbindelse med finansieringen af politikker under udgiftsområde 1 og 2;

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| 65. | glæder sig over bestræbelserne på at forenkle og afklare situationen på dette område gennem udarbejdelsen af tre rammeprogrammer (»solidaritet«, »sikkerhed« og »retfærdighed«), som desuden vil give mulighed for større fleksibilitet i prioriteringen af de forskellige foranstaltninger, men understreger, at denne fremgangsmåde ikke bør medføre en forringelse af Parlamentets politiske og budgetmæssige kontrol; gør opmærksom på, at indførelsen af begrebet »delt forvaltning med medlemsstaterne« i forbindelse med gennemførelsen af programmer på dette område skal ledsages af passende kontrolmekanismer; |
| --- | --- |

65.

glæder sig over bestræbelserne på at forenkle og afklare situationen på dette område gennem udarbejdelsen af tre rammeprogrammer (»solidaritet«, »sikkerhed« og »retfærdighed«), som desuden vil give mulighed for større fleksibilitet i prioriteringen af de forskellige foranstaltninger, men understreger, at denne fremgangsmåde ikke bør medføre en forringelse af Parlamentets politiske og budgetmæssige kontrol; gør opmærksom på, at indførelsen af begrebet »delt forvaltning med medlemsstaterne« i forbindelse med gennemførelsen af programmer på dette område skal ledsages af passende kontrolmekanismer;

| 66. | vil først, når Kommissionen har forelagt forslag til retsakt, fastlægge sin endelige holdning til det konkrete indhold i programmerne og navnlig til, hvorvidt andelen af de samlede midler, som Kommissionen foreslår for hvert program, er tilstrækkelige til at sikre den nødvendige synliggørelse af Parlamentets vigtigste prioriteter på dette område, dvs. fremme af menneskerettighederne, styrkelse af borgernes sikkerhed og en effektiv gennemførelse af den fælles indvandrings- og asylpolitik (navnlig for så vidt angår flygtningefonden); |
| --- | --- |

66.

vil først, når Kommissionen har forelagt forslag til retsakt, fastlægge sin endelige holdning til det konkrete indhold i programmerne og navnlig til, hvorvidt andelen af de samlede midler, som Kommissionen foreslår for hvert program, er tilstrækkelige til at sikre den nødvendige synliggørelse af Parlamentets vigtigste prioriteter på dette område, dvs. fremme af menneskerettighederne, styrkelse af borgernes sikkerhed og en effektiv gennemførelse af den fælles indvandrings- og asylpolitik (navnlig for så vidt angår flygtningefonden);

Forbrugerbeskyttelse og folkesundhed

| 67. | opfordrer Kommissionen til omgående at fremlægge forslagene til retsakt til det nye program for forbrugerpolitik og folkesundhed for at give Parlamentet og Rådet mulighed for at indlede lovgivningsarbejdet tids nok til at sikre, at programmerne kan træde i kraft i begyndelsen af 2007; er stadig overbevist om, at en opdeling i et nyt program for forbrugerpolitik og et nyt program for offentlig sundhed vil være den bedste løsning til opfyldelse af EU-prioriteringerne; understreger, at de finansielle midler til det nye program skal forhøjes væsentligt i forhold til den aktuelle situation; bemærker, at følgerne af den foregående udvidelsesrunde og den fremtidige udvidelse for lande med underskud på sundheds- og forbrugerområdet samt den foreslåede udvidelse af programmets omfang skal tages i betragtning; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til omgående at fremlægge forslagene til retsakt til det nye program for forbrugerpolitik og folkesundhed for at give Parlamentet og Rådet mulighed for at indlede lovgivningsarbejdet tids nok til at sikre, at programmerne kan træde i kraft i begyndelsen af 2007; er stadig overbevist om, at en opdeling i et nyt program for forbrugerpolitik og et nyt program for offentlig sundhed vil være den bedste løsning til opfyldelse af EU-prioriteringerne; understreger, at de finansielle midler til det nye program skal forhøjes væsentligt i forhold til den aktuelle situation; bemærker, at følgerne af den foregående udvidelsesrunde og den fremtidige udvidelse for lande med underskud på sundheds- og forbrugerområdet samt den foreslåede udvidelse af programmets omfang skal tages i betragtning;

Almen og faglig uddannelse

| 68. | mener, at der er behov for en forhøjelse af det gennemsnitlige mobilitetstilskud til studerende under Erasmus-programmet; mener endvidere, at underprogrammet Comenius i hele dets løbetid bør tage sigte på at inddrage flere elever i fælles uddannelsesaktiviteter; og mener endelig, at disse forbedringer af programmet kræver en betydelig forhøjelse af det referencebeløb, Kommissionen foreslår; |
| --- | --- |

68.

mener, at der er behov for en forhøjelse af det gennemsnitlige mobilitetstilskud til studerende under Erasmus-programmet; mener endvidere, at underprogrammet Comenius i hele dets løbetid bør tage sigte på at inddrage flere elever i fælles uddannelsesaktiviteter; og mener endelig, at disse forbedringer af programmet kræver en betydelig forhøjelse af det referencebeløb, Kommissionen foreslår;

Fremme af europæisk kultur og mangfoldighed

| 69. | understreger den audiovisuelle sektors betydning, for så vidt angår teknologiske forandringer og innovative økonomiske processer, og fremhæver, at sektoren vil kunne bidrage til indførelsen af en videnbaseret økonomi, som forudset i Lissabon-processen; understreger, at udviklingen af den audiovisuelle sektor først og fremmest er afhængig af den private sektor, uafhængige medier og offentlige midler fra medlemsstaterne; gør opmærksom på de positive resultater af de eksisterende Media-programmer; understreger, at Media-programmerne har vist sig at være effektive og indebære en betydelig europæisk merværdi med hensyn til at støtte udviklingen af sektoren; understreger, at det er vigtigt med en tilstrækkelig finansiering af Media 2007-programmet, og at det beløb, som Kommissionen har foreslået, er et minimum, hvis programmets mål skal nås; |
| --- | --- |

69.

understreger den audiovisuelle sektors betydning, for så vidt angår teknologiske forandringer og innovative økonomiske processer, og fremhæver, at sektoren vil kunne bidrage til indførelsen af en videnbaseret økonomi, som forudset i Lissabon-processen; understreger, at udviklingen af den audiovisuelle sektor først og fremmest er afhængig af den private sektor, uafhængige medier og offentlige midler fra medlemsstaterne; gør opmærksom på de positive resultater af de eksisterende Media-programmer; understreger, at Media-programmerne har vist sig at være effektive og indebære en betydelig europæisk merværdi med hensyn til at støtte udviklingen af sektoren; understreger, at det er vigtigt med en tilstrækkelig finansiering af Media 2007-programmet, og at det beløb, som Kommissionen har foreslået, er et minimum, hvis programmets mål skal nås;

| 70. | bifalder indarbejdelsen af adskillige aktiviteter med ekstremt små bevillingsrammer i det nye Kultur 2000-program og understreger, at det fortsat er af største vigtighed, at der tilføres tilstrækkelige midler til dette område; henleder desuden opmærksomheden på behovet for at integrere hovedaktiviteterne i handlingsprogrammet for 2004-2006 i den nye flerårige ramme; henstiller til Kommissionen at fremme aktionerne som led i Den Europæiske Ungdomspagt vedtaget af det Europæiske Råd den 22.–23. marts 2005; tilslutter sig det synspunkt, som kulturministrene gav udtryk for på deres møde i Rotterdam i juli 2004, nemlig at kulturbudgetbevillingerne skal forhøjes væsentligt; |
| --- | --- |

70.

bifalder indarbejdelsen af adskillige aktiviteter med ekstremt små bevillingsrammer i det nye Kultur 2000-program og understreger, at det fortsat er af største vigtighed, at der tilføres tilstrækkelige midler til dette område; henleder desuden opmærksomheden på behovet for at integrere hovedaktiviteterne i handlingsprogrammet for 2004-2006 i den nye flerårige ramme; henstiller til Kommissionen at fremme aktionerne som led i Den Europæiske Ungdomspagt vedtaget af det Europæiske Råd den 22.–23. marts 2005; tilslutter sig det synspunkt, som kulturministrene gav udtryk for på deres møde i Rotterdam i juli 2004, nemlig at kulturbudgetbevillingerne skal forhøjes væsentligt;

Ekstern politik

| 71. | bifalder i princippet forenklingen af finansieringsinstrumenterne under udgiftsområde 4, men er ikke sikker på, at det antal og den fordeling, Kommissionen foreslår, kan sikre gennemsigtighed, synliggørelse og demokratisk kontrol i forbindelse med anvendelsen af midler; mener navnlig, at






  — | retsgrundlagene for de nye finansieringsinstrumenter klart definerer Parlamentets rolle i forbindelse med definitionen af målene for de geografiske eller tematiske programmer, som følger af disse instrumenter |
| --- | --- | --- |

71.

bifalder i princippet forenklingen af finansieringsinstrumenterne under udgiftsområde 4, men er ikke sikker på, at det antal og den fordeling, Kommissionen foreslår, kan sikre gennemsigtighed, synliggørelse og demokratisk kontrol i forbindelse med anvendelsen af midler; mener navnlig, at

—

retsgrundlagene for de nye finansieringsinstrumenter klart definerer Parlamentets rolle i forbindelse med definitionen af målene for de geografiske eller tematiske programmer, som følger af disse instrumenter

| — | forslaget om udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde bør revideres på grundlag af en geografisk struktur, der klart sondrer mellem bistand til udviklingslande og samarbejde med industrilandene med en fordeling af bevillingerne efter tematiske retningslinjer svarende til Unionens prioriteringer og horisontale politiske målsætninger |
| --- | --- |

—

forslaget om udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde bør revideres på grundlag af en geografisk struktur, der klart sondrer mellem bistand til udviklingslande og samarbejde med industrilandene med en fordeling af bevillingerne efter tematiske retningslinjer svarende til Unionens prioriteringer og horisontale politiske målsætninger

| — | retsgrundlaget for førtiltrædelsesinstrumentet og stabilitetsinstrumentet bør revideres med henblik på anvendelse af fælles beslutningstagning |
| --- | --- |

—

retsgrundlaget for førtiltrædelsesinstrumentet og stabilitetsinstrumentet bør revideres med henblik på anvendelse af fælles beslutningstagning

| — | miljøet er en vigtig bestanddel af såvel EU's eksterne som interne aktioner; understreger, at EU har pligt til at imødegå globale miljømæssige udfordringer gennem eksterne programmer, der fastsættes sammen med udviklingslande |
| --- | --- |

—

miljøet er en vigtig bestanddel af såvel EU's eksterne som interne aktioner; understreger, at EU har pligt til at imødegå globale miljømæssige udfordringer gennem eksterne programmer, der fastsættes sammen med udviklingslande

| — | Kommissionen bør foreslå en særskilt forordning, der kan give den nødvendige fleksibilitet til det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (budgetpost 19 04) som det eneste eksterne EU-instrument, der ikke kræver godkendelse fra værtslandets side, og gå med til at genindføre fuld parlamentarisk kontrol med programmet; |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør foreslå en særskilt forordning, der kan give den nødvendige fleksibilitet til det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (budgetpost 19 04) som det eneste eksterne EU-instrument, der ikke kræver godkendelse fra værtslandets side, og gå med til at genindføre fuld parlamentarisk kontrol med programmet;

*

- *

| 72. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

72.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(2)  EUT C 310 af 16.12.2004, s. 1.

(3)  EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42.

(4)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 991.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2004)0005.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2004)0075.

(7)  Rapport forelagt i 1977 af en ekspertgruppe efter anmodning fra Kommissionen.

(8)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 46.

BILAG

Finansiel ramme 2007-2013

| Million € i 2004 priser |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL 2007- 2013 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

Million € i 2004 priser

Forpligtelsesbevillinger

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

TOTAL 2007- 2013

1.

57 612

60 612

63 560

65 558

67 699

70 559

73 435

459 035

| 1a. | Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1a.

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

11 010

13 157

15 377

17 207

19 190

21 272

23 350

120 563

| 1b. | Samhørighed for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1b.

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

46 602

47 455

48 183

48 351

48 509

49 287

50 085

338 472

| 2. | Bæredygtig forvaltning og beskyttelse af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

56 744

56 866

56 980

56 747

56 524

56 299

56 088

396 248

heraf: Landbrug - markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

1 777

2 156

2 470

2 778

3 096

3 420

3 741

19 437

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

8 235

8 795

9 343

10 050

10 782

11 434

12 060

70 697

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

3 675

3 815

3 950

4 090

4 225

4 365

4 500

28 620

Godtgørelser

419

191

190

-

800

SAMLEDE FORPLIGTELSESBEVILLINGER

128 462

132 434

136 493

139 223

142 326

146 077

149 824

974 837

Forpligtelsesbevillinger i forhold til BNI (1)

1,17%

1,18%

1,19%

1,18%

1,18%

1,19%

1,19%

1,18%

Samlet nedskæring i forhold til Kommissionsforslaget

– 47 518

Loft for Kommissionens administrationsudgifter

3 114

3 321

3 528

3 744

3 942

4 140

4 356

26 145

Loft for agenturer (anslået)

307

313

320

326

332

339

346

2 283

SAMLEDE BETALINGSBEVILLINGER
   (2)

116 403

120 003

123 680

126 154

128 966

132 365

135 760

883 329

Betalinger i forhold til BNI
   (1)

1,06%

1,07%

1,08%

1,07%

1,07%

1,07%

1,08%

1,07%

---

(1)  Baseret på Kommissionens arbejdsdokument SEK(2005)0494 (teknisk justering)

(2)  Forholdet forpligtelser/betalinger er baseret på Kommissionens profil KOM(2004)0498

P6_TA(2005)0225

Kontrol med likvide midler ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (14843/1/2004 – C6-0038/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (14843/1/2004 – C6-0038/2005),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002)0328) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002)0328) (2),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003)0371) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2003)0371) (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 62, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0167/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0167/2005),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 67 E af 17.3.2004, s. 259.

(2)  EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 574.

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC2 - COD(2002)0132

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95 og 135,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En af Fællesskabets opgaver er at fremme en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed gennem oprettelsen af et fælles marked og en økonomisk og monetær union. Med henblik herpå indebærer det indre marked et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. |
| --- | --- |

(1)

En af Fællesskabets opgaver er at fremme en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed gennem oprettelsen af et fælles marked og en økonomisk og monetær union. Med henblik herpå indebærer det indre marked et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital.

| (2) | Indførsel af udbyttet af ulovlige aktiviteter i det finansielle system og investering deraf efter hvidvaskning er til skade for en sund og bæredygtig økonomisk udvikling. Med Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (4) indførtes der en fællesskabsmekanisme til forebyggelse af hvidvaskning af penge ved overvågning af transaktioner gennem kredit- og finansieringsinstitutter og visse erhvervstyper. Da der er risiko for, at anvendelsen af den nævnte mekanisme vil føre til øgede bevægelser af likvide midler til ulovlige formål, bør direktiv 91/308/EØF suppleres med et kontrolsystem for likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Indførsel af udbyttet af ulovlige aktiviteter i det finansielle system og investering deraf efter hvidvaskning er til skade for en sund og bæredygtig økonomisk udvikling. Med Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (4) indførtes der en fællesskabsmekanisme til forebyggelse af hvidvaskning af penge ved overvågning af transaktioner gennem kredit- og finansieringsinstitutter og visse erhvervstyper. Da der er risiko for, at anvendelsen af den nævnte mekanisme vil føre til øgede bevægelser af likvide midler til ulovlige formål, bør direktiv 91/308/EØF suppleres med et kontrolsystem for likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet.

| (3) | For tiden anvendes sådanne kontrolsystemer kun af nogle få medlemsstater i henhold til national lovgivning. Forskellene i lovgivning er til skade for et velfungerende indre marked. De grundlæggende elementer bør derfor harmoniseres på fællesskabsplan for at sikre et ensartet kontrolniveau for bevægelser af likvide midler på tværs af Fællesskabets grænser. En sådan harmonisering bør imidlertid ikke berøre medlemsstaternes mulighed for i overensstemmelse med de eksisterende bestemmelser i traktaten at anvende national kontrol med bevægelser af likvide midler inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

For tiden anvendes sådanne kontrolsystemer kun af nogle få medlemsstater i henhold til national lovgivning. Forskellene i lovgivning er til skade for et velfungerende indre marked. De grundlæggende elementer bør derfor harmoniseres på fællesskabsplan for at sikre et ensartet kontrolniveau for bevægelser af likvide midler på tværs af Fællesskabets grænser. En sådan harmonisering bør imidlertid ikke berøre medlemsstaternes mulighed for i overensstemmelse med de eksisterende bestemmelser i traktaten at anvende national kontrol med bevægelser af likvide midler inden for Fællesskabet.

| (4) | Desuden skal der tages hensyn til det supplerende arbejde, der udføres i andre internationale fora, navnlig Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF), der blev oprettet af G7-topmødet i 1989 i Paris. Særhenstilling IX af 22. oktober 2004 fra FATF opfordrer regeringerne til at træffe foranstaltninger med det formål at afsløre fysiske bevægelser af likvide midler, herunder et angivelsessystem eller anden informationspligt. |
| --- | --- |

(4)

Desuden skal der tages hensyn til det supplerende arbejde, der udføres i andre internationale fora, navnlig Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF), der blev oprettet af G7-topmødet i 1989 i Paris. Særhenstilling IX af 22. oktober 2004 fra FATF opfordrer regeringerne til at træffe foranstaltninger med det formål at afsløre fysiske bevægelser af likvide midler, herunder et angivelsessystem eller anden informationspligt.

| (5) | Der bør derfor principielt gælde angivelsespligt for likvide midler, som medføres af fysiske personer, der rejser ind i eller forlader Fællesskabet. Dette princip vil gøre det muligt for toldmyndighederne at indsamle oplysninger om sådanne bevægelser af likvide midler og eventuelt videresende dem til andre myndigheder. Toldmyndighederne er til stede ved Fællesskabets grænser, hvor kontrollen er mest effektiv, og nogle har allerede opbygget praktisk erfaring på området. Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (5) bør anvendes. Denne gensidige bistand bør både sikre, at kontrollen med likvide midler anvendes korrekt, og at oplysninger, som eventuelt kan bidrage til at nå målene i direktiv 91/308/EØF, viderebringes. |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor principielt gælde angivelsespligt for likvide midler, som medføres af fysiske personer, der rejser ind i eller forlader Fællesskabet. Dette princip vil gøre det muligt for toldmyndighederne at indsamle oplysninger om sådanne bevægelser af likvide midler og eventuelt videresende dem til andre myndigheder. Toldmyndighederne er til stede ved Fællesskabets grænser, hvor kontrollen er mest effektiv, og nogle har allerede opbygget praktisk erfaring på området. Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (5) bør anvendes. Denne gensidige bistand bør både sikre, at kontrollen med likvide midler anvendes korrekt, og at oplysninger, som eventuelt kan bidrage til at nå målene i direktiv 91/308/EØF, viderebringes.

| (6) | Da angivelsespligten skal have forebyggende og afskrækkende virkning, bør den være opfyldt ved indrejse i eller udrejse fra Fællesskabet. For at koncentrere myndighedernes indsats om betydelige bevægelser af likvide midler bør imidlertid kun beløb på 10 000 EUR eller derover være omfattet af pligten. Det bør tillige specificeres, at angivelsespligten gælder for den fysiske person, der medfører beløbet, uanset om den pågældende er dets ejer eller ej. |
| --- | --- |

(6)

Da angivelsespligten skal have forebyggende og afskrækkende virkning, bør den være opfyldt ved indrejse i eller udrejse fra Fællesskabet. For at koncentrere myndighedernes indsats om betydelige bevægelser af likvide midler bør imidlertid kun beløb på 10 000 EUR eller derover være omfattet af pligten. Det bør tillige specificeres, at angivelsespligten gælder for den fysiske person, der medfører beløbet, uanset om den pågældende er dets ejer eller ej.

| (7) | Der bør anvendes en fælles standard for de oplysninger, der skal fremskaffes. Dette vil gøre det lettere for de kompetente myndigheder at udveksle oplysninger. |
| --- | --- |

(7)

Der bør anvendes en fælles standard for de oplysninger, der skal fremskaffes. Dette vil gøre det lettere for de kompetente myndigheder at udveksle oplysninger.

| (8) | De definitioner, der er nødvendige til brug for en ensartet fortolkning af nærværende forordning, bør fastsættes. |
| --- | --- |

(8)

De definitioner, der er nødvendige til brug for en ensartet fortolkning af nærværende forordning, bør fastsættes.

| (9) | De oplysninger, der af de kompetente myndigheder indsamles i henhold til denne forordning, bør videregives til de i artikel 6, stk. 1, i Rådets direktiv 91/308/EØF omhandlede myndigheder. |
| --- | --- |

(9)

De oplysninger, der af de kompetente myndigheder indsamles i henhold til denne forordning, bør videregives til de i artikel 6, stk. 1, i Rådets direktiv 91/308/EØF omhandlede myndigheder.

| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24.oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (6)

  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (7)

  gælder for medlemsstaternes kompetente myndigheders behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24.oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (6)

  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (7)

  gælder for medlemsstaternes kompetente myndigheders behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning.

| (11) | Såfremt der er tegn på, at de likvide midler vedrører ulovlige aktiviteter, i forbindelse med bevægelser af likvide midler som omhandlet i direktiv 91/308/EØF, kan oplysninger, som de kompetente myndigheder har indsamlet i henhold til denne forordning, videregives til de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og/eller til Kommissionen. Ligeledes bør der fastsættes regler om fremsendelse af visse oplysninger, hver gang der er tegn på bevægelse af likvide midler under den i denne forordning fastsatte tærskel. |
| --- | --- |

(11)

Såfremt der er tegn på, at de likvide midler vedrører ulovlige aktiviteter, i forbindelse med bevægelser af likvide midler som omhandlet i direktiv 91/308/EØF, kan oplysninger, som de kompetente myndigheder har indsamlet i henhold til denne forordning, videregives til de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og/eller til Kommissionen. Ligeledes bør der fastsættes regler om fremsendelse af visse oplysninger, hver gang der er tegn på bevægelse af likvide midler under den i denne forordning fastsatte tærskel.

| (12) | De kompetente myndigheder bør tillægges de beføjelser, der er nødvendige for en effektiv gennemførelse af kontrollen med bevægelser af likvide midler. |
| --- | --- |

(12)

De kompetente myndigheder bør tillægges de beføjelser, der er nødvendige for en effektiv gennemførelse af kontrollen med bevægelser af likvide midler.

| (13) | De kompetente myndigheders beføjelser bør suppleres med en forpligtelse for medlemsstaterne til at fastsætte sanktioner. Der bør imidlertid kun fastsættes sanktioner ved manglende angivelse i medfør af denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

De kompetente myndigheders beføjelser bør suppleres med en forpligtelse for medlemsstaterne til at fastsætte sanktioner. Der bør imidlertid kun fastsættes sanktioner ved manglende angivelse i medfør af denne forordning.

| (14) | Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, eftersom hvidvaskning i det indre marked er grænseoverskridende, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(14)

Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, eftersom hvidvaskning i det indre marked er grænseoverskridende, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (15) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og følger de principper, der er anerkendt
  i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og gengivet
  i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,
  navnlig i artikel 8
  — |
| --- | --- |

(15)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og følger de principper, der er anerkendt
  i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og gengivet
  i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,
  navnlig i artikel 8
  —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

1.   Denne forordning supplerer bestemmelserne i direktiv 91/308/EØF vedrørende transaktioner gennem kredit- og finansieringsinstitutter og visse erhverv ved fastlæggelse af harmoniserede regler for de kompetente myndigheders kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet.

2.   Denne forordning berører ikke nationale foranstaltninger til kontrol med bevægelser af likvide midler inden for Fællesskabet, hvis disse foranstaltninger er truffet i medfør af traktatens artikel 58.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »kompetente myndigheder«: medlemsstaternes toldmyndigheder eller alle andre myndigheder, der af medlemsstaterne er bemyndiget til at gennemføre denne forordning, |
| --- | --- |

1)

»kompetente myndigheder«: medlemsstaternes toldmyndigheder eller alle andre myndigheder, der af medlemsstaterne er bemyndiget til at gennemføre denne forordning,

| 2) | »likvide midler«:






  a) | ihændehaverpapirer, herunder betalingsmidler i ihændehaverform som f.eks. rejsechecks, omsætningspapirer (herunder checks, gældsbreve og pengeanvisninger), der enten er i ihændehaverform, endosseret uden restriktion, udstedt til en fiktiv modtager eller på anden måde i en sådan form, at retten til at gøre fordringen gældende overgår ved overdragelse, og ufuldstændige betalingsmidler (herunder checks, gældsbreve og pengeanvisninger), der er underskrevet, men med modtagers navn udeladt |
| --- | --- | --- |

2)

»likvide midler«:

a)

ihændehaverpapirer, herunder betalingsmidler i ihændehaverform som f.eks. rejsechecks, omsætningspapirer (herunder checks, gældsbreve og pengeanvisninger), der enten er i ihændehaverform, endosseret uden restriktion, udstedt til en fiktiv modtager eller på anden måde i en sådan form, at retten til at gøre fordringen gældende overgår ved overdragelse, og ufuldstændige betalingsmidler (herunder checks, gældsbreve og pengeanvisninger), der er underskrevet, men med modtagers navn udeladt

| b) | kontanter (pengesedler og mønter, der er i cirkulation som betalingsmidler). |
| --- | --- |

b)

kontanter (pengesedler og mønter, der er i cirkulation som betalingsmidler).

Artikel 3

Angivelsespligt

1.   Alle fysiske personer, som rejser ind i eller forlader Fællesskabet med likvide midler af en værdi på 10 000 EUR eller derover, skal angive dette beløb til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, gennem hvilken den pågældende person rejser ind i eller forlader Fællesskabet, i overensstemmelse med denne forordning. Angivelsespligten er ikke opfyldt, hvis oplysningerne er ukorrekte eller ufuldstændige.

2.   Angivelsen, jf. stk. 1, skal indeholde oplysning om:

| a) | anmelderen, herunder det fulde navn, fødselsdato og fødested samt nationalitet |
| --- | --- |

a)

anmelderen, herunder det fulde navn, fødselsdato og fødested samt nationalitet

| b) | ejeren af de likvide midler |
| --- | --- |

b)

ejeren af de likvide midler

| c) | modtageren af de likvide midler |
| --- | --- |

c)

modtageren af de likvide midler

| d) | beløbet og arten af de likvide midler |
| --- | --- |

d)

beløbet og arten af de likvide midler

| e) | oprindelsen af de likvide midler og deres anvendelsesformål |
| --- | --- |

e)

oprindelsen af de likvide midler og deres anvendelsesformål

| f) | transportrute |
| --- | --- |

f)

transportrute

| g) | transportmiddel. |
| --- | --- |

g)

transportmiddel.

3.   Oplysningerne skal afgives skriftligt, mundtligt eller elektronisk, efter den i stk. 1 omtalte medlemsstats valg. Anmelderen er dog berettiget til efter anmodning at give oplysningerne skriftligt. Gives oplysningerne skriftligt, skal anmelderen efter anmodning have udleveret en bekræftet kopi af angivelsen.

Artikel 4

De kompetente myndigheders beføjelser

1.   For at kontrollere overholdelsen af angivelsespligten som fastsat i artikel 3 er de kompetente myndigheders repræsentanter i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i den nationale lovgivning, beføjet til at kontrollere fysiske personer, deres bagage og deres transportmiddel.

2.   I tilfælde af manglende overholdelse af angivelsespligten som fastsat i artikel 3 kan de likvide midler administrativt tilbageholdes i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i den nationale lovgivning.

Artikel 5

Registrering og behandling af oplysninger

1.   De oplysninger, der indhentes i henhold til artikel 3 og/eller 4, registreres og behandles af de kompetente myndigheder i den i artikel 3, stk. 1, nævnte medlemsstat og stilles til rådighed for de myndigheder i medlemsstaten, som der henvises til i artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/308/EØF.

2.   Fremgår det af den kontrol, der er fastsat i artikel 4, at en fysisk person rejser ind i eller forlader Fællesskabet med likvide midler, der ligger under den i artikel 3 fastsatte tærskel, og er der tegn på ulovlige aktiviteter i forbindelse med bevægelser af likvide midler som omhandlet i direktiv 91/308/EØF, kan disse oplysninger, den pågældende persons fulde navn, fødselsdato, fødested og nationalitet samt oplysninger om det anvendte transportmiddel også registreres og behandles af de kompetente myndigheder i den i artikel 3, stk. 1, nævnte medlemsstat og stilles til rådighed for de myndigheder i medlemsstaten, som der henvises til i artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/308/EØF.

Artikel 6

Udveksling af oplysninger

1.   Er der tegn på, at de likvide midler vedrører ulovlige aktiviteter i forbindelse med bevægelser af likvide midler som omhandlet i direktiv 91/308/EØF, kan de oplysninger, der indhentes i henhold til artikel 3, eller ved den kontrol, der er fastsat i artikel 4, fremsendes til de kompetente myndigheder i andre medlemsstater.

Forordning (EF) nr. 515/97 finder tilsvarende anvendelse.

2.   Er der tegn på, at midlerne vedrører udbyttet fra et svigagtigt forhold eller en anden ulovlig virksomhed, der skader Fællesskabets finansielle interesser, fremsendes oplysningerne også til Kommissionen.

Artikel 7

Udveksling af oplysninger med tredjelande

Inden for rammerne af den gensidige administrative bistand kan de oplysninger, der er indhentet i henhold til denne forordning, videregives til et tredjeland af medlemsstaterne eller af Kommissionen, under forudsætning af samtykke fra de kompetente myndigheder, som modtog oplysningerne i henhold til artikel 3 og/eller 4, og overholdelse af de relevante nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelser om oversendelse af personoplysninger til tredjelande. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om sådanne udvekslinger af oplysninger, når dette er af særlig betydning for gennemførelsen af denne forordning.

Artikel 8

Tavshedspligt

Enhver oplysning af fortrolig art, eller som meddeles fortroligt, er omfattet af tavhedspligt. Den må ikke videreudgives af de kompetente myndigheder uden udtrykkelig tilladelse fra den person eller den myndighed, der har meddelt den. Videregivelse af oplysninger er tilladt, for så vidt de kompetente myndigheder måtte være forpligtet hertil ifølge gældende bestemmelser, navnlig i forbindelse med en retssag. Offentliggørelse eller videregivelse af oplysninger skal ske under fuld overholdelse af gældende bestemmelser vedrørende beskyttelse af personoplysninger, navnlig direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 9

Sanktioner

1.   Hver medlemsstat skal indføre sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af, at den i artikel 3 fastsatte angivelsespligt ikke opfyldes. Sådanne sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne underretter senest den ... (8) Kommissionen om de sanktioner, der finder anvendelse, såfremt den i artikel 3 fastsatte anmeldelsespligt ikke overholdes.

Artikel 10

Evaluering

Fire år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af den.

Artikel 11

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra ... (9).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 227 E af 24.9.2002, s. 574.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 15.5.2003 (EUT C 67 E af 17.3.2004, s. 259), Rådets fælles holdning af 17.2.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 8.6.2005.

3

holdning

17.2.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT)

holdning af 8.6.2005.

(4)  EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 76).

4

(5)  EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EFT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

8

(9)  18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

9

P6_TA(2005)0226

Punktafgiftspligtige varer *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0227) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0227) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0039/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0039/2004),

| — | der henviser til artikel 27 i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 27 i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0138/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0138/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (-1) | Tretten år efter udløbet af den i artikel 14 i EF-traktaten fastsatte periode er målsætningen heri stadig ikke opfyldt for tobak, alkoholholdige drikkevarer og mineralolier. Der må gøres en fornyet indsats for at øge den frie bevægelighed for de varer, der er pålagt punktafgift, og for at indføre et indre marked på dette område. |
| --- | --- |

(-1)

Tretten år efter udløbet af den i artikel 14 i EF-traktaten fastsatte periode er målsætningen heri stadig ikke opfyldt for tobak, alkoholholdige drikkevarer og mineralolier. Der må gøres en fornyet indsats for at øge den frie bevægelighed for de varer, der er pålagt punktafgift, og for at indføre et indre marked på dette område.

| (2) | Siden da har man kunnet konstatere, at selv om tallene for bevægelser inden for Fællesskabet af varer, for hvilke der er erlagt afgifter, stadig er forholdsvis beskedne, har flere og flere erhvervsdrivende
  og privatpersoner
  siden denne første undersøgelse
  forsøgt
  at fortolke bestemmelserne i artikel 7 til 10 på en sådan måde, at de kan legitimere en handelspraksis, der gør det muligt at erlægge punktafgiften i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes. Desuden har stigningen i antallet af internettransaktioner samt afskaffelsen af det toldfrie salg for personer, der rejser inden for Fællesskabets grænser, ført til en øget anvendelse af de ovennævnte bestemmelser. Med udgangspunkt i en ny undersøgelse, der blev indledt i januar 2002, og som henvendte sig såvel til de nationale administrationer som de berørte dele af erhvervslivet, har Kommissionen udarbejdet en rapport om anvendelsen af artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Siden da har man kunnet konstatere, at selv om tallene for bevægelser inden for Fællesskabet af varer, for hvilke der er erlagt afgifter, stadig er forholdsvis beskedne, har flere og flere erhvervsdrivende
  og privatpersoner
  siden denne første undersøgelse
  forsøgt
  at fortolke bestemmelserne i artikel 7 til 10 på en sådan måde, at de kan legitimere en handelspraksis, der gør det muligt at erlægge punktafgiften i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes. Desuden har stigningen i antallet af internettransaktioner samt afskaffelsen af det toldfrie salg for personer, der rejser inden for Fællesskabets grænser, ført til en øget anvendelse af de ovennævnte bestemmelser. Med udgangspunkt i en ny undersøgelse, der blev indledt i januar 2002, og som henvendte sig såvel til de nationale administrationer som de berørte dele af erhvervslivet, har Kommissionen udarbejdet en rapport om anvendelsen af artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF.

| (2) | Siden da har man kunnet konstatere, at selv om tallene for bevægelser inden for Fællesskabet af varer, for hvilke der er erlagt afgifter, stadig er forholdsvis beskedne, har flere og flere erhvervsdrivende siden denne første undersøgelse
  prøvet
  at fortolke bestemmelserne i artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF på en sådan måde, at de kan legitimere en handelspraksis, der gør det muligt at erlægge punktafgiften i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes
  , ligesom et stigende antal privatpersoner i en anden medlemsstat køber varer til egen brug, for hvilke der på lovlig vis betales punktafgift i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes
  . Desuden har stigningen i antallet af internettransaktioner samt afskaffelsen af det toldfrie salg for personer, der rejser inden for Fællesskabets grænser, ført til en øget anvendelse af de ovennævnte bestemmelser. Med udgangspunkt i en ny undersøgelse, der blev indledt i januar 2002, og som henvendte sig såvel til de nationale administrationer som de berørte dele af erhvervslivet, har Kommissionen udarbejdet en rapport om anvendelsen af artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Siden da har man kunnet konstatere, at selv om tallene for bevægelser inden for Fællesskabet af varer, for hvilke der er erlagt afgifter, stadig er forholdsvis beskedne, har flere og flere erhvervsdrivende siden denne første undersøgelse
  prøvet
  at fortolke bestemmelserne i artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF på en sådan måde, at de kan legitimere en handelspraksis, der gør det muligt at erlægge punktafgiften i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes
  , ligesom et stigende antal privatpersoner i en anden medlemsstat køber varer til egen brug, for hvilke der på lovlig vis betales punktafgift i den medlemsstat, hvor varerne anskaffes
  . Desuden har stigningen i antallet af internettransaktioner samt afskaffelsen af det toldfrie salg for personer, der rejser inden for Fællesskabets grænser, ført til en øget anvendelse af de ovennævnte bestemmelser. Med udgangspunkt i en ny undersøgelse, der blev indledt i januar 2002, og som henvendte sig såvel til de nationale administrationer som de berørte dele af erhvervslivet, har Kommissionen udarbejdet en rapport om anvendelsen af artikel 7 til 10 i direktiv 92/12/EØF.

| (6) | I artikel 7 skelnes der mellem forskellige situationer, hvor punktafgiftspligtige varer, der allerede er overgået til forbrug i en medlemsstat, oplægges i erhvervsmæssigt øjemed i en anden medlemsstat, men det fremgår ikke klart, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften i bestemmelsesmedlemsstaten i de forskellige situationer. Man bør derfor for hver enkelt af de relevante situationer utvetydigt fastslå, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften, samt hvilke forpligtelser der skal overholdes i bestemmelsesmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 7 skelnes der mellem forskellige situationer, hvor punktafgiftspligtige varer, der allerede er overgået til forbrug i en medlemsstat, oplægges i erhvervsmæssigt øjemed i en anden medlemsstat, men det fremgår ikke klart, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften i bestemmelsesmedlemsstaten i de forskellige situationer. Man bør derfor for hver enkelt af de relevante situationer utvetydigt fastslå, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften, samt hvilke forpligtelser der skal overholdes i bestemmelsesmedlemsstaten.

| (6) | I artikel 7 skelnes der mellem forskellige situationer, hvor punktafgiftspligtige varer, der allerede er overgået til forbrug i en medlemsstat, oplægges i erhvervsmæssigt øjemed i en anden medlemsstat, men det fremgår ikke klart, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften i bestemmelsesmedlemsstaten i de forskellige situationer. Man bør derfor for hver enkelt af de relevante situationer utvetydigt fastslå, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften, samt hvilke forpligtelser der skal overholdes i bestemmelsesmedlemsstaten
  med henblik på en harmonisering af medlemsstaternes nationale lovgivning på dette område
  . |
| --- | --- |

(6)

I artikel 7 skelnes der mellem forskellige situationer, hvor punktafgiftspligtige varer, der allerede er overgået til forbrug i en medlemsstat, oplægges i erhvervsmæssigt øjemed i en anden medlemsstat, men det fremgår ikke klart, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften i bestemmelsesmedlemsstaten i de forskellige situationer. Man bør derfor for hver enkelt af de relevante situationer utvetydigt fastslå, hvem der er ansvarlig for erlæggelse af punktafgiften, samt hvilke forpligtelser der skal overholdes i bestemmelsesmedlemsstaten
  med henblik på en harmonisering af medlemsstaternes nationale lovgivning på dette område
  .

| (7) | I disse situationer bør man endvidere forenkle de forpligtelser, der skal overholdes af personer, der ikke er etableret i den medlemsstat, hvor varerne oplægges, men som er ansvarlige for erlæggelsen af punktafgiften, samtidig med at man giver de berørte medlemsstaters myndigheder mulighed for at udøve en mere effektiv kontrol med varebevægelser. |
| --- | --- |

(7)

I disse situationer bør man endvidere forenkle de forpligtelser, der skal overholdes af personer, der ikke er etableret i den medlemsstat, hvor varerne oplægges, men som er ansvarlige for erlæggelsen af punktafgiften, samtidig med at man giver de berørte medlemsstaters myndigheder mulighed for at udøve en mere effektiv kontrol med varebevægelser.

| (7) | I disse situationer bør man endvidere forenkle de forpligtelser, der skal overholdes af personer, der ikke er etableret i den medlemsstat, hvor varerne oplægges, men som er ansvarlige for erlæggelsen af punktafgiften, samtidig med at man giver de berørte medlemsstaters myndigheder mulighed for at udøve en mere effektiv kontrol med varebevægelser
  med henblik på at gennemføre det indre marked med hensyn til punktafgifter
  . |
| --- | --- |

(7)

I disse situationer bør man endvidere forenkle de forpligtelser, der skal overholdes af personer, der ikke er etableret i den medlemsstat, hvor varerne oplægges, men som er ansvarlige for erlæggelsen af punktafgiften, samtidig med at man giver de berørte medlemsstaters myndigheder mulighed for at udøve en mere effektiv kontrol med varebevægelser
  med henblik på at gennemføre det indre marked med hensyn til punktafgifter
  .

| (13) | Medlemsstaternes mulighed for at operere med vejledende niveauer med henblik på at kunne fastslå, om varer oplægges i erhvervsmæssigt øjemed eller til privatpersoners egen brug, bør udgå.
  Disse vejledende restriktioner kan i øvrigt aldrig i sig selv af myndighederne bruges til at retfærdiggøre en beslutning om, at en oplægning af punktafgiftsbelagte varer er af erhvervsmæssig karakter
  . Vejledende restriktioner skal derfor kun ses som retningslinjer, som myndigheder giver deres embedsmænd i forbindelse med kontrol. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaternes mulighed for at operere med vejledende niveauer med henblik på at kunne fastslå, om varer oplægges i erhvervsmæssigt øjemed eller til privatpersoners egen brug, bør udgå.
  Disse vejledende restriktioner kan i øvrigt aldrig i sig selv af myndighederne bruges til at retfærdiggøre en beslutning om, at en oplægning af punktafgiftsbelagte varer er af erhvervsmæssig karakter
  . Vejledende restriktioner skal derfor kun ses som retningslinjer, som myndigheder giver deres embedsmænd i forbindelse med kontrol.

| (13) | Medlemsstaternes mulighed for at operere med vejledende niveauer med henblik på at kunne fastslå, om varer oplægges i erhvervsmæssigt øjemed eller til privatpersoners egen brug, bør udgå.
  Disse vejledende restriktioner er alt for ofte blevet anvendt som obligatoriske begrænsninger i nogle medlemsstater og har i praksis ført til forskelsbehandling, hvilket er i strid med principperne for det indre marked.
  Vejledende restriktioner skal derfor kun ses som retningslinjer, som myndigheder giver deres embedsmænd i forbindelse med kontrol
  og bør ikke være det eneste kriterium, der anvendes til at fastslå, om punktafgiftspligtige varer oplægges til privatpersoners egen brug eller i erhvervsmæssigt øjemed. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaternes mulighed for at operere med vejledende niveauer med henblik på at kunne fastslå, om varer oplægges i erhvervsmæssigt øjemed eller til privatpersoners egen brug, bør udgå.
  Disse vejledende restriktioner er alt for ofte blevet anvendt som obligatoriske begrænsninger i nogle medlemsstater og har i praksis ført til forskelsbehandling, hvilket er i strid med principperne for det indre marked.
  Vejledende restriktioner skal derfor kun ses som retningslinjer, som myndigheder giver deres embedsmænd i forbindelse med kontrol
  og bør ikke være det eneste kriterium, der anvendes til at fastslå, om punktafgiftspligtige varer oplægges til privatpersoners egen brug eller i erhvervsmæssigt øjemed.

| (14) | Artikel 9, stk. 3, bør udgå, eftersom det ikke er formålstjenligt at bibeholde en fiskal bestemmelse, der giver medlemsstaterne mulighed for at fravige det i artikel 8 indeholdte princip i forbindelse med sikkerhed hvad angår transport af mineralolier. |
| --- | --- |

(14)

Artikel 9, stk. 3, bør udgå, eftersom det ikke er formålstjenligt at bibeholde en fiskal bestemmelse, der giver medlemsstaterne mulighed for at fravige det i artikel 8 indeholdte princip i forbindelse med sikkerhed hvad angår transport af mineralolier.

udgår

2.   
  For at kunne afgøre, om de
  i artikel 8 omhandlede varer er bestemt til erhvervsmæssige formål,
  skal medlemsstaterne tage hensyn
  til følgende:

2.   
  De
  i artikel 8 omhandlede varer
  anses for at være erhvervet af privatpersoner til egen brug, medmindre det kan godtgøres, at de
  er bestemt til erhvervsmæssige formål,
  under hensyntagen
  til følgende:

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2004/106/EF (EFT L 359 af 4.12.2004, s. 30).

P6_TA(2005)0227

Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

Europa-Parlamentets beslutning om de fremskridt, der er gjort i 2004 med hensyn til skabelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der erindrer om sine seneste beslutninger af 11. marts 2004 (1) og af 14. oktober 2004 (2), hvor det gjorde status over gennemførelsen af Tampere-programmet og fremsatte sine første henstillinger til Det Europæiske Råd, som den 5. november 2004 vedtog Haag-programmet med retningslinjer for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i de kommende fem år, |
| --- | --- |

A.

der erindrer om sine seneste beslutninger af 11. marts 2004 (1) og af 14. oktober 2004 (2), hvor det gjorde status over gennemførelsen af Tampere-programmet og fremsatte sine første henstillinger til Det Europæiske Råd, som den 5. november 2004 vedtog Haag-programmet med retningslinjer for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i de kommende fem år,

| B. | der henviser til drøftelsen den 11. april 2005 og til Rådets og Kommissionens svar på mundtlige forespørgsler (B6-0164/2005 og B6-0165/2005), |
| --- | --- |

B.

der henviser til drøftelsen den 11. april 2005 og til Rådets og Kommissionens svar på mundtlige forespørgsler (B6-0164/2005 og B6-0165/2005),

| C. | der henviser til, at sidste års ønskede fremskridt med hensyn til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - bortset fra overgangen til den fælles beslutningstagning for en del af de planlagte foranstaltninger vedrørende ulovlig indvandring - ikke fandt sted, herunder heller ikke med hensyn til vigtige udviklinger på andre områder af fællesskabssamarbejdet eller det mellemstatslige samarbejde om forsvars- eller sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sidste års ønskede fremskridt med hensyn til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - bortset fra overgangen til den fælles beslutningstagning for en del af de planlagte foranstaltninger vedrørende ulovlig indvandring - ikke fandt sted, herunder heller ikke med hensyn til vigtige udviklinger på andre områder af fællesskabssamarbejdet eller det mellemstatslige samarbejde om forsvars- eller sikkerhedspolitik,

| D. | der tager til efterretning, at denne tiltagende blokering ligeledes kan konstateres i Det Europæiske Råd, som i 2004 ved tre lejligheder er stødt på vanskeligheder ved at gennemføre Unions afgørelser, navnlig hvad angår politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, og især bekæmpelse af terrorisme og international kriminalitet, |
| --- | --- |

D.

der tager til efterretning, at denne tiltagende blokering ligeledes kan konstateres i Det Europæiske Råd, som i 2004 ved tre lejligheder er stødt på vanskeligheder ved at gennemføre Unions afgørelser, navnlig hvad angår politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, og især bekæmpelse af terrorisme og international kriminalitet,

| E. | der er bekymret over, at ni af de gamle og seks af de nye medlemsstater trods gentagne opfordringer endnu ikke har ratificeret konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater, og at elleve lande endnu ikke har ratificeret protokollen af 27. november 2003 til Europol-konventionen, |
| --- | --- |

E.

der er bekymret over, at ni af de gamle og seks af de nye medlemsstater trods gentagne opfordringer endnu ikke har ratificeret konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater, og at elleve lande endnu ikke har ratificeret protokollen af 27. november 2003 til Europol-konventionen,

| F. | der er foruroliget over de forsinkelser og vanskeligheder, som medlemsstaterne har givet anledning til i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske arrestordre, og over deres tilbageholdenhed med at tage initiativer til retshjælp eller mægling i civile sager, som nogle medlemsstater foretrækker at begrænse til grænseoverskridende sager; alt sammen elementer, som vidner om den liden tillid, der kendetegner forholdet mellem medlemsstaterne, |
| --- | --- |

F.

der er foruroliget over de forsinkelser og vanskeligheder, som medlemsstaterne har givet anledning til i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske arrestordre, og over deres tilbageholdenhed med at tage initiativer til retshjælp eller mægling i civile sager, som nogle medlemsstater foretrækker at begrænse til grænseoverskridende sager; alt sammen elementer, som vidner om den liden tillid, der kendetegner forholdet mellem medlemsstaterne,

| G. | der henviser til, at visse medlemsstater for at komme ud af denne blokering har udviklet forskellige former for samarbejde uden for traktaternes ramme som f.eks. G5 eller »næsten besluttende« organer som f.eks. FATF vedrørende hvidvaskning af penge, Dublin-gruppen til bekæmpelse af narkotika eller Bern-gruppen til udveksling af oplysninger, som alle er instanser, der ikke er underlagt nogen demokratisk kontrol; der er overbevist om, at hvis det er ønskværdigt og hensigtsmæssigt at gå hurtigere frem, bør dette ske i form af »forstærket samarbejde« (som Schengen+), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at visse medlemsstater for at komme ud af denne blokering har udviklet forskellige former for samarbejde uden for traktaternes ramme som f.eks. G5 eller »næsten besluttende« organer som f.eks. FATF vedrørende hvidvaskning af penge, Dublin-gruppen til bekæmpelse af narkotika eller Bern-gruppen til udveksling af oplysninger, som alle er instanser, der ikke er underlagt nogen demokratisk kontrol; der er overbevist om, at hvis det er ønskværdigt og hensigtsmæssigt at gå hurtigere frem, bør dette ske i form af »forstærket samarbejde« (som Schengen+),

| H. | der er overbevist om, at disse elementer påvirker Unionens politiske troværdighed og legitimiteten i dens handlinger på et tidspunkt, hvor den står over for omfattende udfordringer, uanset om det drejer sig om indvandringspolitik, grænsekontrol, fremme af frihedsrettighederne eller bekæmpelse af den internationale kriminalitet og terrorisme, samt om, at det under alle omstændigheder er nødvendigt hurtigst muligt at genoptage arbejdet med at skabe et fælles område, styrke den gensidige tillid mellem de 25 medlemsstater og forberede tiltrædelsen og kandidatlandenes tiltrædelse, |
| --- | --- |

H.

der er overbevist om, at disse elementer påvirker Unionens politiske troværdighed og legitimiteten i dens handlinger på et tidspunkt, hvor den står over for omfattende udfordringer, uanset om det drejer sig om indvandringspolitik, grænsekontrol, fremme af frihedsrettighederne eller bekæmpelse af den internationale kriminalitet og terrorisme, samt om, at det under alle omstændigheder er nødvendigt hurtigst muligt at genoptage arbejdet med at skabe et fælles område, styrke den gensidige tillid mellem de 25 medlemsstater og forberede tiltrædelsen og kandidatlandenes tiltrædelse,

Øjeblikkelig fjernelse af det demokratiske underskud og fremme af en ensartet lovramme i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| 1. | gentager sin opfordring til Rådet om at skabe en ensartet lovramme for politikkerne inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hurtigt overføre det retlige samarbejde og politisamarbejdet til fællesskabsniveau i henhold til TEU's artikel 42 og indføre anvendelse af kvalificeret flertal i Rådet og den fælles beslutningsprocedure for alle politikker inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, jf. TEF's artikel 67; |
| --- | --- |

1.

gentager sin opfordring til Rådet om at skabe en ensartet lovramme for politikkerne inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hurtigt overføre det retlige samarbejde og politisamarbejdet til fællesskabsniveau i henhold til TEU's artikel 42 og indføre anvendelse af kvalificeret flertal i Rådet og den fælles beslutningsprocedure for alle politikker inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, jf. TEF's artikel 67;

| 2. | gør Rådet opmærksom på, at en bevarelse af den nuværende situation under afventning af ratificeringen af forfatningstraktaten ikke blot vil øge det demokratiske underskud, men også gøre det umuligt at træffe afgørelser med 25 medlemsstater og i praksis umuliggøre en kontrol af gennemførelsen af afgørelserne (som det også fremgår af Rådets egne vurderinger); |
| --- | --- |

2.

gør Rådet opmærksom på, at en bevarelse af den nuværende situation under afventning af ratificeringen af forfatningstraktaten ikke blot vil øge det demokratiske underskud, men også gøre det umuligt at træffe afgørelser med 25 medlemsstater og i praksis umuliggøre en kontrol af gennemførelsen af afgørelserne (som det også fremgår af Rådets egne vurderinger);

| 3. | opfordrer derfor Kommissionen til inden september 2005 at udarbejde et forslag til afgørelse på grundlag af EU-traktatens artikel 42, som fastsætter, at handlinger, der henhører under områderne i artikel 29, skal være omfattet af afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og til samtidig at indføre kvalificeret flertal ved vedtagelse af disse aktioner; opfordrer Rådet til at vedtage en ny afgørelse på grundlag af EF-traktatens artikel 67, som fastsætter overgangen til den fælles beslutningsprocedure, jf. afsnit IV, og til at ophæve begrænsningen af Domstolens beføjelser; |
| --- | --- |

3.

opfordrer derfor Kommissionen til inden september 2005 at udarbejde et forslag til afgørelse på grundlag af EU-traktatens artikel 42, som fastsætter, at handlinger, der henhører under områderne i artikel 29, skal være omfattet af afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og til samtidig at indføre kvalificeret flertal ved vedtagelse af disse aktioner; opfordrer Rådet til at vedtage en ny afgørelse på grundlag af EF-traktatens artikel 67, som fastsætter overgangen til den fælles beslutningsprocedure, jf. afsnit IV, og til at ophæve begrænsningen af Domstolens beføjelser;

| 4. | opfordrer Rådet til snarest muligt at ændre sin forretningsorden med henblik på at gøre alle forberedende retsakter tilgængelige, herunder juridiske udtalelser, der er udarbejdet i denne sammenhæng, således som der er blevet anmodet om gentagne gange af Europa-Parlamentet og i sagerne C-52/05 P og C-39/05 P, samt medlemsstaternes holdninger, og til at tillade, at drøftelserne og behandlingerne om disse spørgsmål offentliggøres, især sager angående et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; anmoder sit kompetente udvalg om at undersøge, hvorvidt det ville være hensigtsmæssigt at gribe ind i disse sager for at sikre gennemskuelighed, når der vedtages foranstaltninger, der berører europæiske borgere; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til snarest muligt at ændre sin forretningsorden med henblik på at gøre alle forberedende retsakter tilgængelige, herunder juridiske udtalelser, der er udarbejdet i denne sammenhæng, således som der er blevet anmodet om gentagne gange af Europa-Parlamentet og i sagerne C-52/05 P og C-39/05 P, samt medlemsstaternes holdninger, og til at tillade, at drøftelserne og behandlingerne om disse spørgsmål offentliggøres, især sager angående et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; anmoder sit kompetente udvalg om at undersøge, hvorvidt det ville være hensigtsmæssigt at gribe ind i disse sager for at sikre gennemskuelighed, når der vedtages foranstaltninger, der berører europæiske borgere;

| 5. | gør Rådet opmærksom på nødvendigheden af, at ethvert fremskridt, der gøres inden for skabelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, sker med henblik på et loyalt samarbejde med Europa-Parlamentet og under overholdelse af det demokratiske princip om, at Europa-Parlamentet skal inddrages i udarbejdelse af den europæiske lovgivning fra arbejdets begyndelse og ikke først til sidst, når der er blevet indgået en politisk aftale; |
| --- | --- |

5.

gør Rådet opmærksom på nødvendigheden af, at ethvert fremskridt, der gøres inden for skabelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, sker med henblik på et loyalt samarbejde med Europa-Parlamentet og under overholdelse af det demokratiske princip om, at Europa-Parlamentet skal inddrages i udarbejdelse af den europæiske lovgivning fra arbejdets begyndelse og ikke først til sidst, når der er blevet indgået en politisk aftale;

| 6. | foreslår Kommissionen at indføre en procedure, som indebærer regelmæssig underretning af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om de eksterne aspekter af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, særlig om forhandlingerne om aftaler og den politiske dialog med tredjelande og internationale organisationer; anmoder Kommissionen om at færdiggøre pilotprojektet »TRANS-JAI«, som skulle gøre det muligt dag for dag at følge arbejde og dokumenter i forbindelse med lovgivningsprocedurer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, forudsat at disse oplysninger og dokumenter er tilgængelige i institutionernes registre; opfordrer de nationale parlamenter til at deltage i dette pilotprojekt ved at indlede det forberedende arbejde for hver lovgivningsprocedure om vedtagelse eller gennemførelse af EU-foranstaltninger på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

6.

foreslår Kommissionen at indføre en procedure, som indebærer regelmæssig underretning af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om de eksterne aspekter af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, særlig om forhandlingerne om aftaler og den politiske dialog med tredjelande og internationale organisationer; anmoder Kommissionen om at færdiggøre pilotprojektet »TRANS-JAI«, som skulle gøre det muligt dag for dag at følge arbejde og dokumenter i forbindelse med lovgivningsprocedurer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, forudsat at disse oplysninger og dokumenter er tilgængelige i institutionernes registre; opfordrer de nationale parlamenter til at deltage i dette pilotprojekt ved at indlede det forberedende arbejde for hver lovgivningsprocedure om vedtagelse eller gennemførelse af EU-foranstaltninger på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til ikke at foregribe Det Europæiske Fællesskabs og Den Europæiske Unions beføjelser inden for internationale aftaler og til at bestræbe sig på at indskrive »tilknytningsbestemmelser« i de internationale konventioner, således at Unionen og Fællesskabet kan tiltræde disse konventioner, eller i det mindste at indskrive »undtagelsesbestemmelser«, således at den gældende fællesskabsret kan bevares i forholdet mellem medlemsstater på de områder, som konventionerne finder anvendelse på; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til ikke at foregribe Det Europæiske Fællesskabs og Den Europæiske Unions beføjelser inden for internationale aftaler og til at bestræbe sig på at indskrive »tilknytningsbestemmelser« i de internationale konventioner, således at Unionen og Fællesskabet kan tiltræde disse konventioner, eller i det mindste at indskrive »undtagelsesbestemmelser«, således at den gældende fællesskabsret kan bevares i forholdet mellem medlemsstater på de områder, som konventionerne finder anvendelse på;

| 8. | opfordrer alle Unionens institutioner til at fastholde en åben, synlig og regelmæssig dialog med repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet samt til at fremme og lette borgernes deltagelse i det offentlige liv; anmoder Kommissionen om snarest muligt at stille forslag om at træffe konkrete foranstaltninger i denne retning; |
| --- | --- |

8.

opfordrer alle Unionens institutioner til at fastholde en åben, synlig og regelmæssig dialog med repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet samt til at fremme og lette borgernes deltagelse i det offentlige liv; anmoder Kommissionen om snarest muligt at stille forslag om at træffe konkrete foranstaltninger i denne retning;

Frihed, sikkerhed, retfærdighed og solidaritet

| 9. | mener, at foranstaltninger i forbindelse med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed bør integreres i fællesskabsrammen, ikke kun ud fra et juridisk synspunkt, men også hvad angår de politiske mål, som skal gennemføres i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne og borgerne. Med henblik herpå bør Rådet (retlige og indre anliggender) fjerne afgrænsningerne mellem sine arbejdsområder og navnlig samarbejde med henholdsvis:






  — | Rådet (udvikling, almindelige anliggender og sociale anliggender) om fastlæggelse af indvandringspolitik, integrationspolitik og tilbagetagelse |
| --- | --- | --- |

9.

mener, at foranstaltninger i forbindelse med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed bør integreres i fællesskabsrammen, ikke kun ud fra et juridisk synspunkt, men også hvad angår de politiske mål, som skal gennemføres i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne og borgerne. Med henblik herpå bør Rådet (retlige og indre anliggender) fjerne afgrænsningerne mellem sine arbejdsområder og navnlig samarbejde med henholdsvis:

—

Rådet (udvikling, almindelige anliggender og sociale anliggender) om fastlæggelse af indvandringspolitik, integrationspolitik og tilbagetagelse

| — | Rådet (budget og almindelige anliggender) om fastlæggelse af foranstaltninger for finansiel solidaritet både under gennemførelse af systemer til grænsekontrol og asylpolitik og tilbagesendelsespolitik og om infrastrukturer og nødvendige ressourcer til civilbeskyttelse og forebyggelse af katastrofer og terrorattentater; |
| --- | --- |

—

Rådet (budget og almindelige anliggender) om fastlæggelse af foranstaltninger for finansiel solidaritet både under gennemførelse af systemer til grænsekontrol og asylpolitik og tilbagesendelsespolitik og om infrastrukturer og nødvendige ressourcer til civilbeskyttelse og forebyggelse af katastrofer og terrorattentater;

Integrere styrkelsen af de grundlæggende rettigheder

| 10. | gentager sin overbevisning om, at gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed kræver et endnu større engagement fra de europæiske og nationale institutioners side for at fremme det højeste niveau af beskyttelse af de grundlæggende rettigheder både for menneskenes skyld og for efterfølgende at undgå enhver forsinkelse eller nægtelse af gennemførelse af de vedtagne foranstaltninger; foreslår:






  — | at alle nye forslag til retsakter, særlig inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, ledsages af en begrundet vurdering af deres virkninger på de grundlæggende rettigheder; opfordrer i øvrigt kommissærernes arbejdsgruppe om grundlæggende rettigheder til regelmæssigt at underrette Udvalget om Frihedsrettigheder om sit arbejde samt til at sikre en god koordinering af deres respektive arbejde |
| --- | --- | --- |

10.

gentager sin overbevisning om, at gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed kræver et endnu større engagement fra de europæiske og nationale institutioners side for at fremme det højeste niveau af beskyttelse af de grundlæggende rettigheder både for menneskenes skyld og for efterfølgende at undgå enhver forsinkelse eller nægtelse af gennemførelse af de vedtagne foranstaltninger; foreslår:

—

at alle nye forslag til retsakter, særlig inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, ledsages af en begrundet vurdering af deres virkninger på de grundlæggende rettigheder; opfordrer i øvrigt kommissærernes arbejdsgruppe om grundlæggende rettigheder til regelmæssigt at underrette Udvalget om Frihedsrettigheder om sit arbejde samt til at sikre en god koordinering af deres respektive arbejde

| — | at Parlamentet får de samme rettigheder som Rådet, når Kommissionen vedtager foranstaltninger til gennemførelse af Kommissionens og Unionens retsakter, når disse akter kan vedrøre de grundlæggende rettigheder, som det ofte er tilfældet inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

at Parlamentet får de samme rettigheder som Rådet, når Kommissionen vedtager foranstaltninger til gennemførelse af Kommissionens og Unionens retsakter, når disse akter kan vedrøre de grundlæggende rettigheder, som det ofte er tilfældet inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | at de kommende årlige debatter i Parlamentet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed også giver anledning til at gøre status over beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder inden for Unionen på grundlag af rapporter om bestemte emner, som er skrevet til formålet dels af Kommissionen inden for rammerne af den i EF-traktatens artikel 212 omhandlede rapport og dels af agenturet for grundlæggende rettigheder som foreslået i Parlamentets beslutning af 26. maj 2005 om fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (3); |
| --- | --- |

—

at de kommende årlige debatter i Parlamentet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed også giver anledning til at gøre status over beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder inden for Unionen på grundlag af rapporter om bestemte emner, som er skrevet til formålet dels af Kommissionen inden for rammerne af den i EF-traktatens artikel 212 omhandlede rapport og dels af agenturet for grundlæggende rettigheder som foreslået i Parlamentets beslutning af 26. maj 2005 om fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (3);

| 11. | mener, at følgende foranstaltninger er vigtige for at fremme de grundlæggende rettigheder:






  — | vedtagelse af passende foranstaltninger til fremme af integration af minoriteter og bekæmpelse af alle former for diskrimination (EF-traktatens artikel 13), herunder vedtagelse, efter fornyet høring af Parlamentet, af rammeafgørelsen om racisme og fremmedhad |
| --- | --- | --- |

11.

mener, at følgende foranstaltninger er vigtige for at fremme de grundlæggende rettigheder:

—

vedtagelse af passende foranstaltninger til fremme af integration af minoriteter og bekæmpelse af alle former for diskrimination (EF-traktatens artikel 13), herunder vedtagelse, efter fornyet høring af Parlamentet, af rammeafgørelsen om racisme og fremmedhad

| — | udvikling i samarbejde med medlemsstaterne af et program om kvalitet i retsplejen i Europa i overensstemmelse med Parlamentets henstilling til Rådet af 22. februar 2005 om kvalitet i retsplejen og harmonisering af medlemsstaternes straffelovgivning (4) |
| --- | --- |

—

udvikling i samarbejde med medlemsstaterne af et program om kvalitet i retsplejen i Europa i overensstemmelse med Parlamentets henstilling til Rådet af 22. februar 2005 om kvalitet i retsplejen og harmonisering af medlemsstaternes straffelovgivning (4)

| — | vedtagelse af fælles foranstaltninger om adgang til civil- og strafferet i Europa (for at undgå dobbeltstandarder for tvister på tværs af landegrænserne) |
| --- | --- |

—

vedtagelse af fælles foranstaltninger om adgang til civil- og strafferet i Europa (for at undgå dobbeltstandarder for tvister på tværs af landegrænserne)

| — | styrkelse af retsplejegarantierne under retssager; opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage rammeafgørelsen på dette område med behørigt hensyn til Parlamentets udtalelse; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2005 at fremlægge de bebudede lovforslag om:






  - | gensidig anerkendelse under processens indledende fase |
| --- | --- | --- |

—

styrkelse af retsplejegarantierne under retssager; opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage rammeafgørelsen på dette område med behørigt hensyn til Parlamentets udtalelse; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2005 at fremlægge de bebudede lovforslag om:

*

gensidig anerkendelse under processens indledende fase

| * | foranstaltninger til kontrol, som ikke medfører frihedsberøvelse |
| --- | --- |

*

foranstaltninger til kontrol, som ikke medfører frihedsberøvelse

| * | princippet om »ne bis in idem in absentia« |
| --- | --- |

*

princippet om »ne bis in idem in absentia«

| * | retfærdig behandling ved indsamling og anvendelse af bevismateriale |
| --- | --- |

*

retfærdig behandling ved indsamling og anvendelse af bevismateriale

| * | rettigheder som følge af uskyldsformodningen |
| --- | --- |

*

rettigheder som følge af uskyldsformodningen

| — | indførelse af solidaritetsforanstaltninger over for ofre, særlig når det drejer sig om børn |
| --- | --- |

—

indførelse af solidaritetsforanstaltninger over for ofre, særlig når det drejer sig om børn

| — | at EU formelt genoptager de europæiske etiske regler for politiet (5), som allerede er uformelt bekræftet af Rådet (retlige og indre anliggender) den 28. oktober 2004 (6), og at Cepols rolle styrkes; |
| --- | --- |

—

at EU formelt genoptager de europæiske etiske regler for politiet (5), som allerede er uformelt bekræftet af Rådet (retlige og indre anliggender) den 28. oktober 2004 (6), og at Cepols rolle styrkes;

Fastlægge præcise målsætninger for EU og for dens medlemsstater

| 12. | opfordrer Kommissionen til at forelægge det næste Europæiske Råd et program om gennemførelse af Haag-programmet, som:






  — | anfører de præcise målsætninger, som ønskes gennemført med medlemsstaternes tilslutning i løbet af de næste fem år med henblik på kriminalitetsbekæmpelse, personbeskyttelse og styrkelse af frihedsrettighederne |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at forelægge det næste Europæiske Råd et program om gennemførelse af Haag-programmet, som:

—

anfører de præcise målsætninger, som ønskes gennemført med medlemsstaternes tilslutning i løbet af de næste fem år med henblik på kriminalitetsbekæmpelse, personbeskyttelse og styrkelse af frihedsrettighederne

| — | foreslår en gennemsigtig mekanisme til opfølgning på europæisk og nationalt plan af gennemførelsen af disse målsætninger og en passende analyse af eventuelle mangler |
| --- | --- |

—

foreslår en gennemsigtig mekanisme til opfølgning på europæisk og nationalt plan af gennemførelsen af disse målsætninger og en passende analyse af eventuelle mangler

Retfærdighed

| 13. | erindrer om, at det strafferetlige samarbejde bygger dels på princippet om gensidig tillid mellem de retslige myndigheder og borgerne og mellem de enkelte retslige myndigheder samt dels på princippet om gensidig anerkendelse: disse målsætninger opnås ved udarbejdelse af fælles regler og bedre udveksling af oplysninger mellem de pågældende parter samt ved at uddanne dommere i europæiske anliggender; på dette område er det nødvendigt at styrke Eurojust med det formål at skabe en europæisk anklagemyndighed; |
| --- | --- |

13.

erindrer om, at det strafferetlige samarbejde bygger dels på princippet om gensidig tillid mellem de retslige myndigheder og borgerne og mellem de enkelte retslige myndigheder samt dels på princippet om gensidig anerkendelse: disse målsætninger opnås ved udarbejdelse af fælles regler og bedre udveksling af oplysninger mellem de pågældende parter samt ved at uddanne dommere i europæiske anliggender; på dette område er det nødvendigt at styrke Eurojust med det formål at skabe en europæisk anklagemyndighed;

| 14. | ønsker forfølgelse af fremskridt inden for civil- og strafferetligt samarbejde, særlig inden for familie- og handelsret; |
| --- | --- |

14.

ønsker forfølgelse af fremskridt inden for civil- og strafferetligt samarbejde, særlig inden for familie- og handelsret;

Migrations- og asylpolitik og politik om grænsepassage

| 15. | anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag om en overvågningsmekanisme, der supplerer den eksisterende mekanisme til evaluering inden for Schengen fra udgangen af 2006; |
| --- | --- |

15.

anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag om en overvågningsmekanisme, der supplerer den eksisterende mekanisme til evaluering inden for Schengen fra udgangen af 2006;

| 16. | anmoder om en reel europæisk asyl- og indvandringspolitik, som er retfærdig, og som respekterer indvandrernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

16.

anmoder om en reel europæisk asyl- og indvandringspolitik, som er retfærdig, og som respekterer indvandrernes grundlæggende rettigheder;

| 17. | modsætter sig eksternalisering af asyl- og indvandringspolitikkerne og oprettelse af modtagelseslejre for indvandrere uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

17.

modsætter sig eksternalisering af asyl- og indvandringspolitikkerne og oprettelse af modtagelseslejre for indvandrere uden for Den Europæiske Union;

| 18. | anmoder Kommissionen og Rådet om, at den aftale mellem EU og Libyen om udvidet samarbejde på indvandringsområdet, som netop er vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) ikke tillader kollektive udvisninger eller administrative tilbageholdelser på steder, hvor de grundlæggende rettigheder åbenlyst krænkes, og at den anerkender asylansøgernes rettigheder også i Libyen i overensstemmelse med Genève-konventionen; |
| --- | --- |

18.

anmoder Kommissionen og Rådet om, at den aftale mellem EU og Libyen om udvidet samarbejde på indvandringsområdet, som netop er vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) ikke tillader kollektive udvisninger eller administrative tilbageholdelser på steder, hvor de grundlæggende rettigheder åbenlyst krænkes, og at den anerkender asylansøgernes rettigheder også i Libyen i overensstemmelse med Genève-konventionen;

| 19. | erindrer om nødvendigheden af en fælles indvandringspolitik, som ikke kun begrænser sig til bekæmpelse af ulovlig indvandring; anmoder om, at der øjeblikkeligt iværksættes en politik for lovlig indvandring; |
| --- | --- |

19.

erindrer om nødvendigheden af en fælles indvandringspolitik, som ikke kun begrænser sig til bekæmpelse af ulovlig indvandring; anmoder om, at der øjeblikkeligt iværksættes en politik for lovlig indvandring;

| 20. | erindrer om, at en europæisk indvandringspolitik bør kombineres med en europæisk integrationspolitik, der bl.a. giver mulighed for integration på arbejdsmarkedet under ordnede forhold, ret til undervisning og uddannelse, adgang til sociale og sundhedsmæssige tjenesteydelser og deltagelse i det sociale, kulturelle og politiske liv; |
| --- | --- |

20.

erindrer om, at en europæisk indvandringspolitik bør kombineres med en europæisk integrationspolitik, der bl.a. giver mulighed for integration på arbejdsmarkedet under ordnede forhold, ret til undervisning og uddannelse, adgang til sociale og sundhedsmæssige tjenesteydelser og deltagelse i det sociale, kulturelle og politiske liv;

| 21. | noterer sig Kommissionens grønbog om en EU-metode til at styrke økonomisk migration (KOM(2004)0811); erindrer om, at den økonomiske indvandring i Europa ikke bør begrænses til det europæiske arbejdsmarkeds behov, men også bør tage hensyn til alle typer indvandring, herunder også familiesammenføring; ønsker oprigtigt, at den økonomiske indvandring i Europa understøttes af en udvidet harmonisering af regler for indrejsetilladelse for indvandrere i Den Europæiske Union og bliver en faktor i bekæmpelsen af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

21.

noterer sig Kommissionens grønbog om en EU-metode til at styrke økonomisk migration (KOM(2004)0811); erindrer om, at den økonomiske indvandring i Europa ikke bør begrænses til det europæiske arbejdsmarkeds behov, men også bør tage hensyn til alle typer indvandring, herunder også familiesammenføring; ønsker oprigtigt, at den økonomiske indvandring i Europa understøttes af en udvidet harmonisering af regler for indrejsetilladelse for indvandrere i Den Europæiske Union og bliver en faktor i bekæmpelsen af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet;

| 22. | anmoder Den Europæiske Union og medlemsstaterne om at ratificere FN's konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990 og Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner nr. 97 og 143 om vandrende arbejdstagere; anmoder Kommissionen om i afgørelser og rammeafgørelser at overtage alle FN-konventionens bestemmelser; |
| --- | --- |

22.

anmoder Den Europæiske Union og medlemsstaterne om at ratificere FN's konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990 og Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner nr. 97 og 143 om vandrende arbejdstagere; anmoder Kommissionen om i afgørelser og rammeafgørelser at overtage alle FN-konventionens bestemmelser;

| 23. | er alvorligt bekymret over Den Europæiske Unions tilbagesendelsespolitik, særlig de fælles udsendelser med fly; erindrer om, at tilbagetagelsesaftalerne med tredjelande bør baseres på en egentlig dialog og tage hensyn til tredjelandenes behov; denne dialog bør give mulighed for politisk samarbejde og fælles udvikling med henblik på at imødegå årsagerne til indvandringen; |
| --- | --- |

23.

er alvorligt bekymret over Den Europæiske Unions tilbagesendelsespolitik, særlig de fælles udsendelser med fly; erindrer om, at tilbagetagelsesaftalerne med tredjelande bør baseres på en egentlig dialog og tage hensyn til tredjelandenes behov; denne dialog bør give mulighed for politisk samarbejde og fælles udvikling med henblik på at imødegå årsagerne til indvandringen;

| 24. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at personer med behov for beskyttelse får sikker adgang til Unionen, og at deres anmodninger bliver behandlet korrekt, samt til at sikre nøje overholdelse af standarderne for internationale menneskerettigheds- og flygtningelove og særlig af non-refoulement-princippet; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at personer med behov for beskyttelse får sikker adgang til Unionen, og at deres anmodninger bliver behandlet korrekt, samt til at sikre nøje overholdelse af standarderne for internationale menneskerettigheds- og flygtningelove og særlig af non-refoulement-princippet;

| 25. | erindrer Kommissionen, der er traktaternes vogter, om dens pligt til at sørge for, at asylretten overholdes i Den Europæiske Union i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 6 og EF-traktatens artikel 63, da nylige hændelser i forbindelse med kollektiv udvisning fra visse medlemsstater har kastet en skygge over disses overholdelse af deres forpligtelser i henhold til fællesskabsretten; |
| --- | --- |

25.

erindrer Kommissionen, der er traktaternes vogter, om dens pligt til at sørge for, at asylretten overholdes i Den Europæiske Union i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 6 og EF-traktatens artikel 63, da nylige hændelser i forbindelse med kollektiv udvisning fra visse medlemsstater har kastet en skygge over disses overholdelse af deres forpligtelser i henhold til fællesskabsretten;

| 26. | erindrer om nødvendigheden af en fælles indvandrings- og asylpolitik, der bygger på indførelse af lovlige indvandringsmuligheder og fastlæggelse af fælles standarder for beskyttelse af indvandreres og asylansøgeres grundlæggende rettigheder i hele Den Europæiske Union, som vedtaget af Det Europæiske Råd i Tampere i 1999 og bekræftet i Haag-programmet; |
| --- | --- |

26.

erindrer om nødvendigheden af en fælles indvandrings- og asylpolitik, der bygger på indførelse af lovlige indvandringsmuligheder og fastlæggelse af fælles standarder for beskyttelse af indvandreres og asylansøgeres grundlæggende rettigheder i hele Den Europæiske Union, som vedtaget af Det Europæiske Råd i Tampere i 1999 og bekræftet i Haag-programmet;

| 27. | gentager sine store forbehold over for valget af den laveste fællesnævner i forslaget til Rådets direktiv om asylprocedurer og anmoder medlemsstaterne om omgående at gennemføre direktiv 2004/83/EF (7); |
| --- | --- |

27.

gentager sine store forbehold over for valget af den laveste fællesnævner i forslaget til Rådets direktiv om asylprocedurer og anmoder medlemsstaterne om omgående at gennemføre direktiv 2004/83/EF (7);

Bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme

| 28. | gentager sin overbevisning om, at enhver sikkerhedspolitik inden for Unionen ikke blot kræver gensidig tillid, men også fastlæggelse af fælles mål og passende ressourcer samt lovsikrede garantier for borgerne; i den forbindelse er det beklageligt:






  — | at der på den ene side endnu ikke findes en europæisk strategi for indre sikkerhed, som fastlægger konkrete mål, ansvar for udførelse, forventede resultater og objektive kriterier til vurdering af resultaterne |
| --- | --- | --- |

28.

gentager sin overbevisning om, at enhver sikkerhedspolitik inden for Unionen ikke blot kræver gensidig tillid, men også fastlæggelse af fælles mål og passende ressourcer samt lovsikrede garantier for borgerne; i den forbindelse er det beklageligt:

—

at der på den ene side endnu ikke findes en europæisk strategi for indre sikkerhed, som fastlægger konkrete mål, ansvar for udførelse, forventede resultater og objektive kriterier til vurdering af resultaterne

| — | at medlemsstaterne på den anden side, til trods for de upræcise mål på europæisk niveau, kræver, at der vedtages omfattende foranstaltninger til indsamling af og adgang til oplysninger, hvad enten de er operative (i overensstemmelse med princippet om oplysningernes tilgængelighed) eller knyttet til menneskenes daglige aktiviteter (rejser, kommunikation); |
| --- | --- |

—

at medlemsstaterne på den anden side, til trods for de upræcise mål på europæisk niveau, kræver, at der vedtages omfattende foranstaltninger til indsamling af og adgang til oplysninger, hvad enten de er operative (i overensstemmelse med princippet om oplysningernes tilgængelighed) eller knyttet til menneskenes daglige aktiviteter (rejser, kommunikation);

| 29. | beslutter i mangel af relevante oplysninger fra Rådet om dette emne at pålægge sit kompetente parlamentariske udvalg at undersøge, hvilke strategiske og operative foranstaltninger der på nuværende tidspunkt er truffet på europæisk niveau for at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet; således bør Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender inden udgangen af 2005 høre:






  — | de ansvarlige fra SITCEN og fra Kommissionens Generaldirektorat for Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed med ansvar for politikkerne for bekæmpelse af organiseret kriminalitet |
| --- | --- | --- |

29.

beslutter i mangel af relevante oplysninger fra Rådet om dette emne at pålægge sit kompetente parlamentariske udvalg at undersøge, hvilke strategiske og operative foranstaltninger der på nuværende tidspunkt er truffet på europæisk niveau for at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet; således bør Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender inden udgangen af 2005 høre:

—

de ansvarlige fra SITCEN og fra Kommissionens Generaldirektorat for Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed med ansvar for politikkerne for bekæmpelse af organiseret kriminalitet

| — | de ansvarlige for Europol, Eurojust og OLAF med henblik på at undersøge det nuværende samarbejde mellem medlemsstaterne og Unionens organer samt de sandsynlige udsigter for dette samarbejde |
| --- | --- |

—

de ansvarlige for Europol, Eurojust og OLAF med henblik på at undersøge det nuværende samarbejde mellem medlemsstaterne og Unionens organer samt de sandsynlige udsigter for dette samarbejde

| — | den ansvarlige for Interpol for at undersøge det nuværende samarbejde mellem Interpol og medlemsstaterne samt EU og dens agenturer eller systemer til udveksling af information |
| --- | --- |

—

den ansvarlige for Interpol for at undersøge det nuværende samarbejde mellem Interpol og medlemsstaterne samt EU og dens agenturer eller systemer til udveksling af information

| — | nationale juridiske myndigheder og politimyndigheder med henblik på at undersøge det faktiske omfang af samarbejdet mellem medlemsstaterne, mellem disse og EU og dens agenturer (udveksling af oplysninger, fælles hold, bilaterale aftaler) |
| --- | --- |

—

nationale juridiske myndigheder og politimyndigheder med henblik på at undersøge det faktiske omfang af samarbejdet mellem medlemsstaterne, mellem disse og EU og dens agenturer (udveksling af oplysninger, fælles hold, bilaterale aftaler)

| — | repræsentanter for de nationale parlamenter med ansvar for de ovennævnte emner; |
| --- | --- |

—

repræsentanter for de nationale parlamenter med ansvar for de ovennævnte emner;

| 30. | anmoder Kommissionen om,






  — | at forelægge et nyt fælles retsgrundlag for Europol, inden forfatningstraktaten træder i kraft, og foreslå udvidede former for samarbejde mellem Europol og Eurojust samt passende former for kontrol af disse to organer fra Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters side |
| --- | --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om,

—

at forelægge et nyt fælles retsgrundlag for Europol, inden forfatningstraktaten træder i kraft, og foreslå udvidede former for samarbejde mellem Europol og Eurojust samt passende former for kontrol af disse to organer fra Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters side

| — | at forelægge retsgrundlaget for udarbejdelse af en europæisk liste over personer, grupper og aktiviteter, som er genstand for restriktive foranstaltninger, hvad angår bekæmpelse af terrorisme, og over personer, som kan udgøre en fare for den offentlige orden (Schengen-konventionens artikel 96 og 99); |
| --- | --- |

—

at forelægge retsgrundlaget for udarbejdelse af en europæisk liste over personer, grupper og aktiviteter, som er genstand for restriktive foranstaltninger, hvad angår bekæmpelse af terrorisme, og over personer, som kan udgøre en fare for den offentlige orden (Schengen-konventionens artikel 96 og 99);

Generel overvågningspolitik og krav om forholdsmæssighed og databeskyttelse

| 31. | deler Det Europæiske Råds synspunkt om en rationel styring af de informationer, som Unionen og medlemsstaterne er i besiddelse af; minder imidlertid om, at alle disse it-systemer til behandling af oplysninger, der kan være relevante for Unionens sikkerhedspolitik, er blevet udviklet til bestemte formål under overholdelse af princippet om proportionalitet, som i demokratiske samfund kan begrunde begrænsninger i deres anvendelse af hensyn til databeskyttelse; |
| --- | --- |

31.

deler Det Europæiske Råds synspunkt om en rationel styring af de informationer, som Unionen og medlemsstaterne er i besiddelse af; minder imidlertid om, at alle disse it-systemer til behandling af oplysninger, der kan være relevante for Unionens sikkerhedspolitik, er blevet udviklet til bestemte formål under overholdelse af princippet om proportionalitet, som i demokratiske samfund kan begrunde begrænsninger i deres anvendelse af hensyn til databeskyttelse;

| 32. | erindrer om, at disse begrænsninger ikke kan fejes til side under henvisning til nye krav i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, men at der først må opnås enighed om de tilsigtede mål og derefter fastlægges, hvilke oplysninger der er nødvendige for at nå de tilsigtede mål, og udelukkende stille disse oplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder i et passende tidsrum; gentager sin anmodning om at gå fra et downloadsystem (pull) til et uploadsystem (push) til overførsel af oplysninger til de amerikanske myndigheder og fastholder sine stærke forbehold, hvad angår skabelse af et europæisk PNR-system, som skal være under Europols ansvar, som omhandlet i Kommissionens meddelelse om overførsel af PNR-oplysninger: overordnet EU-strategi (KOM(2003)0826); anmoder Kommissionen og Rådet om at tage hensyn til Parlamentets beslutning af 31. marts 2004 (8) om PNR under enhver forhandling med tredjelande eller internationale organisationer, navnlig med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO); |
| --- | --- |

32.

erindrer om, at disse begrænsninger ikke kan fejes til side under henvisning til nye krav i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, men at der først må opnås enighed om de tilsigtede mål og derefter fastlægges, hvilke oplysninger der er nødvendige for at nå de tilsigtede mål, og udelukkende stille disse oplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder i et passende tidsrum; gentager sin anmodning om at gå fra et downloadsystem (pull) til et uploadsystem (push) til overførsel af oplysninger til de amerikanske myndigheder og fastholder sine stærke forbehold, hvad angår skabelse af et europæisk PNR-system, som skal være under Europols ansvar, som omhandlet i Kommissionens meddelelse om overførsel af PNR-oplysninger: overordnet EU-strategi (KOM(2003)0826); anmoder Kommissionen og Rådet om at tage hensyn til Parlamentets beslutning af 31. marts 2004 (8) om PNR under enhver forhandling med tredjelande eller internationale organisationer, navnlig med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO);

| 33. | advarer Rådet om den fare, som informationssystemers interoperabilitet medfører, |
| --- | --- |

33.

advarer Rådet om den fare, som informationssystemers interoperabilitet medfører,

| 34. | gentager sin anmodning om at fastlægge fælles kriterier for garantier for databeskyttelse på grundlag af de principper, som Det Europæiske Råd og Den Europæiske Konference for Databeskyttelsesmyndigheder har fastlagt (9) og gentager sin opfordring om at skabe en fælles myndighed for databeskyttelse på områderne retligt samarbejde og politisamarbejde ved at inddrage de nationale og de europæiske myndigheder gennem Europol, Eurojust, SIS og CIS. Denne myndighed skal have til opgave at undersøge, om de europæiske myndigheder overholder normerne for beskyttelse, og at bistå disse myndigheder på det lovgivningsmæssige område; |
| --- | --- |

34.

gentager sin anmodning om at fastlægge fælles kriterier for garantier for databeskyttelse på grundlag af de principper, som Det Europæiske Råd og Den Europæiske Konference for Databeskyttelsesmyndigheder har fastlagt (9) og gentager sin opfordring om at skabe en fælles myndighed for databeskyttelse på områderne retligt samarbejde og politisamarbejde ved at inddrage de nationale og de europæiske myndigheder gennem Europol, Eurojust, SIS og CIS. Denne myndighed skal have til opgave at undersøge, om de europæiske myndigheder overholder normerne for beskyttelse, og at bistå disse myndigheder på det lovgivningsmæssige område;

| 35. | erindrer om, at det er nødvendigt at gøre rejsedokumenter mere sikre; det er dog af den allerstørste betydning, hvilken teknisk løsning der vælges, da det er afgørende for at kunne at sikre både effektiv anvendelse af biometrien og fysisk beskyttelse af oplysningerne mod ikke autoriseret adgang; det er vigtigt, at der i de tekniske specifikationer samtidig lægges vægt på løsninger, der frembyder et gunstigt cost-benefit-forhold, og som yder sikkerhed i forbindelse med indsamling, behandling, lagring og anvendelse af oplysningerne; advarer om, at det ikke vil være til fordel for EU at forhaste sig med at vælge en løsning, som senere viser sig at være utilfredsstillende; |
| --- | --- |

35.

erindrer om, at det er nødvendigt at gøre rejsedokumenter mere sikre; det er dog af den allerstørste betydning, hvilken teknisk løsning der vælges, da det er afgørende for at kunne at sikre både effektiv anvendelse af biometrien og fysisk beskyttelse af oplysningerne mod ikke autoriseret adgang; det er vigtigt, at der i de tekniske specifikationer samtidig lægges vægt på løsninger, der frembyder et gunstigt cost-benefit-forhold, og som yder sikkerhed i forbindelse med indsamling, behandling, lagring og anvendelse af oplysningerne; advarer om, at det ikke vil være til fordel for EU at forhaste sig med at vælge en løsning, som senere viser sig at være utilfredsstillende;

| 36. | erindrer om, at Artikel 29-arbejdsgruppen og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse mener, at de nationale initiativer fra april 2004 om dataopbevaring ikke på alle punkter overholder den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

36.

erindrer om, at Artikel 29-arbejdsgruppen og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse mener, at de nationale initiativer fra april 2004 om dataopbevaring ikke på alle punkter overholder den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 37. | understreger, at for at undgå et uforholdsmæssigt stort antal anmodninger skal omkostningerne i forbindelse med at analysere de indsamlede oplysninger bæres af det organ, der har anmodet om dem; |
| --- | --- |

37.

understreger, at for at undgå et uforholdsmæssigt stort antal anmodninger skal omkostningerne i forbindelse med at analysere de indsamlede oplysninger bæres af det organ, der har anmodet om dem;

| 38. | protesterer endnu en gang mod manglen på gennemsigtighed og på offentlig debat om valget af denne type teknologi og om forhandlingerne både med de tekniske grupper i ICAO og med den amerikanske administration; erindrer om sin modstand mod anvendelse af RFID-chips på de europæiske borgeres pas og opfordrer Kommissionen til at gennemføre grundige undersøgelser af disse teknologier, før de indføres på flere hundrede millioner af disse dokumenter; |
| --- | --- |

38.

protesterer endnu en gang mod manglen på gennemsigtighed og på offentlig debat om valget af denne type teknologi og om forhandlingerne både med de tekniske grupper i ICAO og med den amerikanske administration; erindrer om sin modstand mod anvendelse af RFID-chips på de europæiske borgeres pas og opfordrer Kommissionen til at gennemføre grundige undersøgelser af disse teknologier, før de indføres på flere hundrede millioner af disse dokumenter;

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 819.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2004)0022.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0208.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0030.

(5)  Den europæiske kodeks for politietik, henstilling REC (2001) 10 vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 19. september 2001.

(6)  Rådet for Den Europæiske Union, udkast til Rådets konklusioner om politifaglige standarder vedrørende internationalt politisamarbejde, Bruxelles, den 28. oktober 2004, 11977/2/04.

(7)  EUT L 304 af 30.9.2004, s. 12.

(8)  EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 665.

(9)  Vedtagne tekster af 7.6.2005, P6_TA(2005)0223.

P6_TA(2005)0228

Beskyttelse af mindretal og politikker mod diskrimination

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (2005/2008(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til målene om at udvikle Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og at gennemføre principperne om frihed, demokrati, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til målene om at udvikle Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og at gennemføre principperne om frihed, demokrati, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der især henviser til artikel 13 i EF-traktaten, der angiver, at det er Fællesskabets opgave at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, til artikel 63 i EF-traktaten, der fastlægger rammen for asyl- og indvandringspolitikken, inden for hvilken integrationen af tredjelandsstatsborgere fremmes, og til det øvrige retsgrundlag for fællesskabshandling inden for dette domæne, |
| --- | --- |

—

der især henviser til artikel 13 i EF-traktaten, der angiver, at det er Fællesskabets opgave at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, til artikel 63 i EF-traktaten, der fastlægger rammen for asyl- og indvandringspolitikken, inden for hvilken integrationen af tredjelandsstatsborgere fremmes, og til det øvrige retsgrundlag for fællesskabshandling inden for dette domæne,

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, der videreudvikler den gældende ret, især ved at inkludere chartret om grundlæggende rettigheder, hvorved begrebet om grundlæggende rettigheder bringes endnu mere i forgrunden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, der videreudvikler den gældende ret, især ved at inkludere chartret om grundlæggende rettigheder, hvorved begrebet om grundlæggende rettigheder bringes endnu mere i forgrunden (1),

| — | der henviser til artikel 1-14 i forfatningstraktaten, som fastlægger områderne med delt kompetence og således giver EU opgaver på området frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder menneskerettigheder; der påpeger, at mindretalsrettigheder er et nøgleelement i de generelle menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1-14 i forfatningstraktaten, som fastlægger områderne med delt kompetence og således giver EU opgaver på området frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder menneskerettigheder; der påpeger, at mindretalsrettigheder er et nøgleelement i de generelle menneskerettigheder,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73/EF af 23. september 2002 om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73/EF af 23. september 2002 om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (4),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om ligestilling og ikke-forskelsbehandling i en udvidet Europæisk Union (KOM(2004)0379) og til de årsberetninger og temarapporter, der er vedtaget af Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad (EUMC), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om ligestilling og ikke-forskelsbehandling i en udvidet Europæisk Union (KOM(2004)0379) og til de årsberetninger og temarapporter, der er vedtaget af Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad (EUMC),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0140/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0140/2005),

| A. | der henviser til, at der er forskel på beskyttelse af mindretal og bekæmpelse af forskelsbehandling; der bemærker, at ligebehandling er en grundlæggende rettighed for alle borgere, ikke et privilegium, og at tolerance bør være en generel livsholdning, ikke en tjeneste, som ydes nogen og ikke andre; der derfor påpeger, at alle former for forskelsbehandling skal bekæmpes med samme intensitet; der minder om, at nationale mindretal bidrager til Europas mangfoldighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der er forskel på beskyttelse af mindretal og bekæmpelse af forskelsbehandling; der bemærker, at ligebehandling er en grundlæggende rettighed for alle borgere, ikke et privilegium, og at tolerance bør være en generel livsholdning, ikke en tjeneste, som ydes nogen og ikke andre; der derfor påpeger, at alle former for forskelsbehandling skal bekæmpes med samme intensitet; der minder om, at nationale mindretal bidrager til Europas mangfoldighed,

| B. | der henviser til, at alle individer i Den Europæiske Union har lige ret og pligt til at være fuldgyldige, aktive og integrerede medlemmer af samfundet og er lige for loven; der henviser til, at enhver først og fremmest er en individuel og enestående person, og at et tilhørsforhold til et mindretal aldrig kan begrunde eller forklare hverken udelukkelse eller diskrimination eller en beslutning om at trække sig ud af samfundet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at alle individer i Den Europæiske Union har lige ret og pligt til at være fuldgyldige, aktive og integrerede medlemmer af samfundet og er lige for loven; der henviser til, at enhver først og fremmest er en individuel og enestående person, og at et tilhørsforhold til et mindretal aldrig kan begrunde eller forklare hverken udelukkelse eller diskrimination eller en beslutning om at trække sig ud af samfundet,

Den politiske dimension og det presserende behov for anti-diskriminationspolitikker og beskyttelse af mindretal

| 1. | mener, at det er af største betydning for den udvidede Union med 25 medlemsstater og 450 millioner indbyggere:






  — | at styrke forbindelserne mellem Unionens folk og det projekt, som den repræsenterer, samtidig med at der sker en styrkelse af følelsen af at høre til i Den Europæiske Union og af anerkendelsen af den enkeltes egen historie, kultur, identitet og særpræg, |
| --- | --- | --- |

1.

mener, at det er af største betydning for den udvidede Union med 25 medlemsstater og 450 millioner indbyggere:

—

at styrke forbindelserne mellem Unionens folk og det projekt, som den repræsenterer, samtidig med at der sker en styrkelse af følelsen af at høre til i Den Europæiske Union og af anerkendelsen af den enkeltes egen historie, kultur, identitet og særpræg,

| — | at skabe øget sammenhæng mellem aktioner og myndighedsudøvelse på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan i overensstemmelse med subsidiairitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

at skabe øget sammenhæng mellem aktioner og myndighedsudøvelse på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan i overensstemmelse med subsidiairitetsprincippet,

| — | at implementere eksisterende lovgivning i god tid og således gennemføre direktiverne inden for området; |
| --- | --- |

—

at implementere eksisterende lovgivning i god tid og således gennemføre direktiverne inden for området;

| — | at respektere princippet om tillid som nævnt i Europa-Parlamentets beslutning af 20. april 2004 om Kommissionens meddelelse om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union: Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på (5); |
| --- | --- |

—

at respektere princippet om tillid som nævnt i Europa-Parlamentets beslutning af 20. april 2004 om Kommissionens meddelelse om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union: Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på (5);

| 2. | erindrer om, at politiske partier på europæisk plan i henhold til EF-traktatens artikel 191 er vigtige som en integrationsfaktor inden for Unionen; er på den baggrund bekymret over den stigende offentlige accept af stærkt racistiske, antisemitiske, islamofobiske og homofobiske udtalelser og handlinger fra fremtrædende politikere og regeringsmedlemmers side; opfordrer alle politiske partier til at bekræfte deres engagement i de europæiske partiers charter for et ikke-racistisk samfund, som blev vedtaget 5. december 1997; understreger, at de politiske partiers grundlæggende forudsætninger for en mindretalspolitik er:






  — | behovet for tilstrækkelig repræsentation i de politiske beslutningsprocesser, |
| --- | --- | --- |

2.

erindrer om, at politiske partier på europæisk plan i henhold til EF-traktatens artikel 191 er vigtige som en integrationsfaktor inden for Unionen; er på den baggrund bekymret over den stigende offentlige accept af stærkt racistiske, antisemitiske, islamofobiske og homofobiske udtalelser og handlinger fra fremtrædende politikere og regeringsmedlemmers side; opfordrer alle politiske partier til at bekræfte deres engagement i de europæiske partiers charter for et ikke-racistisk samfund, som blev vedtaget 5. december 1997; understreger, at de politiske partiers grundlæggende forudsætninger for en mindretalspolitik er:

—

behovet for tilstrækkelig repræsentation i de politiske beslutningsprocesser,

| — | behovet for at sikre ligebehandling af mindretal med hensyn til uddannelse, sundhedsvæsen, sociale ydelser, retsvæsen og andre offentlige tjenester; |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre ligebehandling af mindretal med hensyn til uddannelse, sundhedsvæsen, sociale ydelser, retsvæsen og andre offentlige tjenester;

| — | behovet, for at Europa-Parlamentet afspejler den kulturelle og sproglige mangfoldighed i EU og dets medlemsstater (eftersom antallet af mandater pr. medlemsstat vil falde for hver efterfølgende udvidelse); |
| --- | --- |

—

behovet, for at Europa-Parlamentet afspejler den kulturelle og sproglige mangfoldighed i EU og dets medlemsstater (eftersom antallet af mandater pr. medlemsstat vil falde for hver efterfølgende udvidelse);

| 3. | bemærker, at mindretalsspørgsmål i Unionen generelt ikke har været højt nok prioriteret på Unionens dagsorden og nu skal gives større opmærksomhed for at styrke effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet af de offentlige myndigheder på dette område; mener, at det fremtidige agentur for grundlæggende rettigheder i denne sammenhæng skal spille en vigtig rolle; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at mindretalsspørgsmål i Unionen generelt ikke har været højt nok prioriteret på Unionens dagsorden og nu skal gives større opmærksomhed for at styrke effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet af de offentlige myndigheder på dette område; mener, at det fremtidige agentur for grundlæggende rettigheder i denne sammenhæng skal spille en vigtig rolle;

| 4. | påpeger, at såvel den nylige udvidelse som fremtidige udvidelser har ført til og vil føre til et større antal medlemsstater, som er kendetegnet ved kulturel og sproglig mangfoldighed; mener derfor, at EU har et særligt ansvar for at sikre mindretals rettigheder; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at såvel den nylige udvidelse som fremtidige udvidelser har ført til og vil føre til et større antal medlemsstater, som er kendetegnet ved kulturel og sproglig mangfoldighed; mener derfor, at EU har et særligt ansvar for at sikre mindretals rettigheder;

| 5. | understreger, at mindretalsrettigheder er en integreret del af de grundlæggende menneskerettigheder, og finder det nødvendigt, at der skelnes skarpt mellem (nationale) mindretal, indvandrere og asylansøgere; |
| --- | --- |

5.

understreger, at mindretalsrettigheder er en integreret del af de grundlæggende menneskerettigheder, og finder det nødvendigt, at der skelnes skarpt mellem (nationale) mindretal, indvandrere og asylansøgere;

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en politisk rammestandard for beskyttelse af nationale mindretal under skyldig hensyntagen til artikel 4, stk. 2, i rammekonventionen om beskyttelse af de nationale mindretal, hvori det hedder: »Parterne forpligter sig til om nødvendigt at tage passende forholdsregler med henblik på inden for alle områder af det økonomiske, sociale, politiske og kulturelle liv at fremme den fulde og effektive ligestilling mellem personer, der tilhører et nationalt mindretal og personer, der tilhører flertallet. I denne henseende skal de tage passende hensyn til de særlige forhold, som personer, der tilhører nationale mindretal, lever under«; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en politisk rammestandard for beskyttelse af nationale mindretal under skyldig hensyntagen til artikel 4, stk. 2, i rammekonventionen om beskyttelse af de nationale mindretal, hvori det hedder: »Parterne forpligter sig til om nødvendigt at tage passende forholdsregler med henblik på inden for alle områder af det økonomiske, sociale, politiske og kulturelle liv at fremme den fulde og effektive ligestilling mellem personer, der tilhører et nationalt mindretal og personer, der tilhører flertallet. I denne henseende skal de tage passende hensyn til de særlige forhold, som personer, der tilhører nationale mindretal, lever under«;

| 7. | påpeger inkonsekvensen i politikkerne for mindretal – mens mindretalsbeskyttelse er en del af Københavnskriterierne, er der ingen standard for mindretalsrettigheder i fællesskabspolitikken, ligesom der ikke er nogen fællesskabsdefinition af, hvem der kan anses for at være medlem af et mindretal - bemærker, at der heller ikke findes nogen definition af mindretal i FN's erklæring om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal eller i den europæiske rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal; henstiller, at en sådan definition baseres på Europarådets henstilling 1201 (1993), som definerer »nationale mindretal« som personer i en stat, som:






  — | er bosiddende på statens territorium, |
| --- | --- | --- |

7.

påpeger inkonsekvensen i politikkerne for mindretal – mens mindretalsbeskyttelse er en del af Københavnskriterierne, er der ingen standard for mindretalsrettigheder i fællesskabspolitikken, ligesom der ikke er nogen fællesskabsdefinition af, hvem der kan anses for at være medlem af et mindretal - bemærker, at der heller ikke findes nogen definition af mindretal i FN's erklæring om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal eller i den europæiske rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal; henstiller, at en sådan definition baseres på Europarådets henstilling 1201 (1993), som definerer »nationale mindretal« som personer i en stat, som:

—

er bosiddende på statens territorium,

| — | igennem lang tid har haft faste og vedvarende bånd til denne stat, |
| --- | --- |

—

igennem lang tid har haft faste og vedvarende bånd til denne stat,

| — | udviser særlige etniske, kulturelle, religiøse eller sproglige kendetegn, |
| --- | --- |

—

udviser særlige etniske, kulturelle, religiøse eller sproglige kendetegn,

| — | er tilstrækkeligt repræsentative, om end færre i antal end resten af befolkningen i den pågældende stat eller i en region af denne stat, |
| --- | --- |

—

er tilstrækkeligt repræsentative, om end færre i antal end resten af befolkningen i den pågældende stat eller i en region af denne stat,

| — | er motiveret af et fælles ønske om at bevare det, som udgør deres fælles identitet, herunder deres kultur, deres traditioner, deres religion eller deres sprog; |
| --- | --- |

—

er motiveret af et fælles ønske om at bevare det, som udgør deres fælles identitet, herunder deres kultur, deres traditioner, deres religion eller deres sprog;

| 8. | mener, som det klart fremgår af de ovenfor beskrevne situationer:






  — | at der ikke findes nogen enkelt løsning til forbedring af situationen for alle mindretal i alle medlemsstaterne, |
| --- | --- | --- |

8.

mener, som det klart fremgår af de ovenfor beskrevne situationer:

—

at der ikke findes nogen enkelt løsning til forbedring af situationen for alle mindretal i alle medlemsstaterne,

| — | at der kunne udvikles nogle fælles minimumsmål for offentlige myndigheder i EU, baseret på for de hidtil indhøstede erfaringer, herunder navnlig den bedste praksis og den sociale dialog, som er under udvikling i mange medlemsstater, og baseret på implementeringen af FN's konvention om civile og borgerlige rettigheder og FN's konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination samt af Europarådets konventioner, herunder rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog og protokol nr. 12 til den europæiske menneskerettighedskonvention; erindrer endvidere om gennemførelsen af de principper, der er udviklet inden for rammerne af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), navnlig Lund-henstillingerne om nationale mindretals effektive deltagelse i det offentlige liv, Haag-henstillingerne om nationale mindretals ret til uddannelse og Oslo-henstillingerne om nationale mindretals sproglige rettigheder; |
| --- | --- |

—

at der kunne udvikles nogle fælles minimumsmål for offentlige myndigheder i EU, baseret på for de hidtil indhøstede erfaringer, herunder navnlig den bedste praksis og den sociale dialog, som er under udvikling i mange medlemsstater, og baseret på implementeringen af FN's konvention om civile og borgerlige rettigheder og FN's konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination samt af Europarådets konventioner, herunder rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog og protokol nr. 12 til den europæiske menneskerettighedskonvention; erindrer endvidere om gennemførelsen af de principper, der er udviklet inden for rammerne af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), navnlig Lund-henstillingerne om nationale mindretals effektive deltagelse i det offentlige liv, Haag-henstillingerne om nationale mindretals ret til uddannelse og Oslo-henstillingerne om nationale mindretals sproglige rettigheder;

| 9. | bemærker, at Kommissionen allerede har taget højde for disse standarder i forbindelse med Københavnskriterierne (6) under tiltrædelsesforhandlingerne med landene i Central- og Østeuropa, Cypern og Malta og med de nuværende tiltrædelses- og kandidatlande; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at Kommissionen allerede har taget højde for disse standarder i forbindelse med Københavnskriterierne (6) under tiltrædelsesforhandlingerne med landene i Central- og Østeuropa, Cypern og Malta og med de nuværende tiltrædelses- og kandidatlande;

| 10. | påpeger, at Unionen i forbindelse med implementeringen af en politik til beskyttelse af mindretal og til bekæmpelse af forskelsbehandling ikke må stille spørgsmålstegn ved sine medlemsstaters retlige og forfatningsmæssige struktur eller princippet om, at alle er lige for loven; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at Unionen i forbindelse med implementeringen af en politik til beskyttelse af mindretal og til bekæmpelse af forskelsbehandling ikke må stille spørgsmålstegn ved sine medlemsstaters retlige og forfatningsmæssige struktur eller princippet om, at alle er lige for loven;

Manglerne i medlemsstaternes reaktioner på de tiltag, der er baseret på artikel 13 i EF-traktaten

| 11. | bemærker med bekymring den utilfredsstillende gennemførelsesgrad for anti-diskriminationspolitikkerne, opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at fremskynde gennemførelsen af anti-diskriminationspolitikker, især med hensyn til at gennemføre direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF, og opfordrer indtrængende Kommissionen til blandt målene for 2007, der er Europæisk År for Lige Muligheder, at indføje behovet for at finde en hensigtsmæssig løsning på problemerne vedrørende:






  — | medlemsstaters sene eller ufuldstændige gennemførelse (7), |
| --- | --- | --- |

11.

bemærker med bekymring den utilfredsstillende gennemførelsesgrad for anti-diskriminationspolitikkerne, opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at fremskynde gennemførelsen af anti-diskriminationspolitikker, især med hensyn til at gennemføre direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF, og opfordrer indtrængende Kommissionen til blandt målene for 2007, der er Europæisk År for Lige Muligheder, at indføje behovet for at finde en hensigtsmæssig løsning på problemerne vedrørende:

—

medlemsstaters sene eller ufuldstændige gennemførelse (7),

| — | undladelse af at oprette ligestillingsorganer (8), |
| --- | --- |

—

undladelse af at oprette ligestillingsorganer (8),

| — | manglen på tilstrækkelige bestemmelser om ngo'ernes retsstilling, |
| --- | --- |

—

manglen på tilstrækkelige bestemmelser om ngo'ernes retsstilling,

| — | uddannelse og kompetenceopbygning, der er af den største vigtighed, for at anti-diskriminationslovgivningen kan være effektiv (der er et klart behov for at uddanne dommere, advokater, herunder interne ngo-advokater, osv. i de vigtigste bestemmelser og begreber, såsom definitionerne på direkte og indirekte forskelsbehandling, bevisbyrde, osv.), |
| --- | --- |

—

uddannelse og kompetenceopbygning, der er af den største vigtighed, for at anti-diskriminationslovgivningen kan være effektiv (der er et klart behov for at uddanne dommere, advokater, herunder interne ngo-advokater, osv. i de vigtigste bestemmelser og begreber, såsom definitionerne på direkte og indirekte forskelsbehandling, bevisbyrde, osv.),

| — | formidling af information og iværksættelse af en oplysningskampagne, idet direktivet kræver, at medlemsstaterne informerer folk om bestemmelserne i anti-diskriminationslovgivningen (inddragelse af ngo'er og arbejdsmarkedets parter er en forudsætning for at øge oplysningen og for at sikre, at informationen om de muligheder, som direktivet tilbyder, formidles til potentielle ofre for forskelsbehandling); |
| --- | --- |

—

formidling af information og iværksættelse af en oplysningskampagne, idet direktivet kræver, at medlemsstaterne informerer folk om bestemmelserne i anti-diskriminationslovgivningen (inddragelse af ngo'er og arbejdsmarkedets parter er en forudsætning for at øge oplysningen og for at sikre, at informationen om de muligheder, som direktivet tilbyder, formidles til potentielle ofre for forskelsbehandling);

| 12. | påpeger vigtigheden af at udvikle mekanismer til indsamling af data om racediskrimination i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen som et effektivt middel til identifikation, overvågning og opfølgning af politikker og tiltag til bekæmpelse af racediskrimination og fremme af racelighed, |
| --- | --- |

12.

påpeger vigtigheden af at udvikle mekanismer til indsamling af data om racediskrimination i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen som et effektivt middel til identifikation, overvågning og opfølgning af politikker og tiltag til bekæmpelse af racediskrimination og fremme af racelighed,

| 13. | bemærker, at fællesskabsretten ofte kun implementeres i begrænset omfang, hvilket hovedsagelig skyldes manglende kendskab til de sociale strukturer, mistro og skepsis blandt borgerne; mener, at medlemsstaterne, med udgangspunkt i lovgivning, kollektive aftaler eller praksis bør opmuntre arbejdsgivere i den offentlige og private sektor til programmatisk og systematisk at fremme princippet om lighed og ikke-forskelsbehandling på arbejdspladsen og i arbejdsvilkårene, adgangen til beskæftigelse og karriereudvikling samt med hensyn til aflønning og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at fællesskabsretten ofte kun implementeres i begrænset omfang, hvilket hovedsagelig skyldes manglende kendskab til de sociale strukturer, mistro og skepsis blandt borgerne; mener, at medlemsstaterne, med udgangspunkt i lovgivning, kollektive aftaler eller praksis bør opmuntre arbejdsgivere i den offentlige og private sektor til programmatisk og systematisk at fremme princippet om lighed og ikke-forskelsbehandling på arbejdspladsen og i arbejdsvilkårene, adgangen til beskæftigelse og karriereudvikling samt med hensyn til aflønning og erhvervsuddannelse;

| 14. | går ind for en integreret tilgang til ligestilling og ikke-forskelsbehandling og for, at disse begreber integreres i relevante EU-politikker; mener, at målet er at sikre, at medlemsstater forholder sig på en effektiv og passende måde til den stigende mangfoldighed i deres samfund; |
| --- | --- |

14.

går ind for en integreret tilgang til ligestilling og ikke-forskelsbehandling og for, at disse begreber integreres i relevante EU-politikker; mener, at målet er at sikre, at medlemsstater forholder sig på en effektiv og passende måde til den stigende mangfoldighed i deres samfund;

| 15. | hilser den i ovennævnte grønbog foreslåede feasibility-undersøgelse velkommen som et vigtigt skridt på vejen hen imod fælles standarder for beskyttelse i hele EU og går ind for yderligere EU-lovgivning, som fremmer lighed i forbindelse med levering af varer og tjenester ved at forbyde forskelsbehandling på grund af handicap, religion, seksuel orientering og alder; |
| --- | --- |

15.

hilser den i ovennævnte grønbog foreslåede feasibility-undersøgelse velkommen som et vigtigt skridt på vejen hen imod fælles standarder for beskyttelse i hele EU og går ind for yderligere EU-lovgivning, som fremmer lighed i forbindelse med levering af varer og tjenester ved at forbyde forskelsbehandling på grund af handicap, religion, seksuel orientering og alder;

| 16. | finder, at det på baggrund af globaliseringen, hvor økonomisk virksomhed ikke er underlagt geografiske begrænsninger, og hvor kapitalens og arbejdskraftens bevægelighed har antaget et hidtil uset omfang, ikke længere er muligt at anskue spørgsmålene om lighed og afskaffelse af diskriminering ud fra et rent »europæisk synspunkt«; påpeger, at de produkter, der oversvømmer verdensmarkederne, ofte er et resultat af en overudnyttelse af arbejdskraften (som fører til ulovlig indvandring), og at de mere udviklede regioner (USA, EU) »importerer« videnskabelig arbejdskraft fra de mindre udviklede sydlige regioner, hvilket gør det umuligt at få bugt med »underudviklingen«; |
| --- | --- |

16.

finder, at det på baggrund af globaliseringen, hvor økonomisk virksomhed ikke er underlagt geografiske begrænsninger, og hvor kapitalens og arbejdskraftens bevægelighed har antaget et hidtil uset omfang, ikke længere er muligt at anskue spørgsmålene om lighed og afskaffelse af diskriminering ud fra et rent »europæisk synspunkt«; påpeger, at de produkter, der oversvømmer verdensmarkederne, ofte er et resultat af en overudnyttelse af arbejdskraften (som fører til ulovlig indvandring), og at de mere udviklede regioner (USA, EU) »importerer« videnskabelig arbejdskraft fra de mindre udviklede sydlige regioner, hvilket gør det umuligt at få bugt med »underudviklingen«;

| 17. | mener, at Unionen i forståelse med sine medlemsstater og under anvendelse af eksisterende retsgrundlag bør prioritere en sammenhængende integrationspolitik gennem vedtagelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger og tilvejebringelse af økonomisk støtte; |
| --- | --- |

17.

mener, at Unionen i forståelse med sine medlemsstater og under anvendelse af eksisterende retsgrundlag bør prioritere en sammenhængende integrationspolitik gennem vedtagelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger og tilvejebringelse af økonomisk støtte;

| 18. | finder, at det som anført i Haag-programmet er nødvendigt at fjerne hindringer for integration af borgere fra tredjelande, og opfordrer til større koordination af nationale integrationspolitikker og EU-initiativer på dette område; de fælles grundprincipper for en sammenhængende europæisk ramme for integration bør tage højde for det forhold, at integration:






  — | er en kontinuerlig tovejsproces, der omfatter såvel lovligt bosatte tredjelandsborgere som værtssamfundet |
| --- | --- | --- |

18.

finder, at det som anført i Haag-programmet er nødvendigt at fjerne hindringer for integration af borgere fra tredjelande, og opfordrer til større koordination af nationale integrationspolitikker og EU-initiativer på dette område; de fælles grundprincipper for en sammenhængende europæisk ramme for integration bør tage højde for det forhold, at integration:

—

er en kontinuerlig tovejsproces, der omfatter såvel lovligt bosatte tredjelandsborgere som værtssamfundet

| — | omfatter mere end blot bekæmpelse af forskelsbehandling |
| --- | --- |

—

omfatter mere end blot bekæmpelse af forskelsbehandling

| — | indebærer respekt for Den Europæiske Unions grundlæggende værdier og menneskerettighederne |
| --- | --- |

—

indebærer respekt for Den Europæiske Unions grundlæggende værdier og menneskerettighederne

| — | kræver grundlæggende kvalifikationer for deltagelse i samfundet |
| --- | --- |

—

kræver grundlæggende kvalifikationer for deltagelse i samfundet

| — | bygger på et regelmæssigt samspil og en interkulturel dialog mellem alle medlemmer af samfundet inden for fælles fora og aktiviteter for at fremme gensidig forståelse |
| --- | --- |

—

bygger på et regelmæssigt samspil og en interkulturel dialog mellem alle medlemmer af samfundet inden for fælles fora og aktiviteter for at fremme gensidig forståelse

| — | udstrækker sig til en række politiske områder, herunder beskæftigelse og uddannelse; |
| --- | --- |

—

udstrækker sig til en række politiske områder, herunder beskæftigelse og uddannelse;

er enigt med Det Europæiske Råd i, at det er nødvendigt at fremme en struktureret udveksling af erfaringer og oplysninger om integration;

Mindretal, der diskrimineres af forskellige grunde, herunder race, etnisk oprindelse, seksuel orientering, religion, handicap og alder

| 19. | bifalder de tilsagn, Kommissionen afgav i sin meddelelse om lige muligheder for handicappede: en europæisk handlingsplan (KOM(2003)0650), som er en opfølgning af Det Europæiske Handicapår 2003, og bifalder især Kommissionens vedtagelse af en europæisk handlingsplan for handicappede; anmoder om en styrkelse af handlingsplanens målsætninger og værktøjer med henblik på at integrere principperne om integrering af handicapaspektet, forbud mod forskelsbehandling og forbedring af adgangsforhold i EU's initiativer, herunder navnlig lovgivningsinitiativer; |
| --- | --- |

19.

bifalder de tilsagn, Kommissionen afgav i sin meddelelse om lige muligheder for handicappede: en europæisk handlingsplan (KOM(2003)0650), som er en opfølgning af Det Europæiske Handicapår 2003, og bifalder især Kommissionens vedtagelse af en europæisk handlingsplan for handicappede; anmoder om en styrkelse af handlingsplanens målsætninger og værktøjer med henblik på at integrere principperne om integrering af handicapaspektet, forbud mod forskelsbehandling og forbedring af adgangsforhold i EU's initiativer, herunder navnlig lovgivningsinitiativer;

| 20. | advarer mod mulige diskriminerende bivirkninger ved foranstaltninger mod kriminalitet og terrorisme, da undersøgelser tyder på, at der er fem til seks gange større sandsynlighed for, at etniske mindretal bliver gjort til genstand for politiaktioner, identitetskontrol m.v.; |
| --- | --- |

20.

advarer mod mulige diskriminerende bivirkninger ved foranstaltninger mod kriminalitet og terrorisme, da undersøgelser tyder på, at der er fem til seks gange større sandsynlighed for, at etniske mindretal bliver gjort til genstand for politiaktioner, identitetskontrol m.v.;

| 21. | opfordrer Den Europæiske Unions institutioner, medlemsstaterne, alle europæiske demokratiske politiske partier, civilsamfund og deres organisationer til:






  — | at fordømme alle antisemitiske handlinger og ytringer, antimuslimsk og antikristen adfærd, genfremsættelse af holocaustbenægtende teorier, benægtelse og bagatellisering af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser |
| --- | --- | --- |

21.

opfordrer Den Europæiske Unions institutioner, medlemsstaterne, alle europæiske demokratiske politiske partier, civilsamfund og deres organisationer til:

—

at fordømme alle antisemitiske handlinger og ytringer, antimuslimsk og antikristen adfærd, genfremsættelse af holocaustbenægtende teorier, benægtelse og bagatellisering af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser

| — | at fordømme enhver form for intolerance, opfordring til racehad, chikane og racistisk vold, |
| --- | --- |

—

at fordømme enhver form for intolerance, opfordring til racehad, chikane og racistisk vold,

| — | at fordømme alle voldshandlinger, der er motiveret af religiøst eller racerelateret had eller intolerance, herunder angreb på alle religiøse steder og helligdomme |
| --- | --- |

—

at fordømme alle voldshandlinger, der er motiveret af religiøst eller racerelateret had eller intolerance, herunder angreb på alle religiøse steder og helligdomme

| — | at fordømme alle homofobiske eller transfobiske voldshandlinger, herunder chikane, ydmygelse og verbal eller fysisk misbrug fra såvel statens som enkeltindividers side (9) |
| --- | --- |

—

at fordømme alle homofobiske eller transfobiske voldshandlinger, herunder chikane, ydmygelse og verbal eller fysisk misbrug fra såvel statens som enkeltindividers side (9)

| — | at fordømme det forhold, at forskelsbehandling af religiøse og etniske grunde fortsætter på forskellige planer til trods for de vigtige foranstaltninger, Den Europæiske Union har vedtaget i medfør af EF-traktatens artikel 13; gør i denne forbindelse særligt opmærksom på retssystemets diskrimination af folk fra mindretalsgrupper; |
| --- | --- |

—

at fordømme det forhold, at forskelsbehandling af religiøse og etniske grunde fortsætter på forskellige planer til trods for de vigtige foranstaltninger, Den Europæiske Union har vedtaget i medfør af EF-traktatens artikel 13; gør i denne forbindelse særligt opmærksom på retssystemets diskrimination af folk fra mindretalsgrupper;

| 22. | understreger på ny, at forskelsbehandling på grund af religion er forbudt; opfordrer medlemsstaterne samt tiltrædelses- og kandidatlandene til at sikre fuld religiøs frihed og samme rettigheder for alle religioner; understreger dog på ny, at religionsfrihed ikke retfærdiggør forskelsbehandling, f.eks. på uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

22.

understreger på ny, at forskelsbehandling på grund af religion er forbudt; opfordrer medlemsstaterne samt tiltrædelses- og kandidatlandene til at sikre fuld religiøs frihed og samme rettigheder for alle religioner; understreger dog på ny, at religionsfrihed ikke retfærdiggør forskelsbehandling, f.eks. på uddannelsesområdet;

| 23. | er opmærksom på den forskelsbehandling og homofobi, som fortsat gennemsyrer det offentlige rum og opfordrer Unionen til at fastholde et pres på alle medlemsstater for at få dem til at overholde de internationale og de europæiske menneskerettigheder; |
| --- | --- |

23.

er opmærksom på den forskelsbehandling og homofobi, som fortsat gennemsyrer det offentlige rum og opfordrer Unionen til at fastholde et pres på alle medlemsstater for at få dem til at overholde de internationale og de europæiske menneskerettigheder;

| 24. | føler, at der er et behov for tiltag over for den stigende homofobi; bemærker med bekymring den stigende vold over for homoseksuelle, eksempelvis i form af mobning i skoler og på arbejdspladser, fremsættelsen af hadefulde kommentarer fra religiøse og politiske lederes side, den mindskede adgang til sundhedsvæsenet (f.eks. udelukkelse fra forsikring og begrænsede muligheder for at få organer til organtransplantation) og den mindskede adgang til arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om hindringer for gifte eller retligt anerkendte homoseksuelle pars fri bevægelighed inden for EU; |
| --- | --- |

24.

føler, at der er et behov for tiltag over for den stigende homofobi; bemærker med bekymring den stigende vold over for homoseksuelle, eksempelvis i form af mobning i skoler og på arbejdspladser, fremsættelsen af hadefulde kommentarer fra religiøse og politiske lederes side, den mindskede adgang til sundhedsvæsenet (f.eks. udelukkelse fra forsikring og begrænsede muligheder for at få organer til organtransplantation) og den mindskede adgang til arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om hindringer for gifte eller retligt anerkendte homoseksuelle pars fri bevægelighed inden for EU;

| 25. | bemærker, at den voksende arbejdsløshed og fattigdom, som i de seneste år har kunnet konstateres midt i de europæiske samfund, har skabt en særlig situation kendetegnet af ulighed og forskelsbehandling; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at den voksende arbejdsløshed og fattigdom, som i de seneste år har kunnet konstateres midt i de europæiske samfund, har skabt en særlig situation kendetegnet af ulighed og forskelsbehandling;

| 26. | påpeger den høje ledighed blandt ældre og handicappede arbejdstagere som følge af, at de har sværere ved at få adgang til uddannelsesprogrammer og nye jobmuligheder; |
| --- | --- |

26.

påpeger den høje ledighed blandt ældre og handicappede arbejdstagere som følge af, at de har sværere ved at få adgang til uddannelsesprogrammer og nye jobmuligheder;

| 27. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til at gøre en væsentlig indsats for at eliminere forskelsbehandling på grund af handicap eller alder og at sikre en markant bedre adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

27.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til at gøre en væsentlig indsats for at eliminere forskelsbehandling på grund af handicap eller alder og at sikre en markant bedre adgang til arbejdsmarkedet;

| 28. | er overbevist om, at denne indsats også bør omfatte fremme af dialog og samarbejde mellem de forskellige samfundsgrupper på lokalt og nationalt niveau, herunder dialog og samarbejde mellem de forskellige kulturelle, etniske og religiøse grupper; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at inddrage og konsultere interessenter ved udarbejdelsen af love til bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

28.

er overbevist om, at denne indsats også bør omfatte fremme af dialog og samarbejde mellem de forskellige samfundsgrupper på lokalt og nationalt niveau, herunder dialog og samarbejde mellem de forskellige kulturelle, etniske og religiøse grupper; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at inddrage og konsultere interessenter ved udarbejdelsen af love til bekæmpelse af forskelsbehandling;

| 29. | opfordrer Rådet og Kommissionen og medlemsstaternes lokale, regionale og nationale myndigheder til at koordinere deres foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling, herunder antisemitisme, islamofobisk/muslimfjendtlig og romafjendtlig adfærd, romafobi og islamofobi og angreb på mindretalsgrupper, herunder romaer, tredjelandsstatsborgere og statsløse, for at værne om principperne om tolerance og ikke-forskelsbehandling og fremme social, økonomisk og politisk integration af alle med bopæl i Unionen; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Rådet og Kommissionen og medlemsstaternes lokale, regionale og nationale myndigheder til at koordinere deres foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling, herunder antisemitisme, islamofobisk/muslimfjendtlig og romafjendtlig adfærd, romafobi og islamofobi og angreb på mindretalsgrupper, herunder romaer, tredjelandsstatsborgere og statsløse, for at værne om principperne om tolerance og ikke-forskelsbehandling og fremme social, økonomisk og politisk integration af alle med bopæl i Unionen;

| 30. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre, at børn af flygtninge, asylsøgere og indvandrere integreres effektivt i uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre, at børn af flygtninge, asylsøgere og indvandrere integreres effektivt i uddannelsessystemerne;

Forskelsbehandling på grund af køn

| 31. | påpeger, at kvinder fortsat udsættes for forskelsbehandling på forskellige områder i dagliglivet trods den gældende lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

31.

påpeger, at kvinder fortsat udsættes for forskelsbehandling på forskellige områder i dagliglivet trods den gældende lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling;

| 32. | finder det dybt skuffende, at lønforskellene mellem mænd og kvinder efter et kvart århundrede med ligebehandlingspolitikker næsten er uændrede; opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport om den aktuelle lønforskelssituation i hver enkelt medlemsstat inden udgangen af 2005; |
| --- | --- |

32.

finder det dybt skuffende, at lønforskellene mellem mænd og kvinder efter et kvart århundrede med ligebehandlingspolitikker næsten er uændrede; opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport om den aktuelle lønforskelssituation i hver enkelt medlemsstat inden udgangen af 2005;

| 33. | påpeger, at selv om der er gjort fremskridt for så vidt angår kvinders beskæftigelse, får kvinder på trods af deres høje uddannelsesniveau fortsat lavere løn end mænd for samme arbejde, og de betragtes fortsat med mistro af arbejdstagere i forbindelse med graviditet og moderskab; henleder også opmærksomheden på tilfældene af sexchikane, hvor kvinder finder det vanskeligt at klage af frygt for offentlig ydmygelse eller afskedigelse; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at selv om der er gjort fremskridt for så vidt angår kvinders beskæftigelse, får kvinder på trods af deres høje uddannelsesniveau fortsat lavere løn end mænd for samme arbejde, og de betragtes fortsat med mistro af arbejdstagere i forbindelse med graviditet og moderskab; henleder også opmærksomheden på tilfældene af sexchikane, hvor kvinder finder det vanskeligt at klage af frygt for offentlig ydmygelse eller afskedigelse;

| 34. | understreger betydningen af at fokusere på kønsaspektet i forbindelse med alle grupper, der er udsat for forskelsbehandling, idet kvinderne i disse grupper ofte konfronteres med særlige problemer; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af at fokusere på kønsaspektet i forbindelse med alle grupper, der er udsat for forskelsbehandling, idet kvinderne i disse grupper ofte konfronteres med særlige problemer;

| 35. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle en metodologi til undersøgelse af det indbyrdes forhold mellem etnicitet og køn og til identificering af de mange forskellige former for diskrimination mod kvinder og piger og disse diskriminationsformers indvirkning på dem, således at denne metodologi kan tjene som grundlag for udformningen og gennemførelsen af retlige instrumenter, politikker og programmer; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle en metodologi til undersøgelse af det indbyrdes forhold mellem etnicitet og køn og til identificering af de mange forskellige former for diskrimination mod kvinder og piger og disse diskriminationsformers indvirkning på dem, således at denne metodologi kan tjene som grundlag for udformningen og gennemførelsen af retlige instrumenter, politikker og programmer;

| 36. | henleder opmærksomheden på, at kvinder, der tilhører nationale mindretal (navnlig roma- og sinti-mindretallene) eller er indvandrere, lider under mange forskellige former for diskrimination, hvorfor der er behov for en sammenhængende politisk indfaldsvinkel; |
| --- | --- |

36.

henleder opmærksomheden på, at kvinder, der tilhører nationale mindretal (navnlig roma- og sinti-mindretallene) eller er indvandrere, lider under mange forskellige former for diskrimination, hvorfor der er behov for en sammenhængende politisk indfaldsvinkel;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til navnlig at være opmærksomme på situationen for kvinder fra nationale eller religiøse mindretal, idet disse kvinder ofte er udsat for diskrimination, ikke blot fra befolkningsflertallet, men også fra medlemmer af deres eget mindretal; medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til beskyttelse af disse kvinders rettigheder; sådanne foranstaltninger bør omfatte løbende information af kvinder fra mindretal om de rettigheder for alle, navnlig kvinder, der er garanteret i fællesskabsretten og national ret; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til navnlig at være opmærksomme på situationen for kvinder fra nationale eller religiøse mindretal, idet disse kvinder ofte er udsat for diskrimination, ikke blot fra befolkningsflertallet, men også fra medlemmer af deres eget mindretal; medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til beskyttelse af disse kvinders rettigheder; sådanne foranstaltninger bør omfatte løbende information af kvinder fra mindretal om de rettigheder for alle, navnlig kvinder, der er garanteret i fællesskabsretten og national ret;

Romaerne

| 38. | mener, at denne gruppe har brug for særlig beskyttelse, eftersom den med udvidelsen af Unionen er et af de største mindretal i EU og som gruppe har været historisk marginaliseret og forhindret i at udvikle sig inden for visse vigtige områder, og bemærker, at romaernes kultur, historie og sprog ofte negliceres eller nedvurderes; |
| --- | --- |

38.

mener, at denne gruppe har brug for særlig beskyttelse, eftersom den med udvidelsen af Unionen er et af de største mindretal i EU og som gruppe har været historisk marginaliseret og forhindret i at udvikle sig inden for visse vigtige områder, og bemærker, at romaernes kultur, historie og sprog ofte negliceres eller nedvurderes;

| 39. | bemærker, at romaerne udsættes for raceadskillelse i uddannelsessystemet og ofte med urette anbringes på skoler for psykisk handicappede, forfordeles i forbindelse med tildeling af boliger og serviceydelser fra sundhedsvæsenet og det offentlige generelt, har en høj arbejdsløshedsprocent og ofte bliver nægtet deres rettigheder af offentlige myndigheder, ligesom de er politisk underrepræsenterede; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at romaerne udsættes for raceadskillelse i uddannelsessystemet og ofte med urette anbringes på skoler for psykisk handicappede, forfordeles i forbindelse med tildeling af boliger og serviceydelser fra sundhedsvæsenet og det offentlige generelt, har en høj arbejdsløshedsprocent og ofte bliver nægtet deres rettigheder af offentlige myndigheder, ligesom de er politisk underrepræsenterede;

| 40. | ser med tilfredshed på offentliggørelsen af ovennævnte grønbog, der beskæftiger sig med de problemer, som romaerne står over for i et udvidet EU, organiseringen af en workshop for nationale myndigheder om, hvordan strukturfondene kan anvendes til at bistå romaerne og andre dårligt stillede grupper, og lanceringen af en særlig praktikopholdsordning for romaer i Kommissionen; mener imidlertid, at de mest udtalte problemer også kunne tages op ved:






  — | implementering af fælles integrationsprojekter mellem de medlemsstater, hvor medlemmerne af denne gruppe lever, for i løbet af 10 år at løse romaernes mest presserende problemer, |
| --- | --- | --- |

40.

ser med tilfredshed på offentliggørelsen af ovennævnte grønbog, der beskæftiger sig med de problemer, som romaerne står over for i et udvidet EU, organiseringen af en workshop for nationale myndigheder om, hvordan strukturfondene kan anvendes til at bistå romaerne og andre dårligt stillede grupper, og lanceringen af en særlig praktikopholdsordning for romaer i Kommissionen; mener imidlertid, at de mest udtalte problemer også kunne tages op ved:

—

implementering af fælles integrationsprojekter mellem de medlemsstater, hvor medlemmerne af denne gruppe lever, for i løbet af 10 år at løse romaernes mest presserende problemer,

| — | fremme af fælles projekter finansieret af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, |
| --- | --- |

—

fremme af fælles projekter finansieret af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling,

| — | fremme af viden om sproget i de lande, hvor medlemmer af denne gruppe lever, og støtte til bevarelsen af romaernes sprog og kulturelle arv som en måde til at styrke deres egen kultur og selvopfattelse |
| --- | --- |

—

fremme af viden om sproget i de lande, hvor medlemmer af denne gruppe lever, og støtte til bevarelsen af romaernes sprog og kulturelle arv som en måde til at styrke deres egen kultur og selvopfattelse

| — | forbedring af adgangen til beskæftigelse, boliger, sociale serviceydelser og pensionsordninger; |
| --- | --- |

—

forbedring af adgangen til beskæftigelse, boliger, sociale serviceydelser og pensionsordninger;

Nye og etablerede indvandrere

| 41. | mener, at de seneste indvandrere kan opleve særlige former for forskelsbehandling, som vil adskille sig i visse henseender fra den forskelsbehandling, som opleves af etablerede EU-borgere, der tilhører etniske mindretal og er anden, tredje og fjerde generations indvandrere; |
| --- | --- |

41.

mener, at de seneste indvandrere kan opleve særlige former for forskelsbehandling, som vil adskille sig i visse henseender fra den forskelsbehandling, som opleves af etablerede EU-borgere, der tilhører etniske mindretal og er anden, tredje og fjerde generations indvandrere;

| 42. | anser det for vigtigt at skelne mellem mindretal af indvandrerbaggrund og traditionelle nationale og etniske mindretal, som er naturligt hjemmehørende i det område, hvor de lever; |
| --- | --- |

42.

anser det for vigtigt at skelne mellem mindretal af indvandrerbaggrund og traditionelle nationale og etniske mindretal, som er naturligt hjemmehørende i det område, hvor de lever;

| 43. | mener, at det mest presserende behov for mindretal med indvandrerbaggrund er at blive integreret i samfundet så hurtigt som muligt, bl.a. ved at medlemsstaterne yderligere forenkler proceduren for opnåelse af statsborgerskab, samtidig med at det sikres, at integrationen ikke bliver til en uønsket assimilering eller underminerer gruppeidentiteten for personer, der lever på medlemsstatens område; finder det lige så vigtigt at anerkende den ret, som enhver, der er født og bor i en medlemsstat, har til at få adgang til statsborgerskab; |
| --- | --- |

43.

mener, at det mest presserende behov for mindretal med indvandrerbaggrund er at blive integreret i samfundet så hurtigt som muligt, bl.a. ved at medlemsstaterne yderligere forenkler proceduren for opnåelse af statsborgerskab, samtidig med at det sikres, at integrationen ikke bliver til en uønsket assimilering eller underminerer gruppeidentiteten for personer, der lever på medlemsstatens område; finder det lige så vigtigt at anerkende den ret, som enhver, der er født og bor i en medlemsstat, har til at få adgang til statsborgerskab;

Sproglige mindretal

| 44. | mener, at grupper af mennesker, som tilhører sproglige mindretal, skal gøres til genstand for særlig opmærksomhed, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle dem i overensstemmelse med principperne i det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog, rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og de tidligere nævnte Haag- og Lund-henstillinger; |
| --- | --- |

44.

mener, at grupper af mennesker, som tilhører sproglige mindretal, skal gøres til genstand for særlig opmærksomhed, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle dem i overensstemmelse med principperne i det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog, rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og de tidligere nævnte Haag- og Lund-henstillinger;

Traditionelle eller etniske mindretal, der bor på en medlemsstats område

| 45. | mener, at effektiv deltagelse i beslutningstagningen på grundlag af nærheds- og selvstyreprincipperne er en af de mest effektive måder at håndtere problemerne med traditionelle mindretalsgrupper på i overensstemmelse med den eksisterende bedste praksis inden for Unionen; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

45.

mener, at effektiv deltagelse i beslutningstagningen på grundlag af nærheds- og selvstyreprincipperne er en af de mest effektive måder at håndtere problemerne med traditionelle mindretalsgrupper på i overensstemmelse med den eksisterende bedste praksis inden for Unionen; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal uden yderligere forsinkelse;

| 46. | mener, at traditionelle nationale mindretalsgrupper har særlige behov, som adskiller sig fra andre mindretalsgruppers behov, at de offentlige politikker bør være mere målrettede, og at Unionen skal varetage disse behov på en mere hensigtsmæssig måde, eftersom der efter udvidelsen nu er et betydeligt antal af sådanne samfund i Unionen; |
| --- | --- |

46.

mener, at traditionelle nationale mindretalsgrupper har særlige behov, som adskiller sig fra andre mindretalsgruppers behov, at de offentlige politikker bør være mere målrettede, og at Unionen skal varetage disse behov på en mere hensigtsmæssig måde, eftersom der efter udvidelsen nu er et betydeligt antal af sådanne samfund i Unionen;

Statsløse med fast bopæl i medlemsstaterne

| 47. | påpeger, at personer, som ikke er statsborgere i nogen stat, men har fast bopæl i en medlemsstat, befinder sig i en unik situation i EU, og anmoder de berørte medlemsstater om at gøre alt, hvad de kan, for at opmuntre dem til at antage deres lands statsborgerskab for at give dem mulighed for at nyde alle de rettigheder, som unionsborgerskab er forbundet med; |
| --- | --- |

47.

påpeger, at personer, som ikke er statsborgere i nogen stat, men har fast bopæl i en medlemsstat, befinder sig i en unik situation i EU, og anmoder de berørte medlemsstater om at gøre alt, hvad de kan, for at opmuntre dem til at antage deres lands statsborgerskab for at give dem mulighed for at nyde alle de rettigheder, som unionsborgerskab er forbundet med;

| 48. | anmoder medlemsstaterne om at anvende princippet om nationale mindretals effektive deltagelse i det offentlige liv som fastlagt i artikel 15 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og i Lund-henstillingerne, på de grupper af statsløse, der bor på deres område, som en forudsætning for deres integration, og om at forenkle og fremskynde proceduren til opnåelse af statsborgerskab for så hurtigt som muligt at give EU-borgerskab til flertallet af dem, som endnu ikke besidder det; |
| --- | --- |

48.

anmoder medlemsstaterne om at anvende princippet om nationale mindretals effektive deltagelse i det offentlige liv som fastlagt i artikel 15 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og i Lund-henstillingerne, på de grupper af statsløse, der bor på deres område, som en forudsætning for deres integration, og om at forenkle og fremskynde proceduren til opnåelse af statsborgerskab for så hurtigt som muligt at give EU-borgerskab til flertallet af dem, som endnu ikke besidder det;

Lovgivningsforanstaltninger, der skal træffes inden forfatningstraktatens ikrafttræden

| 49. | lykønsker Kommissionen med dens arbejde med artikel 13 og anmoder Kommissionen om at fortsætte med at implementere en sammenhængende generel strategi for de problemer, som Unionens mindretal står over for, ved at fortsætte med at håndhæve eksisterende anti-diskriminationslovgivning og overveje eventuelle yderligere tiltag baseret på følgende traktatartikler:






  a) | artikel 13 om anti-diskriminationspolitik; ved at anvende dette retsgrundlag, som er det mest vidtrækkende for så vidt angår beskyttelse af mindretal, kan Unionen på basis af egne erfaringer udbygge følgende initiativer, der allerede er implementeret, og styrke forskellige artikler i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, som f.eks. artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 2 og 3 og artikel 6 og 8, |
| --- | --- | --- |

49.

lykønsker Kommissionen med dens arbejde med artikel 13 og anmoder Kommissionen om at fortsætte med at implementere en sammenhængende generel strategi for de problemer, som Unionens mindretal står over for, ved at fortsætte med at håndhæve eksisterende anti-diskriminationslovgivning og overveje eventuelle yderligere tiltag baseret på følgende traktatartikler:

a)

artikel 13 om anti-diskriminationspolitik; ved at anvende dette retsgrundlag, som er det mest vidtrækkende for så vidt angår beskyttelse af mindretal, kan Unionen på basis af egne erfaringer udbygge følgende initiativer, der allerede er implementeret, og styrke forskellige artikler i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, som f.eks. artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 2 og 3 og artikel 6 og 8,

| b) | artikel 18 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med fri bevægelighed og opholdsret, kan tjene som et stærkt grundlag for at lette bevægeligheden for folk, der tilhører mindretal, hvorved det undgås, at de isoleres, at der skabes nye »ghettoer«, eller at de tvinges til at lade sig assimilere, |
| --- | --- |

b)

artikel 18 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med fri bevægelighed og opholdsret, kan tjene som et stærkt grundlag for at lette bevægeligheden for folk, der tilhører mindretal, hvorved det undgås, at de isoleres, at der skabes nye »ghettoer«, eller at de tvinges til at lade sig assimilere,

| c) | artikel 49, 95 og 151 i EF-traktaten kan tilvejebringe et stærkt grundlag i Unionen for at sikre de principper, der er indarbejdet i artikel 9 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, som f.eks. ytringsfrihed eller retten til ikke at blive udsat for forskelsbehandling i forbindelse med adgangen til medierne, |
| --- | --- |

c)

artikel 49, 95 og 151 i EF-traktaten kan tilvejebringe et stærkt grundlag i Unionen for at sikre de principper, der er indarbejdet i artikel 9 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, som f.eks. ytringsfrihed eller retten til ikke at blive udsat for forskelsbehandling i forbindelse med adgangen til medierne,

| d) | artikel 65 i EF-traktaten og artikel 31 i EU-traktaten, der beskæftiger sig med retligt samarbejde og bistand og omfatter de samme områder som artikel 10, stk. 3, i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, er af største vigtighed for et medlem af et mindretal, der søger bistand, hvad enten det er i civile sager eller kriminalsager, |
| --- | --- |

d)

artikel 65 i EF-traktaten og artikel 31 i EU-traktaten, der beskæftiger sig med retligt samarbejde og bistand og omfatter de samme områder som artikel 10, stk. 3, i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, er af største vigtighed for et medlem af et mindretal, der søger bistand, hvad enten det er i civile sager eller kriminalsager,

| e) | artikel 62 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med migrationspolitikken, der fortsat er ufuldstændig seks år efter Amsterdam-traktatens ikrafttræden (der skal tages hensyn til, at lovlige migranter har behov for at blive integreres i samfundet), |
| --- | --- |

e)

artikel 62 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med migrationspolitikken, der fortsat er ufuldstændig seks år efter Amsterdam-traktatens ikrafttræden (der skal tages hensyn til, at lovlige migranter har behov for at blive integreres i samfundet),

| f) | artikel 137, stk. 1, litra g), h), i) og j), der beskæftiger sig med beskæftigelse af tredjelandsstatsborgere, integration af personer, der udelukkes fra arbejdsmarkedet, og bekæmpelse af social udstødelse, vil være et stærkt grundlag for nye initiativer, der fokuserer på mindretal, |
| --- | --- |

f)

artikel 137, stk. 1, litra g), h), i) og j), der beskæftiger sig med beskæftigelse af tredjelandsstatsborgere, integration af personer, der udelukkes fra arbejdsmarkedet, og bekæmpelse af social udstødelse, vil være et stærkt grundlag for nye initiativer, der fokuserer på mindretal,

| g) | artikel 149 i EF-traktaten om forbedring af adgangen til uddannelse kan, via uddannelse, bidrage til at fremme integrationen af mindretal i samfundet som bestemt ved artikel 12 og 14 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, |
| --- | --- |

g)

artikel 149 i EF-traktaten om forbedring af adgangen til uddannelse kan, via uddannelse, bidrage til at fremme integrationen af mindretal i samfundet som bestemt ved artikel 12 og 14 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal,

| h) | artikel 151 og 163 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med kultur og forskning, kan være af betydning for udvikling af fælles programmer for mindretal inden for disse områder (som bestemt i artikel 12 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal); |
| --- | --- |

h)

artikel 151 og 163 i EF-traktaten, der beskæftiger sig med kultur og forskning, kan være af betydning for udvikling af fælles programmer for mindretal inden for disse områder (som bestemt i artikel 12 i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal);

| 50. | anmoder Rådet om at forhandle sig til rette om Kommissionens forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad (10); mener, at rammeafgørelsen vil være et vigtigt skridt hen imod etableringen af et lovgrundlag for at gøre racistisk og fremmedfjendtlig vold til en strafbar handling i hele EU og anerkende racistiske/fremmedhadske motiver som skærpende omstændigheder, der indebærer en forhøjelse af straffen; henviser til sin beslutning af 4. juli 2002 (11), som støttede Kommissionens forslag; bifalder den beslutning, som Rådet (retlige og indre anliggender) traf den 24. februar 2005 om at tage den tidligere blokerede rammeafgørelse op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

50.

anmoder Rådet om at forhandle sig til rette om Kommissionens forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad (10); mener, at rammeafgørelsen vil være et vigtigt skridt hen imod etableringen af et lovgrundlag for at gøre racistisk og fremmedfjendtlig vold til en strafbar handling i hele EU og anerkende racistiske/fremmedhadske motiver som skærpende omstændigheder, der indebærer en forhøjelse af straffen; henviser til sin beslutning af 4. juli 2002 (11), som støttede Kommissionens forslag; bifalder den beslutning, som Rådet (retlige og indre anliggender) traf den 24. februar 2005 om at tage den tidligere blokerede rammeafgørelse op til fornyet overvejelse;

Fremtidige økonomiske og finansielle foranstaltninger

| 51. | mener, at Unionen bør supplere medlemsstaternes foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt plan med tilstrækkelig finansiering:






  — | ved at udforme en omfattende strategi til bekæmpelse af forskelsbehandling af mindretal ved hjælp af strukturfondene, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond (ESF) og Equal-fællesskabsinitiativet |
| --- | --- | --- |

51.

mener, at Unionen bør supplere medlemsstaternes foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt plan med tilstrækkelig finansiering:

—

ved at udforme en omfattende strategi til bekæmpelse af forskelsbehandling af mindretal ved hjælp af strukturfondene, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond (ESF) og Equal-fællesskabsinitiativet

| — | ved at etablere nye pilotprojekter og solidaritetsnetværk på basis af de traktatartikler, der er nævnt i punkt 50, og passende initiativer med de tredjelande, hvorfra mindretallene kom |
| --- | --- |

—

ved at etablere nye pilotprojekter og solidaritetsnetværk på basis af de traktatartikler, der er nævnt i punkt 50, og passende initiativer med de tredjelande, hvorfra mindretallene kom

| — | ved at indarbejde ikke-diskriminationsaspektet i alle de europæiske strukturfonde og ved aktivt at fremme ESF som et instrument til gennemførelse af direktiv 2000/78/EF og 2000/43/EF |
| --- | --- |

—

ved at indarbejde ikke-diskriminationsaspektet i alle de europæiske strukturfonde og ved aktivt at fremme ESF som et instrument til gennemførelse af direktiv 2000/78/EF og 2000/43/EF

| — | ved at genindføre finansiering af transnationale initiativer inden for ikke-diskrimination og social integration i forslaget om indførelse af Progress-programmet (KOM(2004)0488) |
| --- | --- |

—

ved at genindføre finansiering af transnationale initiativer inden for ikke-diskrimination og social integration i forslaget om indførelse af Progress-programmet (KOM(2004)0488)

| — | ved at gøre det lettere for ngo'er, der repræsenterer de personer, der er dækket af EF-traktatens artikel 13, at modtage støtte fra de europæiske strukturfonde og navnlig fra ESF; |
| --- | --- |

—

ved at gøre det lettere for ngo'er, der repræsenterer de personer, der er dækket af EF-traktatens artikel 13, at modtage støtte fra de europæiske strukturfonde og navnlig fra ESF;

opfordrer i denne sammenhæng medlemsstaterne til at lægge nogle af deres beslutningsbeføjelser med hensyn til strukturfondene ud til regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med Unionens decentraliseringspolitik;

Gennemførelsesforanstaltninger og tilbagemeldingsmekanisme

| 52. | ser med tilfredshed på de seneste initiativer, som Kommissionen har taget inden for dette område, nemlig:






  — | kommissionsformandens etablering af en kommissærgruppe for grundlæggende rettigheder, der skal spille en afgørende rolle ved at bidrage til beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling, |
| --- | --- | --- |

52.

ser med tilfredshed på de seneste initiativer, som Kommissionen har taget inden for dette område, nemlig:

—

kommissionsformandens etablering af en kommissærgruppe for grundlæggende rettigheder, der skal spille en afgørende rolle ved at bidrage til beskyttelse af mindretal og ikke-forskelsbehandling,

| — | etablering af en tværtjenstlig gruppe, der samler repræsentanter for 14 af Kommissionens tjenestegrene; |
| --- | --- |

—

etablering af en tværtjenstlig gruppe, der samler repræsentanter for 14 af Kommissionens tjenestegrene;

| 53. | kræver, at der indsamles data om direkte og indirekte forskelsbehandling (f.eks. vedrørende andelen af personer hidrørende fra nationale mindretal blandt fatttigdomstruede, beskæftigede, ledige, deres uddannelsesniveau osv.) med henblik på at sikre behørig feedback om effektiviteten af medlemsstaternes politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal; |
| --- | --- |

53.

kræver, at der indsamles data om direkte og indirekte forskelsbehandling (f.eks. vedrørende andelen af personer hidrørende fra nationale mindretal blandt fatttigdomstruede, beskæftigede, ledige, deres uddannelsesniveau osv.) med henblik på at sikre behørig feedback om effektiviteten af medlemsstaternes politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere kønsaspektet i deres handlingsplaner for udryddelse af racisme, racediskrimination, fremmedhad og hertil knyttet intolerance og til navnlig at udvikle kønsfølsomme og kønsspecifikke retningslinjer og indikatorer samt anvende kønsopdelte data på alle niveauer; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere kønsaspektet i deres handlingsplaner for udryddelse af racisme, racediskrimination, fremmedhad og hertil knyttet intolerance og til navnlig at udvikle kønsfølsomme og kønsspecifikke retningslinjer og indikatorer samt anvende kønsopdelte data på alle niveauer;

| 55. | opfordrer indtrængende til etablering af særlige enheder inden for medlemsstaternes, tiltrædelses- og kandidatlandenes retshåndhævende myndigheder til imødegåelse af racistisk motiverede kriminelle handlinger og racistiske gruppers aktiviteter; disse enheder bør opsætte systemer til overvågning, klassificering, registrering og opfølgning af racistiske episoder, som de får kendskab til; henstiller til videreudvikling af retningslinjer for EUMC's indsamling af data om racistiske episoder i overensstemmelse med retningslinjerne for databeskyttelse i fællesskab med de retshåndhævende myndigheder som f.eks. politiet og den offentlige anklagemyndighed; opfordrer til udvikling af alternative mekanismer til indsamling af data om f.eks. racistisk kriminalitet; |
| --- | --- |

55.

opfordrer indtrængende til etablering af særlige enheder inden for medlemsstaternes, tiltrædelses- og kandidatlandenes retshåndhævende myndigheder til imødegåelse af racistisk motiverede kriminelle handlinger og racistiske gruppers aktiviteter; disse enheder bør opsætte systemer til overvågning, klassificering, registrering og opfølgning af racistiske episoder, som de får kendskab til; henstiller til videreudvikling af retningslinjer for EUMC's indsamling af data om racistiske episoder i overensstemmelse med retningslinjerne for databeskyttelse i fællesskab med de retshåndhævende myndigheder som f.eks. politiet og den offentlige anklagemyndighed; opfordrer til udvikling af alternative mekanismer til indsamling af data om f.eks. racistisk kriminalitet;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at personer, der varetager offentlige tjenesteydelser og rådgivning, er klar over de særlige problemer, der gør sig gældende for kvinder fra etniske mindretal og indvandrerkvinder, og at de pågældende personer får en oplæring i bekæmpelse af racisme, der omfatter et perspektiv, der tager hensyn til forskellen mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at personer, der varetager offentlige tjenesteydelser og rådgivning, er klar over de særlige problemer, der gør sig gældende for kvinder fra etniske mindretal og indvandrerkvinder, og at de pågældende personer får en oplæring i bekæmpelse af racisme, der omfatter et perspektiv, der tager hensyn til forskellen mellem mænd og kvinder;

| 57. | bekræfter sin overbevisning om, at erindring og uddannelse er vitale elementer i bestræbelserne på at gøre intolerance, forskelsbehandling og racisme til noget, der hører fortiden til, og opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke kampen mod alle former for forskelsbehandling ved:






  — | at udvikle evnen til at forhindre og tage sig effektivt af forskelsbehandling, især ved at styrke organisationers handlemuligheder og støtte udveksling af oplysninger og god praksis og oprettelse af netværk på europæisk plan, idet der tages højde for de særlige karakteristiske træk ved de forskellige former for diskrimination, |
| --- | --- | --- |

57.

bekræfter sin overbevisning om, at erindring og uddannelse er vitale elementer i bestræbelserne på at gøre intolerance, forskelsbehandling og racisme til noget, der hører fortiden til, og opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke kampen mod alle former for forskelsbehandling ved:

—

at udvikle evnen til at forhindre og tage sig effektivt af forskelsbehandling, især ved at styrke organisationers handlemuligheder og støtte udveksling af oplysninger og god praksis og oprettelse af netværk på europæisk plan, idet der tages højde for de særlige karakteristiske træk ved de forskellige former for diskrimination,

| — | at fremme og udbrede de værdier og fremgangsmåder, der ligger til grund for kampen mod forskelsbehandling, herunder gennem anvendelse af og støtte til oplysningskampagner, eftersom det mener, at det er lige så vigtigt at forebygge forskelsbehandling som at bekæmpe den; |
| --- | --- |

—

at fremme og udbrede de værdier og fremgangsmåder, der ligger til grund for kampen mod forskelsbehandling, herunder gennem anvendelse af og støtte til oplysningskampagner, eftersom det mener, at det er lige så vigtigt at forebygge forskelsbehandling som at bekæmpe den;

| — | tilskynde til uddannelse af lærere på en sådan måde, at det bliver lettere for dem at undervise i skolerne om såvel behovet for at bekæmpe racisme, antisemitisme og intolerance som fordelene ved kulturel mangfoldighed, navnlig den, som opstår i forbindelse med indvandring; |
| --- | --- |

—

tilskynde til uddannelse af lærere på en sådan måde, at det bliver lettere for dem at undervise i skolerne om såvel behovet for at bekæmpe racisme, antisemitisme og intolerance som fordelene ved kulturel mangfoldighed, navnlig den, som opstår i forbindelse med indvandring;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre retlig beskyttelse mod forskelsbehandling på de områder, der er anført i EF-traktatens artikel 13, herunder positive foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre retlig beskyttelse mod forskelsbehandling på de områder, der er anført i EF-traktatens artikel 13, herunder positive foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet;

| 59. | er overbevist om, at der i overensstemmelse med nærhedsprincippet bør være et tæt samarbejde mellem repræsentanter for mindretal og lokale, regionale, nationale og europæiske institutioner; mener, at et sådant samarbejde bør være baseret på:






  — | klar benchmarking for at gøre det muligt at undersøge, om den foranstaltning, der er truffet, er i overensstemmelse med de standarder, der tidligere er defineret, |
| --- | --- | --- |

59.

er overbevist om, at der i overensstemmelse med nærhedsprincippet bør være et tæt samarbejde mellem repræsentanter for mindretal og lokale, regionale, nationale og europæiske institutioner; mener, at et sådant samarbejde bør være baseret på:

—

klar benchmarking for at gøre det muligt at undersøge, om den foranstaltning, der er truffet, er i overensstemmelse med de standarder, der tidligere er defineret,

| — | den åbne koordinationsmetode, hvorved forskellige medlemsstaters myndigheder og repræsentanter fra de europæiske institutioner mødes og udveksler god praksis; |
| --- | --- |

—

den åbne koordinationsmetode, hvorved forskellige medlemsstaters myndigheder og repræsentanter fra de europæiske institutioner mødes og udveksler god praksis;

| 60. | anmoder under henvisning til EF-traktatens artikel 262 og 265 Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at afgive udtalelse om de spørgsmål vedrørende mindretalsbeskyttelse og anti-diskriminationspolitikker, som rejses i denne beslutning; opfordrer de to udvalg til at afgive en sådan udtalelse senest medio 2006 og at fokusere på den særlige rolle, som de regionale eller lokale myndigheder kan spille og de forskellige økonomiske og sociale komponenter af et organiseret civilsamfund; |
| --- | --- |

60.

anmoder under henvisning til EF-traktatens artikel 262 og 265 Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at afgive udtalelse om de spørgsmål vedrørende mindretalsbeskyttelse og anti-diskriminationspolitikker, som rejses i denne beslutning; opfordrer de to udvalg til at afgive en sådan udtalelse senest medio 2006 og at fokusere på den særlige rolle, som de regionale eller lokale myndigheder kan spille og de forskellige økonomiske og sociale komponenter af et organiseret civilsamfund;

| 61. | mener, at det er af den største vigtighed, at agenturet for grundlæggende rettigheder bliver et nyttigt værktøj til samarbejde med de europæiske institutioner, tæt koordineret med nationale institutioner, der beskæftiger sig med grundlæggende rettigheder; mener, at agenturet også bør overvåge virkningen af de politikker, der er omtalt i denne beslutning, og regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og nationale parlamenter; |
| --- | --- |

61.

mener, at det er af den største vigtighed, at agenturet for grundlæggende rettigheder bliver et nyttigt værktøj til samarbejde med de europæiske institutioner, tæt koordineret med nationale institutioner, der beskæftiger sig med grundlæggende rettigheder; mener, at agenturet også bør overvåge virkningen af de politikker, der er omtalt i denne beslutning, og regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og nationale parlamenter;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at påbegynde en vurdering af anvendelsen af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF med det formål at styrke EU's anti-diskriminationsforanstaltninger og organisere en stor konference, der involverer alle de berørte aktører, især politiske repræsentanter og repræsentanter for offentlige institutioner på nationalt, regionalt og lokalt plan og for ngo'er og foreninger, der er aktive inden for dette område; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at påbegynde en vurdering af anvendelsen af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF med det formål at styrke EU's anti-diskriminationsforanstaltninger og organisere en stor konference, der involverer alle de berørte aktører, især politiske repræsentanter og repræsentanter for offentlige institutioner på nationalt, regionalt og lokalt plan og for ngo'er og foreninger, der er aktive inden for dette område;

*

- *

| 63. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemslandenes, tiltrædelses- og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget. |
| --- | --- |

63.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemslandenes, tiltrædelses- og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget.

---

(1)  Når først traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft, vil udtrykket »mindretal« for første gang forekomme i primær ret i to bestemmelser: Artikel 21 i chartret (art. II-81 i forfatningen), der forbyder al forskelsbehandling baseret på »medlemskab af et nationalt mindretal«; artikel I-2 i forfatningen, der henviser til »menneskerettigheder, herunder rettigheder, som personer, der tilhører mindretal, har« som én af de værdier, hvorpå »Unionen er grundlagt«. Forfatningen siger også, at Unionen skal »bekæmpe social udstødelse og forskelsbehandling og skal fremme social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationer og beskyttelse af barnets rettigheder« (artikel I-3, stk. 3, nr. 2).

(2)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(3)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(4)  EFT L 269 af 5.10.2002, s. 15.

(5)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 408.

(6)  Et af de tre Københavnskriterier er at have stabile institutioner, som garanterer demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal.

(7)  Kommissionen har allerede iværksat overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater på grund af manglende meddelelse om nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF. Der forventes snarest at blive iværksat yderligere overtrædelsesprocedurer for »manglende overensstemmelse« (ufuldstændig eller ukorrekt gennemførelse).

(8)  Kommissionen er betænkelig ved den manglende oprettelse af fungerende ligestillingsorganer som krævet af direktiv 2000/43/EF i en række medlemsstater. I nogle af de tilfælde, hvor sådanne organer er blevet oprettet, er der desuden tvivl om deres uafhængighed og mulighed for at fungere effektivt.

(9)  Eksempler på homofobiske hadforbrydelser omfatter sømbomben i London i 1999, overfaldene på marcher arrangerer af lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelle i Polen og Bosnien i 2004 og det modbydelige angreb på Sebastien Nouchet, som blev brændt levende i sin hjemby i Frankrig i 2004.

(10)  EFT C 75 E af 26.3.2002, s. 269.

(11)  EUT C 271 E af 12.11.2003, s. 558.

---

Torsdag, den 9. juni 2005

| 25.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 124/416 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 124/416

---

PROTOKOL

(2006/C 124 E/04)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Pierre MOSCOVICI

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 10.00.

2.   De politiske gruppers sammensætning

Karin Resetarits havde tilsluttet sig ALDE-Gruppen pr. 08.06.2005.

3.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget fra Rådet og Kommissionen

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013) (KOM(2005)0115 - C6-0097/2005 - 2005/0042(COD)).






  henvist til: | korr.udv.: ENVI
  rådg.udv.: BUDG, IMCO |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013) (KOM(2005)0115 - C6-0097/2005 - 2005/0042(COD)).

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: BUDG, IMCO

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2005)0130 - C6-0176/2005 - 2005/0025(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: BUDG
  rådg.udv.: AFET, DEVE, INTA |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (KOM(2005)0130 - C6-0176/2005 - 2005/0025(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: BUDG

rådg.udv.: AFET, DEVE, INTA

| — | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 - C6-0177/2005 - 2005/0060(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 - C6-0177/2005 - 2005/0060(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: TRAN

| — | Forslag til Rådets beslutning om indgåelse af en protokol om ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Folkerepublikken Kina på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Ungarns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (KOM(2004)0864 - C6-0180/2005 - 2004/0290(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets beslutning om indgåelse af en protokol om ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Folkerepublikken Kina på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Ungarns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (KOM(2004)0864 - C6-0180/2005 - 2004/0290(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: TRAN

| — | Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et instrument for beredskab og hurtig indsats i katastrofesituationer (KOM(2005)0113 - C6-0181/2005 - 2005/0052(CNS)).






  henvist til: | korr.udv.: ENVI
  rådg.udv.: BUDG, LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et instrument for beredskab og hurtig indsats i katastrofesituationer (KOM(2005)0113 - C6-0181/2005 - 2005/0052(CNS)).

henvist til:

korr.udv.: ENVI

rådg.udv.: BUDG, LIBE

4.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 12/2005 (C6-0133/2005 - SEK(2005)0480).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 14/2005 (C6-0132/2005 - SEK(2005)0588).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 15/2005 (C6-0134/2005 - SEK(2005)0589).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 16/2005 (C6-0135/2005 - SEK(2005)0590).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

5.   Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 [KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)] - Fiskeriudvalget.

Ordfører: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

Joe Borg (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Carmen Fraga Estévez forelagde sin betænkning.

Talere: Francesco Musotto for PPE-DE-Gruppen, Giovanni Claudio Fava for PSE-Gruppen, Marios Matsakis for ALDE-Gruppen, Marie-Hélène Aubert for Verts/ALE-Gruppen, Georgios Toussas for GUE/NGL-Gruppen, Patrick Louis for IND/DEM-Gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci for UEN-Gruppen, Luca Romagnoli løsgænger, Rosa Miguélez Ramos, Hélène Goudin og Joe Borg.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.6 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.6 i protokollen af 09.06.2005

Marios Matsakis tog ordet om afviklingen af forhandlingen .

6.   Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forhandling)

(forhandling)

Anden betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner [KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)] - Fiskeriudvalget.

Ordfører: Duarte Freitas (A6-0157/2005).

Joe Borg (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Duarte Freitas forelagde sin betænkning.

FORSÆDE: Mario MAURO

næstformand

Talere: Struan Stevenson for PPE-DE-Gruppen, Catherine Stihler for PSE-Gruppen, Carl Schlyter for Verts/ALE-Gruppen, Thomas Wise for IND/DEM-Gruppen, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos og Joe Borg.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 9.1 i protokollen af 09.06.2005.

punkt 9.1 i protokollen af 09.06.2005

7.   Den sociale integration i de nye medlemsstater (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Den sociale integration i de nye medlemsstater [2004/2210(INI)] - Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Csaba Őry (A6-0125/2005).

Csaba Őry forelagde sin betænkning.

Neelie Kroes (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Marie-Line Reynaud (ordfører for udtalelse fra LIBE), Edit Bauer (ordfører for udtalelse fra FEMM), Philip Bushill-Matthews for PPE-DE-Gruppen, Richard Falbr for PSE-Gruppen, Jan Jerzy Kułakowski for ALDE-Gruppen, Tatjana Ždanoka for Verts/ALE-Gruppen, Jaromír Kohlíček for GUE/NGL-Gruppen, Mieczysław Edmund Janowski for UEN-Gruppen, og Jan Tadeusz Masiel løsgænger.

På grund af afstemningstiden blev forhandlingen afbrudt her.

Den ville blive genoptaget kl. 15.00.

FORSÆDE: Luigi COCILOVO

næstformand

8.   Anmodning om ophævelse af parlamentarisk immunitet

De kompetente italienske myndigheder havde fremsendt en anmodning om ophævelse af Marco Pannellas parlamentariske immunitet i forbindelse med en retssag ved retten i Rom.

Denne anmodning var i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 6, stk. 2, blevet henvist til det kompetente udvalg, JURI.

Marco Pannella tog ordet og henviste til den afgørelse, som Parlamentet tidligere havde vedtaget (punkt 7.20 i protokollen af 10.02.2004) (Formanden svarede, at JURI ville behandle spørgsmålet).

punkt 7.20 i protokollen af 10.02.2004

9.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

9.1.   Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner [KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)] - Fiskeriudvalget.

Ordfører: Duarte Freitas (A6-0157/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0229).

(P6_TA(2005)0229).

9.2.   Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne: Konsekvenser af de industrielle ændringer for politikken vedrørende de små og mellemstore virksomheder og disses rolle [2004/2154(INI)] - Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0230).

(P6_TA(2005)0230).

9.3.   Budgetstillinger og økonomiske politikker **I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)] - Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Othmar Karas (A6-0168/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0231).

(P6_TA(2005)0231).

9.4.   Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) [KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)] - Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: Adamos Adamou (A6-0104/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0232).

(P6_TA(2005)0232).

9.5.   Uforholdsmæssigt store underskud * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)] - Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Othmar Karas (A6-0158/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0233).

(P6_TA(2005)0233).

9.6.   Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 [KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)] - Fiskeriudvalget.

Ordfører: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0234).

(P6_TA(2005)0234).

9.7.   Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forbindelserne mellem lovlig indvandring og ulovlig indvandring [2004/2137(INI)] - Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Patrick Gaubert (A6-0136/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0235).

(P6_TA(2005)0235).

9.8.   Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU [2004/2148(INI)] - Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: John Bowis (A6-0129/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0236).

(P6_TA(2005)0236).

9.9.   Reformen af FN (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0328/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0237)

(P6_TA(2005)0237)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Inden den endelige afstemning havde Armin Laschet taget ordet vedrørende ændringsforslag 15 og anmodet om elektronisk afstemning. Jo Leinen for PSE-Gruppen havde støttet denne anmodning. |
| --- | --- |

—

Inden den endelige afstemning havde Armin Laschet taget ordet vedrørende ændringsforslag 15 og anmodet om elektronisk afstemning. Jo Leinen for PSE-Gruppen havde støttet denne anmodning.

Formanden havde afvist dette og bekræftet, at afstemningsresultatet stod ved magt.

9.10.   Transatlantiske forbindelser (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 og B6-0358/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0358/2005

(erstatter B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005 og B6-0357/2005):

stillet af:

| | Elmar Brok, James Elles og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Elmar Brok, James Elles og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen

| | Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda og Erika Mann for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda og Erika Mann for PSE-Gruppen

| | Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen

| | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0238)

(P6_TA(2005)0238)

(Forslag til beslutning B6-0358/2005 bortfaldt).

9.11.   Situation in Uzbekistan (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 og B6-0377/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0370/2005

(erstatter B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 og B6-0377/2005):

stillet af:

| | Armin Laschet, Elisabeth Jeggle og Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Armin Laschet, Elisabeth Jeggle og Albert Jan Maat for PPE-DE-Gruppen

| | Jan Marinus Wiersma og Bernadette Bourzai for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma og Bernadette Bourzai for PSE-Gruppen

| | Ona Juknevičienė for ALDE-Gruppen, |
| --- | --- |

Ona Juknevičienė for ALDE-Gruppen,

| | Cem Özdemir og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Cem Özdemir og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen

| | André Brie for GUE/NGL-Gruppen, |
| --- | --- |

André Brie for GUE/NGL-Gruppen,

| | Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0239).

(P6_TA(2005)0239).

9.12.   Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst [2004/2188(INI)] - Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Ona Juknevičienė (A6-0109/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0240).

(P6_TA(2005)0240).

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

10.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning: Patrick Gaubert - A6-0136/2005

| — | Philip Claeys og Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Philip Claeys og Andreas Mölzer

Betænkning: John Bowis - A6-0129/2005

| — | Carlo Fatuzzo. |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo.

11.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning: Duarte Freitas - A6-0157/2005

| — | enkelt afstemning






  — | for: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer |
| --- | --- | --- |

—

enkelt afstemning

—

for: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer

for:

Betænkning: Dominique Vlasto - A6-0148/2005

| — | enkelt afstemning






  — | for: Paul Rübig |
| --- | --- | --- |

—

enkelt afstemning

—

for: Paul Rübig

for:

Betænkning: Othmar Karas - A6-0158/2005

| — | ændringsforslag 7






  — | hverken/eller: Catherine Stihler |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 7

—

hverken/eller: Catherine Stihler

hverken/eller:

| — | ændringsforslag 9






  — | for: Françoise Grossetête |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 9

—

for: Françoise Grossetête

for:

| — | imod: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson |
| --- | --- |

—

imod: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson

imod:

Betænkning: Carmen Fraga Estévez - A6-0112/2005

| — | ændringsforslag 34






  — | for: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 34

—

for: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

for:

| — | ændringsforslag 10






  — | imod: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 10

—

imod: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

imod:

Betænkning: Patrick Gaubert - A6-0136/2005

| — | ændringsforslag 7






  — | imod: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 7

—

imod: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

imod:

| — | punkt 50, 1. del






  — | imod: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, 1. del

—

imod: Ursula Stenzel

imod:

| — | punkt 50, 2. del






  — | imod: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, 2. del

—

imod: Ursula Stenzel

imod:

Reformen af FN - B6-0328/2005

| — | punkt 19, 3. del






  — | imod: Carl Schlyter |
| --- | --- | --- |

—

punkt 19, 3. del

—

imod: Carl Schlyter

imod:

| — | punkt 20, 2. del






  — | for: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- | --- |

—

punkt 20, 2. del

—

for: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci

for:

Betænkning: Ona Juknevičienė - A6-0109/2005

| — | punkt 6






  — | imod: Mary Honeyball, Robert Evans |
| --- | --- | --- |

—

punkt 6

—

imod: Mary Honeyball, Robert Evans

imod:

| — | ændringsforslag 9






  — | for: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 9

—

for: Pervenche Berès

for:

| — | punkt 17






  — | for: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay. |
| --- | --- | --- |

—

punkt 17

—

for: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay.

for:

(Mødet udsat kl. 13.10 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

12.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Stemmerettelser

Betænkning: Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | punkt 28






  — | imod: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín |
| --- | --- | --- |

—

punkt 28

—

imod: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín

imod:

| — | ændringsforslag 26






  — | imod: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 26

—

imod: Dan Jørgensen

imod:

| — | punkt 50, led 1, 2. del






  — | imod: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, led 1, 2. del

—

imod: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

imod:

| — | ændringsforslag 3






  — | imod: Diamanto Manolakou |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 3

—

imod: Diamanto Manolakou

imod:

| — | ændringsforslag 40






  — | for: John Whittaker |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 40

—

for: John Whittaker

for:

| — | ændringsforslag 33






  — | for: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 33

—

for: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

for:

Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - B6-0327/2005

| — | punkt 13, 3. del






  — | imod: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, 3. del

—

imod: Dan Jørgensen

imod:

Betænkning: Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | beslutning (som helhed)






  — | for: Raymond Langendries |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

for: Raymond Langendries

for:

Mødedato: 26.05.2005

Betænkning: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

| — | ændringsforslag 29






  — | imod: Phillip Whitehead. |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 29

—

imod: Phillip Whitehead.

imod:

*

- *

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

13.   Dagsorden for næste mødeperiode

Efter Formandskonferencens møde samme dag foreslog Formanden følgende ændringer til dagsordenen for møderne den 22. og 23.06.2005:

onsdag

onsdag

Forhandlingen om Det Europæiske Råd og det luxembourgske formandskab skulle fastsættes til kl. 15.00 til 19.00.

Betænkningen af Michael Cashman om EU's kodeks for personpassage af grænserne skulle opføres før betænkningen af Bogdan Klich om forskning på sikkerhedsområdet (punkt 52).

(punkt 52).

| — | Frist for ændringsforslag: mandag den 20.06.2005 kl. 15.00. |
| --- | --- |

—

Frist for ændringsforslag: mandag den 20.06.2005 kl. 15.00.

De to betænkninger af Johannes Blokland om et europæisk register over udledning og overførsel af forureningsstoffer (A6-0169/2005 og A6-0170/2005 (punkt 55 og 56) skulle udsættes til den næste mødeperiode.

(punkt 55 og 56)

Udvalget om Andragender havde vedtaget et forslag til beslutning som afslutning på »Lloyd's-sagen«.

| — | Frist for ændringsforslag: onsdag den 15.06.2005 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Frist for ændringsforslag: onsdag den 15.06.2005 kl. 12.00.

torsdag

torsdag

Følgende betænkninger skulle tilføjes afstemningstiden:

| — | Betænkning: Petr Duchoň - A6-0156/2005: Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- |

—

Betænkning: Petr Duchoň - A6-0156/2005: Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

| — | Betænkning: Henrik Dam Kristensen - A6-0116/2005: Genopretning af hellefiskbestandene |
| --- | --- |

—

Betænkning: Henrik Dam Kristensen - A6-0116/2005: Genopretning af hellefiskbestandene

| — | Betænkning: Michael Gahler - A6-0182/2005: Access to Community external assistance |
| --- | --- |

—

Betænkning: Michael Gahler - A6-0182/2005: Access to Community external assistance

| — | Betænkning: Jean-Paul Gauzès - A6-0181/2005: Kvaliteten af statistiske data om uforholdsmæssigt store budgetunderskud (forretningsordenens artikel 131). |
| --- | --- |

—

Betænkning: Jean-Paul Gauzès - A6-0181/2005: Kvaliteten af statistiske data om uforholdsmæssigt store budgetunderskud (forretningsordenens artikel 131).

| — | Frist for ændringsforslag til betænkningerne af Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen og Michael Gahler: onsdag den 15.06.2005 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Frist for ændringsforslag til betænkningerne af Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen og Michael Gahler: onsdag den 15.06.2005 kl. 12.00.

Parlamentet godkendte disse ændringer.

14.   Den sociale integration i de nye medlemsstater (fortsat forhandling)

(fortsat forhandling)

Talere: Jean Louis Cottigny, Sophia in 't Veld, Milan Cabrnoch, Marcin Libicki, Koenraad Dillen, Jacek Protasiewicz, Irena Belohorská, Thomas Mann, Fausto Correia, Tomáš Zatloukal og Neelie Kroes (medlem af Kommissionen).

Talere: Csaba Őry (ordfører), som foreslog, at afstemningen skulle udsættes, og Bernd Posselt, som modsatte sig dette forslag. (Formanden foreslog ordføreren at rejse spørgsmålet ved begyndelsen af afstemningen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.4 i protokollen af 09.06.2005

punkt 16.4 i protokollen af 09.06.2005

15.   Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)

(forhandling)

(Emner og forslagsstillere, se punkt 4 i protokollen af 07.06.2005)

(Emner og forslagsstillere, se punkt 4 i protokollen af 07.06.2005)

I.   BOLIVIA

Forslag til beslutning B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 og B6-0376/2005

Marios Matsakis forelagde beslutningsforslag B6-0361/2005.

Fernando Fernández Martín tog ordet vedrørende rækkefølgen på talerlisten (Formanden præciserede de gældende bestemmelser på dette område).

Luis Yañez-Barnuevo García, Raül Romeva i Rueda, Ilda Figueiredo og Fernando Fernández Martín forelagde de øvrige beslutningsforslag.

Talere: Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen, og Neelie Kroes (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.1 i protokollen af 09.06.2005

II.   PRESSEFRIHED I ALGERIET

Forslag til beslutning B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 og B6-0381/2005

Marios Matsakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Raül Romeva i Rueda og Jaromír Kohlíček forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Erik Meijer for GUE/NGL-Gruppen, og Neelie Kroes (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.2 i protokollen af 09.06.2005

III.   ASERBAJDSJAN

Forslag til beslutning B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 og B6-0382/2005

Marios Matsakis, Robert Evans, Erik Meijer, Charles Tannock, Bastiaan Belder og Marie Anne Isler Béguin forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen, Alyn Smith for Verts/ALE-Gruppen, Jaromír Kohlíček for GUE/NGL-Gruppen, Urszula Krupa for IND/DEM-Gruppen, Ryszard Czarnecki løsgænger, Ioannis Varvitsiotis, Luca Romagnoli og Neelie Kroes (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.3 i protokollen af 09.06.2005

16.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

16.1.   Bolivia (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 og B6-0376/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0361/2005

(erstatter B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 og B6-0376/2005):

stillet af:

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen

Pasqualina Napoletano, Margrietus van den Berg og Manuel Medina Ortega for PSE-Gruppen

Annemie Neyts-Uyttebroeck og Danutė Budreikaitė for ALDE-Gruppen

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda og Eva Lichtenberger for Verts/ALE-Gruppen

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0241).

(P6_TA(2005)0241).

16.2.   Pressefrihed i Algeriet (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 og B6-0381/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0359/2005

(erstatter B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 og B6-0381/2005):

stillet af:

José Javier Pomés Ruiz for PPE-DE-Gruppen,

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González og Raimon Obiols i Germà for PSE-Gruppen

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Jean-Marie Cavada og Marios Matsakis for ALDE-Gruppen

Hélène Flautre og Raül Romeva i Rueda for Verts/ALE-Gruppen

Francis Wurtz og Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen

Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0242).

(P6_TA(2005)0242).

16.3.   Aserbajdsjan (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 og B6-0382/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0360/2005

(erstatter B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 og B6-0382/2005):

stillet af:

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi og Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen

Pasqualina Napoletano, Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen

Annemie Neyts-Uyttebroeck og Marios Matsakis for ALDE-Gruppen

Marie Anne Isler Béguin og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen

Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen,

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen

Anna Elzbieta Fotyga og Inese Vaidere for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0243).

(P6_TA(2005)0243).

16.4.   Den sociale integration i de nye medlemsstater (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Den sociale integration i de nye medlemsstater [2004/2210(INI)] - Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender.

Ordfører: Csaba Őry (A6-0125/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0244).

(P6_TA(2005)0244).

17.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

18.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Bolivia – RC-B6-0361/2005

| — | ændringsforslag 1, 6, 2, 7, 8 et 10






  — | imod: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

ændringsforslag 1, 6, 2, 7, 8 et 10

—

imod: Othmar Karas

imod:

Aserbajdsjan – RC-B6-0360/2005

| — | beslutning (som helhed)






  — | for: Othmar Karas. |
| --- | --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

—

for: Othmar Karas.

for:

19.   Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 45)

Tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 45)

INTA:

| — | Transatlantiske økonomiske forbindelser (2005/2082(INI))
  (rådg.udv.: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiske økonomiske forbindelser (2005/2082(INI))

(rådg.udv.: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE)

ECON:

| — | Iværksættelse af en informations- og kommunikationsstrategi for euroen og Den Økonomiske og Monetære Union (2005/2078(INI))
  (rådg.udv.: CULT) |
| --- | --- |

—

Iværksættelse af en informations- og kommunikationsstrategi for euroen og Den Økonomiske og Monetære Union (2005/2078(INI))

(rådg.udv.: CULT)

EMPL:

| — | Social sikring og social integration (2005/2097(INI))
  (rådg.udv.: FEMM) |
| --- | --- |

—

Social sikring og social integration (2005/2097(INI))

(rådg.udv.: FEMM)

ITRE:

| — | Beretning om anvendelsen af artikel 37 i Euratom-traktaten i perioden juli 1994 til december 2003 (2005/2077(INI))
  (rådg.udv.: ENVI) |
| --- | --- |

—

Beretning om anvendelsen af artikel 37 i Euratom-traktaten i perioden juli 1994 til december 2003 (2005/2077(INI))

(rådg.udv.: ENVI)

IMCO:

| — | Nye aspekter af politikken for offentlige indkøb herunder elektroniske (2005/2081(INI))
  (rådg.udv.: ITRE) |
| --- | --- |

—

Nye aspekter af politikken for offentlige indkøb herunder elektroniske (2005/2081(INI))

(rådg.udv.: ITRE)

TRAN:

| — | Anvendelsen af postdirektivet (direktiv 97/67/EF, ændret ved direktiv 2002/39/EF) (2005/2086(INI)) |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af postdirektivet (direktiv 97/67/EF, ændret ved direktiv 2002/39/EF) (2005/2086(INI))

| — | En dagsorden for EU's luftfartspolitik over for tredjelande (2005/2084(INI)) |
| --- | --- |

—

En dagsorden for EU's luftfartspolitik over for tredjelande (2005/2084(INI))

| — | Forbindelserne med den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina på luftfartsområdet (2005/2085(INI)) |
| --- | --- |

—

Forbindelserne med den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina på luftfartsområdet (2005/2085(INI))

Afgørelse om at udarbejde en betænkning i henhold til forretningsordenens artikel 202

Afgørelse om at udarbejde en betænkning i henhold til forretningsordenens artikel 202

AFCO:

| — | Ændring af medlemmernes adfærdskodeks (2005/2075(REG)) |
| --- | --- |

—

Ændring af medlemmernes adfærdskodeks (2005/2075(REG))

Udvalgshenvisninger

Udvalgshenvisninger

PETI:

| — | Registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (Reach) (ændr. dir. 67/548/EØF) (KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))
  Korr.: ENVI
  (rådg. udv.: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (Reach) (ændr. dir. 67/548/EØF) (KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))

Korr.: ENVI

(rådg. udv.: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

| — | Tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004)0002 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))
  Korr.: IMCO
  (rådg. udv.: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004)0002 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))

Korr.: IMCO

(rådg. udv.: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI)

| — | Kemikalier: Reach og et europæisk kemikalieagentur (ændr. dir. 1999/45/EF og forord. om miljøgifte) (KOM(2003)0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))
  Korr.: ENVI
  (rådg. udv.: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Kemikalier: Reach og et europæisk kemikalieagentur (ændr. dir. 1999/45/EF og forord. om miljøgifte) (KOM(2003)0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))

Korr.: ENVI

(rådg. udv.: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

PECH:

| — | Syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))
  Korr.: ITRE
  (rådg. udv.: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM) |
| --- | --- |

—

Syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

Korr.: ITRE

(rådg. udv.: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM)

DEVE:

| — | Sjette årsberetning om våbeneksport(2005/2013(INI))
  Korr.: AFET
  (rådg. udv.: DEVE). |
| --- | --- |

—

Sjette årsberetning om våbeneksport(2005/2013(INI))

Korr.: AFET

(rådg. udv.: DEVE).

20.   Parlamentets sammensætning (rettelse til protokollen af 06.06.2005)

(rettelse til protokollen af 06.06.2005)

Punkt 4 skulle have følgende ordlyd:

»Ved præsidentielt dekret af 02.06. 2005 offentliggjort i den franske statstidende var Brice Hortefeux blevet udnævnt til medlem af den franske regering.

Da udnævnelsen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne til Europa-Parlamentet var uforenelig med mandatet i Europa-Parlamentet, konstaterede Parlamentet i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 4, stk. 4, at mandatet således var ledigt med virkning fra den 03.06.2005, og gav den pågældende medlemsstat meddelelse herom«.

21.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

(forretningsordenens artikel 116)

Formanden meddelte i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 116, stk. 3, hvor mange underskrifter følgende erklæringer havde opnået.

| Dok. nr. | Stiller | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler og Jean Lambert | 267 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope og Luis Herrero-Tejedor | 33 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez og Bernard Lehideux | 67 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure og Hannes Swoboda | 45 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych og Sylwester Chruszcz | 22 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer og Paul Rübig | 52 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys og Koenraad Dillen | 17 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas og Miguel Portas | 236 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek og Struan Stevenson | 127 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira og Patrick Gaubert | 37 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann og Klaus-Heiner Lehne | 11 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 60 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 4 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 4 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys og Koenraad Dillen | 5 |
| 28/2005 | Bill Newton Dunn | 3 |
| 29/2005 | Lydia Schenardi | 11 |
| 30/2005 | Antonio Tajani | 46 |
| 31/2005 | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene og Ana Maria Gomes | 31 |
| 32/2005 | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg og Luisa Morgantini | 26 |
| 33/2005 | Alyn Smith | 17 |
| 34/2005 | Richard Corbett | 24 |
| 35/2005 | Glenys Kinnock og Catherine Stihler | 32 |
| 36/2005 | Glenys Kinnock | 37 |

Dok. nr.

Stiller

Underskrifter

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler og Jean Lambert

267

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope og Luis Herrero-Tejedor

33

15/2005

Marielle De Sarnez og Bernard Lehideux

67

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure og Hannes Swoboda

45

17/2005

Maciej Marian Giertych og Sylwester Chruszcz

22

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer og Paul Rübig

52

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys og Koenraad Dillen

17

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas og Miguel Portas

236

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek og Struan Stevenson

127

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira og Patrick Gaubert

37

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann og Klaus-Heiner Lehne

11

24/2005

Wojciech Roszkowski

60

25/2005

Maciej Marian Giertych

4

26/2005

Andreas Mölzer

4

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys og Koenraad Dillen

5

28/2005

Bill Newton Dunn

3

29/2005

Lydia Schenardi

11

30/2005

Antonio Tajani

46

31/2005

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene og Ana Maria Gomes

31

32/2005

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg og Luisa Morgantini

26

33/2005

Alyn Smith

17

34/2005

Richard Corbett

24

35/2005

Glenys Kinnock og Catherine Stihler

32

36/2005

Glenys Kinnock

37

22.   Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 172, stk. 2, ville protokollen fra dette møde blive forelagt Parlamentet til godkendelse ved begyndelsen af næste møde.

Med Parlamentets godkendelse ville de vedtagne tekster allerede nu blive fremsendt til de heri nævnte instanser.

23.   Tid og sted for næste møde

Formanden meddelte, at næste møde ville finde sted den 22.06.2005 - 23.06.2005.

24.   Afbrydelse af sessionen

Formanden erklærede Europa-Parlamentets session for afbrudt.

Formanden hævede mødet kl. 16.45.

Julian Priestley

generalsekretær

Josep Borrell Fontelles

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | R |
| AN | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

R

AN

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner *

Betænkning: Duarte FREITAS (A6-0157/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 473, 6, 11 |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

473, 6, 11

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning.

2.   Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne

Betænkning: Dominique VLASTO (A6-0148/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 472, 38, 47 |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

472, 38, 47

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning.

3.   Budgetstillinger og økonomiske politikker **I

Betænkning: Othmar KARAS (A6-0168/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 4
  6-9 | korr. udv. | VE | + | 297, 262, 12 |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| 2 | korr. udv. | vs | + | |
| 3 | korr. udv. | vs | + | |
| 5 | korr. udv. | vs | + | |
| afstemning: ændret forslag | AN | + | 311, 114, 169 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 311, 115, 175 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

4

6-9

korr. udv.

VE

+

297, 262, 12

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

+

2

korr. udv.

vs

+

3

korr. udv.

vs

+

5

korr. udv.

vs

+

afstemning: ændret forslag

AN

+

311, 114, 169

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

311, 115, 175

Anmodning om særskilt afstemning

PSE: am 1, 2 + 5

Verts/ALE: am 1, 2 + 3

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE: endelig afstemning

Verts/ALE: ændret forslag og endelig afstemning.

4.   Polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk ***I

Betænkning: Adamos ADAMOU (A6-0104/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blok nr. 1




  kompromis | 1
  8-11 | korr. udv.


  PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM | | + | |
| Blok nr. 2 | 2-7 | korr. udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Blok nr. 1

kompromis

1

8-11

korr. udv.

PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM

+

Blok nr. 2

2-7

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 12-15 var blevet annulleret.

5.   Uforholdsmæssigt store underskud *

Betænkning: Othmar KARAS (A6-0158/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 1 | korr. udv. | vs | + | |
| 2 | korr. udv. | vs | + | |
| 4 | korr. udv. | vs / VE | + | 298, 282, 23 |
| 5 | korr. udv. | vs | + | |
| 7 | korr. udv. | vs / VE | + | 306, 277, 23 |
| Art 2, § 3 | 6 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | PSE | | - | |
| § 6 | 3 | korr. udv. | AN | - | 298, 304, 8 |
| 9 | Verts/ALE | AN | - | 270, 327, 17 |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 320, 116, 163 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

1

korr. udv.

vs

+

2

korr. udv.

vs

+

4

korr. udv.

vs / VE

+

298, 282, 23

5

korr. udv.

vs

+

7

korr. udv.

vs / VE

+

306, 277, 23

Art 2, § 3

6

korr. udv.

div

1

+

2

+

8

PSE

-

§ 6

3

korr. udv.

AN

-

298, 304, 8

9

Verts/ALE

AN

-

270, 327, 17

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

320, 116, 163

Anmodning om særskilt afstemning

PSE: am 3 + 4

Verts/ALE: am 1 + 2, 4 + 7, 5

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE: endelig afstemning

Verts/ALE: am 3 + 9, endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE:

am 6

1. del: første ændring: »som er klart ... tages hensyn til«

2. del: anden ændring: »Europa-Parlamentet ... overvågningsprocessen«.

6.   Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet *

Betænkning: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0112/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-9
  11-23
  25-26 | korr. udv. | | + | |
| Art 7 | 34 | IND/DEM | AN | - | 92, 503, 15 |
| 32 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | korr. udv. | AN | + | 525, 75, 8 |
| Art 13, § 1 | 27 | UEN | | - | |
| Art 13, § 3 | 28 | UEN | | - | |
| 35 | PSE | VE | - | 267, 336, 5 |
| Efter art 25 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| Bilag 2, § 2 | 29 | UEN | | - | |
| Bilag 2, § 3 | 30=
  36= | UEN
  PSE | | - | |
| 24 | korr. udv. | | + | |
| Bilag 2, § 4 | 31=
  37= | UEN
  PSE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-9

11-23

25-26

korr. udv.

+

Art 7

34

IND/DEM

AN

-

92, 503, 15

32

Verts/ALE

-

10

korr. udv.

AN

+

525, 75, 8

Art 13, § 1

27

UEN

-

Art 13, § 3

28

UEN

-

35

PSE

VE

-

267, 336, 5

Efter art 25

33

Verts/ALE

-

Bilag 2, § 2

29

UEN

-

Bilag 2, § 3

30=

36=

UEN

PSE

-

24

korr. udv.

+

Bilag 2, § 4

31=

37=

UEN

PSE

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: am 10 + 34.

7.   Forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring

Betænkning: Patrick GAUBERT (A6-0136/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 2 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 3 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 439, 152, 6 |
| § 5 | 10 | IND/DEM | | - | |
| § 6 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 10 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 11 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 14 | § | originaltekst | vs / VE | + | 330, 252, 12 |
| § 16 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 18 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 20 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | originaltekst | vs | + | |
| Efter § 26 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 27 | § | originaltekst | AN | + | 507, 88, 13 |
| § 29 | 1 | Verts/ALE | VE | - | 218, 348, 37 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 30 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 32 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 36 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 37 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 38 | 11 | IND/DEM | | - | |
| § 39 | 3 | GUE/NGL | EV | - | 245, 353, 5 |
| § 40 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 41 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 42 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 43 | § | originaltekst | vs | + | |
| Efter § 43 | 5 | GUE/NGL | AN | - | 79, 514, 9 |
| § 46 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 50 | 7 | GUE/NGL | AN | - | 251, 347, 10 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1/AN | + | 497, 91, 14 |
| 2/AN | + | 411, 181, 12 |
| § 51 | 12 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | AN | - | 245, 357, 6 |
| § 52 | § | originaltekst | AN | + | 515, 82, 8 |
| § 54 | 13 | IND/DEM | | - | |
| § 55 | 14 | IND/DEM | | - | |
| § 56 | § | originaltekst | AN | + | 523, 58, 25 |
| § B | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § C | § | originaltekst | vs | + | |
| § F | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § G | § | originaltekst | AN | + | 462, 96, 46 |
| § I | § | originaltekst | vs | + | |
| § L | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § M | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § O | § | originaltekst | vs | + | |
| § P | § | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 431, 124, 49 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

§ 1

9

IND/DEM

-

§ 2

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 3

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 4

§

originaltekst

div

1

+

2 / VE

+

439, 152, 6

§ 5

10

IND/DEM

-

§ 6

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 10

§

originaltekst

vs

+

§ 11

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 14

§

originaltekst

vs / VE

+

330, 252, 12

§ 16

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 18

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 19

§

originaltekst

vs

+

§ 20

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 21

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 26

§

originaltekst

vs

+

Efter § 26

8

GUE/NGL

-

§ 27

§

originaltekst

AN

+

507, 88, 13

§ 29

1

Verts/ALE

VE

-

218, 348, 37

§

originaltekst

div

1

+

2

-

§ 30

§

originaltekst

vs

+

§ 32

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 35

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 36

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 37

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 38

11

IND/DEM

-

§ 39

3

GUE/NGL

EV

-

245, 353, 5

§ 40

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 41

4

GUE/NGL

-

§ 42

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 43

§

originaltekst

vs

+

Efter § 43

5

GUE/NGL

AN

-

79, 514, 9

§ 46

6

GUE/NGL

-

§ 50

7

GUE/NGL

AN

-

251, 347, 10

§

originaltekst

div

1/AN

+

497, 91, 14

2/AN

+

411, 181, 12

§ 51

12

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

AN

-

245, 357, 6

§ 52

§

originaltekst

AN

+

515, 82, 8

§ 54

13

IND/DEM

-

§ 55

14

IND/DEM

-

§ 56

§

originaltekst

AN

+

523, 58, 25

§ B

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ C

§

originaltekst

vs

+

§ F

§

originaltekst

div

1

+

2

+

3

+

§ G

§

originaltekst

AN

+

462, 96, 46

§ I

§

originaltekst

vs

+

§ L

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ M

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ O

§

originaltekst

vs

+

§ P

§

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

431, 124, 49

Anmodning om opdelt afstemning

GUE/NGL:

§ B

1. del: teksten uden ordene »og den deraf følgende indvandring«

2. del: disse ord

§ M

1. del: teksten uden ordene »en ændring i«

2. del: disse ord

§ 3

1. del:»... som ofte er sektorspecifik«

2. del: resten

§ 11

1. del:»... Unionens udenrigspolitik«

2. del: resten

§ 21

1. del:»... Den Europæiske Union«

2. del: resten

§ 32

1. del: teksten uden ordene »og at navnlig de bilaterale aftaler ... migrationsbevægelser bør styrkes«

2. del: disse ord

§ 35

1. del:»... af en europæisk lovgivning«

2. del: resten

§ 40

1. del: teksten uden ordet »ekstra«

2. del: disse ord

§ 42

1. del: teksten uden ordene »som i højere grad kan tilpasses arbejdsmarkederne«

2. del: disse ord

§ 50

1. del: teksten uden ordene »ønsker at ... gennem en symbolsk forpligtelse«

2. del: disse ord

Verts/ALE:

§ 29

1. del: teksten uden ordene »tilskynder til ulovlig indvandring og«

2. del: disse ord

UEN, IND/DEM:

§ 6

1. del:»... proaktive foranstaltninger«

2. del: resten

UEN:

§ 36

1. del:»... til grundlæggende rettigheder«

2. del: resten

IND/DEM, GUE/NGL:

§ F

1. del: teksten uden ordene »skærpes« og ordene »i charteret om grundlæggende rettigheder og«

2. del:»skærpes«

3. del:»i charteret om grundlæggende rettigheder og«

§ L

1. del: teksten uden ordene »institutionernes evne til at lancere ... et interkulturelt samfund«

2. del: disse ord

§ 2

1. del:»... en fælles indvandringspolitik«

2. del: resten

§ 4

1. del:»... den europæiske integration«

2. del: resten

§ 16

1. del: teksten uden ordene »anmoder Kommissionen om at tilskynde ... der har modtagelseskapacitet«

2. del: disse ord

§ 18

1. del:»... fællesskabsfond for grænser«

2. del: resten

§ 20

1. del: teksten uden ordene »EU's charter om grundlæggende rettigheder og«

2. del: disse ord

§ 37

1. del:»... på deres jord«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: § C og P, § 10, 14, 18, 19, 26 og 29

PPE-DE: § I og O og § 2, 4, 6, 18, 29, 30 og 32

IND/DEM: § 36 og 43

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL: am 5

PPE-DE: § G, § 50 og 52, am 2 og 7 og endelig afstemning

IND/DEM: § 27 og 56.

8.   Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU

Betænkning: John BOWIS (A6-0129/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 2 | IND/DEM | | + | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| 3 | IND/DEM | | ↓ | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 7 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | 4 | IND/DEM | | - | |
| § 40 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 46 | 1 | ALDE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 554, 12, 18 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

§ 2

2

IND/DEM

+

§ 4

5

PPE-DE

+

3

IND/DEM

↓

§

originaltekst

↓

§ 7

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 12

4

IND/DEM

-

§ 40

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 46

1

ALDE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

554, 12, 18

Ændringsforslag 5 erstatter § 4 i stedet for at indsætte et nyt punkt 4a.

Anmodning om opdelt afstemning

ALDE:

§ 7

1. del:»... og pensionister«

2. del: resten

§ 40

1. del: teksten uden ordene »beklager, at der af og til er konfli8kt mellem ... og for sundhedspleje«

2. del: disse ord

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning.

9.   Reformen af FN

Forslag til beslutning
  : B6-0328/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til beslutning (B6-0328/2005) AFET |
| Efter § 8 | 1/rev | PSE | AN | + | 460, 95, 26 |
| § 9 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 15 | 10 | Verts/ALE | VE | + | 461, 104, 14 |
| § 16 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| Efter § 16 | 2 | PSE | | + | |
| 3 | PSE | | + | |
| § 19 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/AN | + | 461, 92, 28 |
| § 20 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 437, 108, 29 |
| 3/AN | + | 418, 137, 21 |
| § 21 | 16 | UEN | | - | |
| § | originaltekst | div | | |
| 1/AN | + | 450, 101, 26 |
| 2/AN | + | 375, 164, 32 |
| § 22 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 27 | 15D | PPE-DE | | - | |
| Efter § 27 | 5 | ALDE | | - | |
| § 28 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| § 30 | 13 | Verts/ALE | | - | |
| § 33 | 14 | Verts/ALE | VE | + | 439, 120, 5 |
| § 35 | 4 | ALDE | | + | |
| § 36 | 6D | ALDE | | - | |
| § 37 | 7 | ALDE | | - | |
| Efter § B | 8 | Verts/ALE | VE | - | 269, 295, 6 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Forslag til beslutning (B6-0328/2005) AFET

Efter § 8

1/rev

PSE

AN

+

460, 95, 26

§ 9

9

Verts/ALE

-

§ 15

10

Verts/ALE

VE

+

461, 104, 14

§ 16

11

Verts/ALE

-

Efter § 16

2

PSE

+

3

PSE

+

§ 19

§

originaltekst

div

1

+

2

+

3/AN

+

461, 92, 28

§ 20

§

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

437, 108, 29

3/AN

+

418, 137, 21

§ 21

16

UEN

-

§

originaltekst

div

1/AN

+

450, 101, 26

2/AN

+

375, 164, 32

§ 22

§

originaltekst

vs

+

§ 27

15D

PPE-DE

-

Efter § 27

5

ALDE

-

§ 28

12

Verts/ALE

-

§ 30

13

Verts/ALE

-

§ 33

14

Verts/ALE

VE

+

439, 120, 5

§ 35

4

ALDE

+

§ 36

6D

ALDE

-

§ 37

7

ALDE

-

Efter § B

8

Verts/ALE

VE

-

269, 295, 6

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: § 21 + § 19, del 3, og § 20, del 2

PSE: am 1

Anmodning om særskilt afstemning

IND/DEM: § 22

PSE: § 20, 21

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE, IND/DEM:

§ 19

1. del:»... arbejdsmetoder i brug«

2. del:»... også er mulige«

3. del: resten

§ 20

1. del:»... herunder »Europa««

2. del:»teksten uden ordet »permanent««

3. del: dette ord

PPE-DE:

§ 21

1. del:»... passende mekanisme«

2. del: resten.

10.   Transatlantiske forbindelser

Forslag til beslutning: B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 og B6-0358/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0350/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| § 1 | 2 | PSE | | + | |
| Efter § 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § 3 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 3 | 3 | PSE | | + | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 8 | 7 | Verts/ALE | | R | |
| § 9, litra c, efter nr. iii) | 4 | PSE | | + | |
| § 10 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 302, 243, 10 |
| Efter § 10 | 8 | Verts/ALE | AN | - | 238, 286, 26 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| Efter § 12 | 10 | Verts/ALE | AN | - | 229, 313, 17 |
| 11 | Verts/ALE | AN | - | 230, 312, 13 |
| § 13 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 14 | 12 | Verts/ALE | | R | |
| Efter § G | 1 | PSE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0350/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0352/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0354/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0357/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0358/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0350/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

§ 1

2

PSE

+

Efter § 1

5

Verts/ALE

-

§ 3

§

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 3

3

PSE

+

6

Verts/ALE

-

§ 8

§

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 8

7

Verts/ALE

R

§ 9, litra c, efter nr. iii)

4

PSE

+

§ 10

§

originaltekst

div

1

+

2 / VE

+

302, 243, 10

Efter § 10

8

Verts/ALE

AN

-

238, 286, 26

9

Verts/ALE

-

Efter § 12

10

Verts/ALE

AN

-

229, 313, 17

11

Verts/ALE

AN

-

230, 312, 13

§ 13

§

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 14

12

Verts/ALE

R

Efter § G

1

PSE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0350/2005

PSE

↓

B6-0352/2005

PPE-DE

↓

B6-0354/2005

ALDE

↓

B6-0357/2005

UEN

↓

B6-0358/2005

Verts/ALE

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Verts/ALE: am 8, 10, 11

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE:

§ 3

1. del:»... politisk samarbejde«

2. del: resten

PSE:

§ 8

1. del:»... forskelsbehandling«

2. del: resten

§ 10

1. del:»... arbejde hen imod«

2. del: resten

§ 13

1. del:»... militær kapacitet«

2. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

Verts/ALE: § 10, 13.

11.   Situationen i Usbekistan

Forslag til beslutning: B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 og B6-0377/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0370/2005




  (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| § 5 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0370/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0371/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0372/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0373/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0374/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0377/2005 | | UEN | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0370/2005

(PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

§ 5

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 12

§

originaltekst

div

1

+

2

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0370/2005

Verts/ALE

↓

B6-0371/2005

GUE/NGL

↓

B6-0372/2005

ALDE

↓

B6-0373/2005

PSE

↓

B6-0374/2005

PPE-DE

↓

B6-0377/2005

UEN

↓

Anmodning om opdelt afstemning

GUE/NGL:

§ 5

1. del: teksten uden ordene »formidle EU's ... uafhængige ngo'er«

2. del: disse ord

§ 12

1. del:»... udenlandske repræsentationer«

2. del: resten.

12.   Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst

Betænkning: Ona JUKNEVIČIENE (A6-0109/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltekst | sep | + | |
| § 2 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 5 | GUE/NGL | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § | originaltekst | AN | + | 396, 89, 20 |
| Efter § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 6 | § | originaltekst | AN | + | 306, 199, 5 |
| § 9 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 11 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltekst | sep/VE | + | 269, 226, 3 |
| § 14 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Efter § 14 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 15 | 9S | GUE/NGL | AN | - | 61, 430, 7 |
| § 17 | § | originaltekst | AN | + | 441, 49, 12 |
| Efter § A | 1 | GUE/NGL | | - | |
| Efter § B | 2 | GUE/NGL | | - | |
| § G | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

§ 1

3

GUE/NGL

-

§

originaltekst

sep

+

§ 2

4

GUE/NGL

-

§ 4

5

GUE/NGL

div

1

-

2

-

3

-

§

originaltekst

AN

+

396, 89, 20

Efter § 4

6

GUE/NGL

-

§ 6

§

originaltekst

AN

+

306, 199, 5

§ 9

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 11

§

originaltekst

div

1

+

2

+

3

+

§ 13

7

GUE/NGL

-

§

originaltekst

sep/VE

+

269, 226, 3

§ 14

§

originaltekst

div

1

+

2

-

Efter § 14

8

GUE/NGL

-

§ 15

9S

GUE/NGL

AN

-

61, 430, 7

§ 17

§

originaltekst

AN

+

441, 49, 12

Efter § A

1

GUE/NGL

-

Efter § B

2

GUE/NGL

-

§ G

§

originaltekst

div

1

+

2

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE, ALDE:

§ 14

1. del:»øget beskæftigelse«

2. del: resten

IND/DEM:

§ G

1. del:»... fuld beskæftigelse«

2. del: resten

§ 9

1. del:»... og produktivitet«

2. del: resten

§ 11

1. del:»... lovgivning« uden ordene »og den nationale lovgivning«

2. del:»disse ord«

3. del: resten

Verts/ALE:

am 5

1. del:»... sociale samhørighed«

2. del:»... og beskæftigelsen«

3. del: resten

Anmodning om særskilt afstemning

Verts/ALE: § 1, 13

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: § 4, 6, 17 og 9S (§ 15).

13.   Bolivia

Forslag til beslutning: B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-065/2005, B6-0367/2005 og B6-0376/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0361/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | 1=
  6= | Verts/ALE
  GUE/NGL | AN | - | 21, 48, 1 |
| § 2 | 2=
  7= | Verts/ALE
  GUE/NGL | AN | - | 18, 58, 1 |
| § 3 | 8 | GUE/NGL | AN | - | 17, 59, 2 |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| Efter § 3 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | GUE/NGL | AN | - | 15, 59, 6 |
| 11 | GUE/NGL | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0361/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0362/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0365/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0367/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0376/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0361/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

1=

6=

Verts/ALE

GUE/NGL

AN

-

21, 48, 1

§ 2

2=

7=

Verts/ALE

GUE/NGL

AN

-

18, 58, 1

§ 3

8

GUE/NGL

AN

-

17, 59, 2

3

Verts/ALE

-

Efter § 3

9

GUE/NGL

-

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

-

10

GUE/NGL

AN

-

15, 59, 6

11

GUE/NGL

-

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0361/2005

ALDE

↓

B6-0362/2005

PSE

↓

B6-0365/2005

Verts/ALE

↓

B6-0367/2005

GUE/NGL

↓

B6-0376/2005

PPE-DE

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL: ams 1/6, 2/7, 8 + 10

14.   Pressefrihed i Algeriet

Forslag til beslutning: B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 og B6-0381/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0359/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0359/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0363/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0366/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0368/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0380/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0381/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0359/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0359/2005

ALDE

↓

B6-0363/2005

PSE

↓

B6-0366/2005

Verts/ALE

↓

B6-0368/2005

GUE/NGL

↓

B6-0380/2005

UEN

↓

B6-0381/2005

PPE-DE

↓

15.   Aserbajdsjan

Forslag til beslutning: B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 og B6-0382/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0360/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Efter § J | 1 | Verts/ALE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 78, 2, 2 |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0360/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0364/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0369/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0375/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0378/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0379/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0382/2005 | | UEN | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0360/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Efter § J

1

Verts/ALE

div

1

+

2

-

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

78, 2, 2

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0360/2005

ALDE

↓

B6-0364/2005

PSE

↓

B6-0369/2005

GUE/NGL

↓

B6-0375/2005

PPE-DE

↓

B6-0378/2005

IND/DEM

↓

B6-0379/2005

Verts/ALE

↓

B6-0382/2005

UEN

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE:

am 1

1. del: teksten som helhed undtagen ordene »at Armenien besatte dele af Aserbajdsjans territorium og«

2. del: disse ord.

16.   Den sociale integration i de nye medlemsstater

Betænkning: Csaba ÖRY (A6-0125/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE-bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE-bemærkninger

enkelt afstemning

+

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning Freitas A6-0157/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 6

IND/DEM: Lundgren, de Villiers

NI: Helmer

PPE-DE: Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt

Hverken eller: 11

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betænkning Vlasto A6-0148/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 38

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

PPE-DE: Ebner, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Sonik

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 47

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: McMillan-Scott

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betænkning Karas A6-0168/2005

Kommissionens forslag

Ja-stemmer: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Trautmann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 114

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Kuc, Scheele

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 169

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betænkning Karas A6-0168/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Corbey, De Keyser, Kuc

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 175

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betænkning Karas A6-0158/2005

Ændringsforslag 3

Ja-stemmer: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 304

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cesa, Daul, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Fatuzzo, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Tajani, Toubon, Vernola, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Mote

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

6.   Betænkning Karas A6-0158/2005

Ændringsforslag 9

Ja-stemmer: 270

ALDE: Guardans Cambó, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Descamps, De Veyrac, Doyle, Gaubert, Gauzès, Guellec, Mauro, Millán Mon, Mitchell, Pomés Ruiz, Silva Peneda, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 327

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 17

ALDE: Cocilovo, Resetarits

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betænkning Karas A6-0158/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 320

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Pahor, Rosati, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 116

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbey, De Keyser, Ferreira Anne, Glante, Leichtfried

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 163

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Mölzer, Rivera

PPE-DE: Konrad, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betænkning Fraga Estevez A6-0112/2005

Ændringsforslag 34

Ja-stemmer: 92

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Ries, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Dombrovskis, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lehne, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Roure, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Flautre

Nej-stemmer: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Samaras

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betænkning Fraga Estevez A6-0112/2005

Ændringsforslag 10

Ja-stemmer: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 75

ALDE: Andria, Cavada, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Mauro, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt 27

Ja-stemmer: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 88

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Hverken eller: 13

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Ændringsforslag 5

Ja-stemmer: 79

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PSE: Savary, Scheele

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 9

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Ændringsforslag 7

Ja-stemmer: 251

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 10

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel, Lechner

PSE: Attard-Montalto

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt 50, del 1

Ja-stemmer: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 91

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Goepel, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Kamall, Karas, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rübig, Schierhuber, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 14

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt 50, del 2

Ja-stemmer: 411

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Nej-stemmer: 181

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Ændringsforslag 2

Ja-stemmer: 245

ALDE: Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Kaczmarek, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 357

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 6

ALDE: Resetarits

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt 52

Ja-stemmer: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 82

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt 56

Ja-stemmer: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 58

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Szymański

Hverken eller: 25

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Reul

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Punkt G

Ja-stemmer: 462

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 96

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 46

ALDE: Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betænkning Gaubert A6-0136/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Buzek, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 124

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lechner, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mayer, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Pálfi, Parish, Pieper, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Hverken eller: 49

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Březina, Busuttil, Demetriou, Karas, Pinheiro, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Attard-Montalto

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

20.   Betænkning Bowis A6-0129/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 12

GUE/NGL: Krarup, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mussolini

Hverken eller: 18

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

21.   B6-0328/2005 - Reformen af FN

Ændringsforslag 1/rev.

Ja-stemmer: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Lichtenberger

Nej-stemmer: 95

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Allister, Mote

PSE: Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 26

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

22.   B6-0328/2005 - Réformel ONU

Punkt 19, del 3

Ja-stemmer: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 92

ALDE: Lehideux

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pafilis, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 28

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Krarup, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

23.   B6-0328/2005 - Reformen af FN

Punkt 20, del 2

Ja-stemmer: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Portas, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 108

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Musumeci, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 29

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

24.   B6-0328/2005 - Reformen af FN

Punkt 20, del 3

Ja-stemmer: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 137

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Pack, Parish, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Toubon, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: Sacconi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 21

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Ferreira Anne, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

25.   B6-0328/2005 - Reformen af FN

Punkt 21, del 1

Ja-stemmer: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 101

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Harms

Hverken eller: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Pafilis, Toussas, Zimmer

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Lipietz

26.   B6-0328/2005 - Reformen af FN

Punkt 21, del 2

Ja-stemmer: 375

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Catania

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-stemmer: 164

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Prodi

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Piskorski, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: D'Alema, Falbr, Fava, Lavarra, Locatelli, Napoletano, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Cramer, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Lipietz, Schlyter, Smith

Hverken eller: 32

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Jonckheer, Lambert, Onesta, Voggenhuber

27.   RC B6-0350/2005 - Transatlantiske forbindelser

Ændringsforslag 8

Ja-stemmer: 238

ALDE: Alvaro, Chiesa, Deprez, Duquesne, in 't Veld, Kacin, Matsakis, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac, Hoppenstedt, Mavrommatis, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Hverken eller: 26

ALDE: Hall, Pistelli, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Samaras

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0350/2005 - Transatlantiske forbindelser

Ændringsforslag 10

Ja-stemmer: 229

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Antoniozzi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 313

ALDE: Andrejevs, Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 17

ALDE: Ek, Hall, Harkin, Manders, Pistelli, Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Posselt

PSE: Rouček

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

29.   RC B6-0350/2005 - Transatlantiske forbindelser

Ændringsforslag 11

Ja-stemmer: 230

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Pistelli, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kauppi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 312

ALDE: Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 13

ALDE: Bowles, Ek, Ortuondo Larrea, Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík

PPE-DE: Posselt

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betænkning Juknevičienė A6-0109/2005

Punkt 4

Ja-stemmer: 396

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Nej-stemmer: 89

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Goebbels, Hedkvist Petersen, Thomsen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 20

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Roure, Vergnaud

UEN: Berlato

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betænkning Juknevičienė A6-0109/2005

Punkt 6

Ja-stemmer: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Cashman, Correia, Evans Robert, Gill, Glante, Grabowska, Honeyball, McCarthy, Madeira, Maňka, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Savary, Skinner, Tarand, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 199

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 5

NI: Allister, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Le Foll

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Betænkning Juknevičienė A6-0109/2005

Ændringsforslag 9

Ja-stemmer: 61

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Romagnoli

PSE: Arif, Bono, Carnero González, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Le Foll, Lienemann, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Reynaud, Roure, Savary, Vergnaud

UEN: Camre

Verts/ALE: Flautre

Nej-stemmer: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Hverken eller: 7

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betænkning Juknevičienė A6-0109/2005

Punkt 17

Ja-stemmer: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Morgantini, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-stemmer: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Krupa, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PPE-DE: Lulling

PSE: Castex, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hegyi, Patrie

UEN: Camre

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Joan i Marí, Onesta

34.   RC B6-0361/2005 - Bolivia

Ændringsforslag 1+6

Ja-stemmer: 21

GUE/NGL: Figueiredo, Meijer, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: García Pérez, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-stemmer: 48

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Hverken eller: 1

PSE: Bullmann

35.   RC B6-0361/2005 - Bolivia

Ændringsforslag 2+7

Ja-stemmer: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: Scheele

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-stemmer: 58

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Hverken eller: 1

PSE: Bullmann

36.   RC B6-0361/2005 - Bolivia

Ændringsforslag 8

Ja-stemmer: 17

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-stemmer: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Hverken eller: 2

PSE: Bullmann, Scheele

37.   RC B6-0361/2005 - Bolivia

Ændringsforslag 10

Ja-stemmer: 15

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-stemmer: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

Hverken eller: 6

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Romagnoli

PSE: Bullmann

UEN: Libicki, Ó Neachtain

38.   RC B6-0360/2005 - Aserbajdsjan

Beslutning

Ja-stemmer: 78

ALDE: Geremek, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Pflüger, Strož, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Březina, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Bullmann, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-stemmer: 2

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

Hverken eller: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0229

Aftale om det internationale program for bevarelse af delfiner *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2004)0764) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2004)0764) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, samt artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, samt artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0245/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0245/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0157/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0157/2005),

| 1. | godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

| (1a) | Rådet har senest vedtaget forordning (EF) nr. 882/2003 af 19. maj 2003 om en overvågnings- og kontrolordning for tun

   (2). |
| --- | --- |

(1a)

Rådet har senest vedtaget forordning (EF) nr. 882/2003 af 19. maj 2003 om en overvågnings- og kontrolordning for tun

   (2).

| (4) | På det 35. mellemstatslige møde om bevarelse af tunfisk og delfiner i den østlige del af Stillehavet vedtoges
  i februar 1998
  aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner. |
| --- | --- |

(4)

På det 35. mellemstatslige møde om bevarelse af tunfisk og delfiner i den østlige del af Stillehavet vedtoges
  i februar 1998
  aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner.

| (4) | På det 35. mellemstatslige møde om bevarelse af tunfisk og delfiner i den østlige del af Stillehavet vedtoges
  den 7. februar 1998
  aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner.
  Aftalen blev undertegnet den 21. maj 1998 i Washington og trådte i kraft den 15. februar 1999. |
| --- | --- |

(4)

På det 35. mellemstatslige møde om bevarelse af tunfisk og delfiner i den østlige del af Stillehavet vedtoges
  den 7. februar 1998
  aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner.
  Aftalen blev undertegnet den 21. maj 1998 i Washington og trådte i kraft den 15. februar 1999.

| (4a) | På nuværende tidspunkt har 15 lande undertegnet aftalen: Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Spanien, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru, USA, Vanuatu og Venezuela. |
| --- | --- |

(4a)

På nuværende tidspunkt har 15 lande undertegnet aftalen: Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Spanien, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru, USA, Vanuatu og Venezuela.

| (5a) | Den Europæiske Union anerkender betydningen af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (AIDCP) med henblik på at sikre et bæredygtigt fiskeri samt aftalens certificeringsprocedure som en garanti for økologisk bevarelse af andre arter, især delfiner. |
| --- | --- |

(5a)

Den Europæiske Union anerkender betydningen af aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner (AIDCP) med henblik på at sikre et bæredygtigt fiskeri samt aftalens certificeringsprocedure som en garanti for økologisk bevarelse af andre arter, især delfiner.

| (7) | Med henblik herpå
  undertegnede EF

  aftalen
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik herpå
  undertegnede EF

  aftalen
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse.

| (7) | Fællesskabet undertegnede
  AIDCP og har præciseret,
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse
  1999/386/EF af 7. juni 1999

   (3)

  , at den anvendes foreløbigt indtil afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for EF's officielle indtræden i Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC
  ). |
| --- | --- |

(7)

Fællesskabet undertegnede
  AIDCP og har præciseret,
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse
  1999/386/EF af 7. juni 1999

   (3)

  , at den anvendes foreløbigt indtil afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for EF's officielle indtræden i Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC
  ).

| (9) | EF besluttede at anvende aftalen foreløbigt (4), indtil de procedurer, der er nødvendige for EF's tiltrædelse af IATTC er afsluttet. |
| --- | --- |

(9)

EF besluttede at anvende aftalen foreløbigt (4), indtil de procedurer, der er nødvendige for EF's tiltrædelse af IATTC er afsluttet.

udgår

| (9a) | I henhold til de i betragtning 7 nævnte bestemmelser er AIDCP-certificeringen »tun fanget uden risiko for delfiner« til dato den eneste certificering, som Fællesskabet anerkender. |
| --- | --- |

(9a)

I henhold til de i betragtning 7 nævnte bestemmelser er AIDCP-certificeringen »tun fanget uden risiko for delfiner« til dato den eneste certificering, som Fællesskabet anerkender.

| (13a) | Oplysningerne i AIDCP vil kunne hjælpe forbrugerne til at træffe afgørelse om køb af produkter, der hidrører fra tunfangst i aftaleområdet. |
| --- | --- |

(13a)

Oplysningerne i AIDCP vil kunne hjælpe forbrugerne til at træffe afgørelse om køb af produkter, der hidrører fra tunfangst i aftaleområdet.

| (13b) | Forordning (EF) nr. 882/2003 indeholder en definition af både »tun fanget uden risiko for delfiner« og »tun fanget med risiko for delfiner«, samt bestemmelser vedrørende adskillelse og identificering af begge typer tun. |
| --- | --- |

(13b)

Forordning (EF) nr. 882/2003 indeholder en definition af både »tun fanget uden risiko for delfiner« og »tun fanget med risiko for delfiner«, samt bestemmelser vedrørende adskillelse og identificering af begge typer tun.

Artikel 1a

Rådet gennemfører foranstaltninger, der muliggør en vedvarende ajourføring af procedurerne for overvågning af og kontrol med tunfangsten i det område, der er omfattet af aftalen, efter ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 882/2003.

Artikel 1b

Kun tun, der er i overensstemmelse med definitionen af »tun fanget uden risiko for delfiner«, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 882/2003, kan betegnes som »tun fanget uden risiko for delfiner«.

Artikel 1c

Fællesskabet fremmer foranstaltninger, som har til formål at opnå og opretholde et passende informationsniveau for AIDCP-øko-mærkning hvad angår forbrugerne i Europa.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 127 af 23.5.2003, s. 1.

(3)  EFT L 147 af 12.6.1999, s. 23.

(4)  EFT L 147 af 12.6.1999, s. 23.

P6_TA(2005)0230

Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne

Europa-Parlamentets beslutning om styrkelse af den europæiske konkurrenceevne: Konsekvenser af de industrielle ændringer for politikken vedrørende de små og mellemstore virksomheder og disses rolle (2004/2154(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa« (KOM(2004)0274), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa« (KOM(2004)0274),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »En proaktiv konkurrencepolitik for et konkurrencebaseret Europa« (KOM(2004)0293), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »En proaktiv konkurrencepolitik for et konkurrencebaseret Europa« (KOM(2004)0293),

| — | der henviser til artikel II-76 (Frihed til at oprette og drive egen virksomhed) i traktaten om en forfatning for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel II-76 (Frihed til at oprette og drive egen virksomhed) i traktaten om en forfatning for Europa,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 og Parlamentets beslutning af 15. marts 2000 forud for Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 og Parlamentets beslutning af 15. marts 2000 forud for Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon (1),

| — | der henviser til Kok-rapporten om vækst og beskæftigelse, der blev forelagt for Rådet og Kommissionen den 3. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kok-rapporten om vækst og beskæftigelse, der blev forelagt for Rådet og Kommissionen den 3. november 2004,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave: Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave: Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« (KOM(2005)0024),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22.-23. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22.-23. marts 2005,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004)0101) og Kommissionens meddelelse »Finansielle overslag 2007-2013« (KOM(2004)0487), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004)0101) og Kommissionens meddelelse »Finansielle overslag 2007-2013« (KOM(2004)0487),

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004)0492), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004)0492),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (KOM(2004)0495), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (KOM(2004)0495),

| — | der henviser til Rådets beslutning af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (2),

| — | der henviser til det europæiske charter for små virksomheder, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter for små virksomheder, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira i juni 2000,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af Det Europæiske Charter for Små Virksomheder (KOM(2005)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af Det Europæiske Charter for Små Virksomheder (KOM(2005)0030),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af handlingsplanen for risikovillig kapital (RCAP) (KOM(2003)0654), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af handlingsplanen for risikovillig kapital (RCAP) (KOM(2003)0654),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse 'Styreformer i EU: Bedre lovgivning'. (KOM(2002)0275), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse 'Styreformer i EU: Bedre lovgivning'. (KOM(2002)0275),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om konsekvensanalyse (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om konsekvensanalyse (KOM(2002)0276),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juli 1991 om industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø (3), sin beslutning af 29. juni 1995 om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union (4) og sin beslutning af 23. oktober 2003 om industripolitik i et udvidet Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juli 1991 om industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø (3), sin beslutning af 29. juni 1995 om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union (4) og sin beslutning af 23. oktober 2003 om industripolitik i et udvidet Europa (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0148/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0148/2005),

| A. | der understreger industrisektorens betydning i EU som kilde til beskæftigelse og skabelse af velstand og aktiviteter i tjenesteydelsessektoren, |
| --- | --- |

A.

der understreger industrisektorens betydning i EU som kilde til beskæftigelse og skabelse af velstand og aktiviteter i tjenesteydelsessektoren,

| B. | der tilslutter sig Kommissionens strategi, som er baseret på nødvendigheden af, at den europæiske industri er konkurrencedygtig, og som har til formål at opfølge strukturændringer i industrien, |
| --- | --- |

B.

der tilslutter sig Kommissionens strategi, som er baseret på nødvendigheden af, at den europæiske industri er konkurrencedygtig, og som har til formål at opfølge strukturændringer i industrien,

| C. | der henviser til, at industrisektorens fremtid er tæt forbundet med væksten i tjenesteydelsessektoren, at tjenesteydelser bidrager til øget produktivitet i fremstillingssektoren, og at væksten i denne sektor fremmer efterspørgslen efter tjenesteydelser, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at industrisektorens fremtid er tæt forbundet med væksten i tjenesteydelsessektoren, at tjenesteydelser bidrager til øget produktivitet i fremstillingssektoren, og at væksten i denne sektor fremmer efterspørgslen efter tjenesteydelser,

| D. | der glæder sig over etableringen af en ny EU-strategi for vækst og beskæftigelse, og der henviser til, at EU halter bagefter med hensyn til industripolitik, og at der skal handles hurtigt og effektivt, |
| --- | --- |

D.

der glæder sig over etableringen af en ny EU-strategi for vækst og beskæftigelse, og der henviser til, at EU halter bagefter med hensyn til industripolitik, og at der skal handles hurtigt og effektivt,

| E. | der konstaterer, at udvidelsen af EU har betydet en væsentlig ændring af den industrielle struktur, og at den internationale konkurrence er blevet større, |
| --- | --- |

E.

der konstaterer, at udvidelsen af EU har betydet en væsentlig ændring af den industrielle struktur, og at den internationale konkurrence er blevet større,

| F. | der understreger den territoriale dimension i industripolitikken og den ødelæggende virkning af virksomhedsflytninger samt betydningen af den industrielle omstilling i de regioner, der er ramt af økonomiske omstruktureringer, |
| --- | --- |

F.

der understreger den territoriale dimension i industripolitikken og den ødelæggende virkning af virksomhedsflytninger samt betydningen af den industrielle omstilling i de regioner, der er ramt af økonomiske omstruktureringer,

| G. | der henviser til, at EU står over for en meget stor demografisk udfordring i form af en aldrende befolkning, og at dette helt sikkert vil få indflydelse på industrisektoren, bl.a. i form af færre på arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU står over for en meget stor demografisk udfordring i form af en aldrende befolkning, og at dette helt sikkert vil få indflydelse på industrisektoren, bl.a. i form af færre på arbejdsmarkedet,

| H. | der henviser til, at virkeliggørelsen af målet om konkurrenceevne afhænger af de menneskelige ressourcer, og at skabelsen af flere og bedre arbejdspladser også vedrører industrien, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at virkeliggørelsen af målet om konkurrenceevne afhænger af de menneskelige ressourcer, og at skabelsen af flere og bedre arbejdspladser også vedrører industrien,

| I. | der henviser til, at industrien ikke er en ensartet størrelse, og at en sektorbaseret fremgangmåde giver mulighed for en bedre vurdering af de faktorer, der ligger til grund for konkurrenceevnen; der henviser til, at virksomhedernes art, størrelse og aktivitetstype spiller en rolle, navnlig for så vidt angår de små virksomheder; der henviser til den økonomiske og sociale betydning af små virksomheder, der udgør mere end 95 % af virksomhederne i EU, og om deres centrale rolle i gennemførelsen af Lissabon-strategien, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at industrien ikke er en ensartet størrelse, og at en sektorbaseret fremgangmåde giver mulighed for en bedre vurdering af de faktorer, der ligger til grund for konkurrenceevnen; der henviser til, at virksomhedernes art, størrelse og aktivitetstype spiller en rolle, navnlig for så vidt angår de små virksomheder; der henviser til den økonomiske og sociale betydning af små virksomheder, der udgør mere end 95 % af virksomhederne i EU, og om deres centrale rolle i gennemførelsen af Lissabon-strategien,

| J. | der fremhæver, at man med de nuværende beskedne instrumenter i industripolitikken ikke kan omlægge industrien til højteknologi, og at en massiv indsats omfattende både offentlig og privat finansiering af forskning og udvikling (F&U) er nødvendig, |
| --- | --- |

J.

der fremhæver, at man med de nuværende beskedne instrumenter i industripolitikken ikke kan omlægge industrien til højteknologi, og at en massiv indsats omfattende både offentlig og privat finansiering af forskning og udvikling (F&U) er nødvendig,

| K. | der mener, at det er absolut nødvendigt at forbedre lovrammen for virksomhedernes udvikling og deres adgang til fællesskabsprogrammer, idet der tages hensyn til virksomhedernes, herunder de små virksomheders, behov og behovet for at mindske den lovgivningsmæssige og administrative byrde, |
| --- | --- |

K.

der mener, at det er absolut nødvendigt at forbedre lovrammen for virksomhedernes udvikling og deres adgang til fællesskabsprogrammer, idet der tages hensyn til virksomhedernes, herunder de små virksomheders, behov og behovet for at mindske den lovgivningsmæssige og administrative byrde,

| L. | der henviser til behovet for en opdatering af oplysningerne om industriens situation i EU efter 2004, |
| --- | --- |

L.

der henviser til behovet for en opdatering af oplysningerne om industriens situation i EU efter 2004,

Fastsættelse af mål for den europæiske industripolitik

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har besluttet sig for at prioritere industripolitikken på den europæiske dagsorden; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har besluttet sig for at prioritere industripolitikken på den europæiske dagsorden;

| 2. | støtter fremme en målrettet industripolitik med henblik på at opfølge og planlægge strukturændringerne og udvikle en stærk og konkurrencedygtig europæisk industribasis; |
| --- | --- |

2.

støtter fremme en målrettet industripolitik med henblik på at opfølge og planlægge strukturændringerne og udvikle en stærk og konkurrencedygtig europæisk industribasis;

| 3. | glæder sig over, at der skelnes mellem afindustrialisering og strukturændringer, og er enig med Kommissionens vurdering (i KOM(2004)0274), at 'den europæiske industri står over for en række strukturændringer, som dog i det store hele er gavnlige og bør tilskyndes'; konstaterer imidlertid, at analysen af disse strukturændringer er ufuldstændig, og at der ikke foreligger uanfægtelige oplysninger om udflytningerne; mener derfor, at Kommissionen bør opfordre en ekspertgruppe, der skal arbejde tæt sammen med Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer (EMCC) og trække kraftigt på dette centers sagkundskab og erfaring, til at udfærdige en rapport til Det Europæiske Råd om dette emne; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at der skelnes mellem afindustrialisering og strukturændringer, og er enig med Kommissionens vurdering (i KOM(2004)0274), at 'den europæiske industri står over for en række strukturændringer, som dog i det store hele er gavnlige og bør tilskyndes'; konstaterer imidlertid, at analysen af disse strukturændringer er ufuldstændig, og at der ikke foreligger uanfægtelige oplysninger om udflytningerne; mener derfor, at Kommissionen bør opfordre en ekspertgruppe, der skal arbejde tæt sammen med Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer (EMCC) og trække kraftigt på dette centers sagkundskab og erfaring, til at udfærdige en rapport til Det Europæiske Råd om dette emne;

| 4. | mener, at en såvel kvantitativ som kvalitativ stigning i beskæftigelsen skal være et af de vigtigste mål i industripolitikken; anser det for absolut nødvendigt at gøre industrien mere attraktiv for de unge; opfordrer til, at der gøres en indsats for at informere om de forskellige erhverv og produktionsknowhow fulgt op af en EU-politik for anerkendelse af kvalifikationer og livslang uddannelse; opfordrer arbejdsmarkedets parter til at bidrage til dette mål og påtage sig deres del af ansvaret for at fremme en fælles indsats; |
| --- | --- |

4.

mener, at en såvel kvantitativ som kvalitativ stigning i beskæftigelsen skal være et af de vigtigste mål i industripolitikken; anser det for absolut nødvendigt at gøre industrien mere attraktiv for de unge; opfordrer til, at der gøres en indsats for at informere om de forskellige erhverv og produktionsknowhow fulgt op af en EU-politik for anerkendelse af kvalifikationer og livslang uddannelse; opfordrer arbejdsmarkedets parter til at bidrage til dette mål og påtage sig deres del af ansvaret for at fremme en fælles indsats;

| 5. | mener, at den sociale dialog bør bidrage til at få identificeret de mest effektive og de mest truede sektorer; henviser til, at i den forbindelse kunne aktørerne i den sociale dialog, navnlig Dublin-Instituttet, der er fortrolig med sociale dialoger og udveksling af bedste praksis, og som gennemfører sektorundersøgelser, mødes regelmæssigt med Kommissionen inden for rammerne af en europæisk konference om industriel udvikling; |
| --- | --- |

5.

mener, at den sociale dialog bør bidrage til at få identificeret de mest effektive og de mest truede sektorer; henviser til, at i den forbindelse kunne aktørerne i den sociale dialog, navnlig Dublin-Instituttet, der er fortrolig med sociale dialoger og udveksling af bedste praksis, og som gennemfører sektorundersøgelser, mødes regelmæssigt med Kommissionen inden for rammerne af en europæisk konference om industriel udvikling;

| 6. | bemærker, at beskæftigelsen i industrien er domineret af mænd; ønsker, at kvinder opfordres til at uddanne sig til en erhvervskarriere som led i Kommissionens indsats for livslang uddannelse; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at beskæftigelsen i industrien er domineret af mænd; ønsker, at kvinder opfordres til at uddanne sig til en erhvervskarriere som led i Kommissionens indsats for livslang uddannelse;

| 7. | opfordrer til, at der gøres en større indsats for at udvikle de menneskelige ressourcer, som med deres innovationspotentiale på lang sigt vil kunne øge industriens konkurrenceevne; mener, at det er af afgørende betydning at gøre industrien mere attraktiv for unge; opfordrer til, at der gøres en indsats for at udbrede kendskabet til industrielle erhverv og færdigheder, sammen med en europæisk politik om anerkendelse af kvalifikationer og livslang læring; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der gøres en større indsats for at udvikle de menneskelige ressourcer, som med deres innovationspotentiale på lang sigt vil kunne øge industriens konkurrenceevne; mener, at det er af afgørende betydning at gøre industrien mere attraktiv for unge; opfordrer til, at der gøres en indsats for at udbrede kendskabet til industrielle erhverv og færdigheder, sammen med en europæisk politik om anerkendelse af kvalifikationer og livslang læring;

| 8. | ønsker, at den europæiske industripolitik skal indebære mulighed for, at der udvikles europæiske toperhvervsdrivende; |
| --- | --- |

8.

ønsker, at den europæiske industripolitik skal indebære mulighed for, at der udvikles europæiske toperhvervsdrivende;

| 9. | mener, at instrumenterne i den europæiske forskningspolitik, f.eks. teknologiske platforme og initiativer, skal anvendes til at øge industriens konkurrenceevne; |
| --- | --- |

9.

mener, at instrumenterne i den europæiske forskningspolitik, f.eks. teknologiske platforme og initiativer, skal anvendes til at øge industriens konkurrenceevne;

| 10. | mener, at den europæiske industripolitik skal styrke industriens innovationskapacitet, herunder teknisk, teknologisk og kommerciel innovation; |
| --- | --- |

10.

mener, at den europæiske industripolitik skal styrke industriens innovationskapacitet, herunder teknisk, teknologisk og kommerciel innovation;

| 11. | henviser til, at den tiltagende konkurrence fra vækstlandene bør være et incitament for de offentlige myndigheder til at skabe favorable forhold for nye produktioner eller produktionskombinationer, som kan skabe værditilvækst og beskæftigelse af høj kvalitet og sikre en komparativ fordel for EU; |
| --- | --- |

11.

henviser til, at den tiltagende konkurrence fra vækstlandene bør være et incitament for de offentlige myndigheder til at skabe favorable forhold for nye produktioner eller produktionskombinationer, som kan skabe værditilvækst og beskæftigelse af høj kvalitet og sikre en komparativ fordel for EU;

| 12. | mener, at EU's industripolitik bør føre til en afbalanceret udvikling, hvor den sociale samhørighed bevares; |
| --- | --- |

12.

mener, at EU's industripolitik bør føre til en afbalanceret udvikling, hvor den sociale samhørighed bevares;

| 13. | mener, at det i forbindelse med fremme og planlægning af strukturændringer er nødvendigt, at de økonomiske og sociale aktører spiller en rolle, der gør, at de kan indgå aftaler om at fremme innovative arbejdsmønstre og give arbejdstagerne den nødvendige uddannelse, så de kan tilpasse sig disse ændringer; |
| --- | --- |

13.

mener, at det i forbindelse med fremme og planlægning af strukturændringer er nødvendigt, at de økonomiske og sociale aktører spiller en rolle, der gør, at de kan indgå aftaler om at fremme innovative arbejdsmønstre og give arbejdstagerne den nødvendige uddannelse, så de kan tilpasse sig disse ændringer;

Hensyntagen til de forskellige dimensioner af den europæiske industripolitik

| 14. | tilslutter sig Kommissionens sektorspecifikke fremgangsmåde og ønsker, at den uafhængigt og objektivt vurderer konkurrenceevnen for hver enkelt sektor; herunder i et globalt perspektiv; anmoder om, at disse sektoranalyser tager højde for beskæftigelsen og industriens indvirkning på beskæftigelsesområderne og omfatter en vurdering af miljømæssige og sociale spørgsmål; mener, at disse analyser skal anvendes til at fastlægge og foregribe de behov, som industrien bliver stillet over for; |
| --- | --- |

14.

tilslutter sig Kommissionens sektorspecifikke fremgangsmåde og ønsker, at den uafhængigt og objektivt vurderer konkurrenceevnen for hver enkelt sektor; herunder i et globalt perspektiv; anmoder om, at disse sektoranalyser tager højde for beskæftigelsen og industriens indvirkning på beskæftigelsesområderne og omfatter en vurdering af miljømæssige og sociale spørgsmål; mener, at disse analyser skal anvendes til at fastlægge og foregribe de behov, som industrien bliver stillet over for;

| 15. | mener, at arbejdsmarkedets parter bør høres og om muligt opfordres til at deltage i udarbejdelsen af vurderingerne, således at det sikres, at de bliver effektive og også omfatter beskæftigelsesspørgsmål; |
| --- | --- |

15.

mener, at arbejdsmarkedets parter bør høres og om muligt opfordres til at deltage i udarbejdelsen af vurderingerne, således at det sikres, at de bliver effektive og også omfatter beskæftigelsesspørgsmål;

| 16. | opfordrer til, at der gennem oprettelse af samarbejdskæder i den sektorspecifikke strategi tages hensyn til små og mellemstore virksomheders og små og mellemstore industrivirksomheders rolle i forbindelse med produktion og outsourcing; opfordrer desuden til, at der i denne strategi tages hensyn til mikrovirksomhederne, der udgør mere end 92 % af virksomhederne i EU; understreger betydningen af det europæiske charter for små virksomheder og kræver endnu en gang, at det får retskraft; anmoder om en afgørelse fra Rådet herom; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at der gennem oprettelse af samarbejdskæder i den sektorspecifikke strategi tages hensyn til små og mellemstore virksomheders og små og mellemstore industrivirksomheders rolle i forbindelse med produktion og outsourcing; opfordrer desuden til, at der i denne strategi tages hensyn til mikrovirksomhederne, der udgør mere end 92 % af virksomhederne i EU; understreger betydningen af det europæiske charter for små virksomheder og kræver endnu en gang, at det får retskraft; anmoder om en afgørelse fra Rådet herom;

| 17. | beklager, at Kommissionen ikke har gjort den nødvendige indsats inden for de sektorer og områder, der er særligt berørte af de industrielle ændringer, da de offentlige myndigheder er forpligtede til at gennemføre meget målrettede, kortsigtede politikker for de pågældende arbejdstagere, områder og sektorer; henviser til, at strukturfondene og især Den Europæiske Socialfond her kunne finde anvendelse; |
| --- | --- |

17.

beklager, at Kommissionen ikke har gjort den nødvendige indsats inden for de sektorer og områder, der er særligt berørte af de industrielle ændringer, da de offentlige myndigheder er forpligtede til at gennemføre meget målrettede, kortsigtede politikker for de pågældende arbejdstagere, områder og sektorer; henviser til, at strukturfondene og især Den Europæiske Socialfond her kunne finde anvendelse;

| 18. | understreger industriens rolle, når det drejer sig om at give struktur til EU; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil i forhandlingerne om strukturfondene og rammeprogrammet; ønsker, at der afsættes de nødvendige midler til oprettelse og udvikling af konkurrencepoler og konkurrencedygtige centre; understreger, at produktionens kvalitet er lige så vigtig som størrelsen af det beløb, der investeres i disse fonde; |
| --- | --- |

18.

understreger industriens rolle, når det drejer sig om at give struktur til EU; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil i forhandlingerne om strukturfondene og rammeprogrammet; ønsker, at der afsættes de nødvendige midler til oprettelse og udvikling af konkurrencepoler og konkurrencedygtige centre; understreger, at produktionens kvalitet er lige så vigtig som størrelsen af det beløb, der investeres i disse fonde;

| 19. | foreslår, at der vedtages særlige aktioner for sektorer, der er særlig udsatte for virksomhedsflytninger, idet der skelnes mellem virksomhedsflytninger inden for EU og uden for EU's grænser, og for sektorer, hvor der er komparative og/eller højteknologiske fordele, og at dette sker på grundlag af en rapport fra Kommissionen, der bl.a. skal tage højde for disse sektorers sociale og regionale betydning; |
| --- | --- |

19.

foreslår, at der vedtages særlige aktioner for sektorer, der er særlig udsatte for virksomhedsflytninger, idet der skelnes mellem virksomhedsflytninger inden for EU og uden for EU's grænser, og for sektorer, hvor der er komparative og/eller højteknologiske fordele, og at dette sker på grundlag af en rapport fra Kommissionen, der bl.a. skal tage højde for disse sektorers sociale og regionale betydning;

| 20. | er bekymret over manglen på tilgængelige oplysninger om industrien i de nye medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at gøre status over industriområderne og udarbejde en handlingsplan med henblik på at imødegå de risici, der eksisterer for industrien og beskæftigelsen i disse lande; opfordrer Kommissionen til specifikt at følge op på resultaterne i forbindelse med det indre marked i de nye medlemsstater; understreger, at der mangler viden om små virksomheder og især håndværksvirksomheder i medlemsstaterne, også de gamle medlemsstater, og gentager sin anmodning om, at der gennemføres statistiske og økonomiske undersøgelser og analyser af disse virksomheder; |
| --- | --- |

20.

er bekymret over manglen på tilgængelige oplysninger om industrien i de nye medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at gøre status over industriområderne og udarbejde en handlingsplan med henblik på at imødegå de risici, der eksisterer for industrien og beskæftigelsen i disse lande; opfordrer Kommissionen til specifikt at følge op på resultaterne i forbindelse med det indre marked i de nye medlemsstater; understreger, at der mangler viden om små virksomheder og især håndværksvirksomheder i medlemsstaterne, også de gamle medlemsstater, og gentager sin anmodning om, at der gennemføres statistiske og økonomiske undersøgelser og analyser af disse virksomheder;

| 21. | fremhæver Kommissionens vigtigste konklusion, nemlig at en forenkling af reglerne er nødvendig for at bevare de nye medlemsstaters stadig sårbare konkurrenceevne, og mener, at dette krav om mildere bestemmelser bør gælde for alle EU's medlemsstater, hvis man vil øge den generelle konkurrenceevne og sikre reel vækst i beskæftigelsen; |
| --- | --- |

21.

fremhæver Kommissionens vigtigste konklusion, nemlig at en forenkling af reglerne er nødvendig for at bevare de nye medlemsstaters stadig sårbare konkurrenceevne, og mener, at dette krav om mildere bestemmelser bør gælde for alle EU's medlemsstater, hvis man vil øge den generelle konkurrenceevne og sikre reel vækst i beskæftigelsen;

| 22. | gør opmærksom på den store udfordring, som EU står over for i forbindelse med, at arbejdsgivere går på pension, og understreger, at der står millioner af arbejdspladser på spil; anmoder Kommissionen og Rådet om at udarbejde en EU-strategi, som aftales med de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, for at tilskynde til generationsskifte i eksisterende levedygtige virksomheder; |
| --- | --- |

22.

gør opmærksom på den store udfordring, som EU står over for i forbindelse med, at arbejdsgivere går på pension, og understreger, at der står millioner af arbejdspladser på spil; anmoder Kommissionen og Rådet om at udarbejde en EU-strategi, som aftales med de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, for at tilskynde til generationsskifte i eksisterende levedygtige virksomheder;

En metode og en lovramme, der passer til EU's mål på det industrielle område

| 23. | mener, at industripolitikken skal indgå i den reviderede Lissabon-strategi; opfordrer til, at der tages hensyn til den industrielle dimension i de tre søjler i denne strategi; |
| --- | --- |

23.

mener, at industripolitikken skal indgå i den reviderede Lissabon-strategi; opfordrer til, at der tages hensyn til den industrielle dimension i de tre søjler i denne strategi;

| 24. | er positiv over for forslaget til handlingsprogram til gennemførelse af Lissabon-målene og insisterer på, at det skal indeholde nærmere fastsatte målsætninger, som medlemsstaterne skal være ansvarlige for; mener imidlertid ikke, at de 10 prioriterede temaområder på nuværende tidspunkt tager tilstrækkelig højde for de industrielle udfordringer; |
| --- | --- |

24.

er positiv over for forslaget til handlingsprogram til gennemførelse af Lissabon-målene og insisterer på, at det skal indeholde nærmere fastsatte målsætninger, som medlemsstaterne skal være ansvarlige for; mener imidlertid ikke, at de 10 prioriterede temaområder på nuværende tidspunkt tager tilstrækkelig højde for de industrielle udfordringer;

| 25. | mener, at det kun er muligt at anvende de synergier mellem EU-politikkerne, der påvirker industriens konkurrenceevne, hvis dette mål fremgår af handlingsprogrammet til gennemførelse af Lissabon-målene; |
| --- | --- |

25.

mener, at det kun er muligt at anvende de synergier mellem EU-politikkerne, der påvirker industriens konkurrenceevne, hvis dette mål fremgår af handlingsprogrammet til gennemførelse af Lissabon-målene;

| 26. | mener, at Kommissionens forpligtelse til bedre lovgivning skal prioriteres; ønsker, at Parlamentet og Rådet skal bidrage hertil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sektor for sektor at fastsætte nærmere målsætninger for forenkling og fuld gennemførelse af den eksisterende lovramme; |
| --- | --- |

26.

mener, at Kommissionens forpligtelse til bedre lovgivning skal prioriteres; ønsker, at Parlamentet og Rådet skal bidrage hertil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sektor for sektor at fastsætte nærmere målsætninger for forenkling og fuld gennemførelse af den eksisterende lovramme;

| 27. | opfordrer til at forbedre systemerne til vurdering af de nye bestemmelsers indvirkning; beklager, at disse procedurer er begrænset til virksomheder generelt og ikke omfatter en undersøgelse af indvirkningen på små virksomheder og mikrovirksomheder trods deres betydning; beklager også den manglende gennemskuelighed i disse procedurer, og at det er umuligt for virksomhedsorganisationer at reagere på konsekvensundersøgelserne; forventer, at Kommissionen fastsætter en klar og gennemskuelig metode for gennemførelsen heraf med deltagelse af relevante aktører fra industrisektoren; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til at forbedre systemerne til vurdering af de nye bestemmelsers indvirkning; beklager, at disse procedurer er begrænset til virksomheder generelt og ikke omfatter en undersøgelse af indvirkningen på små virksomheder og mikrovirksomheder trods deres betydning; beklager også den manglende gennemskuelighed i disse procedurer, og at det er umuligt for virksomhedsorganisationer at reagere på konsekvensundersøgelserne; forventer, at Kommissionen fastsætter en klar og gennemskuelig metode for gennemførelsen heraf med deltagelse af relevante aktører fra industrisektoren;

| 28. | kræver, at Kommissionen hører alle arbejdsmarkedets parter, og især fagforeningerne; |
| --- | --- |

28.

kræver, at Kommissionen hører alle arbejdsmarkedets parter, og især fagforeningerne;

| 29. | understreger behovet for en stabil makroøkonomisk ramme, som virksomhederne kan basere deres økonomiske prognoser på; mener derfor, at man i højere grad bør basere sig på de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjerne for beskæftigelsen; |
| --- | --- |

29.

understreger behovet for en stabil makroøkonomisk ramme, som virksomhederne kan basere deres økonomiske prognoser på; mener derfor, at man i højere grad bør basere sig på de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjerne for beskæftigelsen;

Instrumenter, der støtter den europæiske industri

| 30. | understreger, at mange eksisterende instrumenter ikke er enkle nok til, at alle virksomheder kan anvende dem; understreger ligeledes, hvor vigtigt der er, at der træffes foranstaltninger til begrænsning af den administrative belastning af små og mellemstore virksomheder; konstaterer, at små virksomheder stadigvæk kun udnytter de eksisterende fællesskabsprogrammer i begrænset omfang på grund af deres kompleksitet, de garantier, der kræves, eller administrative vanskeligheder; opfordrer Kommissionen til at forbedre dem og indlede forhandlinger med de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, med henblik på at gøre dem mere effektive, især med henblik på at give flere muligheder for overførsel af F&U til små og mellemstore virksomheder, og til med støtte fra medlemsstaterne at gennemføre målrettede informationskampagner
  ; |
| --- | --- |

30.

understreger, at mange eksisterende instrumenter ikke er enkle nok til, at alle virksomheder kan anvende dem; understreger ligeledes, hvor vigtigt der er, at der træffes foranstaltninger til begrænsning af den administrative belastning af små og mellemstore virksomheder; konstaterer, at små virksomheder stadigvæk kun udnytter de eksisterende fællesskabsprogrammer i begrænset omfang på grund af deres kompleksitet, de garantier, der kræves, eller administrative vanskeligheder; opfordrer Kommissionen til at forbedre dem og indlede forhandlinger med de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, med henblik på at gøre dem mere effektive, især med henblik på at give flere muligheder for overførsel af F&U til små og mellemstore virksomheder, og til med støtte fra medlemsstaterne at gennemføre målrettede informationskampagner
  ;

| 31. | opfordrer til, at der i det syvende rammeprogram for forskning og udvikling fastsættes en klar langsigtet strategi til styrkelse af industriens innovationskapacitet, herunder de små og mellemstore virksomheders; støtter udarbejdelsen af langsigtede teknologiske industrielle programmer, der knytter offentlige og private partnere sammen; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at der i det syvende rammeprogram for forskning og udvikling fastsættes en klar langsigtet strategi til styrkelse af industriens innovationskapacitet, herunder de små og mellemstore virksomheders; støtter udarbejdelsen af langsigtede teknologiske industrielle programmer, der knytter offentlige og private partnere sammen;

| 32. | opfordrer til yderligere at fremme teknologiplatforme, da de er et effektivt middel til at støtte innovation og den europæiske industri; mener, at teknologiplatforme skal udformes, således at der tages hensyn til strukturen i den europæiske industri, der hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til yderligere at fremme teknologiplatforme, da de er et effektivt middel til at støtte innovation og den europæiske industri; mener, at teknologiplatforme skal udformes, således at der tages hensyn til strukturen i den europæiske industri, der hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder;

| 33. | understreger den europæiske økonomis konkurrencedygtighedsproblem, der delvis skyldes det paradoks, at der skabes videnskabelig viden (nok i EU), men at den ikke i tilstrækkelig grad omdannes til innovation og især produktion; understreger, at denne situation kan forbedres, hvis industrien er med til at fastsætte prioriterede områder for finansiel støtte, og at der derfor skal gøres en indsats for at inddrage industrien og forbedre de små og mellemstore virksomheders stilling i det syvende rammeprogram; |
| --- | --- |

33.

understreger den europæiske økonomis konkurrencedygtighedsproblem, der delvis skyldes det paradoks, at der skabes videnskabelig viden (nok i EU), men at den ikke i tilstrækkelig grad omdannes til innovation og især produktion; understreger, at denne situation kan forbedres, hvis industrien er med til at fastsætte prioriterede områder for finansiel støtte, og at der derfor skal gøres en indsats for at inddrage industrien og forbedre de små og mellemstore virksomheders stilling i det syvende rammeprogram;

| 34. | anmoder Kommissionen om gennem det syvende rammeprogram for forskning og udvikling at undersøge, hvordan de eksisterende virksomhedsnetværk og Eureka-programmet, som virksomhederne er bredt repræsenteret i, kan styrkes; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om gennem det syvende rammeprogram for forskning og udvikling at undersøge, hvordan de eksisterende virksomhedsnetværk og Eureka-programmet, som virksomhederne er bredt repræsenteret i, kan styrkes;

| 35. | forventer, at det flerårige program for konkurrenceevne og innovation støtter de små europæiske virksomheder i deres udvikling og bliver et instrument til gennemførelse af det europæiske charter for små virksomheder; mener, at det således kunne medvirke til, at disse virksomheder virkelig bliver omfattet af EU's industristrategi; |
| --- | --- |

35.

forventer, at det flerårige program for konkurrenceevne og innovation støtter de små europæiske virksomheder i deres udvikling og bliver et instrument til gennemførelse af det europæiske charter for små virksomheder; mener, at det således kunne medvirke til, at disse virksomheder virkelig bliver omfattet af EU's industristrategi;

| 36. | støtter målet om at reducere den samlede støtte til virksomheder, men minder dog om, at visse former for støtte er hensigtsmæssige til afhjælpning af mangler på markedet, f.eks. støtte til F&U, uddannelse
  ,
  især erhvervsuddannelse og lærepladser, rådgivningstjenester og økonomisk udviklingsbistand til virksomheder; mener, at det er vigtigt at gøre industrien mere attraktiv for de unge, f.eks. gennem støtte til F&U, og informere om de forskellige erhverv og knowhow fulgt op af en EU-politik for anerkendelse af kvalifikationer og livslang uddannelse; er bekymret over den planlagte totale afskaffelse, med nogle få undtagelser, af regional støtte til store virksomheder uden for områder, der for tiden er støtteberettigede i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3; |
| --- | --- |

36.

støtter målet om at reducere den samlede støtte til virksomheder, men minder dog om, at visse former for støtte er hensigtsmæssige til afhjælpning af mangler på markedet, f.eks. støtte til F&U, uddannelse
  ,
  især erhvervsuddannelse og lærepladser, rådgivningstjenester og økonomisk udviklingsbistand til virksomheder; mener, at det er vigtigt at gøre industrien mere attraktiv for de unge, f.eks. gennem støtte til F&U, og informere om de forskellige erhverv og knowhow fulgt op af en EU-politik for anerkendelse af kvalifikationer og livslang uddannelse; er bekymret over den planlagte totale afskaffelse, med nogle få undtagelser, af regional støtte til store virksomheder uden for områder, der for tiden er støtteberettigede i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3;

| 37. | mener, at det for at opnå fuld og effektiv international konkurrence er nødvendigt at sikre, at arbejdsstyrken bliver stadig bedre kvalificeret og stadig mere konkurrencedygtig; |
| --- | --- |

37.

mener, at det for at opnå fuld og effektiv international konkurrence er nødvendigt at sikre, at arbejdsstyrken bliver stadig bedre kvalificeret og stadig mere konkurrencedygtig;

| 38. | mener, at uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig inden for de nye teknologier, bør prioriteres for at fremme konkurrenceevnen og beskæftigelsen; opfordrer til, at medlemsstaterne i den forbindelse foretager en objektiv vurdering af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer; |
| --- | --- |

38.

mener, at uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig inden for de nye teknologier, bør prioriteres for at fremme konkurrenceevnen og beskæftigelsen; opfordrer til, at medlemsstaterne i den forbindelse foretager en objektiv vurdering af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer;

| 39. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme en mere effektiv forsknings- og innovationspolitik ved at tage højde for ledsagepolitikker som gennemførelse af det indre marked og indførelse af en billigere, mere fleksibel patentpolitik, der giver bedre adgang for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

39.

opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme en mere effektiv forsknings- og innovationspolitik ved at tage højde for ledsagepolitikker som gennemførelse af det indre marked og indførelse af en billigere, mere fleksibel patentpolitik, der giver bedre adgang for små og mellemstore virksomheder;

| 40. | understreger betydningen af statsstøtte for små og mellemstore virksomheder i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til inden for strukturfondene at bibeholde alle instrumenter, som støtter økonomisk og socioøkonomisk omstilling i regioner, der rammes af virksomhedsflytninger; opfordrer til at tage mere hensyn til små virksomheder og mikrovirksomheder i disse regioner og generelt i alle samhørighedspolitikkerne; anmoder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om at indarbejde anbefalingerne i det europæiske charter for små virksomheder i prioriteringerne for målene konvergens, konkurrenceevne og samarbejde; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af statsstøtte for små og mellemstore virksomheder i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til inden for strukturfondene at bibeholde alle instrumenter, som støtter økonomisk og socioøkonomisk omstilling i regioner, der rammes af virksomhedsflytninger; opfordrer til at tage mere hensyn til små virksomheder og mikrovirksomheder i disse regioner og generelt i alle samhørighedspolitikkerne; anmoder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om at indarbejde anbefalingerne i det europæiske charter for små virksomheder i prioriteringerne for målene konvergens, konkurrenceevne og samarbejde;

| 41. | forventer en klart affattet og effektiv ramme for intellektuel ejendomsret og ønsker en vedtagelse af direktiverne om overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og fællesskabspatentet; |
| --- | --- |

41.

forventer en klart affattet og effektiv ramme for intellektuel ejendomsret og ønsker en vedtagelse af direktiverne om overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og fællesskabspatentet;

| 42. | mener, at det er vigtigt, at der udvikles ledsageforanstaltninger for at hjælpe industrien med at erobre markeder uden for EU og dermed tage aktivt del i væksten i de nye lande; |
| --- | --- |

42.

mener, at det er vigtigt, at der udvikles ledsageforanstaltninger for at hjælpe industrien med at erobre markeder uden for EU og dermed tage aktivt del i væksten i de nye lande;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte de midler (f.eks. risikovillig kapital), der også på EU-plan skal anvendes til at fremme nye virksomheder, især inden for de nye teknologier, og til at tilskynde til foranstaltninger med indirekte virkning; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at fastsætte de midler (f.eks. risikovillig kapital), der også på EU-plan skal anvendes til at fremme nye virksomheder, især inden for de nye teknologier, og til at tilskynde til foranstaltninger med indirekte virkning;

| 44. | støtter de anbefalinger, der skal gøre det muligt for virksomheder at udvikle sig internationalt; ønsker, at de også skal anvendes på små og mellemstore virksomheder; anmoder Kommissionen om at anvende de forsvarsmekanismer, som WTO har fastsat, hvis en europæisk industrisektor er offer for ulovlig handelspraksis; |
| --- | --- |

44.

støtter de anbefalinger, der skal gøre det muligt for virksomheder at udvikle sig internationalt; ønsker, at de også skal anvendes på små og mellemstore virksomheder; anmoder Kommissionen om at anvende de forsvarsmekanismer, som WTO har fastsat, hvis en europæisk industrisektor er offer for ulovlig handelspraksis;

| 45. | understreger, at de opsplittede europæiske kapitalmarkeder hindrer, at markederne for risikovillig kapital kan fungere tilfredsstillende, og mener, at det er vigtigt at afhjælpe dette for at lette virksomhedernes adgang til finansieringskilder; gør opmærksom på, at det er nødvendigt at øge virksomhedernes adgang til finansielle instrumenter og gøre finansiering lettere tilgængelig til fordel for gensidige garantiordninger; opfordrer til at oprette nyskabende finansieringsordninger for at opfylde behovene i virksomhederne, herunder små virksomheder og mikrovirksomheder, for materielle og immaterielle investeringer, herunder især hvad angår standarder, teknologi, miljø og markedsudvikling; opfordrer til foranstaltninger til fremme af forbindelsen mellem egenkapital og økonomiske midler, og til, at der arbejdes for at skabe forbindelse mellem midler, virksomheder, industrien og universiteter; opfordrer i den forbindelse til at være særlig opmærksom på instrumenter, der er rettet mod små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

45.

understreger, at de opsplittede europæiske kapitalmarkeder hindrer, at markederne for risikovillig kapital kan fungere tilfredsstillende, og mener, at det er vigtigt at afhjælpe dette for at lette virksomhedernes adgang til finansieringskilder; gør opmærksom på, at det er nødvendigt at øge virksomhedernes adgang til finansielle instrumenter og gøre finansiering lettere tilgængelig til fordel for gensidige garantiordninger; opfordrer til at oprette nyskabende finansieringsordninger for at opfylde behovene i virksomhederne, herunder små virksomheder og mikrovirksomheder, for materielle og immaterielle investeringer, herunder især hvad angår standarder, teknologi, miljø og markedsudvikling; opfordrer til foranstaltninger til fremme af forbindelsen mellem egenkapital og økonomiske midler, og til, at der arbejdes for at skabe forbindelse mellem midler, virksomheder, industrien og universiteter; opfordrer i den forbindelse til at være særlig opmærksom på instrumenter, der er rettet mod små og mellemstore virksomheder;

| 46. | henviser til, at de offentlige myndigheder, for så vidt angår de ufuldstændige markeder, burde opmuntre til udvikling af aktiviteter inden for de områder, hvor de økonomiske aktører finder risiciene for store; henviser til, at det i den forbindelse i øvrigt haster med at få identificeret de sektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for de nye teknologier, som de offentlige myndigheder kunne støtte for at sikre beskæftigelse af høj kvalitet; mener ligeledes, at de offentlige myndigheder har pligt til at udveksle forsknings- og innovationsaktiviteter, eftersom sådanne aktiviteter har positive eksterne virkninger; |
| --- | --- |

46.

henviser til, at de offentlige myndigheder, for så vidt angår de ufuldstændige markeder, burde opmuntre til udvikling af aktiviteter inden for de områder, hvor de økonomiske aktører finder risiciene for store; henviser til, at det i den forbindelse i øvrigt haster med at få identificeret de sektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for de nye teknologier, som de offentlige myndigheder kunne støtte for at sikre beskæftigelse af høj kvalitet; mener ligeledes, at de offentlige myndigheder har pligt til at udveksle forsknings- og innovationsaktiviteter, eftersom sådanne aktiviteter har positive eksterne virkninger;

| 47. | understreger, at en effektiv industripolitik skal have en global dimension, og håber, at den nye generation af EU-programmer for ekstern bistand for perioden 2007-2013 vil blive anvendt på en strategisk hensigtsmæssig måde til fremme af og støtte til internationaliseringen af den europæiske industri, og særlig små og mellemstore virksomheder, på tredjelandemarkeder; |
| --- | --- |

47.

understreger, at en effektiv industripolitik skal have en global dimension, og håber, at den nye generation af EU-programmer for ekstern bistand for perioden 2007-2013 vil blive anvendt på en strategisk hensigtsmæssig måde til fremme af og støtte til internationaliseringen af den europæiske industri, og særlig små og mellemstore virksomheder, på tredjelandemarkeder;

| 48. | forventer, at der ved udformningen af de nye finansielle overslag for perioden 2007-2013, tages hensyn til den europæiske industris og især de små og mellemstore virksomheders betydning og behov; |
| --- | --- |

48.

forventer, at der ved udformningen af de nye finansielle overslag for perioden 2007-2013, tages hensyn til den europæiske industris og især de små og mellemstore virksomheders betydning og behov;

| 49. | mener, at kommunikationsinfrastrukturerne og det logistiske system spiller en væsentlig rolle for fremme af den industrielle udvikling og den økonomiske integration i det udvidede EU; mener, at det transeuropæiske transportnet og især de grænseoverskridende sektioner bør færdiggøres hurtigt, og opfordrer til, at der afsættes den nødvendige støtte på EU-budgettet for perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

49.

mener, at kommunikationsinfrastrukturerne og det logistiske system spiller en væsentlig rolle for fremme af den industrielle udvikling og den økonomiske integration i det udvidede EU; mener, at det transeuropæiske transportnet og især de grænseoverskridende sektioner bør færdiggøres hurtigt, og opfordrer til, at der afsættes den nødvendige støtte på EU-budgettet for perioden 2007-2013;

| 50. | foreslår som led i planen til reform af statsstøtteordninger, at der i forbindelse med Lissabon-målene fastlægges en klar strategi til fremme af innovation, der dækker alle sektorer; mener, at innovation, der skal forstås i bred betydning og ikke være begrænset til de teknologiske aspekter, skal være et grundlæggende mål i EU's industripolitiske strategi; |
| --- | --- |

50.

foreslår som led i planen til reform af statsstøtteordninger, at der i forbindelse med Lissabon-målene fastlægges en klar strategi til fremme af innovation, der dækker alle sektorer; mener, at innovation, der skal forstås i bred betydning og ikke være begrænset til de teknologiske aspekter, skal være et grundlæggende mål i EU's industripolitiske strategi;

| 51. | understreger, at det er nødvendigt at fremme alle initiativer, der skal gøre det muligt for virksomheder at udvikle sig til den størrelse, der kræves for at kunne konkurrere mere effektivt på det globale marked; |
| --- | --- |

51.

understreger, at det er nødvendigt at fremme alle initiativer, der skal gøre det muligt for virksomheder at udvikle sig til den størrelse, der kræves for at kunne konkurrere mere effektivt på det globale marked;

| 52. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere resultaterne, især hvad angår nye arbejdspladser, af politikkerne til fremme af forsknings- og udviklingsaktiviteter, da det finansielle perspektiv ikke er det eneste, der tæller; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere resultaterne, især hvad angår nye arbejdspladser, af politikkerne til fremme af forsknings- og udviklingsaktiviteter, da det finansielle perspektiv ikke er det eneste, der tæller;

*

- *

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 377 af 29.12.2000, s. 164.

(2)  EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84.

(3)  EFT C 240 af 16.9.1991, s. 213.

(4)  EFT C 183 af 17.7.1995, s. 26.

(5)  EUT C 82 E af 1.4.2004, s. 627.

P6_TA(2005)0231

Budgetstillinger og økonomiske politikker **I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN))

(Samarbejdsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0154) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0154) (1),

| — | hørt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 252 og artikel 99, stk. 5 (C6-0119/2005), |
| --- | --- |

—

hørt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 252 og artikel 99, stk. 5 (C6-0119/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0168/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0168/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at optage Parlamentets ændringer i den fælles holdning, som det fastlægger i henhold til EF-traktatens artikel 252, litra a); |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at optage Parlamentets ændringer i den fælles holdning, som det fastlægger i henhold til EF-traktatens artikel 252, litra a);

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | kræver, at der indledes samrådsprocedure, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

5.

kræver, at der indledes samrådsprocedure, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 6. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (2a) | Gennemførelsen af den finanspolitiske ramme og overvågningen og samordningen af de økonomiske politikker og disses troværdighed er betinget af kvaliteten, rigtigheden og aktualiteten af skatte- og afgiftsstatistikkerne. Kvaliteten af statistikkerne på nationalt plan og fællesskabsplan bør sikres for at kunne garantere både de nationale statistiske tjenesters og Eurostats uafhængighed, integritet og ansvarlighed. |
| --- | --- |

(2a)

Gennemførelsen af den finanspolitiske ramme og overvågningen og samordningen af de økonomiske politikker og disses troværdighed er betinget af kvaliteten, rigtigheden og aktualiteten af skatte- og afgiftsstatistikkerne. Kvaliteten af statistikkerne på nationalt plan og fællesskabsplan bør sikres for at kunne garantere både de nationale statistiske tjenesters og Eurostats uafhængighed, integritet og ansvarlighed.

| (2b) | Kommissionen bør sammenholde de tal, den modtager fra medlemsstaterne, med indberetningerne fra de nationale centralbanker til ECB. |
| --- | --- |

(2b)

Kommissionen bør sammenholde de tal, den modtager fra medlemsstaterne, med indberetningerne fra de nationale centralbanker til ECB.

Der fastsættes mellemfristede målsætninger om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud for hver medlemsstat inden for rammerne af den procedure, der er omhandlet i traktatens artikel 99, stk. 2. Disse mellemfristede budgetmålsætninger skal tages op til fornyet overvejelse
  med regelmæssige mellemrum
  og revideres efter behov. Disse landespecifikke mellemfristede budgetmålsætninger fastsættes på et niveau, som gør det muligt for medlemsstaterne at klare normale konjunkturudsving, samtidig med at det offentlige underskud holdes på under referenceværdien på 3 % af BNP, at sikre hurtige fremskridt hen imod holdbare offentlige finanser og under hensyntagen hertil at opnå budgetmæssig manøvrefrihed, især til offentlige investeringer.

Der fastsættes mellemfristede målsætninger om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud for hver medlemsstat inden for rammerne af den procedure, der er omhandlet i traktatens artikel 99, stk. 2. Disse mellemfristede budgetmålsætninger skal tages op til fornyet overvejelse
  mindst en gang om året, og når der gennemføres større struktur- og budgetreformer,
  og revideres efter behov.
  Hver enkelt medlemsstat kan oprette et økonomisk råd af eksperter, som kan yde rådgivning i forbindelse med de vigtigste makroøkonomiske prognoser.
  Disse landespecifikke mellemfristede budgetmålsætninger fastsættes på et niveau, som gør det muligt for medlemsstaterne at klare normale konjunkturudsving, samtidig med at det offentlige underskud holdes på under referenceværdien på 3 % af BNP, at sikre hurtige fremskridt hen imod holdbare offentlige finanser og under hensyntagen hertil at opnå budgetmæssig manøvrefrihed, især til offentlige investeringer.

| 2a) | Artikel 4, stk. 1, affattes således:



  »1.
     
  Stabilitetsprogrammerne forelægges inden den 1. marts 1999. Derefter forelægges der hvert år opdaterede programmer for en periode på to år. En medlemsstat, der indfører den fælles valuta på et senere tidspunkt, forelægger et stabilitetsprogram inden for seks måneder efter Rådets afgørelse om dens deltagelse i den fælles valuta.« |
| --- | --- |

2a)

»1.
     
  Stabilitetsprogrammerne forelægges inden den 1. marts 1999. Derefter forelægges der hvert år opdaterede programmer for en periode på to år. En medlemsstat, der indfører den fælles valuta på et senere tidspunkt, forelægger et stabilitetsprogram inden for seks måneder efter Rådets afgørelse om dens deltagelse i den fælles valuta.«

1.   På grundlag af den vurdering, der foretages af Kommissionen og af det ved artikel 114 nedsatte udvalg, undersøger Rådet inden for rammerne af den multilaterale overvågning efter artikel 99, om den tilsigtede tilpasning i programmet er tilstrækkelig ambitiøs, om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske, og om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås, er tilstrækkelige til at nå den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Rådet tager ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i betragtning, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig minimumsforbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, og om en større forbedring sikres i økonomiske opgangstider. Rådet tager også hensyn til gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger, bl.a. ved at øge den potentielle vækst, og derfor en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

1.   På grundlag af den vurdering, der foretages af Kommissionen og af det ved artikel 114 nedsatte udvalg, undersøger Rådet inden for rammerne af den multilaterale overvågning efter artikel 99, om den tilsigtede tilpasning i programmet er tilstrækkelig ambitiøs, om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske, og om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås, er tilstrækkelige til at nå den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.
  Med dette for øje gennemfører Kommissionen finanskontrolbesøg i medlemsstaterne.
  Rådet tager ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i betragtning, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig minimumsforbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, og om en større forbedring sikres i økonomiske opgangstider. Rådet tager også hensyn til gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger, bl.a. ved at øge den potentielle vækst, og derfor en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| b) | i
  stk. 2
  erstattes ordene »to måneder« med ordene »tre måneder«. |
| --- | --- |

b)

i
  stk. 2
  erstattes ordene »to måneder« med ordene »tre måneder«.

| b) | stk. 2
  affattes således:




  »2.
     
  Rådet foretager den i stk. 1 omhandlede undersøgelse af stabilitetsprogrammet inden for højst tre måneder efter programmets forelæggelse. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter høring af det ved artikel 114 nedsatte udvalg afgiver Rådet en udtalelse om programmet. Finder Rådet i overensstemmelse med artikel 99, at målene og indholdet i et program bør strammes op, navnlig vedrørende tilpasninger i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som søges opnået i perioder med økonomisk velstand, opfordrer det i sin udtalelse den pågældende medlemsstat til at tilpasse sit program.« |
| --- | --- |

b)

stk. 2
  affattes således:

»2.
     
  Rådet foretager den i stk. 1 omhandlede undersøgelse af stabilitetsprogrammet inden for højst tre måneder efter programmets forelæggelse. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter høring af det ved artikel 114 nedsatte udvalg afgiver Rådet en udtalelse om programmet. Finder Rådet i overensstemmelse med artikel 99, at målene og indholdet i et program bør strammes op, navnlig vedrørende tilpasninger i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som søges opnået i perioder med økonomisk velstand, opfordrer det i sin udtalelse den pågældende medlemsstat til at tilpasse sit program.«

| 3a) | Artikel 6, stk. 1, affattes således:



  »1.
     
  Som led i den multilaterale overvågning efter artikel 99, stk. 3, overvåger Rådet gennemførelsen af stabilitetsprogrammerne på grundlag af oplysninger fra de deltagende medlemsstater og på grundlag af de vurderinger, der foretages af Kommissionen og af det ved artikel 114 nedsatte udvalg, navnlig med henblik på at identificere væsentlige faktiske eller forventede afvigelser i budgetstillingen fra den mellemfristede budgetmålsætning eller den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning, som fastsat i programmet vedrørende det offentlige overskud/underskud, eller den forventede udvikling for den offentlige gældskvote.« |
| --- | --- |

3a)

»1.
     
  Som led i den multilaterale overvågning efter artikel 99, stk. 3, overvåger Rådet gennemførelsen af stabilitetsprogrammerne på grundlag af oplysninger fra de deltagende medlemsstater og på grundlag af de vurderinger, der foretages af Kommissionen og af det ved artikel 114 nedsatte udvalg, navnlig med henblik på at identificere væsentlige faktiske eller forventede afvigelser i budgetstillingen fra den mellemfristede budgetmålsætning eller den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning, som fastsat i programmet vedrørende det offentlige overskud/underskud, eller den forventede udvikling for den offentlige gældskvote.«

| 3b) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:



  »2.
     
  Hvis Rådet konstaterer en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning, den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning eller fra den forventede udvikling for den offentlige gældskvote retter det i henhold til artikel 99, stk. 4, og med henblik på at udsende en tidlig advarsel en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger for at undgå forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud eller for stor gældskvote.« |
| --- | --- |

3b)

»2.
     
  Hvis Rådet konstaterer en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning, den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning eller fra den forventede udvikling for den offentlige gældskvote retter det i henhold til artikel 99, stk. 4, og med henblik på at udsende en tidlig advarsel en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger for at undgå forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud eller for stor gældskvote.«

| 3c) | Artikel 6, stk. 3, affattes således:



  »3.
     
  Finder Rådet i forbindelse med sin overvågning, at budgetstillingens afvigelser fra den mellemfristede budgetmålsætning, den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning eller den forventede udvikling i den offentlige gældskvote er konstante eller forværrede, retter det i henhold til artikel 99, stk. 4, en henstilling til den pågældende medlemsstat om straks at træffe korrigerende foranstaltninger, og det kan, som fastsat i samme artikel, offentliggøre henstillingen.« |
| --- | --- |

3c)

»3.
     
  Finder Rådet i forbindelse med sin overvågning, at budgetstillingens afvigelser fra den mellemfristede budgetmålsætning, den tilsigtede tilpasning i retning af denne målsætning eller den forventede udvikling i den offentlige gældskvote er konstante eller forværrede, retter det i henhold til artikel 99, stk. 4, en henstilling til den pågældende medlemsstat om straks at træffe korrigerende foranstaltninger, og det kan, som fastsat i samme artikel, offentliggøre henstillingen.«

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0232

Polycykliske aromatiske kulbrinter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0098) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0098) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0081/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0081/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6–0104/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6–0104/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0036

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved fremstilling af dæk benyttes der blødgøringsmidler, der kan indeholde varierende mængder af ikke tilsatte polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH). Under produktionsprocessen kan PAH'erne blive indarbejdet i gummimassen. Derfor kan de være til stede i varierende mængde i det endelige produkt. |
| --- | --- |

(1)

Ved fremstilling af dæk benyttes der blødgøringsmidler, der kan indeholde varierende mængder af ikke tilsatte polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH). Under produktionsprocessen kan PAH'erne blive indarbejdet i gummimassen. Derfor kan de være til stede i varierende mængde i det endelige produkt.

| (2) | Benzo[a]pyren (BaP) giver et kvantitativt og kvalitativt mål for indholdet af PAH'er. BaP og andre PAH'er er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske. Desuden er flere blødgøringsmidler blevet klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske på grund af deres indhold af PAH'er. |
| --- | --- |

(2)

Benzo[a]pyren (BaP) giver et kvantitativt og kvalitativt mål for indholdet af PAH'er. BaP og andre PAH'er er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske. Desuden er flere blødgøringsmidler blevet klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske på grund af deres indhold af PAH'er.

| (3) | Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) har sagt god for de videnskabelige resultater, der viser PAH'ers sundhedsskadelige virkninger. |
| --- | --- |

(3)

Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) har sagt god for de videnskabelige resultater, der viser PAH'ers sundhedsskadelige virkninger.

| (4) | Afgivelsen af BaP og andre PAH'er til miljøet bør bringes så langt ned som muligt. For at opnå et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og for at bidrage til nedbringelse af de samlede årlige emissioner af PAH'er som krævet i protokollen fra 1998 til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande angående persistente organiske miljøgifte synes det derfor nødvendigt at begrænse markedsføring og anvendelse af
  PAH-holdige
  blødgøringsmidler til gummi og
  blandinger anvendt som blødgøringsmidler til gummi ved fremstilling af
  dæk. |
| --- | --- |

(4)

Afgivelsen af BaP og andre PAH'er til miljøet bør bringes så langt ned som muligt. For at opnå et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og for at bidrage til nedbringelse af de samlede årlige emissioner af PAH'er som krævet i protokollen fra 1998 til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande angående persistente organiske miljøgifte synes det derfor nødvendigt at begrænse markedsføring og anvendelse af
  PAH-holdige
  blødgøringsmidler til gummi og
  blandinger anvendt som blødgøringsmidler til gummi ved fremstilling af
  dæk.

| (5) | Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (3) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (3) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Uden at anden EU-lovgivning tilsidesættes, gælder dette direktiv for dæk til personbiler (4), vare- og lastbiler (5), traktorer og landbrugsmaskiner (6) samt motorcykler (7). |
| --- | --- |

(6)

Uden at anden EU-lovgivning tilsidesættes, gælder dette direktiv for dæk til personbiler (4), vare- og lastbiler (5), traktorer og landbrugsmaskiner (6) samt motorcykler (7).

| (7) | Af hensyn til opfyldelse af de ønskede sikkerhedskrav, især dækkenes vejgreb i vådt føre, er der behov for en overgangsperiode, hvor dækproducenterne kan udvikle og afprøve nye dæktyper, der kan fremstilles uden aromatholdige blødgøringsmidler. Ifølge de i dag foreliggende oplysninger kommer udviklings- og afprøvningsarbejdet til at strække sig over et betydeligt tidsrum, da producenterne er nødt til at gennemføre en lang række prøvekørsler, inden de nye dæk kan garanteres det ønskede høje vejgreb i vådt føre. Derfor bør direktivet anvendes på virksomhederne fra den
  1. januar 2010
  . |
| --- | --- |

(7)

Af hensyn til opfyldelse af de ønskede sikkerhedskrav, især dækkenes vejgreb i vådt føre, er der behov for en overgangsperiode, hvor dækproducenterne kan udvikle og afprøve nye dæktyper, der kan fremstilles uden aromatholdige blødgøringsmidler. Ifølge de i dag foreliggende oplysninger kommer udviklings- og afprøvningsarbejdet til at strække sig over et betydeligt tidsrum, da producenterne er nødt til at gennemføre en lang række prøvekørsler, inden de nye dæk kan garanteres det ønskede høje vejgreb i vådt føre. Derfor bør direktivet anvendes på virksomhederne fra den
  1. januar 2010
  .

| (8) | Vedtagelse af harmoniserede prøvningsmetoder er en forudsætning for anvendelse af dette direktiv på indholdet af PAH'er i blødgøringsmidler til gummi og i dæk. Vedtagelse af sådanne prøvningsmetoder bør ikke forsinke direktivets ikrafttræden. Prøvningsmetoden skal fortrinsvis udvikles på europæisk eller internationalt plan, dvs. af enten Den Europæiske Standardiseringsorganisation CEN eller Den Internationale Standardiseringsorganisation ISO. Kommissionen kan offentliggøre henvisninger til de relevante CEN- eller ISO-standarder, eller den kan fastsætte sådanne metoder i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 76/769/EØF, hvis det er påkrævet. |
| --- | --- |

(8)

Vedtagelse af harmoniserede prøvningsmetoder er en forudsætning for anvendelse af dette direktiv på indholdet af PAH'er i blødgøringsmidler til gummi og i dæk. Vedtagelse af sådanne prøvningsmetoder bør ikke forsinke direktivets ikrafttræden. Prøvningsmetoden skal fortrinsvis udvikles på europæisk eller internationalt plan, dvs. af enten Den Europæiske Standardiseringsorganisation CEN eller Den Internationale Standardiseringsorganisation ISO. Kommissionen kan offentliggøre henvisninger til de relevante CEN- eller ISO-standarder, eller den kan fastsætte sådanne metoder i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 76/769/EØF, hvis det er påkrævet.

| (9) | Dette direktiv berører ikke Fællesskabets minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagere, herunder Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (8) og særdirektiver baseret herpå, særligt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (9) og Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1) (10). |
| --- | --- |

(9)

Dette direktiv berører ikke Fællesskabets minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagere, herunder Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (8) og særdirektiver baseret herpå, særligt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (9) og Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1) (10).

| (10) | Det er ikke dette direktivs formål at begrænse markedsføringen som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 67/548/EØF

   (11)

  af dæk, der er fremstillet før den 1. januar 2010, og sådanne dæk kan derfor sælges fra lager efter denne dato. Dæks fremstillingsdato kan uden vanskelighed bestemmes på grund af det gældende krav fastsat i direktiv 92/23/EØF om, at fremstillingsdatoen skal være angivet på dækket
  .
  Alle dæk, som vulkaniseres efter den 1. januar 2010, bør vulkaniseres med ny slidbane indeholdende nye blødgøringsmidler til gummi med lavt indhold af PAH — |
| --- | --- |

(10)

Det er ikke dette direktivs formål at begrænse markedsføringen som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 67/548/EØF

   (11)

  af dæk, der er fremstillet før den 1. januar 2010, og sådanne dæk kan derfor sælges fra lager efter denne dato. Dæks fremstillingsdato kan uden vanskelighed bestemmes på grund af det gældende krav fastsat i direktiv 92/23/EØF om, at fremstillingsdatoen skal være angivet på dækket
  .
  Alle dæk, som vulkaniseres efter den 1. januar 2010, bør vulkaniseres med ny slidbane indeholdende nye blødgøringsmidler til gummi med lavt indhold af PAH —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 76/769/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den ...
   (12)
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den
  1. januar 2010.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 30.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 9.6.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 9.6.2005.

(3)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/98/EF (
  EFT L 305 af 1.10.2004, s. 63).

3

Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/98/EF (

(4)  Rådets direktiv 92/23/EØF af 31 marts 1992 om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (EFT L 129 af 14.5.1992, s. 95). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/43/EF (
  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 25).

4

af 31 marts 1992 om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf

. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/43/EF (

(5)  Direktiv 92/23/EØF.

5

(6)  FN/ECE-regulativ nr. 106.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/24/EF af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to-og trehjulede motordrevne køretøjer (EFT L 226 af 18.8.1997, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/77/EF (
  EFT L 211 af 21.8.2003, s. 24).

7

af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to-og trehjulede motordrevne køretøjer

. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/77/EF (

(8)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. Som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (
  EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

8

Som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (

(9)  EFT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

9

158 af 30.4.2004, s. 50

(10)  EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11. Som ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

10

Som ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

(11)  
  Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (

  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF (EFT L 152 af 30.4.2004, s. 1).

11

Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (

(12)  Et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

12

Et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

BILAG

Følgende punkt [XX] tilføjes i bilag I til direktiv 76/769/EØF:

| »[XX]. | Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)






  1. | benzo[a]pyren (BaP)
  CAS nr. 50-32-8 |
| --- | --- | --- |

»[XX].

Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)

1.

benzo[a]pyren (BaP)

CAS nr. 50-32-8

| 2. | benzo[e]pyren (BeP)
  CAS nr. 192-97-2 |
| --- | --- |

2.

benzo[e]pyren (BeP)

CAS nr. 192-97-2

| 3. | benzo[a]anthracen (BaA)
  CAS nr. 56-55-3 |
| --- | --- |

3.

benzo[a]anthracen (BaA)

CAS nr. 56-55-3

| 4. | chrysen (CHR)
  CAS nr. 218-01-9 |
| --- | --- |

4.

chrysen (CHR)

CAS nr. 218-01-9

| 5. | benzo[b]fluoranthen (BbFA)
  CAS nr. 205-99-2 |
| --- | --- |

5.

benzo[b]fluoranthen (BbFA)

CAS nr. 205-99-2

| 6. | benzo[j]fluoranthen (BjFA)
  CAS nr. 205-82-3 |
| --- | --- |

6.

benzo[j]fluoranthen (BjFA)

CAS nr. 205-82-3

| 7. | benzo[k]fluoranthen (BkFA)
  CAS nr. 207-08-9 |
| --- | --- |

7.

benzo[k]fluoranthen (BkFA)

CAS nr. 207-08-9

| 8. | dibenzo[a,h]anthracen (DBAhA)
  CAS nr. 53-70-3 |
| --- | --- |

8.

dibenzo[a,h]anthracen (DBAhA)

CAS nr. 53-70-3

| (1) | Blødgøringsmidler til gummi må hverken markedsføres eller anvendes til fremstilling af dæk
  eller dækdele
  , hvis de indeholder mere end 1 mg BaP pr. kg eller mere end 10 mg/kg af alle opregnede PAH'er tilsammen.






  — | mere end 1 mg BaP pr. kg eller |
| --- | --- | --- |

(1)

Blødgøringsmidler til gummi må hverken markedsføres eller anvendes til fremstilling af dæk
  eller dækdele
  , hvis de indeholder mere end 1 mg BaP pr. kg eller mere end 10 mg/kg af alle opregnede PAH'er tilsammen.

—

mere end 1 mg BaP pr. kg eller

| — | mere end 10 mg/kg af alle opregnede PAH'er tilsammen eller |
| --- | --- |

—

mere end 10 mg/kg af alle opregnede PAH'er tilsammen eller

Disse grænser anses for at være overholdt, hvis PCA-ekstraktet er på under 3 masseprocent som målt efter Institute of Petroleum-standard IP346:1998 (Determination of polycyclic aromatics in unused lubrication base oils and asphaltene free petroleum fractions - Dimethyl sulphoxide extraction refractive index method), forudsat at overholdelsen af grænseværdierne for BaP og de opregnede PAH-er samt korrelationen mellem de målte værdier og PCA-ekstraktet kontrolleres af fabrikanten eller importøren hver 6. måned eller efter hver større operationsændring, alt efter hvad der kommer først.

| (2) | Endvidere må dæk
  og slidbaner til vulkanisering, der er fremstillet efter den 1. januar 2010
  , ikke markedsføres, hvis de indeholder blødgøringsmidler, der ligger over grænseværdierne i punkt 1.


  Disse grænser anses for at være overholdt, hvis de vulkaniserede gummiforbindelser ikke overstiger grænsen på 0,35 % Bay protoner som målt og beregnet efter ISO 21461 (Rubber vulcanized - Determination of aromaticity of oil in vulcanized rubber compounds). |
| --- | --- |

(2)

Endvidere må dæk
  og slidbaner til vulkanisering, der er fremstillet efter den 1. januar 2010
  , ikke markedsføres, hvis de indeholder blødgøringsmidler, der ligger over grænseværdierne i punkt 1.

Disse grænser anses for at være overholdt, hvis de vulkaniserede gummiforbindelser ikke overstiger grænsen på 0,35 % Bay protoner som målt og beregnet efter ISO 21461 (Rubber vulcanized - Determination of aromaticity of oil in vulcanized rubber compounds).

| (3) | Vulkaniserede dæk
  er ikke omfattet af bestemmelserne i
  punkt 2, hvis deres slidbane ikke indeholder blødgøringsmidler ud over de grænser, der er angivet i punkt 1.
  « |
| --- | --- |

(3)

Vulkaniserede dæk
  er ikke omfattet af bestemmelserne i
  punkt 2, hvis deres slidbane ikke indeholder blødgøringsmidler ud over de grænser, der er angivet i punkt 1.
  «

P6_TA(2005)0233

Uforholdsmæssigt store underskud *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0155) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0155) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 104, stk. 14, andet afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0120/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 104, stk. 14, andet afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0120/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0158/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0158/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (5a) | Det er nødvendigt at definere begrebet exceptionel og midlertidig overskridelse af referenceværdien som omhandlet i artikel 104, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(5a)

Det er nødvendigt at definere begrebet exceptionel og midlertidig overskridelse af referenceværdien som omhandlet i artikel 104, stk. 2, litra a).

| (5b) | Rådet bør i denne forbindelse blandt andet bruge de flerårige finansielle overslag og fælles eksterne forudsætninger, som Kommissionen udarbejder. |
| --- | --- |

(5b)

Rådet bør i denne forbindelse blandt andet bruge de flerårige finansielle overslag og fælles eksterne forudsætninger, som Kommissionen udarbejder.

| (12) | Den nuværende samlede periode på højst 10 måneder fra indberetningsdatoerne i artikel 104, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93 til beslutningen om at pålægge sanktioner svarer ikke længere til de ændrede frister i hver fase af proceduren og muligheden for at udstede reviderede henstillinger efter artikel 104, stk. 7, eller reviderede pålæg efter artikel 104, stk. 9. Den samlede længste frist bør derfor tilpasses i overensstemmelse med disse ændringer. |
| --- | --- |

(12)

Den nuværende samlede periode på højst 10 måneder fra indberetningsdatoerne i artikel 104, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93 til beslutningen om at pålægge sanktioner svarer ikke længere til de ændrede frister i hver fase af proceduren og muligheden for at udstede reviderede henstillinger efter artikel 104, stk. 7, eller reviderede pålæg efter artikel 104, stk. 9. Den samlede længste frist bør derfor tilpasses i overensstemmelse med disse ændringer.

| (12) | Den nuværende samlede periode på højst 10 måneder fra indberetningsdatoerne i artikel 104, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93 til beslutningen om at pålægge sanktioner svarer ikke længere til de ændrede frister i hver fase af proceduren og muligheden for at udstede reviderede henstillinger efter artikel 104, stk. 7, eller reviderede pålæg efter artikel 104, stk. 9. Den samlede længste frist bør derfor tilpasses i overensstemmelse med disse ændringer,
  men den bør ikke overstige tre år at regne fra forekomsten af det uforholdsmæssigt store underskud
  . |
| --- | --- |

(12)

Den nuværende samlede periode på højst 10 måneder fra indberetningsdatoerne i artikel 104, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93 til beslutningen om at pålægge sanktioner svarer ikke længere til de ændrede frister i hver fase af proceduren og muligheden for at udstede reviderede henstillinger efter artikel 104, stk. 7, eller reviderede pålæg efter artikel 104, stk. 9. Den samlede længste frist bør derfor tilpasses i overensstemmelse med disse ændringer,
  men den bør ikke overstige tre år at regne fra forekomsten af det uforholdsmæssigt store underskud
  .

2.   Når Kommissionen og Rådet efter traktatens artikel 104, stk. 3-6, vurderer og fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, kan de anse en overskridelse af referenceværdien, der skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag, for at være exceptionel i betydningen i artikel 104, stk. 2, litra a), andet led, hvis overskridelsen af referenceværdien skyldes en negativ vækstrate eller et akkumuleret produktionstab i en langvarig periode med meget lav vækst i forhold til den potentielle vækst.

2.   Når Kommissionen og Rådet efter traktatens artikel 104, stk. 3-6, vurderer og fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, kan de
  efter at have sammenlignet de tal, som medlemsstaterne har fremsendt til Kommissionen, med de rapporter, som de nationale centralbanker har fremsendt til ECB,
  anse en overskridelse af referenceværdien, der skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag, for at være exceptionel i betydningen i artikel 104, stk. 2, litra a), andet led, hvis overskridelsen af referenceværdien skyldes en negativ vækstrate eller et akkumuleret produktionstab i en langvarig periode med meget lav vækst i forhold til den potentielle vækst.

3.   Kommissionen tager ved udarbejdelsen af en rapport efter artikel 104, stk. 3, hensyn til alle andre relevante faktorer. Rapporten skal særlig give en passende beskrivelse af udviklingen i den økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt. Kommissionen tager også hensyn til faktorer, som medlemsstaten har fremlagt offentligt og for Kommissionen inden for en måned efter indberetningsdatoerne i artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93.

3.   Kommissionen tager ved udarbejdelsen af en rapport efter artikel 104, stk. 3, hensyn til alle andre relevante faktorer,
  som er klart specificeret på en godkendt liste over relevante faktorer, der skal tages hensyn til
  . Rapporten skal særlig give en passende beskrivelse af udviklingen i den økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt. Kommissionen tager også hensyn til faktorer, som medlemsstaten har fremlagt offentligt og for Kommissionen inden for en måned efter indberetningsdatoerne i artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93.
  Europa-Parlamentet informeres regelmæssigt om uforholdsmæssigt store underskud og overvågningsprocessen.

4.   Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, fastsætter en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger. Rådets henstillinger fastsætter også en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør gennemføres i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. I henstillingerne opfordrer Rådet medlemsstaten til at opnå en årlig mindsteforbedring af den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden for fristen i henstillingerne.

4.   Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, fastsætter en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger. Rådets henstillinger fastsætter også en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør gennemføres i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder;
  i så fald skal det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden for en frist på tre år regnet fra dets forekomst.
  I henstillingerne opfordrer Rådet medlemsstaten til at opnå en årlig mindsteforbedring af den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden for fristen i henstillingerne.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0234

Udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003)0589) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2003)0589) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0480/2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0480/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0112/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0112/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (6) | Forvaltningsordningen i denne forordning omfatter aktiviteter i forbindelse med fiskeri i Middelhavet, der udføres af EF-fartøjer både i EF-farvande og internationale farvande, af tredjelandsfartøjer i medlemsstaternes fiskerizoner og af EU-

  borgere
  på åbent hav. |
| --- | --- |

(6)

Forvaltningsordningen i denne forordning omfatter aktiviteter i forbindelse med fiskeri i Middelhavet, der udføres af EF-fartøjer både i EF-farvande og internationale farvande, af tredjelandsfartøjer i medlemsstaternes fiskerizoner og af EU-

  borgere
  på åbent hav.

| (6) | Forvaltningsordningen i denne forordning omfatter aktiviteter i forbindelse med fiskeri i Middelhavet, der udføres af EF-fartøjer både i EF-farvande og internationale farvande, af tredjelandsfartøjer i medlemsstaternes fiskerizoner og af EU-

  fartøjer
  på åbent hav. |
| --- | --- |

(6)

Forvaltningsordningen i denne forordning omfatter aktiviteter i forbindelse med fiskeri i Middelhavet, der udføres af EF-fartøjer både i EF-farvande og internationale farvande, af tredjelandsfartøjer i medlemsstaternes fiskerizoner og af EU-

  fartøjer
  på åbent hav.

| (23) | Da EF-fiskeriet tegner sig for over 75 % af fangsterne af sværdfisk i Middelhavet, bør
  Rådets forordning (EF) nr. 973/2001 af 14. maj 2001 om
  tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter
  ændres, så der indføres et EF-
  mindstemål samt tilsvarende specifikationer
  for langliner og et firemåneders forbud mod fiskeri med langliner for at beskytte unge sværdfisk
  . |
| --- | --- |

(23)

Da EF-fiskeriet tegner sig for over 75 % af fangsterne af sværdfisk i Middelhavet, bør
  Rådets forordning (EF) nr. 973/2001 af 14. maj 2001 om
  tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter
  ændres, så der indføres et EF-
  mindstemål samt tilsvarende specifikationer
  for langliner og et firemåneders forbud mod fiskeri med langliner for at beskytte unge sværdfisk
  .

| (23) | Da EF-fiskeriet tegner sig for over 75 % af fangsterne af sværdfisk i Middelhavet, bør
  der indføres forvaltningsforanstaltninger. Med henblik på at sikre disse foranstaltningers effektivitet bør de
  tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter
  hidrøre fra de kompetente regionale fiskeriorganisationer. Kommissionen forelægger med henblik herpå snarest muligt GFCM og Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) passende forslag med henblik på at indføre et
  mindstemål
  for fiskeri i Middelhavet
  samt tilsvarende specifikationer,
  der kan gøre det muligt for langlinefartøjer at respektere dette mindstemål. Det forhold, at en aftale ikke indgås inden for en given frist, er ingen hindring for, at EU kan indføre foranstaltninger med dette formål, indtil der kan indgås en endelig aftale på et multilateralt grundlag
  . |
| --- | --- |

(23)

Da EF-fiskeriet tegner sig for over 75 % af fangsterne af sværdfisk i Middelhavet, bør
  der indføres forvaltningsforanstaltninger. Med henblik på at sikre disse foranstaltningers effektivitet bør de
  tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter
  hidrøre fra de kompetente regionale fiskeriorganisationer. Kommissionen forelægger med henblik herpå snarest muligt GFCM og Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) passende forslag med henblik på at indføre et
  mindstemål
  for fiskeri i Middelhavet
  samt tilsvarende specifikationer,
  der kan gøre det muligt for langlinefartøjer at respektere dette mindstemål. Det forhold, at en aftale ikke indgås inden for en given frist, er ingen hindring for, at EU kan indføre foranstaltninger med dette formål, indtil der kan indgås en endelig aftale på et multilateralt grundlag
  .

| ii) | af EF-fiskerfartøjer i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i) |
| --- | --- |

ii)

af EF-fiskerfartøjer i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i)

| ii) | af EF-fiskerfartøjer i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i),
  og |
| --- | --- |

ii)

af EF-fiskerfartøjer i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i),
  og

| iii) | af medlemsstaternes borgere, uden at dette indskrænker flagstatens primære ansvar, i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i), og |
| --- | --- |

iii)

af medlemsstaternes borgere, uden at dette indskrænker flagstatens primære ansvar, i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i), og

udgår

16a)
     
  »fælder« fiskeredskaber, der er fastgjort i havbunden og fungerer som en fælde til fangst af marine arter. De konstrueres som en kurv, en tønde eller et bur og består i de fleste tilfælde af en stiv eller halvstiv ramme overtrukket med et net. De er forsynet med en eller flere tragte eller mundinger med glatte ender, der gør det muligt for arterne at trænge ind i det indre kammer. De fastgøres ved hjælp af en dørg eller slæbeline, hvor hvert element med regelmæssige mellemrum er forbundet til en hovedline

Det er forbudt at anvende trawl, skrabere, fælder, snurpenot, vod brugt fra fartøj og strandvod eller lignende redskaber til fiskeri hen over posidonia-bevoksninger (Posidonia oceanica) eller andre marine frøplanter.

1.
     Det er forbudt at anvende trawl, skrabere, fælder, snurpenot, vod brugt fra fartøj og strandvod eller lignende redskaber til fiskeri hen over posidonia-bevoksninger (Posidonia oceanica) eller andre marine frøplanter,
  samt bevoksninger af koraller og kalkalger
  .

1a.
     
  Det er ligeledes forbudt at anvende trukne netredskaber på dybder over 1 000 m.

2.   Ud fra disse oplysninger og alle andre relevante oplysninger udpeger Rådet inden den
  31. december 2004
  fredningsområder, der helt eller delvis ligger uden for medlemsstaternes territorialfarvande, samt de fiskeriaktiviteter, der er forbudt eller tilladt i disse områder.

2.   Ud fra disse oplysninger og alle andre relevante oplysninger udpeger Rådet inden den
  31. december 2005
  fredningsområder, der helt eller delvis ligger uden for medlemsstaternes territorialfarvande, samt de fiskeriaktiviteter, der er forbudt eller tilladt i disse områder.

1.   Inden den
  31. december 2004
  udpeger medlemsstaterne andre fredningsområder i deres territorialfarvande, hvor fiskeriaktiviteter kan forbydes eller begrænses for at bevare og forvalte levende akvatiske ressourcer eller opretholde eller forbedre marine økosystemers bevarelsesstatus. Myndighederne i de pågældende medlemsstater beslutter, hvilke fiskeredskaber der kan anvendes i disse fredningsområder, og fastsætter passende tekniske forholdsregler, som ikke må være mindre strenge end EF-bestemmelserne.

1.   Inden den
  31. december 2005
  udpeger medlemsstaterne andre fredningsområder i deres territorialfarvande, hvor fiskeriaktiviteter kan forbydes eller begrænses for at bevare og forvalte levende akvatiske ressourcer eller opretholde eller forbedre marine økosystemers bevarelsesstatus. Myndighederne i de pågældende medlemsstater beslutter, hvilke fiskeredskaber der kan anvendes i disse fredningsområder, og fastsætter passende tekniske forholdsregler, som ikke må være mindre strenge end EF-bestemmelserne.

Følgende må hverken anvendes til fiskeri eller opbevares om bord:

1.
     Følgende må hverken anvendes til fiskeri eller opbevares om bord:

| a) | giftige, bedøvende og ætsende stoffer |
| --- | --- |

a)

giftige, bedøvende og ætsende stoffer

| a) | giftige, bedøvende og ætsende stoffer |
| --- | --- |

a)

giftige, bedøvende og ætsende stoffer

| b) | apparater til frembringelse af elektriske udladninger |
| --- | --- |

b)

apparater til frembringelse af elektriske udladninger

| b) | apparater til frembringelse af elektriske udladninger |
| --- | --- |

b)

apparater til frembringelse af elektriske udladninger

| c) | sprængstoffer |
| --- | --- |

c)

sprængstoffer

| c) | sprængstoffer |
| --- | --- |

c)

sprængstoffer

| d) | stoffer, som kan eksplodere, hvis de blandes |
| --- | --- |

d)

stoffer, som kan eksplodere, hvis de blandes

| d) | stoffer, som kan eksplodere, hvis de blandes |
| --- | --- |

d)

stoffer, som kan eksplodere, hvis de blandes

| e) | trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral |
| --- | --- |

e)

trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral

| e) | trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral |
| --- | --- |

e)

trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral

| f) | tryklufthamre og andre slagredskaber til fiskeri efter arter, der holder til ved klipper. |
| --- | --- |

f)

tryklufthamre og andre slagredskaber til fiskeri efter arter, der holder til ved klipper.

| f) | tryklufthamre og andre slagredskaber til fiskeri efter arter, der holder til ved klipper. |
| --- | --- |

f)

tryklufthamre og andre slagredskaber til fiskeri efter arter, der holder til ved klipper.

2.
     
  Der må ikke anvendes bundsatte garn eller forankrede flydegarn til fangst af følgende arter: hvid tun (Thunnus alalunga), almindelig tun (Thunnus thynnus), sværdfisk (Xiphias gladius), havbrasen (Brama brama), haj (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae).

1.   Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omkredsende net eller garn
  til fiskeri efter spidstandet blankesten
  og at opbevare sådanne om bord, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, hvor maskerne er mindst, opfylder kravene i stk. 3-6.

1.   Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omkredsende net eller garn og at opbevare sådanne om bord, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, hvor maskerne er mindst, opfylder kravene i stk. 3-6.

2.   Maskestørrelsen bestemmes efter procedurerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003.

2.   Maskestørrelsen bestemmes efter procedurerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003.

3.   For andre trukne netredskaber end dem, der er nævnt i stk. 4, er mindstemaskestørrelsen:

3.   For andre trukne netredskaber end dem, der er nævnt i stk. 4, er mindstemaskestørrelsen:

| 1) | indtil
  31. december 2005
  : 40 mm |
| --- | --- |

1)

indtil
  31. december 2005
  : 40 mm

| 1) | indtil
  31. december 2006
  : 40 mm |
| --- | --- |

1)

indtil
  31. december 2006
  : 40 mm

| 2) | fra
  1. januar 2006
  :
  50 mm |
| --- | --- |

2)

fra
  1. januar 2006
  :
  50 mm

| 2) | fra
  1. januar 2007 erstattes førnævnte net af kvadratmaskede net med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller, efter en behørigt begrundet anmodning fra fartøjsejeren, af diamantmaskede net med en maskestørrelse på 50 mm.



  I forbindelse med ovennævnte bestemmelse vil fartøjerne kun have tilladelse til at anvende et af de to nettyper, dvs. enten et kvadratmasket net med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller et diamantmasket net med en maskestørrelse på 50 mm, og opbevare dette om bord. |
| --- | --- |

2)

fra
  1. januar 2007 erstattes førnævnte net af kvadratmaskede net med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller, efter en behørigt begrundet anmodning fra fartøjsejeren, af diamantmaskede net med en maskestørrelse på 50 mm.

| 3) | fra 1 januar 2009: 60 mm. |
| --- | --- |

3)

fra 1 januar 2009: 60 mm.

Kommissionen forelægger inden den 30. juni 2010 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af dette stykke, eventuelt ledsaget af passende forslag om tilpasninger.

4.   For pelagisk trawl til fiskeri efter sardin og ansjos er mindstemaskestørrelsen 20 mm, hvis de nævnte arter udgør mindst
  85 %
  af fangsten i levende vægt efter sortering.

4.   For pelagisk trawl til fiskeri efter sardin og ansjos er mindstemaskestørrelsen 20 mm, hvis de nævnte arter udgør mindst
  80 %
  af fangsten i levende vægt efter sortering.

1.   Det er forbudt at anvende langliner med kroge, hvor krogen har en samlet længde på under
  5 cm
  og en bredde på under
  2,5 cm
  , og at opbevare sådanne redskaber om bord for alle fiskerfartøjer, der anvender langliner, og som lander eller har en mængde spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) om bord, der udgør over 20 % af fangsten i levende vægt efter sortering.

1.   Det er forbudt at anvende langliner med kroge, hvor krogen har en samlet længde på under
  3,95 cm
  og en bredde på under
  1,65 cm
  , og at opbevare sådanne redskaber om bord for alle fiskerfartøjer, der anvender langliner, og som lander eller har en mængde spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) om bord, der udgør over 20 % af fangsten i levende vægt efter sortering.

1.   Det er forbudt at anvende trukne redskaber inden for en kystzone på 3 sømil eller på en vanddybde under 50 m, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten.

1.   Det er forbudt at anvende trukne redskaber inden for en kystzone på 3 sømil eller på en vanddybde under 50 m, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten.

Uanset første afsnit er det tilladt at anvende hydrauliske skrabere mellem
  1,5 og 3 sømil
  fra kysten uanset vanddybde, forudsat at fangsten af andre arter end skaldyr ikke overstiger 10 % af den samlede levende vægt af hele fangsten.

Uanset første afsnit er det tilladt at anvende hydrauliske skrabere mellem
  0,5 og 3 sømil
  fra kysten uanset vanddybde, forudsat at fangsten af andre arter end skaldyr ikke overstiger 10 % af den samlede levende vægt af hele fangsten.

2.   Det er forbudt at anvende trawl og hydrauliske skrabere inden for en kystzone på
  1,5 sømil
  .

2.   Det er forbudt at anvende trawl
  inden for en kystzone på 1,5 sømil
  og hydrauliske skrabere inden for en kystzone på
  0,5 sømil
  .

3.   Det er forbudt at anvende snurpenot inden for en kystzone på
  0,5 sømil
  eller på en vanddybde under 50 m, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten.

3.   Det er forbudt at anvende snurpenot inden for en kystzone på
  300 m
  eller på en vanddybde under 50 m, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten.

4.
     
  Det er forbudt at anvende trukne redskaber, snurpenot og andre omkredsende net inden for 1 sømil fra grænserne for de fredningsområder, der er fastlagt efter artikel 5 og 6.

5.   På anmodning af en medlemsstat kan Kommissionen give tilladelse til, at stk. 1 og 3 fraviges lokalt, hvis det kan begrundes med særlige geografiske begrænsninger, eller hvis de pågældende fiskerier er meget selektive og kun har ubetydelig indvirkning på havmiljøet, og forudsat at disse fiskerier er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 17. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data.

5.   På anmodning af en medlemsstat kan Kommissionen give tilladelse til, at stk. 1 og 3 fraviges lokalt, hvis det kan begrundes med særlige geografiske begrænsninger,
  såsom tidevandszonernes udstrækning
  , eller hvis de pågældende fiskerier er meget selektive, kun har ubetydelig indvirkning på havmiljøet
  og kun berører et begrænset antal fartøjer
  , og forudsat at disse fiskerier er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 17. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data.

Dog kan ethvert fiskeredskab, der anvendes inden for en kortere afstand fra kysten end den, der er fastlagt i stk. 1 og 2, og som anvendes i henhold til de gældende EF-bestemmelser i forordning (EF) nr. 1626/94, som ændret ved forordning (EF) nr. 2550/2000, inklusive de heri omhandlede fravigelser, fortsat benyttes indtil den 31. december 2006, medmindre Rådet med kvalificeret flertal, på forslag af Kommissionen og på grundlag af videnskabelige data træffer anden afgørelse.

1.   Uanset artikel 13 må marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, fanges, beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg med henblik på udsætning eller omplantning, hvis den medlemsstat, hvor de pågældende aktiviteter finder sted, giver tilladelse hertil og er ansvarlig herfor.

1.   Uanset artikel 13 må marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, fanges, beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg
  levende
  med henblik på udsætning eller omplantning, hvis den medlemsstat, hvor de pågældende aktiviteter finder sted, giver tilladelse hertil og er ansvarlig herfor.

3a.
     
  Det er forbudt at indføre, omplante og udsætte ikke-hjemmehørende arter.

1.   Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omkredsende net, snurpenot, skrabere, hildingsgarn, toggegarn og langliner til rekreativt fiskeri efter stærkt vandrende arter.

1.   Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omkredsende net, snurpenot, skrabere, hildingsgarn, toggegarn,
  langliner til bundfiskeri
  og langliner til rekreativt fiskeri efter stærkt vandrende arter.

Dog tillades undtagelsesvis afsætning af arter, som er fanget i forbindelse med konkurrencer, forudsat at fortjenesten ved salget anvendes til velgørende formål.

1.   Senest den
  31. december 2004
  vedtager medlemsstaterne forvaltningsplaner for fiskerier, der drives med vod fra fartøj, strandvod, omkredsende net eller skrabere i deres territorialfarvande. Artikel 6, stk. 2 og 3, og artikel 6, stk. 4, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002 anvendes for disse forvaltningsplaner.

1.   Senest den
  31. december 2005
  vedtager medlemsstaterne forvaltningsplaner for fiskerier, der drives med vod fra fartøj, strandvod, omkredsende net eller skrabere i deres territorialfarvande. Artikel 6, stk. 2 og 3, og artikel 6, stk. 4, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002 anvendes for disse forvaltningsplaner.

| da) | økonomisk støtte i tilfælde af biologiske hvileperioder. |
| --- | --- |

da)

Artikel 22

udgår

Begrænsninger for anvendelse af bestemte fartøjs- og redskabstyper

I forordning (EF) nr. 973/2001 indsættes som artikel 4a:

»Artikel 4a

1.
     
  I Middelhavet må bundsatte garn i bred forstand og forankrede flydegarn ikke anvendes til fangst af følgende arter: hvid tun (Thunnus alalunga), almindelig tun (Thunnus thynnus), sværdfisk (Xiphias gladius), havbrasen (Brama brama), haj (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae).

2.
     
  I Middelhavet er det forbudt at anvende langliner med kroge, der har en samlet længde på under 10 cm og en bredde på under 4,5 cm, og at opbevare sådanne redskaber om bord for alle fiskerfartøjer, der anvender langliner, og som lander eller har en mængde sværdfisk (Xiphias gladius) om bord, der udgør over 20 % af fangsten i levende vægt efter sortering.

3.
     
  I Middelhavet er det fra 1. oktober til 31. januar hvert år forbudt at fiske med pelagiske langliner efter følgende arter: hvid tun (Thunnus alalunga), almindelig tun (Thunnus thynnus), sværdfisk (Xiphias gladius) og haj (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae).

4.
     
  I stk. 2 forstås ved:

| a) | »krogens samlede længde«: skaftets maksimale samlede længde målt fra den ende af krogen, der bruges til at fastgøre linen, og som normalt har form som et øje, til bøjningens højeste punkt |
| --- | --- |

a)

»krogens samlede længde«: skaftets maksimale samlede længde målt fra den ende af krogen, der bruges til at fastgøre linen, og som normalt har form som et øje, til bøjningens højeste punkt

| b) | »krogens bredde«: den største horisontale afstand målt fra skaftets yderside til modhagens yderside.« |
| --- | --- |

b)

»krogens bredde«: den største horisontale afstand målt fra skaftets yderside til modhagens yderside.«

Artikel 23

Artikel 23

udgår

udgår

Mindstemål

Mindstemål

I bilag IV til forordning (EF) nr. 973/2001 affattes oplysningerne om sværdfisk således:

I bilag IV til forordning (EF) nr. 973/2001 affattes oplysningerne om sværdfisk således:

»Sværdfisk (Xiphias gladius) i Atlanterhavet: 25 kg eller 125 cm (underkæbe)

Sværdfisk (Xiphias gladius) i Middelhavet: 110 cm (underkæbe) eller 16 kg urenset vægt (vægten af helfisken, dvs. før forarbejdning eller fjernelse af nogen del) eller 14 kg gællet og renset vægt (vægt efter at gæller og indvolde er fjernet)

   (2).«

Artikel 23a

Artikel 23a

Rådet træffer efter forslag fra Kommissionen og inden 31. marts 2006 afgørelse om tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge sværdfisk i Middelhavet.

Rådet træffer efter forslag fra Kommissionen og inden 31. marts 2006 afgørelse om tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge sværdfisk i Middelhavet.

Skrabere må højst være
  4 m
  brede, undtagen skrabere til svampefiskeri (gagava).

4 m

Skrabere må højst være
  3 m
  brede, undtagen skrabere til svampefiskeri (gagava).

3 m

| — | Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  4 000 m
  toggegarn, bundsatte garn eller forankrede flydegarn. |
| --- | --- |

—

Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  4 000 m
  toggegarn, bundsatte garn eller forankrede flydegarn.

4 000 m

| — | Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  6 000 m
  toggegarn, bundsatte garn eller forankrede flydegarn,
  dog således at sådanne net i tilfælde af, at der kun er en enkelt fisker, ikke må overstige 2 500 m, hvortil der kan føjes yderligere 2 000 m, hvis der er to fiskere, og yderligere 1 500 m, hvis der er tre
  . |
| --- | --- |

—

Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  6 000 m
  toggegarn, bundsatte garn eller forankrede flydegarn,
  dog således at sådanne net i tilfælde af, at der kun er en enkelt fisker, ikke må overstige 2 500 m, hvortil der kan føjes yderligere 2 000 m, hvis der er to fiskere, og yderligere 1 500 m, hvis der er tre
  .

6 000 m

dog således at sådanne net i tilfælde af, at der kun er en enkelt fisker, ikke må overstige 2 500 m, hvortil der kan føjes yderligere 2 000 m, hvis der er to fiskere, og yderligere 1 500 m, hvis der er tre

| 6. | Langline til bundfiskeri |
| --- | --- |

6.

Langline til bundfiskeri

| 6. | Langline til bundfiskeri |
| --- | --- |

6.

Langline til bundfiskeri

| — | Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  7 000 m langline
  . |
| --- | --- |

—

Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  7 000 m langline
  .

7 000 m langline

| — | Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  3 000 kroge
  . |
| --- | --- |

—

Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  3 000 kroge
  .

3 000 kroge

| 7. | Tejnelænke til fiskeri efter dybhavskrebsdyr |
| --- | --- |

7.

Tejnelænke til fiskeri efter dybhavskrebsdyr

| 7. | Tejnelænke til fiskeri efter dybhavskrebsdyr |
| --- | --- |

7.

Tejnelænke til fiskeri efter dybhavskrebsdyr

Hvert fartøj må højst medføre og sætte 5 km tejnelænke.

Hvert fartøj må højst medføre og sætte 5 km tejnelænke.

| 8. | Flydeline |
| --- | --- |

8.

Flydeline

| 8. | Flydeline |
| --- | --- |

8.

Flydeline

Hvert fartøj må højst medføre og sætte
  60 km flydeline
  .

60 km flydeline

Hvert fartøj må højst medføre og sætte:

| — | 2 000 kroge, når der fiskes efter almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| --- | --- |

—

2 000 kroge, når der fiskes efter almindelig tun (Thunnus thynnus)

2 000 kroge, når der fiskes efter almindelig tun (Thunnus thynnus)

| — | 3 500 kroge, når der fiskes efter sværdfisk (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

—

3 500 kroge, når der fiskes efter sværdfisk (Xiphias gladius)

3 500 kroge, når der fiskes efter sværdfisk (Xiphias gladius)

| — | 5 000 kroge, når der fiskes efter hvid tun (Thunnus alalunga). |
| --- | --- |

—

5 000 kroge, når der fiskes efter hvid tun (Thunnus alalunga).

5 000 kroge, når der fiskes efter hvid tun (Thunnus alalunga).

| Videnskabeligt navn | Mindstemål |
| --- | --- |

Videnskabeligt navn

Mindstemål

| Videnskabeligt navn | Mindstemål |
| --- | --- |

Videnskabeligt navn

Mindstemål

| 1. | Fisk |
| --- | --- |

1.

Fisk

| 1. | Fisk |
| --- | --- |

1.

Fisk

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Engraulis encrasicolus * | 11 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

11 cm

11 cm

| Engraulis encrasicolus * | 9 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

9 cm

9 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Merluccius merluccius | 15 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

15 cm

15 cm

| Merluccius merluccius | 20 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

20 cm

20 cm

(indtil 31.12.2008)

(indtil 31.12.2008)

Dog tillades der indtil den 31. december 2006 en tolerance på 15 vægtprocent for kulmule på mellem 15 og 20 cm.

Dog tillades der indtil den 31. december 2006 en tolerance på 15 vægtprocent for kulmule på mellem 15 og 20 cm.

20 cm (fra 1. janyar 2009)

20 cm (fra 1. janyar 2009)

Denne tolerancegrænse skal respekteres såvel af det enkelte fartøj, på åbent hav og på landingsstedet, som på de første afsætningsmarkeder efter landingen. Denne grænse skal endvidere respekteres ved enhver efterfølgende handelstransaktion på nationalt eller internationalt plan.

Denne tolerancegrænse skal respekteres såvel af det enkelte fartøj, på åbent hav og på landingsstedet, som på de første afsætningsmarkeder efter landingen. Denne grænse skal endvidere respekteres ved enhver efterfølgende handelstransaktion på nationalt eller internationalt plan.

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Sardina pilchardus** | 13 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

13 cm

13 cm

| Sardina pilchardus** | 11 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

11 cm

11 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Solea vulgaris | 25 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

25 cm

25 cm

| Solea vulgaris | 20 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

20 cm

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| 2. | Krebsdyr |
| --- | --- |

2.

Krebsdyr

| 2. | Krebsdyr |
| --- | --- |

2.

Krebsdyr

| Homarus gammarus | 30 cm SL |
| --- | --- |

Homarus gammarus

30 cm SL

| Homarus gammarus | 30 cm SL |
| --- | --- |

Homarus gammarus

30 cm SL

| Nephrops norvegicus | 20 mm RL
  70 mm SL |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

20 mm RL

70 mm SL

| Nephrops norvegicus | 20 mm RL
  70 mm SL |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

20 mm RL

70 mm SL

| Palinuridae | 105 mm RL |
| --- | --- |

Palinuridae

105 mm RL

105 mm RL

| Palinuridae | 90 mm RL |
| --- | --- |

Palinuridae

90 mm RL

90 mm RL

| Parapenaeus longirostris | 20 mm RL |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

20 mm RL

| Parapenaeus longirostris | 20 mm RL |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

20 mm RL

| 3. | Toskallede bløddyr |
| --- | --- |

3.

Toskallede bløddyr

| 3. | Toskallede bløddyr |
| --- | --- |

3.

Toskallede bløddyr

| Pecten jacobeus | 11 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

11 cm

11 cm

| Pecten jacobeus | 10 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

10 cm

10 cm

| Venerupis spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venerupis spp.

Venerupis spp.

25 mm

25 mm

| Venus spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venus spp.

Venus spp.

25 mm

25 mm

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

1

(2)  
  Den tolerancegrænse, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, andet afsnit, gælder ikke for sværdfisk i Middelhavet.

2

Den tolerancegrænse, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, andet afsnit, gælder ikke for sværdfisk i Middelhavet.

P6_TA(2005)0235

Forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring og integration af indvandrere (2004/2137(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Undersøgelse af forbindelsen mellem lovlig og ulovlig indvandring« (KOM(2004)0412), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Undersøgelse af forbindelsen mellem lovlig og ulovlig indvandring« (KOM(2004)0412),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Første årsrapport om indvandring og integration« (KOM(2004)0508), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Første årsrapport om indvandring og integration« (KOM(2004)0508),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om en EU-metode til at styre økonomisk migration (KOM(2004)0811), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om en EU-metode til at styre økonomisk migration (KOM(2004)0811),

| — | der henviser til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af henholdsvis den 15. december 2004 og den 24. januar 2005 om meddelelse fra Kommissionen »Undersøgelse af forbindelsen mellem lovlig og ulovlig indvandring«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af henholdsvis den 15. december 2004 og den 24. januar 2005 om meddelelse fra Kommissionen »Undersøgelse af forbindelsen mellem lovlig og ulovlig indvandring«,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2004 om Kommissionens meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2004 om Kommissionens meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (1),

| — | der henviser til Amsterdam-traktaten, som tildeler Fællesskabet beføjelser og ansvar inden for områderne indvandring og asyl, og EF-traktatens artikel 63, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amsterdam-traktaten, som tildeler Fællesskabet beføjelser og ansvar inden for områderne indvandring og asyl, og EF-traktatens artikel 63,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Tampere den 15.-16. oktober 1999, i Laeken den 14.-15. december 2001, i Sevilla den 21.-22. juni 2002 og i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Tampere den 15.-16. oktober 1999, i Laeken den 14.-15. december 2001, i Sevilla den 21.-22. juni 2002 og i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003,

| — | der henviser til sin henstilling af 14. oktober 2004 til Rådet og Det Europæiske Råd om fremtiden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt om betingelserne for at styrke dets legitimitet og effektivitet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 14. oktober 2004 til Rådet og Det Europæiske Råd om fremtiden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt om betingelserne for at styrke dets legitimitet og effektivitet (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 4.-5. november 2004 og det tilknyttede Haag-program, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 4.-5. november 2004 og det tilknyttede Haag-program,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0136/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0136/2005),

| A. | der henviser til, at den frist, der på Det Europæiske Råds møde i Tampere blev afsat til gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, er udløbet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den frist, der på Det Europæiske Råds møde i Tampere blev afsat til gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, er udløbet,

| B. | der henviser til manglen på en rigtig organiseret og samordnet europæisk indvandringspolitik og den deraf følgende indvandring i Unionen samt til behovet for, at Unionen og medlemsstaterne bevæger sig hen imod en form for indvandring, som reguleres i samarbejde med de relevante tredjelande, |
| --- | --- |

B.

der henviser til manglen på en rigtig organiseret og samordnet europæisk indvandringspolitik og den deraf følgende indvandring i Unionen samt til behovet for, at Unionen og medlemsstaterne bevæger sig hen imod en form for indvandring, som reguleres i samarbejde med de relevante tredjelande,

| C. | der henviser til, at vedtagelsen af Haag-programmet, som om kort tid vil blive iværksat med Kommissionens handlingsplan, vil gøre det muligt at arbejde videre med de resultater, der blev opnået med Tampere-programmet, og at tage de nye udfordringer op i forbindelse med gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vedtagelsen af Haag-programmet, som om kort tid vil blive iværksat med Kommissionens handlingsplan, vil gøre det muligt at arbejde videre med de resultater, der blev opnået med Tampere-programmet, og at tage de nye udfordringer op i forbindelse med gennemførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| D. | der henviser til, at Unionens og medlemsstaternes samarbejde med hjemlandene og transitlandene uden for EU er afgørende, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionens og medlemsstaternes samarbejde med hjemlandene og transitlandene uden for EU er afgørende,

| E. | der henviser til behovet for at undgå tvetydighed i forholdet mellem udviklingssamarbejde og indvandring, |
| --- | --- |

E.

der henviser til behovet for at undgå tvetydighed i forholdet mellem udviklingssamarbejde og indvandring,

| F. | der henviser til, at et mere sikkert europæisk samfund i lyset af udvidelsen forudsætter, at kontrollen ved de ydre grænser skærpes - under overholdelse af bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder og traktaterne - og at princippet om gensidig solidaritet anvendes, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et mere sikkert europæisk samfund i lyset af udvidelsen forudsætter, at kontrollen ved de ydre grænser skærpes - under overholdelse af bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder og traktaterne - og at princippet om gensidig solidaritet anvendes,

| G. | der henviser til, at Unionen forstået som et område uden indre grænser bør have en fælles, sammenhængende og effektiv tilgang til forvaltningen af de ydre grænser og udarbejde en fælles politik for områderne visum, asyl og indvandring, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Unionen forstået som et område uden indre grænser bør have en fælles, sammenhængende og effektiv tilgang til forvaltningen af de ydre grænser og udarbejde en fælles politik for områderne visum, asyl og indvandring,

| H. | der henviser til, at bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskesmugling, etablering af lovlige indvandringskanaler og integration fortsat bør prioriteres i den udvidede Union, og at udnyttelse i form af illegalt arbejde og umenneskelig behandling af indvandrere bør straffes hårdt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskesmugling, etablering af lovlige indvandringskanaler og integration fortsat bør prioriteres i den udvidede Union, og at udnyttelse i form af illegalt arbejde og umenneskelig behandling af indvandrere bør straffes hårdt,

| I. | der henviser til, at økonomisk indvandring er en ny udfordring for Unionen, som den ovennævnte grønbog, der vil blive fulgt op af et handlingsprogram inden udgangen af 2005, igen har skabt opmærksomhed om, og at handlingsprogrammet forhåbentlig tager udgangspunkt i fælles regler, der er åbne for økonomisk indvandring, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at økonomisk indvandring er en ny udfordring for Unionen, som den ovennævnte grønbog, der vil blive fulgt op af et handlingsprogram inden udgangen af 2005, igen har skabt opmærksomhed om, og at handlingsprogrammet forhåbentlig tager udgangspunkt i fælles regler, der er åbne for økonomisk indvandring,

| J. | gør opmærksom på, at en lovlig og kontrolleret økonomisk indvandring er nødvendig for et Europa, hvor nedgangen i den aktive del af befolkningen betyder en reduktion af antallet af arbejdstagere på omkring 20 millioner mellem 2005 og 2030, sådan som det understreges i en række undersøgelser (3); |
| --- | --- |

J.

gør opmærksom på, at en lovlig og kontrolleret økonomisk indvandring er nødvendig for et Europa, hvor nedgangen i den aktive del af befolkningen betyder en reduktion af antallet af arbejdstagere på omkring 20 millioner mellem 2005 og 2030, sådan som det understreges i en række undersøgelser (3);

| K. | påpeger, at en af de grundlæggende årsager til økonomisk indvandring er indvandrernes legitime forhåbning om at få opfyldt deres basale behov og undslippe fattigdommen, og opfordrer til, at der i EU's indvandringspolitik tages hensyn til EU's politik for udviklingssamarbejde, hvis primære formål er at bekæmpe fattigdom, med henblik på at støtte udviklingen i lande uden for EU med hensyn til adgang til uddannelse og sundhedsvæsen og med henblik på at opfylde de øvrige millenniummålsætninger; |
| --- | --- |

K.

påpeger, at en af de grundlæggende årsager til økonomisk indvandring er indvandrernes legitime forhåbning om at få opfyldt deres basale behov og undslippe fattigdommen, og opfordrer til, at der i EU's indvandringspolitik tages hensyn til EU's politik for udviklingssamarbejde, hvis primære formål er at bekæmpe fattigdom, med henblik på at støtte udviklingen i lande uden for EU med hensyn til adgang til uddannelse og sundhedsvæsen og med henblik på at opfylde de øvrige millenniummålsætninger;

| L. | der henviser til, at vellykkede politikker for lovlig indvandring forudsætter gennemførelse af strategier for fuld integration, der tager højde for andres erfaringer, udnytter den tredje sektors erfaringer og samarbejde og bygger på respekt for de rettigheder og deling af de pligter, der påhviler såvel tredjelandsindvandrere med lovligt ophold som statsborgere i værtssamfundet, samt på en permanent dialog, der er baseret på tillid og gensidig respekt, institutionernes evne til at lancere oplysningskampagner for at skabe et interkulturelt samfund samt en konstant indsats mod alle former for diskrimination på grund af race, kultur eller økonomi, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at vellykkede politikker for lovlig indvandring forudsætter gennemførelse af strategier for fuld integration, der tager højde for andres erfaringer, udnytter den tredje sektors erfaringer og samarbejde og bygger på respekt for de rettigheder og deling af de pligter, der påhviler såvel tredjelandsindvandrere med lovligt ophold som statsborgere i værtssamfundet, samt på en permanent dialog, der er baseret på tillid og gensidig respekt, institutionernes evne til at lancere oplysningskampagner for at skabe et interkulturelt samfund samt en konstant indsats mod alle former for diskrimination på grund af race, kultur eller økonomi,

| M. | der henviser til, at en ændring i en medlemsstats indvandringspolitik påvirker migrationsstrømmene og udviklingen i indvandringspolitikken i andre medlemsstater, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en ændring i en medlemsstats indvandringspolitik påvirker migrationsstrømmene og udviklingen i indvandringspolitikken i andre medlemsstater,

| N. | der henviser til, at aktioner til bekæmpelse af menneskesmugling og seksuel udnyttelse af kvinder og børn skal udgøre en vigtig del af indvandringspolitikken, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at aktioner til bekæmpelse af menneskesmugling og seksuel udnyttelse af kvinder og børn skal udgøre en vigtig del af indvandringspolitikken,

| O. | der henviser til, at det i traktaten om en forfatning for Europa i artikel III-268 fastlægges, at udviklingen af EU's indvandrings- og asylpolitik er underlagt princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det i traktaten om en forfatning for Europa i artikel III-268 fastlægges, at udviklingen af EU's indvandrings- og asylpolitik er underlagt princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne,

| P. | der henviser til, at Fællesskabets finansielle ressourcer er begrænsede og bør fordeles ligeligt mellem de forskellige aspekter af den europæiske indvandringspolitik, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Fællesskabets finansielle ressourcer er begrænsede og bør fordeles ligeligt mellem de forskellige aspekter af den europæiske indvandringspolitik,

| 1. | mener, at Unionens indvandringspolitik skal baseres på en global, ikke-sektorbestemt tilgang med udgangspunkt ikke blot i medlemsstaternes arbejdsmarkeders behov, men først og fremmest i politikker for modtagelse og integration samt i fastlæggelse af en veldefineret status og borgerrettigheder samt af sociale og politiske rettigheder for indvandrere i hele Unionen; |
| --- | --- |

1.

mener, at Unionens indvandringspolitik skal baseres på en global, ikke-sektorbestemt tilgang med udgangspunkt ikke blot i medlemsstaternes arbejdsmarkeders behov, men først og fremmest i politikker for modtagelse og integration samt i fastlæggelse af en veldefineret status og borgerrettigheder samt af sociale og politiske rettigheder for indvandrere i hele Unionen;

| 2. | beklager, at Rådet fem år efter Det Europæiske Råds møde i Tampere og trods talrige debatter i Parlamentet ikke har formået at fastlægge en fælles indvandringspolitik, men tvært imod har besluttet at fastholde enstemmighed og høringsproceduren inden for hele området vedrørende lovlig indvandring; |
| --- | --- |

2.

beklager, at Rådet fem år efter Det Europæiske Råds møde i Tampere og trods talrige debatter i Parlamentet ikke har formået at fastlægge en fælles indvandringspolitik, men tvært imod har besluttet at fastholde enstemmighed og høringsproceduren inden for hele området vedrørende lovlig indvandring;

| 3. | understreger, at der er behov for en kohærent, samlet tilgang til indvandring, som tager udgangspunkt i snævre synergier mellem de forskellige implicerede politikker, og beklager den europæiske tilgang, som ofte er for sektorspecifik; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens og det nuværende rådsformandskabs initiativ med henblik på oprettelse af et system til gensidig oplysning og forudgående varsling, som Europa-Parlamentet vil blive fuldt inddraget i; |
| --- | --- |

3.

understreger, at der er behov for en kohærent, samlet tilgang til indvandring, som tager udgangspunkt i snævre synergier mellem de forskellige implicerede politikker, og beklager den europæiske tilgang, som ofte er for sektorspecifik; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens og det nuværende rådsformandskabs initiativ med henblik på oprettelse af et system til gensidig oplysning og forudgående varsling, som Europa-Parlamentet vil blive fuldt inddraget i;

| 4. | understreger, at en effektiv udvikling af fælles asyl- og indvandringspolitikker, der respekterer de grundlæggende rettigheder, er et af de prioriterede projekter i forbindelse med den europæiske integration, hvilket fremgår af traktaten om en forfatning for Europa; |
| --- | --- |

4.

understreger, at en effektiv udvikling af fælles asyl- og indvandringspolitikker, der respekterer de grundlæggende rettigheder, er et af de prioriterede projekter i forbindelse med den europæiske integration, hvilket fremgår af traktaten om en forfatning for Europa;

| 5. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europa-Parlamentet at indlede overvejelser om en bedre samordning af alle de strukturer og organisationer, der er involveret i styringen af migrationsstrømmene, og til at sikre korrekt anvendelse og udbredelse af de finansielle programmer på området; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europa-Parlamentet at indlede overvejelser om en bedre samordning af alle de strukturer og organisationer, der er involveret i styringen af migrationsstrømmene, og til at sikre korrekt anvendelse og udbredelse af de finansielle programmer på området;

| 6. | beklager, at de foranstaltninger, som Rådet og medlemsstaterne hidtil har vedtaget til kontrol med indvandringsstrømmene, har bestået af indskrænkende kontrol i stedet for positive proaktive foranstaltninger; påpeger, at strategier, der er udformet med henblik på at mindske fattigdommen, forbedre leve- og arbejdsvilkårene, skabe arbejdspladser og forbedre uddannelsesniveauet i indvandrernes oprindelseslande, på lang sigt vil medvirke til at normalisere indvandringsstrømmene; |
| --- | --- |

6.

beklager, at de foranstaltninger, som Rådet og medlemsstaterne hidtil har vedtaget til kontrol med indvandringsstrømmene, har bestået af indskrænkende kontrol i stedet for positive proaktive foranstaltninger; påpeger, at strategier, der er udformet med henblik på at mindske fattigdommen, forbedre leve- og arbejdsvilkårene, skabe arbejdspladser og forbedre uddannelsesniveauet i indvandrernes oprindelseslande, på lang sigt vil medvirke til at normalisere indvandringsstrømmene;

| 7. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og hjemlandene til at gennemføre nationale oplysningskampagner om politikkerne vedrørende indvandring, integration og bekæmpelse af racisme og fremmedhad, idet manglen på oplysninger om mulighederne for lovlig indvandring udnyttes af mafiaerne, der organiserer menneskehandel; mener, at samarbejdet med hjemlandene med hensyn til at oplyse om og forebygge udnyttelse af mennesker er af afgørende betydning, og at der bør lægges hovedvægt på integration, social inddragelse og kulturel udveksling; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og hjemlandene til at gennemføre nationale oplysningskampagner om politikkerne vedrørende indvandring, integration og bekæmpelse af racisme og fremmedhad, idet manglen på oplysninger om mulighederne for lovlig indvandring udnyttes af mafiaerne, der organiserer menneskehandel; mener, at samarbejdet med hjemlandene med hensyn til at oplyse om og forebygge udnyttelse af mennesker er af afgørende betydning, og at der bør lægges hovedvægt på integration, social inddragelse og kulturel udveksling;

| 8. | mener, at det er af afgørende betydning bedst muligt at tage højde for indvandringspotentialet inden for rammerne af en europæisk politik for fælles udvikling, som inddrager værtssamfundene, hjemlandene og diaspora-netværk; |
| --- | --- |

8.

mener, at det er af afgørende betydning bedst muligt at tage højde for indvandringspotentialet inden for rammerne af en europæisk politik for fælles udvikling, som inddrager værtssamfundene, hjemlandene og diaspora-netværk;

| 9. | understreger, at Unionen for at optimere indvandringsmulighederne bør foreslå konkrete løsninger på problemet med hjerneflugt og opfordre medlemsstaterne til at fremme indvandreres muligheder for at sende penge til deres hjemland; |
| --- | --- |

9.

understreger, at Unionen for at optimere indvandringsmulighederne bør foreslå konkrete løsninger på problemet med hjerneflugt og opfordre medlemsstaterne til at fremme indvandreres muligheder for at sende penge til deres hjemland;

| 10. | påpeger det fælles ansvar, som alle medlemsstaterne i forbindelse med forvaltning af nord-syd-migrationsstrømmen har for dels – særligt på sydkysten – at bekæmpe den ulovlige indvandring og menneskesmugling, dels – særligt på nordkysten – at skabe de økonomiske betingelser for social udvikling i tredjelande og en passende modtagelse, der respekterer den menneskelige værdighed; |
| --- | --- |

10.

påpeger det fælles ansvar, som alle medlemsstaterne i forbindelse med forvaltning af nord-syd-migrationsstrømmen har for dels – særligt på sydkysten – at bekæmpe den ulovlige indvandring og menneskesmugling, dels – særligt på nordkysten – at skabe de økonomiske betingelser for social udvikling i tredjelande og en passende modtagelse, der respekterer den menneskelige værdighed;

| 11. | støtter integration af indvandringsspørgsmålet i Unionens udenrigspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at tage fat om de dybereliggende årsager til indvandring ved at indgå partnerskaber med udviklingslandene baseret på en egentlig dialog; understreger imidlertid, at tilgangen med udviklingsbistand og økonomiske partnerskaber ikke er tilstrækkelig til at tage fat om udvandringens dybereliggende årsager; |
| --- | --- |

11.

støtter integration af indvandringsspørgsmålet i Unionens udenrigspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at tage fat om de dybereliggende årsager til indvandring ved at indgå partnerskaber med udviklingslandene baseret på en egentlig dialog; understreger imidlertid, at tilgangen med udviklingsbistand og økonomiske partnerskaber ikke er tilstrækkelig til at tage fat om udvandringens dybereliggende årsager;

| 12. | henstiller til Rådet at træffe initiativer, der kan resultere i, at de indvandringsansvarlige i hver enkelt medlemsstat besidder samme rang og er tilknyttet samme ministerdepartement; |
| --- | --- |

12.

henstiller til Rådet at træffe initiativer, der kan resultere i, at de indvandringsansvarlige i hver enkelt medlemsstat besidder samme rang og er tilknyttet samme ministerdepartement;

| 13. | understreger, at det bør spille en politisk rolle, f.eks. ved over for Kommissionen at udpege indvandringsforanstaltninger, der kan reguleres gennem fælles regler og derved fungere som centrale platforme i skabelsen af en effektiv fælles indvandringspolitik; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det bør spille en politisk rolle, f.eks. ved over for Kommissionen at udpege indvandringsforanstaltninger, der kan reguleres gennem fælles regler og derved fungere som centrale platforme i skabelsen af en effektiv fælles indvandringspolitik;

| 14. | understreger behovet for, at EU indarbejder klausuler om fælles forvaltning af migrationsstrømme og obligatorisk tilbagetagelse af ulovlige indvandrere i alle de associerings- og samarbejdsaftaler, som EU indgår; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for, at EU indarbejder klausuler om fælles forvaltning af migrationsstrømme og obligatorisk tilbagetagelse af ulovlige indvandrere i alle de associerings- og samarbejdsaftaler, som EU indgår;

| 15. | mener imidlertid, at selv om udviklingssamarbejdet er et vigtigt instrument til at bekæmpe migrationens dybereliggende årsager, bør det fortsat supplere og ikke erstatte EU's politikker for integration og lovlig indvandring; |
| --- | --- |

15.

mener imidlertid, at selv om udviklingssamarbejdet er et vigtigt instrument til at bekæmpe migrationens dybereliggende årsager, bør det fortsat supplere og ikke erstatte EU's politikker for integration og lovlig indvandring;

| 16. | opfordrer de berørte medlemsstater til at øge det menneskelige potentiale og de finansielle ressourcer i deres konsulære myndigheder i hjemlandene med henblik på at oplyse de potentielle udvandrere om mulighederne for lovlig indrejse med henblik på beskæftigelse, uddannelse og forskning; anmoder Kommissionen om at tilskynde til koordination mellem de diplomatiske og konsulære strukturer, som medlemsstaterne måtte have i de samme lande, navnlig med henblik på at rette indvandrerne mod det land, der er interesseret i deres erhvervsprofil, og optimere afrejsen til lande, der har modtagelseskapacitet; foreslår, at blandt andre ARGO- og AENEAS-programmerne anvendes i denne henseende; |
| --- | --- |

16.

opfordrer de berørte medlemsstater til at øge det menneskelige potentiale og de finansielle ressourcer i deres konsulære myndigheder i hjemlandene med henblik på at oplyse de potentielle udvandrere om mulighederne for lovlig indrejse med henblik på beskæftigelse, uddannelse og forskning; anmoder Kommissionen om at tilskynde til koordination mellem de diplomatiske og konsulære strukturer, som medlemsstaterne måtte have i de samme lande, navnlig med henblik på at rette indvandrerne mod det land, der er interesseret i deres erhvervsprofil, og optimere afrejsen til lande, der har modtagelseskapacitet; foreslår, at blandt andre ARGO- og AENEAS-programmerne anvendes i denne henseende;

| 17. | mener, at grænsekontrol og foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring kun bør være et aspekt af EU's politik over for lande uden for EU, som skal suppleres af en aktiv politik til udvikling af oprindelseslandene med henblik på at minimere de skadelige virkninger af udvandring; mener, at EU ikke bør analysere indvandringspolitikken ud fra de økonomiske interesser alene, men også bør tage højde for de årsager, der tvinger de pågældende til at udvandre; |
| --- | --- |

17.

mener, at grænsekontrol og foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring kun bør være et aspekt af EU's politik over for lande uden for EU, som skal suppleres af en aktiv politik til udvikling af oprindelseslandene med henblik på at minimere de skadelige virkninger af udvandring; mener, at EU ikke bør analysere indvandringspolitikken ud fra de økonomiske interesser alene, men også bør tage højde for de årsager, der tvinger de pågældende til at udvandre;

| 18. | mener, at indførelsen af et integreret system til forvaltning af de ydre grænser skal bygges op omkring omfattende harmonisering inden for visumområdet, aktiv deltagelse af Det Europæiske Grænseagentur med oprettelse af en fællesskabsfond for grænser og styrket konsulært samarbejde, som udmønter sig i oprettelse af fælles konsulære repræsentationer; |
| --- | --- |

18.

mener, at indførelsen af et integreret system til forvaltning af de ydre grænser skal bygges op omkring omfattende harmonisering inden for visumområdet, aktiv deltagelse af Det Europæiske Grænseagentur med oprettelse af en fællesskabsfond for grænser og styrket konsulært samarbejde, som udmønter sig i oprettelse af fælles konsulære repræsentationer;

| 19. | mener, at det er vigtigt at styrke solidariteten, særligt med de nye medlemsstater, vedrørende forvaltning af de ydre grænser og bekæmpelse af ulovlig indvandring; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er vigtigt at styrke solidariteten, særligt med de nye medlemsstater, vedrørende forvaltning af de ydre grænser og bekæmpelse af ulovlig indvandring;

| 20. | understreger, at alle foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af ulovlig indvandring og optrapning af kontrol med de ydre grænser, herunder i samarbejde med tredjelande, skal være forenelige med de garantier og grundlæggende rettigheder for personer, der er fastlagt i EU's charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særligt retten til asyl og retten til »non-refoulement«; |
| --- | --- |

20.

understreger, at alle foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af ulovlig indvandring og optrapning af kontrol med de ydre grænser, herunder i samarbejde med tredjelande, skal være forenelige med de garantier og grundlæggende rettigheder for personer, der er fastlagt i EU's charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særligt retten til asyl og retten til »non-refoulement«;

| 21. | gentager erkendelsen af, at lovlig indvandring ikke i sig selv forhindrer ulovlig indvandring, og at grundene til at rejse ind i Den Europæiske Union er mangeartede; er derfor overbevist om, at der bør rettes særlig stor opmærksomhed mod bekæmpelse af menneskesmugling og de indvandrere, der er ofre herfor, især sårbare personer, navnlig kvinder og mindreårige, ved at gøre bekæmpelsen af dem, der handler med dem, til en prioritet for Den Europæiske Union; glæder sig over Kommissionens kommende handlingsplan på området, som bør lægge vægt på det nødvendige samarbejde med hjemlandene og transitlandene; |
| --- | --- |

21.

gentager erkendelsen af, at lovlig indvandring ikke i sig selv forhindrer ulovlig indvandring, og at grundene til at rejse ind i Den Europæiske Union er mangeartede; er derfor overbevist om, at der bør rettes særlig stor opmærksomhed mod bekæmpelse af menneskesmugling og de indvandrere, der er ofre herfor, især sårbare personer, navnlig kvinder og mindreårige, ved at gøre bekæmpelsen af dem, der handler med dem, til en prioritet for Den Europæiske Union; glæder sig over Kommissionens kommende handlingsplan på området, som bør lægge vægt på det nødvendige samarbejde med hjemlandene og transitlandene;

| 22. | erkender, at mange kvinder, der er ofre for menneskehandel, lever i EU som ulovlige indvandrere, og at de fleste af dem ikke har adgang til retlig eller social beskyttelse; opfordrer medlemsstaterne til at være opmærksomme på disse kvinders situation og, i overensstemmelse med deres lovgivning, overveje permanent opholdstilladelse som et egnet middel til at bekæmpe menneskehandel; |
| --- | --- |

22.

erkender, at mange kvinder, der er ofre for menneskehandel, lever i EU som ulovlige indvandrere, og at de fleste af dem ikke har adgang til retlig eller social beskyttelse; opfordrer medlemsstaterne til at være opmærksomme på disse kvinders situation og, i overensstemmelse med deres lovgivning, overveje permanent opholdstilladelse som et egnet middel til at bekæmpe menneskehandel;

| 23. | minder om, at ansvarliggørelse af transportørerne og hjemlandenes myndigheder, skærpelse af de strafferetlige sanktioner mod smuglernetværk, bekæmpelse af ulovligt arbejde og menneskehandel samt og identificering af administrativ korruption udgør en integreret del af bekæmpelsen af ulovlig indvandring, som bør hvile på politi- og retssamarbejde på højt niveau; opfordrer derfor Unionen og medlemsstaterne til energisk at bekæmpe illegalt arbejde, der involverer indvandrere, ved at indføre et sæt repressive sanktioner mod de pågældende virksomheder, styrke de menneskelige midler til kontrol og beskytte ofrene; |
| --- | --- |

23.

minder om, at ansvarliggørelse af transportørerne og hjemlandenes myndigheder, skærpelse af de strafferetlige sanktioner mod smuglernetværk, bekæmpelse af ulovligt arbejde og menneskehandel samt og identificering af administrativ korruption udgør en integreret del af bekæmpelsen af ulovlig indvandring, som bør hvile på politi- og retssamarbejde på højt niveau; opfordrer derfor Unionen og medlemsstaterne til energisk at bekæmpe illegalt arbejde, der involverer indvandrere, ved at indføre et sæt repressive sanktioner mod de pågældende virksomheder, styrke de menneskelige midler til kontrol og beskytte ofrene;

| 24. | fastslår imidlertid, at disse foranstaltninger skal anvendes med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, herunder retten til asyl; |
| --- | --- |

24.

fastslår imidlertid, at disse foranstaltninger skal anvendes med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, herunder retten til asyl;

| 25. | mener, at medlemsstaterne bør bestræbe sig på at afsløre ulovligt arbejde, særligt inden for hushjælp og børnepasning, hvor et stort antal kvindelige indvandrere er beskæftiget; mener, at der skal udarbejdes en ny formel, således at de familier, der ansætter dem, kan finde en lovlig løsning, der betyder, at disse arbejdstagere får social sikring; |
| --- | --- |

25.

mener, at medlemsstaterne bør bestræbe sig på at afsløre ulovligt arbejde, særligt inden for hushjælp og børnepasning, hvor et stort antal kvindelige indvandrere er beskæftiget; mener, at der skal udarbejdes en ny formel, således at de familier, der ansætter dem, kan finde en lovlig løsning, der betyder, at disse arbejdstagere får social sikring;

| 26. | opfordrer Rådet og Kommissionen til med hensyn til tilbagetagelse af ulovlige indvandrere at benytte sig af de indgåede aftaler og retningslinjerne for kommende aftaler; minder om hjem- og transitlandenes ansvar med hensyn til tilbagetagelse og støtter en europæisk politik for tilbagesendelse med respekt for enhver persons værdighed og fysiske integritet i henhold til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Genève-konventionen; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Rådet og Kommissionen til med hensyn til tilbagetagelse af ulovlige indvandrere at benytte sig af de indgåede aftaler og retningslinjerne for kommende aftaler; minder om hjem- og transitlandenes ansvar med hensyn til tilbagetagelse og støtter en europæisk politik for tilbagesendelse med respekt for enhver persons værdighed og fysiske integritet i henhold til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Genève-konventionen;

| 27. | afviser igen udtrykkeligt idéen om at etablere lejre til indkvartering eller tilbageholdelse af indvandrere uden papirer og asylansøgere uden for EU's grænser i de regioner, hvor indvandringen kommer fra; |
| --- | --- |

27.

afviser igen udtrykkeligt idéen om at etablere lejre til indkvartering eller tilbageholdelse af indvandrere uden papirer og asylansøgere uden for EU's grænser i de regioner, hvor indvandringen kommer fra;

| 28. | understreger, at de eksisterende midlertidige modtagelsescentre i og uden for Den Europæiske Union også skal forvaltes i overensstemmelse med Genève-konventionen; |
| --- | --- |

28.

understreger, at de eksisterende midlertidige modtagelsescentre i og uden for Den Europæiske Union også skal forvaltes i overensstemmelse med Genève-konventionen;

| 29. | er enig med Kommissionen i, at masselegalisering af de ulovlige indvandrere ikke løser problemet med ulovlig indvandring og derfor - da der ikke findes et fælles indvandrings- og asylsystem - bør være en undtagelse, som anvendes i enkeltstående tilfælde, eftersom der er en tendens til, at sådanne foranstaltninger ikke løser de reelle underliggende problemer; opfordrer Kommissionen til at undersøge god praksis i medlemsstaterne, der bør udvikles inden for rammerne af et system til udveksling af oplysninger og tidlig varsling; |
| --- | --- |

29.

er enig med Kommissionen i, at masselegalisering af de ulovlige indvandrere ikke løser problemet med ulovlig indvandring og derfor - da der ikke findes et fælles indvandrings- og asylsystem - bør være en undtagelse, som anvendes i enkeltstående tilfælde, eftersom der er en tendens til, at sådanne foranstaltninger ikke løser de reelle underliggende problemer; opfordrer Kommissionen til at undersøge god praksis i medlemsstaterne, der bør udvikles inden for rammerne af et system til udveksling af oplysninger og tidlig varsling;

| 30. | mener, at der i enhver masselegalisering af ulovlige indvandrere skal tages højde for økonomiske, demografiske og kulturelle kriterier, og opfordrer til, at der udarbejdes en analyse af virkningerne af de legaliseringer, der er gennemført i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

30.

mener, at der i enhver masselegalisering af ulovlige indvandrere skal tages højde for økonomiske, demografiske og kulturelle kriterier, og opfordrer til, at der udarbejdes en analyse af virkningerne af de legaliseringer, der er gennemført i medlemsstaterne;

| 31. | mener, at lovlig indvandring spiller en vigtig rolle i forbindelse med styrkelse af den videnbaserede økonomi i Europa samt fremme af den økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

31.

mener, at lovlig indvandring spiller en vigtig rolle i forbindelse med styrkelse af den videnbaserede økonomi i Europa samt fremme af den økonomiske udvikling;

| 32. | mener, at organiserede former for migration bør prioriteres i den overordnede europæiske strategi for økonomisk migration, og at navnlig de bilaterale aftaler med hjemlandene om forvaltning af migrationsbevægelser bør styrkes; understreger, at legaliseringsoperationer er vigtige for at bekæmpe sort arbejde, integrere ulovlige indvandrere i samfundet og forebygge, at de udnyttes; |
| --- | --- |

32.

mener, at organiserede former for migration bør prioriteres i den overordnede europæiske strategi for økonomisk migration, og at navnlig de bilaterale aftaler med hjemlandene om forvaltning af migrationsbevægelser bør styrkes; understreger, at legaliseringsoperationer er vigtige for at bekæmpe sort arbejde, integrere ulovlige indvandrere i samfundet og forebygge, at de udnyttes;

| 33. | mener, at der af demografiske og økonomiske årsager samt med henblik på et muligt bidrag til mindskelse af den ulovlige indvandring bør oprettes lovlige indvandringskanaler i medlemsstaterne på grundlag af deres modtagelseskapacitet; |
| --- | --- |

33.

mener, at der af demografiske og økonomiske årsager samt med henblik på et muligt bidrag til mindskelse af den ulovlige indvandring bør oprettes lovlige indvandringskanaler i medlemsstaterne på grundlag af deres modtagelseskapacitet;

| 34. | glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen har lovet at iværksætte for at afhjælpe de særlige konsekvenser af ulovlig indvandring på regionerne i EU's yderste periferi (4), som på grund af deres geografiske beliggenhed, lille størrelse og isolation er særligt sårbare over for ulovlige indvandringsstrømme; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen har lovet at iværksætte for at afhjælpe de særlige konsekvenser af ulovlig indvandring på regionerne i EU's yderste periferi (4), som på grund af deres geografiske beliggenhed, lille størrelse og isolation er særligt sårbare over for ulovlige indvandringsstrømme;

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at deltage i de overvejelser, Kommissionen har indledt i grønbogen med hensyn til, hvilken grad af samordning der bør tilstræbes, og med hensyn til merværdien af vedtagelse af en europæisk lovgivning i betragtning af, at de enkelte medlemsstater har kompetence til at fastsætte, hvor mange indvandrere de vil tage imod; |
| --- | --- |

35.

opfordrer medlemsstaterne til at deltage i de overvejelser, Kommissionen har indledt i grønbogen med hensyn til, hvilken grad af samordning der bør tilstræbes, og med hensyn til merværdien af vedtagelse af en europæisk lovgivning i betragtning af, at de enkelte medlemsstater har kompetence til at fastsætte, hvor mange indvandrere de vil tage imod;

| 36. | er bekymret over, at Middelhavslandene på opfordring fra visse EU-lande har etableret »foreløbige modtagelsescentre« for indvandrere, der er på vej ind på Unionens territorium, og at over disse modtagelsescentre ikke giver en minimumsgaranti til de pågældende personer med hensyn til grundlæggende rettigheder; minder om, at forvaltningen af migrationsbevægelser ikke udelukkende skal tage udgangspunkt i sikkerhed, men også i forvaltningen af bæredygtig social udvikling; |
| --- | --- |

36.

er bekymret over, at Middelhavslandene på opfordring fra visse EU-lande har etableret »foreløbige modtagelsescentre« for indvandrere, der er på vej ind på Unionens territorium, og at over disse modtagelsescentre ikke giver en minimumsgaranti til de pågældende personer med hensyn til grundlæggende rettigheder; minder om, at forvaltningen af migrationsbevægelser ikke udelukkende skal tage udgangspunkt i sikkerhed, men også i forvaltningen af bæredygtig social udvikling;

| 37. | er klar over, at medlemsstaterne er ansvarlige for at fastsætte antallet af tredjelandsstatsborgere på deres jord, men støtter idéen om at udarbejde overordnede skøn, som ligeledes tager højde for personer, hvis ophold er godkendt af andre årsager end økonomisk aktivitet, eksempelvis flygtninge, personer under subsidiære beskyttelsesordninger og personer under familiesammenføringsordninger, herunder mindreårige i den arbejdsdygtige alder, som skal garanteres adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

37.

er klar over, at medlemsstaterne er ansvarlige for at fastsætte antallet af tredjelandsstatsborgere på deres jord, men støtter idéen om at udarbejde overordnede skøn, som ligeledes tager højde for personer, hvis ophold er godkendt af andre årsager end økonomisk aktivitet, eksempelvis flygtninge, personer under subsidiære beskyttelsesordninger og personer under familiesammenføringsordninger, herunder mindreårige i den arbejdsdygtige alder, som skal garanteres adgang til arbejdsmarkedet;

| 38. | finder det beklageligt, at forslaget til et direktiv om indvandring med henblik på beskæftigelse ikke kunne gennemføres, og støtter den af Kommissionen i grønbogen fremsatte mulighed for at oprette en fælles ramme af minimumsstandarder for tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed; |
| --- | --- |

38.

finder det beklageligt, at forslaget til et direktiv om indvandring med henblik på beskæftigelse ikke kunne gennemføres, og støtter den af Kommissionen i grønbogen fremsatte mulighed for at oprette en fælles ramme af minimumsstandarder for tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed;

| 39. | støtter fremme af mere fleksible og effektive indrejseprocedurer, f.eks. ved hjælp af et system for arbejdstilladelser; støtter anvendelse af fællesskabsprojekter efter Eures-modellen med henblik på at fremme udveksling af oplysninger blandt medlemsstaterne om beskæftigelsesmuligheder for tredjelandsstatsborgere, der er bosiddende i Unionen; |
| --- | --- |

39.

støtter fremme af mere fleksible og effektive indrejseprocedurer, f.eks. ved hjælp af et system for arbejdstilladelser; støtter anvendelse af fællesskabsprojekter efter Eures-modellen med henblik på at fremme udveksling af oplysninger blandt medlemsstaterne om beskæftigelsesmuligheder for tredjelandsstatsborgere, der er bosiddende i Unionen;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en kort og mellemlang prognose over behovet for ekstra arbejdskraft i de enkelte medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at give Kommissionen statistiske prognoser, således at den kun udarbejde relevante forudsigelser om Unionens behov for arbejdskraft; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en kort og mellemlang prognose over behovet for ekstra arbejdskraft i de enkelte medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at give Kommissionen statistiske prognoser, således at den kun udarbejde relevante forudsigelser om Unionens behov for arbejdskraft;

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre en løbende dialog med ngo'er på indvandringsområdet og anmode om deres holdning til indvandringsrelaterede spørgsmål samt støtte deres aktiviteter vedrørende bistand til indvandrere og deres forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre en løbende dialog med ngo'er på indvandringsområdet og anmode om deres holdning til indvandringsrelaterede spørgsmål samt støtte deres aktiviteter vedrørende bistand til indvandrere og deres forskningsaktiviteter;

| 42. | mener, at det haster med at nå frem til indvandringspolitikker, som i højere grad kan tilpasses arbejdsmarkederne, for at hindre, at EU's arbejdsmarked dereguleres af billige og illegale arbejdstagere, og for at undgå en skævhed i forholdet mellem den arbejdende og ikke-arbejdende del af befolkningen, og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage regionale og lokale myndigheder, arbejdsformidlingerne og arbejdsmarkedets parter samt faglige organisationer, frivillige græsrodsorganisationer og værtssamfund i beslutningen om det tilladte antal udenlandske arbejdstagere; |
| --- | --- |

42.

mener, at det haster med at nå frem til indvandringspolitikker, som i højere grad kan tilpasses arbejdsmarkederne, for at hindre, at EU's arbejdsmarked dereguleres af billige og illegale arbejdstagere, og for at undgå en skævhed i forholdet mellem den arbejdende og ikke-arbejdende del af befolkningen, og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage regionale og lokale myndigheder, arbejdsformidlingerne og arbejdsmarkedets parter samt faglige organisationer, frivillige græsrodsorganisationer og værtssamfund i beslutningen om det tilladte antal udenlandske arbejdstagere;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifikke kombinerede opholds- og arbejdstilladelser, som letter rekrutteringen af sæsonarbejdere og arbejdstagere, der skal løse en given tidsbegrænset opgave; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifikke kombinerede opholds- og arbejdstilladelser, som letter rekrutteringen af sæsonarbejdere og arbejdstagere, der skal løse en given tidsbegrænset opgave;

| 44. | understreger navnlig nødvendigheden af, at EU - inden for rammerne af millenniummålsætningerne - fordobler sin indsats til bekæmpelse af fattigdom i de lande, hvorfra indvandringsstrømmene kommer, ved bl.a. at støtte etableringen af velfunderede uddannelsessystemer, der er åbne for alle, og udviklingen af de lokale økonomier; |
| --- | --- |

44.

understreger navnlig nødvendigheden af, at EU - inden for rammerne af millenniummålsætningerne - fordobler sin indsats til bekæmpelse af fattigdom i de lande, hvorfra indvandringsstrømmene kommer, ved bl.a. at støtte etableringen af velfunderede uddannelsessystemer, der er åbne for alle, og udviklingen af de lokale økonomier;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af deres nationale indvandringspolitik at undertegne bilaterale aftaler med større udvandringslande for at opfylde det europæiske behov for arbejdskraft eller åbne nye lovlige indvandringskanaler for at forbedre organiseringen af migrationsprocessen og gøre den mere gennemsigtig samt fremme forbindelserne med tredjelande inden for rammerne af et tæt partnerskab; påpeger endvidere, at indgåelse af bilaterale aftaler om forvaltning af indvandringsstrømme med oprindelseslandene vil muliggøre indgåelsen af et rigtigt partnerskab med disse lande med henblik på at bekæmpe ulovlig indvandring og menneskehandel, som især rammer de dårligst stillede grupper som kvinder og børn; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af deres nationale indvandringspolitik at undertegne bilaterale aftaler med større udvandringslande for at opfylde det europæiske behov for arbejdskraft eller åbne nye lovlige indvandringskanaler for at forbedre organiseringen af migrationsprocessen og gøre den mere gennemsigtig samt fremme forbindelserne med tredjelande inden for rammerne af et tæt partnerskab; påpeger endvidere, at indgåelse af bilaterale aftaler om forvaltning af indvandringsstrømme med oprindelseslandene vil muliggøre indgåelsen af et rigtigt partnerskab med disse lande med henblik på at bekæmpe ulovlig indvandring og menneskehandel, som især rammer de dårligst stillede grupper som kvinder og børn;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til at indlede drøftelser om den ovennævnte grønbog og til regelmæssigt at underrette Kommissionen om gennemførelsen af deres indvandringspolitikker; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til at indlede drøftelser om den ovennævnte grønbog og til regelmæssigt at underrette Kommissionen om gennemførelsen af deres indvandringspolitikker;

| 47. | understreger, at integrationen af indvandrere er afgørende og kræver omfattende foranstaltninger for at sikre integrering på arbejdsmarkedet samt sociale, økonomiske og politiske rettigheder, som er lige så vigtige for at nå Lissabon-målene for vækst og konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

47.

understreger, at integrationen af indvandrere er afgørende og kræver omfattende foranstaltninger for at sikre integrering på arbejdsmarkedet samt sociale, økonomiske og politiske rettigheder, som er lige så vigtige for at nå Lissabon-målene for vækst og konkurrencedygtighed;

| 48. | minder om at de enkelte medlemsstater har ansvar for integration, og at dette indebærer rettigheder og forpligtelser for såvel værtssamfundet som for indvandreren; opfordrer medlemsstaterne til at samordne deres nationale politikker i kraft af den åbne samordningsmetode med udgangspunkt i de fælles grundlæggende principper, Rådet for nylig har vedtaget; |
| --- | --- |

48.

minder om at de enkelte medlemsstater har ansvar for integration, og at dette indebærer rettigheder og forpligtelser for såvel værtssamfundet som for indvandreren; opfordrer medlemsstaterne til at samordne deres nationale politikker i kraft af den åbne samordningsmetode med udgangspunkt i de fælles grundlæggende principper, Rådet for nylig har vedtaget;

| 49. | understreger, at samordning af nationale politikker ikke kan erstatte en europæisk integrationspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at definere minimumskriterier for udarbejdelsen af en sådan politik; |
| --- | --- |

49.

understreger, at samordning af nationale politikker ikke kan erstatte en europæisk integrationspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at definere minimumskriterier for udarbejdelsen af en sådan politik;

| 50. | understreger, at det er vigtigt at opmuntre til undervisning i værtslandets sprog og at gennemføre undervisning i medborgerkundskab og undervisningsprogrammer om bl.a. ligebehandling af mænd og kvinder samt at fremme den arbejdsbaserede integration, bekæmpelse af ghettodannelse, politisk deltagelse i lokalvalg; bifalder de introduktionsprogrammer, som nogle medlemsstater gennemfører, og som navnlig indebærer en gensidig forpligtelse fra værtslandets og de nye indvandreres side; ønsker at opfordre indvandrerne til at respektere EU's grundlæggende værdier gennem en symbolsk forpligtelse; opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage de integrerede indvandrere i deres integrationspolitik ved at fremme samkvemmet mellem indvandrere og oprindelige borgere; |
| --- | --- |

50.

understreger, at det er vigtigt at opmuntre til undervisning i værtslandets sprog og at gennemføre undervisning i medborgerkundskab og undervisningsprogrammer om bl.a. ligebehandling af mænd og kvinder samt at fremme den arbejdsbaserede integration, bekæmpelse af ghettodannelse, politisk deltagelse i lokalvalg; bifalder de introduktionsprogrammer, som nogle medlemsstater gennemfører, og som navnlig indebærer en gensidig forpligtelse fra værtslandets og de nye indvandreres side; ønsker at opfordre indvandrerne til at respektere EU's grundlæggende værdier gennem en symbolsk forpligtelse; opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage de integrerede indvandrere i deres integrationspolitik ved at fremme samkvemmet mellem indvandrere og oprindelige borgere;

| 51. | mener, at en aktiv politik for integration af tredjelandsstatsborgere, der bor lovligt i Unionen, bl.a. bør indeholde klare regler for indbyggeres retlige status samt en garanti for deres ret til god forvaltningsskik; mulighed for en lovlig integration på arbejdsmarkedet; et krav om, at tredjelandsstatsborgere deltager i kurser i det nationale sprog, tilrettelagt af værtsmedlemsstaten; ret til adgang til uddannelse og sikring af, at deres kvalifikationer anerkendes; en garanti for adgang til social- og sundhedstjenester; bestræbelser på at tilbyde anstændige boligforhold i byer og andre lokaliteter; en sikring af, at indvandrere deltager i det sociale, kulturelle og politiske liv; |
| --- | --- |

51.

mener, at en aktiv politik for integration af tredjelandsstatsborgere, der bor lovligt i Unionen, bl.a. bør indeholde klare regler for indbyggeres retlige status samt en garanti for deres ret til god forvaltningsskik; mulighed for en lovlig integration på arbejdsmarkedet; et krav om, at tredjelandsstatsborgere deltager i kurser i det nationale sprog, tilrettelagt af værtsmedlemsstaten; ret til adgang til uddannelse og sikring af, at deres kvalifikationer anerkendes; en garanti for adgang til social- og sundhedstjenester; bestræbelser på at tilbyde anstændige boligforhold i byer og andre lokaliteter; en sikring af, at indvandrere deltager i det sociale, kulturelle og politiske liv;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne og EU's institutioner til at fremme deltagelse fra ikke-statsborgere uden stemmeret, der bor lovligt i EU, i det offentlige og politiske liv, særligt ved at sikre tilstrækkelige hørings- og repræsentationsmekanismer; opfordrer alle medlemsstater til at ratificere den europæiske konvention om udlændinges deltagelse i det offentlige liv på lokalt plan; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne og EU's institutioner til at fremme deltagelse fra ikke-statsborgere uden stemmeret, der bor lovligt i EU, i det offentlige og politiske liv, særligt ved at sikre tilstrækkelige hørings- og repræsentationsmekanismer; opfordrer alle medlemsstater til at ratificere den europæiske konvention om udlændinges deltagelse i det offentlige liv på lokalt plan;

| 53. | opfordrer indtrængende alle EU's medlemsstater til at ratificere FN's konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstagere og deres familiemedlemmers rettigheder; |
| --- | --- |

53.

opfordrer indtrængende alle EU's medlemsstater til at ratificere FN's konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstagere og deres familiemedlemmers rettigheder;

| 54. | mener, at bekæmpelsen af forskelsbehandling, racisme og fremmedhad er en af integrationspolitikkens vigtigste bestanddele; opfordrer medlemsstaterne til at tage skridt til blandt Europas borgere at udbrede en kultur af positiv velkomst, integration og social inddragelse med det formål at opbygge et interkulturelt samfund og undgå alle politiske og institutionelle foranstaltninger, der har tendens til at underminere princippet om modtagelse og »non-refoulement«, samt til hurtigst muligt at omsætte de to relevante direktiver til national ret, og glæder sig over rådsformandens initiativ til at genoptage forslaget til rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad; opfordrer til, at Europa-Parlamentet igen høres om denne rammeafgørelse efter nye drøftelser i Rådet; |
| --- | --- |

54.

mener, at bekæmpelsen af forskelsbehandling, racisme og fremmedhad er en af integrationspolitikkens vigtigste bestanddele; opfordrer medlemsstaterne til at tage skridt til blandt Europas borgere at udbrede en kultur af positiv velkomst, integration og social inddragelse med det formål at opbygge et interkulturelt samfund og undgå alle politiske og institutionelle foranstaltninger, der har tendens til at underminere princippet om modtagelse og »non-refoulement«, samt til hurtigst muligt at omsætte de to relevante direktiver til national ret, og glæder sig over rådsformandens initiativ til at genoptage forslaget til rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad; opfordrer til, at Europa-Parlamentet igen høres om denne rammeafgørelse efter nye drøftelser i Rådet;

| 55. | er bestyrtet over det stigende antal æresdrab på og forfølgelse af kvindelige indvandrere og de alvorlige krænkelser af disses rettigheder på grund af religiøs fanatisme og umenneskelige traditioner og opfordrer Kommissionen og Rådet til at forstærke bestræbelserne for at komme disse fænomener til livs og beskytte de truede kvinder; |
| --- | --- |

55.

er bestyrtet over det stigende antal æresdrab på og forfølgelse af kvindelige indvandrere og de alvorlige krænkelser af disses rettigheder på grund af religiøs fanatisme og umenneskelige traditioner og opfordrer Kommissionen og Rådet til at forstærke bestræbelserne for at komme disse fænomener til livs og beskytte de truede kvinder;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til at indgå aftaler med indvandrernes hjemlande for at overføre de nødvendige sociale sikringsrettigheder; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til at indgå aftaler med indvandrernes hjemlande for at overføre de nødvendige sociale sikringsrettigheder;

| 57. | mener, at det internationale samfund endnu ikke har forstået potentialet i indvandrernes pengeoverførsler til deres oprindelseslande til støtte for deres udviklingspolitikker, og opfordrer Kommissionen til at foreslå praktiske metoder til fremme af frivillig overførsel af en del af indvandrernes indtjening til deres oprindelseslande med minimale omkostninger til følge, som det foreslås i den ovennævnte grønbog; |
| --- | --- |

57.

mener, at det internationale samfund endnu ikke har forstået potentialet i indvandrernes pengeoverførsler til deres oprindelseslande til støtte for deres udviklingspolitikker, og opfordrer Kommissionen til at foreslå praktiske metoder til fremme af frivillig overførsel af en del af indvandrernes indtjening til deres oprindelseslande med minimale omkostninger til følge, som det foreslås i den ovennævnte grønbog;

| 58. | opfordrer Rådet til at indtage en mere proaktiv holdning for på baggrund af disse forslag at udtænke en effektiv europæisk indvandringspolitik, der kan imødekomme de udfordringer, Unionen står over for; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Rådet til at indtage en mere proaktiv holdning for på baggrund af disse forslag at udtænke en effektiv europæisk indvandringspolitik, der kan imødekomme de udfordringer, Unionen står over for;

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 92 E af 16.4.2004, s. 390.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2004)0022.

(3)  World Economic and Social Survey 2004.

(4)  KOM(2004)0343, punkt 2.3.1. og KOM(2004)0628.

P6_TA(2005)0236

Patienters mobilitet og sundhedspleje i EU

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union (2004/2148(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om opfølgning af processen for overvejelser på højt plan vedrørende patienternes mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU (KOM(2004)0301) (»Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om opfølgning af processen for overvejelser på højt plan vedrørende patienternes mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU (KOM(2004)0301) (»Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet«),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 152, 5, 18, 43 og 47, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 152, 5, 18, 43 og 47,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af socialsikringen med henblik på at udvikle en tilgængelig og varig sundhedspleje og langvarig pleje af høj kvalitet - understøttelse af de nationale strategier via den åbne koordinationsmetode (KOM(2004)0304) (»Kommissionens meddelelse om udvidelse af den åbne koordinationsmetode«), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af socialsikringen med henblik på at udvikle en tilgængelig og varig sundhedspleje og langvarig pleje af høj kvalitet - understøttelse af de nationale strategier via den åbne koordinationsmetode (KOM(2004)0304) (»Kommissionens meddelelse om udvidelse af den åbne koordinationsmetode«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om e-sundhed - et bedre sundhedsvæsen for Europas borgere: En handlingsplan for et europæisk e-sundhedsområde (KOM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om e-sundhed - et bedre sundhedsvæsen for Europas borgere: En handlingsplan for et europæisk e-sundhedsområde (KOM(2004)0356),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om eEurope 2002: Kvalitetskriterier for websteder med information om sundhed (KOM(2002)0667), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om eEurope 2002: Kvalitetskriterier for websteder med information om sundhed (KOM(2002)0667),

| — | der henviser til Domstolens domme i sagerne Decker (C-120/95, 28.4.1998), Kohll (C-158/96, 28.4.1998), Geraets-Smits og Peerbooms (C-157/99, 12.7.2001), IKA (C-326/00, 25.2.2003) og Müller-Fauré og van Riet (C-385/99, 13.5.2003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens domme i sagerne Decker (C-120/95, 28.4.1998), Kohll (C-158/96, 28.4.1998), Geraets-Smits og Peerbooms (C-157/99, 12.7.2001), IKA (C-326/00, 25.2.2003) og Müller-Fauré og van Riet (C-385/99, 13.5.2003),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (KOM(2002)0119), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (KOM(2002)0119),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004)0002), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked (KOM(2004)0002),

| — | der henviser til sine beslutninger af 15. januar 2003 om den fremtidige ældreomsorg og sundhedspleje (2) og af 11. marts 2004 om sundhedspleje og ældreomsorg (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 15. januar 2003 om den fremtidige ældreomsorg og sundhedspleje (2) og af 11. marts 2004 om sundhedspleje og ældreomsorg (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0129/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0129/2005),

| A. | der henviser til, at sundhedsplejen i EU er under stadig forandring som følge af udviklingen inden for medicin, teknologi, e-sundhed, patienternes viden og lovgivningen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sundhedsplejen i EU er under stadig forandring som følge af udviklingen inden for medicin, teknologi, e-sundhed, patienternes viden og lovgivningen,

| B. | der henviser til, at E111-systemet for ikke-planlagt medicinsk behandling, mens man midlertidigt befinder sig i en anden medlemsstat, bliver afløst af et europæisk sygesikringskort, og til, at der er behov for at erstatte eller i væsentlig grad ændre det bureaukratiske og restriktive E112-system for planlagt medicinsk behandling i en anden medlemsstat, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at E111-systemet for ikke-planlagt medicinsk behandling, mens man midlertidigt befinder sig i en anden medlemsstat, bliver afløst af et europæisk sygesikringskort, og til, at der er behov for at erstatte eller i væsentlig grad ændre det bureaukratiske og restriktive E112-system for planlagt medicinsk behandling i en anden medlemsstat,

| C. | der henviser til, at forebyggelse udgør et centralt element i en omfattende sundhedspolitik, og systematiske forebyggende foranstaltninger øger levealderen, nedsætter de sociale forskelle i forbindelse med ventetiderne i sundhedssektoren, forhindrer udbredelsen af kroniske sygdomme og dermed muliggør besparelser, når det gælder udgifterne til behandling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forebyggelse udgør et centralt element i en omfattende sundhedspolitik, og systematiske forebyggende foranstaltninger øger levealderen, nedsætter de sociale forskelle i forbindelse med ventetiderne i sundhedssektoren, forhindrer udbredelsen af kroniske sygdomme og dermed muliggør besparelser, når det gælder udgifterne til behandling,

| D. | der henviser til, at den europæiske sundhedspolitik på fragmenteret vis styres af Domstolens domme om patienters mobilitet, og til, at udvidelsesprocessen vil medføre, at De Europæiske Fællesskabers Domstol vil skulle behandle endnu mere komplicerede sager, samt til, at det både er i patienternes og i regeringernes interesse, at der straks aftales og gennemføres klare retningslinjer for politik og procedurer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den europæiske sundhedspolitik på fragmenteret vis styres af Domstolens domme om patienters mobilitet, og til, at udvidelsesprocessen vil medføre, at De Europæiske Fællesskabers Domstol vil skulle behandle endnu mere komplicerede sager, samt til, at det både er i patienternes og i regeringernes interesse, at der straks aftales og gennemføres klare retningslinjer for politik og procedurer,

| E. | der henviser til, at hovedansvaret for organisering, finansiering og levering af sundhedstjenester og lægebehandling hviler på medlemsstaterne, mens Den Europæiske Union har ansvar inden for folkesundhed, sundhedsfremme, forskning og tidlig diagnosticering og skal spille en rolle i forbindelse med den grænseoverskridende mobilitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hovedansvaret for organisering, finansiering og levering af sundhedstjenester og lægebehandling hviler på medlemsstaterne, mens Den Europæiske Union har ansvar inden for folkesundhed, sundhedsfremme, forskning og tidlig diagnosticering og skal spille en rolle i forbindelse med den grænseoverskridende mobilitet,

| F. | der henviser til, at der er behov for større klarhed for at gøre patienter, ansatte i sundhedssektoren og de ansvarlige for sundhedsbudgetterne samt forsikringsorganerne i stand til at forstå og deltage i grænseoverskridende og transnational sundhedspleje, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er behov for større klarhed for at gøre patienter, ansatte i sundhedssektoren og de ansvarlige for sundhedsbudgetterne samt forsikringsorganerne i stand til at forstå og deltage i grænseoverskridende og transnational sundhedspleje,

| G. | der henviser til, at der er betydelige logistiske, administrative, kulturelle og kliniske udfordringer forbundet med at udstikke en konsekvent, sikker og tilgængelig europæisk ramme for patienters mobilitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er betydelige logistiske, administrative, kulturelle og kliniske udfordringer forbundet med at udstikke en konsekvent, sikker og tilgængelig europæisk ramme for patienters mobilitet,

| H. | der henviser til, at sundhedssystemerne i Unionen hviler på principperne om solidaritet, retfærdighed og universalitet for at sikre enhver person en passende sundhedspleje af høj kvalitet ved sygdom uafhængigt af indkomst, formue og alder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sundhedssystemerne i Unionen hviler på principperne om solidaritet, retfærdighed og universalitet for at sikre enhver person en passende sundhedspleje af høj kvalitet ved sygdom uafhængigt af indkomst, formue og alder,

| I. | der henviser til, at patienters mobilitet er kompliceret på grund af forskellene i de nationale sundhedssystemer og traditioner, men at dette forhold ikke må føre til, at det ikke forsøges at løse de koordinerings- og effektivitetsproblemer, som brugerne støder på, og at forbedre servicen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at patienters mobilitet er kompliceret på grund af forskellene i de nationale sundhedssystemer og traditioner, men at dette forhold ikke må føre til, at det ikke forsøges at løse de koordinerings- og effektivitetsproblemer, som brugerne støder på, og at forbedre servicen,

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet og dens idéer om støtte af samarbejde inden for sundhedsplejen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet og dens idéer om støtte af samarbejde inden for sundhedsplejen;

| 2. | understreger behovet for, at Den Europæiske Union under hensyntagen til behovet for at bevare og sikre ubegrænset og almen adgang til offentlig sundhedstjeneste hurtigt udstikker en sammenhængende politik om patienters mobilitet i lyset af Domstolens domme og rapporten fra HLRP (»processen for overvejelser på højt plan vedrørende patienternes mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU«), samt for at vedtage retningslinjer for patienter, udbydere af sundhedstjenester og de finansielle organer; mener, at en patient, der lider af en livstruende sygdom, som minimum bør have ret til og mulighed for at søge rettidig behandling i en anden medlemsstat, hvis denne ikke er til rådighed i patientens hjemland, eller i hvert fald ikke inden for en rimelig tidsfrist; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for, at Den Europæiske Union under hensyntagen til behovet for at bevare og sikre ubegrænset og almen adgang til offentlig sundhedstjeneste hurtigt udstikker en sammenhængende politik om patienters mobilitet i lyset af Domstolens domme og rapporten fra HLRP (»processen for overvejelser på højt plan vedrørende patienternes mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i EU«), samt for at vedtage retningslinjer for patienter, udbydere af sundhedstjenester og de finansielle organer; mener, at en patient, der lider af en livstruende sygdom, som minimum bør have ret til og mulighed for at søge rettidig behandling i en anden medlemsstat, hvis denne ikke er til rådighed i patientens hjemland, eller i hvert fald ikke inden for en rimelig tidsfrist;

| 3. | er af den opfattelse, at medlemsstaternes videre samarbejde, hvor Kommissionen eventuelt bør spille en koordinerende rolle, bør fokusere på de konkrete spørgsmål i forbindelse med adgangen til sundhedspleje over grænserne; mener, at der i den forbindelse bør lægges særlig vægt på aspekter af det regionale samarbejde, og at der på passende måde bør tages hensyn til de erfaringer, der er indsamlet i grænseregionerne; mener, at der kan søges regionalt tilpassede løsninger, der opfylder befolkningens behov, og at konkrete erfaringer kan indarbejdes i form af modeller med bedste praksis; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at medlemsstaternes videre samarbejde, hvor Kommissionen eventuelt bør spille en koordinerende rolle, bør fokusere på de konkrete spørgsmål i forbindelse med adgangen til sundhedspleje over grænserne; mener, at der i den forbindelse bør lægges særlig vægt på aspekter af det regionale samarbejde, og at der på passende måde bør tages hensyn til de erfaringer, der er indsamlet i grænseregionerne; mener, at der kan søges regionalt tilpassede løsninger, der opfylder befolkningens behov, og at konkrete erfaringer kan indarbejdes i form af modeller med bedste praksis;

| 4. | mener, at spørgsmålet om patienters mobilitet bør behandles i et særskilt kommissionsforslag, og at tjenesteydelsesdirektivet snarere bør dreje sig om mobilitet for tjenesteydelser end om patienters mobilitet, men at tjenesteydelsesdirektivet bør indeholde en opfordring til Kommissionen om at fremsætte et forslag om patienters mobilitet senest seks måneder efter at denne foranstaltning er trådt i kraft; mener endvidere, at dette forslag bør være baseret på arbejdet i Gruppen på Højt Plan vedrørende Sundhedstjenesteydelser og Lægebehandling og især bør indeholde en ramme for vejledning af patienter, sundhedspersonale og ledere af sundhedsbudgetter samt forslag vedrørende informationer til patienterne og patientsikkerhed og tavshedspligt; |
| --- | --- |

4.

mener, at spørgsmålet om patienters mobilitet bør behandles i et særskilt kommissionsforslag, og at tjenesteydelsesdirektivet snarere bør dreje sig om mobilitet for tjenesteydelser end om patienters mobilitet, men at tjenesteydelsesdirektivet bør indeholde en opfordring til Kommissionen om at fremsætte et forslag om patienters mobilitet senest seks måneder efter at denne foranstaltning er trådt i kraft; mener endvidere, at dette forslag bør være baseret på arbejdet i Gruppen på Højt Plan vedrørende Sundhedstjenesteydelser og Lægebehandling og især bør indeholde en ramme for vejledning af patienter, sundhedspersonale og ledere af sundhedsbudgetter samt forslag vedrørende informationer til patienterne og patientsikkerhed og tavshedspligt;

| 5. | beklager, at Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet ikke indeholder en tidsplan for foranstaltningerne og et tilsagn om en integreret politik om patienters mobilitet; |
| --- | --- |

5.

beklager, at Kommissionens meddelelse om patienters mobilitet ikke indeholder en tidsplan for foranstaltningerne og et tilsagn om en integreret politik om patienters mobilitet;

| 6. | mener, at den åbne koordinationsmetode er en passende ramme med henblik på at løse problemerne omkring patienters mobilitet, idet der samtidig er mulighed for mellemstatsligt samarbejde om spørgsmål, der henhører under medlemsstaternes sundhedsmyndigheders kompetence; |
| --- | --- |

6.

mener, at den åbne koordinationsmetode er en passende ramme med henblik på at løse problemerne omkring patienters mobilitet, idet der samtidig er mulighed for mellemstatsligt samarbejde om spørgsmål, der henhører under medlemsstaternes sundhedsmyndigheders kompetence;

| 7. | mener, at retningslinjerne skal omfatte procedurer for behandling, kilder til oplysninger om ansatte i sundhedssektoren og sundhedsplejefaciliteter, mekanismer for betaling af sundhedspleje, ordninger for transport og sproglig bistand, ordninger for den fortsatte pleje, opfølgning, rekonvalescens og genoptræning før eller efter tilbagesendelse af klager og andre beslægtede procedurer, og særlig pleje for ældre og pensionister; påpeger, at mekanismerne for betaling af sundhedspleje bør være ensartede og objektive, således at det undgås, at der opstår uligheder, og at visse patienter stilles dårligere; |
| --- | --- |

7.

mener, at retningslinjerne skal omfatte procedurer for behandling, kilder til oplysninger om ansatte i sundhedssektoren og sundhedsplejefaciliteter, mekanismer for betaling af sundhedspleje, ordninger for transport og sproglig bistand, ordninger for den fortsatte pleje, opfølgning, rekonvalescens og genoptræning før eller efter tilbagesendelse af klager og andre beslægtede procedurer, og særlig pleje for ældre og pensionister; påpeger, at mekanismerne for betaling af sundhedspleje bør være ensartede og objektive, således at det undgås, at der opstår uligheder, og at visse patienter stilles dårligere;

| 8. | finder det nødvendigt at fremme grænseoverskridende samarbejde med henblik på at yde en effektiv og hurtig behandling, især i akutte tilfælde, ved kroniske lidelser og i forbindelse med alvorlig sygdom eller allergi; |
| --- | --- |

8.

finder det nødvendigt at fremme grænseoverskridende samarbejde med henblik på at yde en effektiv og hurtig behandling, især i akutte tilfælde, ved kroniske lidelser og i forbindelse med alvorlig sygdom eller allergi;

| 9. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvidelse af den åbne koordinationsmetode til at omfatte sundhedspleje og langvarig pleje og ser frem til, at der iværksættes en opfølgning, som kan tilvejebringe en mekanisme for støtte til samarbejde mellem medlemsstaterne med specifikke mål og regelmæssige revisioner; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvidelse af den åbne koordinationsmetode til at omfatte sundhedspleje og langvarig pleje og ser frem til, at der iværksættes en opfølgning, som kan tilvejebringe en mekanisme for støtte til samarbejde mellem medlemsstaterne med specifikke mål og regelmæssige revisioner;

| 10. | kræver en videnskabelig helhedsstrategi for at udforme processen med den åbne koordinationsmetode på en optimal måde; mener, at dette forudsætter datakompatibilitet i hele EU samt et centralt indeks på metaplan, og at det skal undersøges, hvorvidt allerede eksisterende datasæt kan integreres; |
| --- | --- |

10.

kræver en videnskabelig helhedsstrategi for at udforme processen med den åbne koordinationsmetode på en optimal måde; mener, at dette forudsætter datakompatibilitet i hele EU samt et centralt indeks på metaplan, og at det skal undersøges, hvorvidt allerede eksisterende datasæt kan integreres;

| 11. | bifalder den arbejdsplan, som Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse har opstillet for 2005 under rammeprogrammet for folkesundhed, som omfatter pilotforslag om grænseoverskridende samarbejde inden for sundhedstjenester med henblik på at bidrage til at udvikle samarbejdet og identificere mulige fordele og problemer i forbindelse med et sådant samarbejde; |
| --- | --- |

11.

bifalder den arbejdsplan, som Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse har opstillet for 2005 under rammeprogrammet for folkesundhed, som omfatter pilotforslag om grænseoverskridende samarbejde inden for sundhedstjenester med henblik på at bidrage til at udvikle samarbejdet og identificere mulige fordele og problemer i forbindelse med et sådant samarbejde;

| 12. | mener, at de manglende fremskridt inden for patientoplysning udgør en alvorlig trussel mod udviklingen i den europæiske sundhedspleje og navnlig mod opnåelsen af patientmobilitet; opfordrer Kommissionen og Rådet til straks at udstikke en ramme for daglig patientoplysning; |
| --- | --- |

12.

mener, at de manglende fremskridt inden for patientoplysning udgør en alvorlig trussel mod udviklingen i den europæiske sundhedspleje og navnlig mod opnåelsen af patientmobilitet; opfordrer Kommissionen og Rådet til straks at udstikke en ramme for daglig patientoplysning;

| 13. | kritiserer, at der hidtil ikke er sket en tilnærmelse af opfattelserne om patienters rettigheder og pligter - som anbefalet af HLRP - og opfordrer Rådet og Kommissionen til straks at gøre dette; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage en patientlov eller et patientcharter, som bl.a. tildeler patienterne følgende rettigheder:






  — | retten til passende og kvalificeret medicinsk behandling af kvalificeret medicinsk personale |
| --- | --- | --- |

13.

kritiserer, at der hidtil ikke er sket en tilnærmelse af opfattelserne om patienters rettigheder og pligter - som anbefalet af HLRP - og opfordrer Rådet og Kommissionen til straks at gøre dette; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage en patientlov eller et patientcharter, som bl.a. tildeler patienterne følgende rettigheder:

—

retten til passende og kvalificeret medicinsk behandling af kvalificeret medicinsk personale

| — | retten til forståelig, sagkyndig og passende information og rådgivning fra lægens side |
| --- | --- |

—

retten til forståelig, sagkyndig og passende information og rådgivning fra lægens side

| — | retten til selvbestemmelse efter omfattende rådgivning |
| --- | --- |

—

retten til selvbestemmelse efter omfattende rådgivning

| — | retten til dokumentation om behandlingen og til indseende med dokumentationen |
| --- | --- |

—

retten til dokumentation om behandlingen og til indseende med dokumentationen

| — | retten til fortrolighed og databeskyttelse |
| --- | --- |

—

retten til fortrolighed og databeskyttelse

| — | retten til at indgive en klage |
| --- | --- |

—

retten til at indgive en klage

| — | garanti for, at de uden forudgående tilladelse ikke underkastes nogen observation og nogen medicinske forsøg; |
| --- | --- |

—

garanti for, at de uden forudgående tilladelse ikke underkastes nogen observation og nogen medicinske forsøg;

| 14. | mener, at selv om medlemsstaterne bedre er i stand til at udvikle klare nationale vejledninger til patientoplysning, som er relevante for netop deres sundhedssystemer, bør dette ikke forhindre Kommissionen i at fastlægge det fælles grundindhold i patientinformation, udarbejde en vejledning om sundhedstjenester og fastlægge patienternes rettigheder og forpligtelser, de former for behandling, der dækkes, og godtgørelse af udgifter; |
| --- | --- |

14.

mener, at selv om medlemsstaterne bedre er i stand til at udvikle klare nationale vejledninger til patientoplysning, som er relevante for netop deres sundhedssystemer, bør dette ikke forhindre Kommissionen i at fastlægge det fælles grundindhold i patientinformation, udarbejde en vejledning om sundhedstjenester og fastlægge patienternes rettigheder og forpligtelser, de former for behandling, der dækkes, og godtgørelse af udgifter;

| 15. | opfordrer Kommissionen til under overholdelse af de nationale regler at overveje en tilnærmelse af procedurerne for godtgørelse af udgifter, således som de dels er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4), og dels ved de domme, der er afsagt af De Europæiske Fællesskabers Domstol, for at skabe retssikkerhed for patienterne i forbindelse med godtgørelse af udgifter; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til under overholdelse af de nationale regler at overveje en tilnærmelse af procedurerne for godtgørelse af udgifter, således som de dels er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4), og dels ved de domme, der er afsagt af De Europæiske Fællesskabers Domstol, for at skabe retssikkerhed for patienterne i forbindelse med godtgørelse af udgifter;

| 16. | opfordrer Kommissionen til senest den 1. januar 2007 at udarbejde et sæt retningslinjer for centrale spørgsmål vedrørende patientmobilitet; mener, at disse bør støttes af nationale retningslinjer, som medlemsstaterne skal udarbejde inden for yderligere tolv måneder; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til senest den 1. januar 2007 at udarbejde et sæt retningslinjer for centrale spørgsmål vedrørende patientmobilitet; mener, at disse bør støttes af nationale retningslinjer, som medlemsstaterne skal udarbejde inden for yderligere tolv måneder;

| 17. | mener, at der i relation til patienters mobilitet i første række bør udarbejdes retningslinjer for så vidt angår adgang til behandling, der ikke tilbydes i patientens oprindelsesmedlemsstat, og for så vidt angår adgang til behandling, som er uopsættelig, men som ikke straks kan gives i patientens oprindelsesmedlemsstat; |
| --- | --- |

17.

mener, at der i relation til patienters mobilitet i første række bør udarbejdes retningslinjer for så vidt angår adgang til behandling, der ikke tilbydes i patientens oprindelsesmedlemsstat, og for så vidt angår adgang til behandling, som er uopsættelig, men som ikke straks kan gives i patientens oprindelsesmedlemsstat;

| 18. | mener, at det er nødvendigt, at der medlemsstaterne imellem vedtages regler om udstedelse og ekspedition af recepter og godtgørelse af udgifter, som patienter har haft til medicin i en anden medlemsstat, med henblik på at fremme patienters mobilitet mellem medlemsstaterne yderligere; |
| --- | --- |

18.

mener, at det er nødvendigt, at der medlemsstaterne imellem vedtages regler om udstedelse og ekspedition af recepter og godtgørelse af udgifter, som patienter har haft til medicin i en anden medlemsstat, med henblik på at fremme patienters mobilitet mellem medlemsstaterne yderligere;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge tidsfrister for indsamling og evaluering af data om de eksisterende grænseoverskridende patientbevægelser og opfordrer Kommissionen til snarest muligt at meddele resultaterne af disse undersøgelser; gentager, at det er nyttigt at evaluere og udveksle erfaringer med grænseoverskridende aftaler såsom Euregio-projekterne; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge tidsfrister for indsamling og evaluering af data om de eksisterende grænseoverskridende patientbevægelser og opfordrer Kommissionen til snarest muligt at meddele resultaterne af disse undersøgelser; gentager, at det er nyttigt at evaluere og udveksle erfaringer med grænseoverskridende aftaler såsom Euregio-projekterne;

| 20. | anmoder om en rapport fra Kommissionen om sundhedsturismens art og omfang samt om, hvorvidt dette i øjeblikket godtgøres af de offentlige organer og den private forsikringssektor eller betales af patienternes selv; |
| --- | --- |

20.

anmoder om en rapport fra Kommissionen om sundhedsturismens art og omfang samt om, hvorvidt dette i øjeblikket godtgøres af de offentlige organer og den private forsikringssektor eller betales af patienternes selv;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden juni 2007 at udarbejde en rapport om tallene for patienters mobilitet og de ydelser, der er modtaget af gæster og af hjemmehørende personer, både i den offentlige og i den private sektor; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden juni 2007 at udarbejde en rapport om tallene for patienters mobilitet og de ydelser, der er modtaget af gæster og af hjemmehørende personer, både i den offentlige og i den private sektor;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til inden for den fastsatte tidsplan at forelægge den klare og gennemskuelige ramme for adgangen til grænseoverskridende sundhedstjenesteydelser, som gruppen på højt plan har bebudet at ville udarbejde i indeværende år; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til inden for den fastsatte tidsplan at forelægge den klare og gennemskuelige ramme for adgangen til grænseoverskridende sundhedstjenesteydelser, som gruppen på højt plan har bebudet at ville udarbejde i indeværende år;

| 23. | støtter kraftigt bestræbelserne på at styrke viden og lovgivning om ansatte i social- og sundhedssektorens bevægelser; minder Kommissionen om, at der skal indarbejdes effektive mekanismer for at sikre et højt sikkerhedsniveau for patienterne i direktivet om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

23.

støtter kraftigt bestræbelserne på at styrke viden og lovgivning om ansatte i social- og sundhedssektorens bevægelser; minder Kommissionen om, at der skal indarbejdes effektive mekanismer for at sikre et højt sikkerhedsniveau for patienterne i direktivet om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer;

| 24. | anerkender arbejdet for at opbygge et EU-register over læger og andre ansatte i sundhedssektoren, som er suspenderet eller har fået frataget bestallingen på grund af inkompetence eller fejlbehandling; mener, at patienter og aftagere af sundhedstjenesteydelser bør have adgang til dette register, og anmoder om, at Kommissionen regelmæssigt underretter om situationen; |
| --- | --- |

24.

anerkender arbejdet for at opbygge et EU-register over læger og andre ansatte i sundhedssektoren, som er suspenderet eller har fået frataget bestallingen på grund af inkompetence eller fejlbehandling; mener, at patienter og aftagere af sundhedstjenesteydelser bør have adgang til dette register, og anmoder om, at Kommissionen regelmæssigt underretter om situationen;

| 25. | fremhæver den potentielle risiko for »hjerneflugt« fra de nye medlemsstater til medlemsstater med højere lønniveauer, hvilket vil true deres sundhedssystemers kapacitet og standard; opfordrer derfor til, at der forskes i, hvordan øget patientmobilitet ville kunne påvirke sådanne bevægelser, samt i den fremtidige efterspørgsel efter ansatte i sundhedssektoren og udbuddet i EU's højere uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

25.

fremhæver den potentielle risiko for »hjerneflugt« fra de nye medlemsstater til medlemsstater med højere lønniveauer, hvilket vil true deres sundhedssystemers kapacitet og standard; opfordrer derfor til, at der forskes i, hvordan øget patientmobilitet ville kunne påvirke sådanne bevægelser, samt i den fremtidige efterspørgsel efter ansatte i sundhedssektoren og udbuddet i EU's højere uddannelsessystemer;

| 26. | understreger, at fri bevægelighed for patienterne også er et incitament for de nationale sundhedstjenester til hele tiden at leve op til de bedste tilgængelige standarder og via deres tjenesteydelsers kvalitet at afholde patienterne fra at lade samme behandling foretage i udlandet; |
| --- | --- |

26.

understreger, at fri bevægelighed for patienterne også er et incitament for de nationale sundhedstjenester til hele tiden at leve op til de bedste tilgængelige standarder og via deres tjenesteydelsers kvalitet at afholde patienterne fra at lade samme behandling foretage i udlandet;

| 27. | glæder sig over indsatsen for at oprette europæiske referencecentre og de potentielle fordele, dette har med hensyn til behandling af sjældne sygdomme; erkender, at patienter, der lider af en sjælden sygdom, ofte kræver større støtte for at få adgang til en sådan specialistbehandling; kræver, at oprettelsen af europæiske referencecentre ikke blot skal omfatte sjældne sygdomme, men alle sygdomme, der kræver en særlig koncentration af ressourcer og ekspertise; understreger, at europæiske referencecentre ikke blot bør spille en vigtig rolle for behandlingen af disse sygdomme, men også når der skal indhentes andre opfattelser og i forbindelse med speciallægers videreuddannelse; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over indsatsen for at oprette europæiske referencecentre og de potentielle fordele, dette har med hensyn til behandling af sjældne sygdomme; erkender, at patienter, der lider af en sjælden sygdom, ofte kræver større støtte for at få adgang til en sådan specialistbehandling; kræver, at oprettelsen af europæiske referencecentre ikke blot skal omfatte sjældne sygdomme, men alle sygdomme, der kræver en særlig koncentration af ressourcer og ekspertise; understreger, at europæiske referencecentre ikke blot bør spille en vigtig rolle for behandlingen af disse sygdomme, men også når der skal indhentes andre opfattelser og i forbindelse med speciallægers videreuddannelse;

| 28. | erindrer om, at der vil være behov for yderligere finansielle midler for at støtte et net af europæiske referencecentre; |
| --- | --- |

28.

erindrer om, at der vil være behov for yderligere finansielle midler for at støtte et net af europæiske referencecentre;

| 29. | er af den opfattelse, at den fælles kapacitetsudnyttelse navnlig i forbindelse med specialiserede former for sundhedspleje kan yde et vigtigt bidrag til at øge effektiviteten inden for sundhedsplejen; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at den fælles kapacitetsudnyttelse navnlig i forbindelse med specialiserede former for sundhedspleje kan yde et vigtigt bidrag til at øge effektiviteten inden for sundhedsplejen;

| 30. | bemærker, at i en undersøgelse udført på University of York blandt britiske patienter, der fik behandling i udlandet, sagde 87 % af patienterne, at begrundelsen herfor var, at de havde udsigt til at vente længere på behandling i England; mener ikke desto mindre, at størstedelen af patienterne foretrækker og altid vil foretrække at blive behandlet så tæt på hjemmet som muligt; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at i en undersøgelse udført på University of York blandt britiske patienter, der fik behandling i udlandet, sagde 87 % af patienterne, at begrundelsen herfor var, at de havde udsigt til at vente længere på behandling i England; mener ikke desto mindre, at størstedelen af patienterne foretrækker og altid vil foretrække at blive behandlet så tæt på hjemmet som muligt;

| 31. | glæder sig over Kommissionens løfte om at opretholde den eksisterende lovgivning om beskyttelse af personoplysninger; bemærker, at det er vigtigt at udvikle en effektiv og sikker metode til udveksling af patientjournaler mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over Kommissionens løfte om at opretholde den eksisterende lovgivning om beskyttelse af personoplysninger; bemærker, at det er vigtigt at udvikle en effektiv og sikker metode til udveksling af patientjournaler mellem medlemsstaterne;

| 32. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en »handlingsplan for e-sundhed«, hvori det anerkendes, at informations- og kommunikationsteknologier, navnlig internettet, kan bidrage til at styrke adgangen til, samt kvaliteten og effektiviteten i, sundhedstjenester, selv om det også kan øge ulighederne som konsekvens af den 'digitale kløft'; fremhæver behovet for at anvende kvalitetskriterier for websteder med information om sundhed; anerkender den rolle, som telemedicin og telepsykiatri kan spille for at forbedre patienters behandlingsmuligheder og mindske behovet for patientmobilitet; mener, der også bør tages hensyn til de uligheder, der kan opstå for så vidt angår de ældre og analfabeter; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om en »handlingsplan for e-sundhed«, hvori det anerkendes, at informations- og kommunikationsteknologier, navnlig internettet, kan bidrage til at styrke adgangen til, samt kvaliteten og effektiviteten i, sundhedstjenester, selv om det også kan øge ulighederne som konsekvens af den 'digitale kløft'; fremhæver behovet for at anvende kvalitetskriterier for websteder med information om sundhed; anerkender den rolle, som telemedicin og telepsykiatri kan spille for at forbedre patienters behandlingsmuligheder og mindske behovet for patientmobilitet; mener, der også bør tages hensyn til de uligheder, der kan opstå for så vidt angår de ældre og analfabeter;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at overvåge indførelsen af det europæiske sygesikringskort i medlemsstaterne med henblik på at sikre, at medlemsstaterne giver offentligheden klare og forståelige oplysninger om, hvordan kortet fungerer; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at overvåge indførelsen af det europæiske sygesikringskort i medlemsstaterne med henblik på at sikre, at medlemsstaterne giver offentligheden klare og forståelige oplysninger om, hvordan kortet fungerer;

| 34. | anmoder Kommissionen om at overveje, hvorvidt det europæiske sygesikringskort skal danne grundlag for at fremme en fælles fremgangsmåde til identifikation af patienten og udvikle nye funktioner, såsom helbredskort til brug i nødsituationer, i overensstemmelse med handlingsplanen eEurope 2005, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Sevilla den 21. og 22. juni 2002; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om at overveje, hvorvidt det europæiske sygesikringskort skal danne grundlag for at fremme en fælles fremgangsmåde til identifikation af patienten og udvikle nye funktioner, såsom helbredskort til brug i nødsituationer, i overensstemmelse med handlingsplanen eEurope 2005, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Sevilla den 21. og 22. juni 2002;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et forslag om, at der på det europæiske sygesikringskort, med de berørtes samtykke, ikke alene gives oplysninger om forsikringsforhold, men også lægelige oplysninger om patienterne, således at mobiliteten mellem medlemsstaterne fremmes, samtidig med at der sikres patienterne adgang til den behandling, som deres sundhedstilstand kræver; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde et forslag om, at der på det europæiske sygesikringskort, med de berørtes samtykke, ikke alene gives oplysninger om forsikringsforhold, men også lægelige oplysninger om patienterne, således at mobiliteten mellem medlemsstaterne fremmes, samtidig med at der sikres patienterne adgang til den behandling, som deres sundhedstilstand kræver;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan det europæiske sygesikringskort bedre kan opfylde behovene hos pensionister fra en medlemsstat, der midlertidigt er bosiddende eller opholder sig i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan det europæiske sygesikringskort bedre kan opfylde behovene hos pensionister fra en medlemsstat, der midlertidigt er bosiddende eller opholder sig i en anden medlemsstat;

| 37. | bemærker imidlertid, at der skal være et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger i forbindelse med alle det europæiske sygesikringskorts nye funktioner, samt at de oplysninger, der findes på det, og de oplysninger, der udveksles mellem de kompetente myndigheder, skal overholde de eksisterende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

37.

bemærker imidlertid, at der skal være et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger i forbindelse med alle det europæiske sygesikringskorts nye funktioner, samt at de oplysninger, der findes på det, og de oplysninger, der udveksles mellem de kompetente myndigheder, skal overholde de eksisterende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger;

| 38. | glæder sig over nedsættelsen af gruppen på højt plan i Kommissionen samt nedsættelsen af en gruppe om sundhedssektoren i Rådet, der mødes på tjenestemandsniveau; anmoder om, at Kommissionen og Rådet regelmæssigt underretter Parlamentet om disse gruppers aktiviteter; anmoder endvidere om, at Parlamentet modtager en rapport fra gruppen på højt plan hver sjette måned; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over nedsættelsen af gruppen på højt plan i Kommissionen samt nedsættelsen af en gruppe om sundhedssektoren i Rådet, der mødes på tjenestemandsniveau; anmoder om, at Kommissionen og Rådet regelmæssigt underretter Parlamentet om disse gruppers aktiviteter; anmoder endvidere om, at Parlamentet modtager en rapport fra gruppen på højt plan hver sjette måned;

| 39. | mener, at patienternes sikkerhed er en afgørende faktor i udviklingen af en effektiv sundhedspolitik i EU; anerkender behovet for at arbejde tæt sammen med WHO's World Alliance for Patient Safety; opfordrer indtrængende gruppen på højt plan til så hurtigt som muligt i 2005 at fremsætte forslag om et patientsikkerhedsnetværk i EU-regi; |
| --- | --- |

39.

mener, at patienternes sikkerhed er en afgørende faktor i udviklingen af en effektiv sundhedspolitik i EU; anerkender behovet for at arbejde tæt sammen med WHO's World Alliance for Patient Safety; opfordrer indtrængende gruppen på højt plan til så hurtigt som muligt i 2005 at fremsætte forslag om et patientsikkerhedsnetværk i EU-regi;

| 40. | fremhæver, at der skal tages hensyn til spørgsmål vedrørende sundhedspleje og patientsikkerhed ved planlægningen og gennemførelsen af politikker på andre områder; beklager, at der af og til er konflikt mellem målsætningerne for det indre marked og for sundhedspleje; mener, at borgernes sundhed er en forudsætning for Europas økonomiske vækst og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

40.

fremhæver, at der skal tages hensyn til spørgsmål vedrørende sundhedspleje og patientsikkerhed ved planlægningen og gennemførelsen af politikker på andre områder; beklager, at der af og til er konflikt mellem målsætningerne for det indre marked og for sundhedspleje; mener, at borgernes sundhed er en forudsætning for Europas økonomiske vækst og konkurrenceevne;

| 41. | understreger, at den centrale figur i hele systemet er patienten, som har en naturlig interesse i sit helbred og i kvaliteten af og adgangen til sundhedspleje, som modtager behandlingen, og som betaler for den behandling, han eller hun modtager, enten direkte eller via sygeforsikring eller skatter; mener derfor, at patienterne har ret til fuldstændig information om deres behandling og deres sundhedstilstand og er fuldt berettigede til at blive inddraget i de beslutninger, som vedrører forbruget af sundhedstjenesteydelser; |
| --- | --- |

41.

understreger, at den centrale figur i hele systemet er patienten, som har en naturlig interesse i sit helbred og i kvaliteten af og adgangen til sundhedspleje, som modtager behandlingen, og som betaler for den behandling, han eller hun modtager, enten direkte eller via sygeforsikring eller skatter; mener derfor, at patienterne har ret til fuldstændig information om deres behandling og deres sundhedstilstand og er fuldt berettigede til at blive inddraget i de beslutninger, som vedrører forbruget af sundhedstjenesteydelser;

| 42. | mener, at der er behov for et netværk med relevante oplysninger, som er tilgængeligt for patienter, ansatte og ledere i sundhedssektoren i hele EU; glæder sig derfor over, at Kommissionen har oprettet en EU-sundhedsportal, og håber, at denne som planlagt vil kunne tages i brug i slutningen af 2005; |
| --- | --- |

42.

mener, at der er behov for et netværk med relevante oplysninger, som er tilgængeligt for patienter, ansatte og ledere i sundhedssektoren i hele EU; glæder sig derfor over, at Kommissionen har oprettet en EU-sundhedsportal, og håber, at denne som planlagt vil kunne tages i brug i slutningen af 2005;

| 43. | er enig i, at der er behov for at give borgerne retssikkerhed og et bedre overblik over deres rettigheder og pligter som patienter vedrørende adgang til sundhedspleje og godtgørelse af udgifter afholdt i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

43.

er enig i, at der er behov for at give borgerne retssikkerhed og et bedre overblik over deres rettigheder og pligter som patienter vedrørende adgang til sundhedspleje og godtgørelse af udgifter afholdt i en anden medlemsstat;

| 44. | finder det nødvendigt, at der udarbejdes et charter om patienters rettigheder, der bl.a. omfatter spørgsmål om deres mobilitet; |
| --- | --- |

44.

finder det nødvendigt, at der udarbejdes et charter om patienters rettigheder, der bl.a. omfatter spørgsmål om deres mobilitet;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for at definere begreber som »uden ugrundet ophold«, »standardpraksis«, »sammenlignelige omkostninger«, »hospitalsbehandling«, »større ambulant behandling« og »mindre ambulant behandling« og sikre størst mulig ensartethed mellem medlemsstaterne om kravene til forhåndsgodkendelse og om fortolkningen af »en medicinsk forsvarlig tidsfrist«; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for at definere begreber som »uden ugrundet ophold«, »standardpraksis«, »sammenlignelige omkostninger«, »hospitalsbehandling«, »større ambulant behandling« og »mindre ambulant behandling« og sikre størst mulig ensartethed mellem medlemsstaterne om kravene til forhåndsgodkendelse og om fortolkningen af »en medicinsk forsvarlig tidsfrist«;

| 46. | mener, at grænseoverskridende sundhedspleje anvendes, hvor det er nødvendigt eller i tilfælde af uacceptable ventelister; mener, at det stadig skal være medlemsstaternes ansvar at sørge for, at der findes offentlige sundhedstjenesteydelser på grundlag af princippet om almindelig og ubegrænset adgang, således at det ikke bliver nødvendigt med patientmobilitet i stort omfang; |
| --- | --- |

46.

mener, at grænseoverskridende sundhedspleje anvendes, hvor det er nødvendigt eller i tilfælde af uacceptable ventelister; mener, at det stadig skal være medlemsstaternes ansvar at sørge for, at der findes offentlige sundhedstjenesteydelser på grundlag af princippet om almindelig og ubegrænset adgang, således at det ikke bliver nødvendigt med patientmobilitet i stort omfang;

| 47. | ønsker at sikre, at betingelserne for behandling ikke forskelsbehandler patienter med lave indkomster, f.eks. ved, at de ikke skal betale hele prisen for behandlingen, før de modtager godtgørelse; |
| --- | --- |

47.

ønsker at sikre, at betingelserne for behandling ikke forskelsbehandler patienter med lave indkomster, f.eks. ved, at de ikke skal betale hele prisen for behandlingen, før de modtager godtgørelse;

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUT C 38 E af 12.2.2004, s. 269.

(3)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 862.

(4)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 631/2004 (EUT L 100 af 6.4.2004, s. 1).

P6_TA(2005)0237

Reformen af FN

Europa-Parlamentets beslutning om reformen af FN

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (1),

| — | der henviser til rapport af 1. december 2004 fra Højniveaupanelet om Trusler, Udfordringer og Forandringer med titlen »En mere sikker verden, vort fælles ansvar«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 1. december 2004 fra Højniveaupanelet om Trusler, Udfordringer og Forandringer med titlen »En mere sikker verden, vort fælles ansvar«,

| — | der henviser til rapport af 17. januar 2005 med titlen »Investing in development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals« fra FN-millenniumsprojekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 17. januar 2005 med titlen »Investing in development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals« fra FN-millenniumsprojekter,

| — | der henviser til rapport af 21. marts 2005 fra FN's generalsekretær med titlen »I større frihed: hen imod sikkerhed for mennesker, udvikling af samfundet og menneskerettigheder for alle«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 21. marts 2005 fra FN's generalsekretær med titlen »I større frihed: hen imod sikkerhed for mennesker, udvikling af samfundet og menneskerettigheder for alle«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Højniveaupanelets rapport (i det følgende betegnet RHP) indeholder mere end hundrede henstillinger om ændringer og påpeger nødvendigheden af at reformere FN for at leve op til udfordringer og trusler lige fra fattigdom, smitsomme sygdomme, miljøskader og vold mod civilbefolkningen til terrorisme, masseødelæggelsesvåben og atomspredning, der henviser til, at generalsekretærens rapport (i det følgende betegnet RSG) fremhæver og godkender de fleste af disse henstillinger, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Højniveaupanelets rapport (i det følgende betegnet RHP) indeholder mere end hundrede henstillinger om ændringer og påpeger nødvendigheden af at reformere FN for at leve op til udfordringer og trusler lige fra fattigdom, smitsomme sygdomme, miljøskader og vold mod civilbefolkningen til terrorisme, masseødelæggelsesvåben og atomspredning, der henviser til, at generalsekretærens rapport (i det følgende betegnet RSG) fremhæver og godkender de fleste af disse henstillinger,

| B. | der henviser til, at RHP fremfører en ny vision for kollektiv sikkerhed og behandler alle større trusler mod den internationale fred og sikkerhed på verdensplan, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at RHP fremfører en ny vision for kollektiv sikkerhed og behandler alle større trusler mod den internationale fred og sikkerhed på verdensplan,

| C. | der henviser til, at det efter generalsekretærens opfattelse, i forlængelse af RHP' henstillinger, er absolut påkrævet, at De Forenede Nationers politikker og institutioner ændres for at kunne imødegå de nye trusler og undgå en langsom nedbrydelse i lyset af en tiltagende uoverensstemmelse mellem staterne og ensidige tiltag fra deres side, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det efter generalsekretærens opfattelse, i forlængelse af RHP' henstillinger, er absolut påkrævet, at De Forenede Nationers politikker og institutioner ændres for at kunne imødegå de nye trusler og undgå en langsom nedbrydelse i lyset af en tiltagende uoverensstemmelse mellem staterne og ensidige tiltag fra deres side,

| D. | der henviser til, at RHP klart anfører, at væbnet magtanvendelse, i det omfang det er nødvendigt, bør være den sidste udvej, hvilket skal gentages i en resolution fra FN's Sikkerhedsråd om principperne for væbnet magtanvendelse, og tilslutter sig helt klart den norm, der er ved at vinde indpas, og som går ud på, at der gælder et kollektivt internationalt ansvar for beskyttelse i tilfælde af folkedrab og andre former for omfattende drab, etnisk udrensning eller grove overtrædelser af internationale menneskerettighedsbestemmelser, som suveræne regeringer har vist sig ude af stand til eller uvillige til at hindre, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at RHP klart anfører, at væbnet magtanvendelse, i det omfang det er nødvendigt, bør være den sidste udvej, hvilket skal gentages i en resolution fra FN's Sikkerhedsråd om principperne for væbnet magtanvendelse, og tilslutter sig helt klart den norm, der er ved at vinde indpas, og som går ud på, at der gælder et kollektivt internationalt ansvar for beskyttelse i tilfælde af folkedrab og andre former for omfattende drab, etnisk udrensning eller grove overtrædelser af internationale menneskerettighedsbestemmelser, som suveræne regeringer har vist sig ude af stand til eller uvillige til at hindre,

| E. | der henviser til, at virkelig multilateralisme er det bedste værktøj til løsning af problemer og trusler mod det internationale samfund, forudsat at denne er baseret på veltilpassede institutioner og effektive beslutnings- og håndhævelsesprocedurer, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at virkelig multilateralisme er det bedste værktøj til løsning af problemer og trusler mod det internationale samfund, forudsat at denne er baseret på veltilpassede institutioner og effektive beslutnings- og håndhævelsesprocedurer,

| F. | der henviser til, at RSG understreger behovet for handling og øjeblikkelige reformer og forelægger en række konkrete foranstaltninger, der vil kunne vedtages af stats- og regeringscheferne inden september 2005, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at RSG understreger behovet for handling og øjeblikkelige reformer og forelægger en række konkrete foranstaltninger, der vil kunne vedtages af stats- og regeringscheferne inden september 2005,

| G. | der henviser til, at EU-medlemsstaterne må tage teten i bestræbelserne på at sikre universel deltagelse i multilaterale konventioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-medlemsstaterne må tage teten i bestræbelserne på at sikre universel deltagelse i multilaterale konventioner,

Kollektiv sikkerhed i det 21. århundrede: forebyggelse, erkendelse og delt ansvar

| 1. | går varmt ind for RSG's konklusioner på baggrund af rapporten fra RHP og støtter uforbeholdent det underliggende ønske om at gennemføre en konsekvent og gennemgribende reform af De Forenede Nationer for at tilpasse organisationen til de nye realiteter på verdensplan og gøre den mere effektiv, retfærdig, tilpasset langsigtede mål og ansvarlig, når den skal skabe en kollektiv sikkerhed i det 21. århundrede; glæder sig navnlig over begge rapporters realistiske tilgang, idet de i modsætning til tidligere reformforslag på passende vis kombinerer visioner med praksisorienterede foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.

går varmt ind for RSG's konklusioner på baggrund af rapporten fra RHP og støtter uforbeholdent det underliggende ønske om at gennemføre en konsekvent og gennemgribende reform af De Forenede Nationer for at tilpasse organisationen til de nye realiteter på verdensplan og gøre den mere effektiv, retfærdig, tilpasset langsigtede mål og ansvarlig, når den skal skabe en kollektiv sikkerhed i det 21. århundrede; glæder sig navnlig over begge rapporters realistiske tilgang, idet de i modsætning til tidligere reformforslag på passende vis kombinerer visioner med praksisorienterede foranstaltninger;

| 2. | opfordrer Rådet til helt og holdent at tilslutte sig Kofi Annans reformrapport og opfordrer det luxembourgske formandskab til at engagere sig i at nå frem til en afgørelse i Rådet om en fælles EU-holdning til konkrete FN-reformer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til helt og holdent at tilslutte sig Kofi Annans reformrapport og opfordrer det luxembourgske formandskab til at engagere sig i at nå frem til en afgørelse i Rådet om en fælles EU-holdning til konkrete FN-reformer;

| 3. | er helt klart enig i, at fremskridt inden for udvikling, sikkerhed og menneskerettigheder må ske sideløbende, og at en reform af De Forenede Nationer ikke skal ses som et mål i sig selv, men snarere som den uomgængelige konsekvens af en dybtgående analyse af de politiske og sikkerhedsmæssige parametre og faktorer i en ny og usikker verdenssituation; anbefaler derfor en styrkelse af FN-systemet og -institutionerne, da de er de mest passende og eneste globale institutioner, der potentielt kan skabe og sikre kollektiv sikkerhed på en både legitim og effektiv måde; |
| --- | --- |

3.

er helt klart enig i, at fremskridt inden for udvikling, sikkerhed og menneskerettigheder må ske sideløbende, og at en reform af De Forenede Nationer ikke skal ses som et mål i sig selv, men snarere som den uomgængelige konsekvens af en dybtgående analyse af de politiske og sikkerhedsmæssige parametre og faktorer i en ny og usikker verdenssituation; anbefaler derfor en styrkelse af FN-systemet og -institutionerne, da de er de mest passende og eneste globale institutioner, der potentielt kan skabe og sikre kollektiv sikkerhed på en både legitim og effektiv måde;

| 4. | er enig i Højniveaupanelets stringente afgrænsning af begrebet selvforsvar og af anvendelsen af våbenmagt samt »forpligtelsen til at beskytte« civilbefolkningen i overensstemmelse med FN-charterets ånd og ordlyd og er enig i, at en sådan definition ikke bør forhindre Sikkerhedsrådet i at handle præventivt - og endog mere proaktivt end hidtil - da det er det eneste legitime organ, der kan foretage en sådan handling; minder om, at der kun kan være tale om effektiv krisebeskyttelse, hvis FN har midlerne til hele tiden at overvåge og observere de etniske, sproglige eller religiøse spændinger, som kan formodes at udvikle sig til en krise; |
| --- | --- |

4.

er enig i Højniveaupanelets stringente afgrænsning af begrebet selvforsvar og af anvendelsen af våbenmagt samt »forpligtelsen til at beskytte« civilbefolkningen i overensstemmelse med FN-charterets ånd og ordlyd og er enig i, at en sådan definition ikke bør forhindre Sikkerhedsrådet i at handle præventivt - og endog mere proaktivt end hidtil - da det er det eneste legitime organ, der kan foretage en sådan handling; minder om, at der kun kan være tale om effektiv krisebeskyttelse, hvis FN har midlerne til hele tiden at overvåge og observere de etniske, sproglige eller religiøse spændinger, som kan formodes at udvikle sig til en krise;

| 5. | gentager, at Sikkerhedsrådet, når det gælder anvendelsen af våbenmagt, altid bør tage hensyn til de fem legitimitetskriterier: truslens alvor, det egentlige formål, sidste udvej, forholdsmæssighed i anvendelsen af midler og hensyntagen til konsekvenserne; er enig i, at principperne for anvendelse af våbenmagt og godkendelsen heraf skal fastlægges ved en resolution fra Sikkerhedsrådet; foreslår, at Sikkerhedsrådet får beføjelse til fra sag til sag at tage sig af en klart defineret situation i en begrænset periode og at uddelegere sine beføjelser under kapitel VII i FN-pagten til en anerkendt regional organisation; |
| --- | --- |

5.

gentager, at Sikkerhedsrådet, når det gælder anvendelsen af våbenmagt, altid bør tage hensyn til de fem legitimitetskriterier: truslens alvor, det egentlige formål, sidste udvej, forholdsmæssighed i anvendelsen af midler og hensyntagen til konsekvenserne; er enig i, at principperne for anvendelse af våbenmagt og godkendelsen heraf skal fastlægges ved en resolution fra Sikkerhedsrådet; foreslår, at Sikkerhedsrådet får beføjelse til fra sag til sag at tage sig af en klart defineret situation i en begrænset periode og at uddelegere sine beføjelser under kapitel VII i FN-pagten til en anerkendt regional organisation;

| 6. | støtter Højniveaupanelets forslag, som også blev bekræftet i RSG, om at tildele Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) en mere fremtrædende rolle og stærkere virkemidler, herunder styrkelse af dets verifikationsbeføjelse, i kampen mod nuklear spredning og forebyggelse af brugen af atomvåben, biologiske og kemiske (ABC-)våben; støtter på det varmeste opfordringen til landene om at forpligte sig til fuldstændig overholdelse af alle artikler i traktaten om ikke-spredning af atomvåben, konventionen om biologiske og toksiske våben og konventionen om kemiske våben for yderligere at styrke de multilaterale rammer for ikke-spredning og nedrustning samt de særskilte forslag på dette område; |
| --- | --- |

6.

støtter Højniveaupanelets forslag, som også blev bekræftet i RSG, om at tildele Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) en mere fremtrædende rolle og stærkere virkemidler, herunder styrkelse af dets verifikationsbeføjelse, i kampen mod nuklear spredning og forebyggelse af brugen af atomvåben, biologiske og kemiske (ABC-)våben; støtter på det varmeste opfordringen til landene om at forpligte sig til fuldstændig overholdelse af alle artikler i traktaten om ikke-spredning af atomvåben, konventionen om biologiske og toksiske våben og konventionen om kemiske våben for yderligere at styrke de multilaterale rammer for ikke-spredning og nedrustning samt de særskilte forslag på dette område;

| 7. | tilslutter sig forsyningssikringen af det nødvendige brændsel til udvikling af fredelige anvendelsesformål, f.eks. gennem en ordning, hvor IAEA fungerer som garant for forsyningen til civile brugere af nukleart materiale til markedspriser for stater, der frivilligt giver afkald på udvikling på nationalt plan af beriget uran og plutoniumudskilningsanlæg; |
| --- | --- |

7.

tilslutter sig forsyningssikringen af det nødvendige brændsel til udvikling af fredelige anvendelsesformål, f.eks. gennem en ordning, hvor IAEA fungerer som garant for forsyningen til civile brugere af nukleart materiale til markedspriser for stater, der frivilligt giver afkald på udvikling på nationalt plan af beriget uran og plutoniumudskilningsanlæg;

| 8. | går ind for, at De Forenede Nationer skal udforme en strategi for terrorismebekæmpelse, der respekterer menneskerettighederne og retsstatsprincipperne, som inddrager civilsamfundet, og som er baseret på de fem søjler til bekæmpelse af anvendelsen af og støtten til terrorisme, nemlig afskæring af terrorister fra adgang til midler og materielle ressourcer, afskrækkelse af stater fra støtte til terrorisme, udvikling af statens kapacitet til bekæmpelse af terrorisme og forsvar for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

8.

går ind for, at De Forenede Nationer skal udforme en strategi for terrorismebekæmpelse, der respekterer menneskerettighederne og retsstatsprincipperne, som inddrager civilsamfundet, og som er baseret på de fem søjler til bekæmpelse af anvendelsen af og støtten til terrorisme, nemlig afskæring af terrorister fra adgang til midler og materielle ressourcer, afskrækkelse af stater fra støtte til terrorisme, udvikling af statens kapacitet til bekæmpelse af terrorisme og forsvar for menneskerettigheder;

| 9. | understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt fortsat at bygge på arbejdet i antiterrorkomiteen (CTC) og at støtte denne komités ledelse (CTED) i dens indsats for at sikre overholdelse af forpligtelserne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1373 (2001); |
| --- | --- |

9.

understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt fortsat at bygge på arbejdet i antiterrorkomiteen (CTC) og at støtte denne komités ledelse (CTED) i dens indsats for at sikre overholdelse af forpligtelserne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1373 (2001);

| 10. | ser frem til, at FN's generalforsamling indgår en omfattende konvention om terrorisme på grundlag af klare og vedtagne definitioner, med respekt for menneskerettigheder og demokratiske frihedsrettigheder, der bl.a. indeholder en henvisning til definitionerne i hhv. 1999-konventionen til bekæmpelse af finansiering af terrorisme og Sikkerhedsrådets resolution 1566 (2004), og som gentager, at handlinger omfattet af de 12 tidligere anti-terrorkonventioner udgør terrorisme, sammen med en erklæring om, at de også er forbrydelser efter folkeretten; tilskynder ligeledes til et mere effektivt samarbejde på andre prioriterede områder som bekæmpelse af organiseret kriminalitet, handel med håndvåben og lette våben og en fuldstændig afskaffelse af personelminer; |
| --- | --- |

10.

ser frem til, at FN's generalforsamling indgår en omfattende konvention om terrorisme på grundlag af klare og vedtagne definitioner, med respekt for menneskerettigheder og demokratiske frihedsrettigheder, der bl.a. indeholder en henvisning til definitionerne i hhv. 1999-konventionen til bekæmpelse af finansiering af terrorisme og Sikkerhedsrådets resolution 1566 (2004), og som gentager, at handlinger omfattet af de 12 tidligere anti-terrorkonventioner udgør terrorisme, sammen med en erklæring om, at de også er forbrydelser efter folkeretten; tilskynder ligeledes til et mere effektivt samarbejde på andre prioriterede områder som bekæmpelse af organiseret kriminalitet, handel med håndvåben og lette våben og en fuldstændig afskaffelse af personelminer;

| 11. | er fuldstændig enig i, at der er behov for, at de udviklede stater skal gå mere aktivt ind i fredsbevarende foranstaltninger på internationalt plan, og opfordrer derfor til en større indsats fra EU-medlemsstaternes side, så de væbnede styrker kan omdannes til enheder, der kan anvendes til fredsbevarende aktioner, og til at holde enheder på standby til FN-formål; føler sig forpligtet til at sikre en seriøs genoplivning af både konfliktforebyggelse og efterfølgende fredsopbygning ved at udstyre de fredsbevarende styrker med de rigtige mandater, tilstrækkelig kapacitet og passende uddannelse til at udføre de tildelte opgaver og undgå civile og humanitære kriser; er enig i forslaget om, at fredsbevarende aktioner, der gennemføres af regionale organisationer, bør godkendes af Sikkerhedsrådet; |
| --- | --- |

11.

er fuldstændig enig i, at der er behov for, at de udviklede stater skal gå mere aktivt ind i fredsbevarende foranstaltninger på internationalt plan, og opfordrer derfor til en større indsats fra EU-medlemsstaternes side, så de væbnede styrker kan omdannes til enheder, der kan anvendes til fredsbevarende aktioner, og til at holde enheder på standby til FN-formål; føler sig forpligtet til at sikre en seriøs genoplivning af både konfliktforebyggelse og efterfølgende fredsopbygning ved at udstyre de fredsbevarende styrker med de rigtige mandater, tilstrækkelig kapacitet og passende uddannelse til at udføre de tildelte opgaver og undgå civile og humanitære kriser; er enig i forslaget om, at fredsbevarende aktioner, der gennemføres af regionale organisationer, bør godkendes af Sikkerhedsrådet;

Frihed for nød: en fælles og afbalanceret vision for en fornyet FN- udviklingspolitik

| 12. | benytter denne lejlighed til at opfordre alle involverede parter til at gøre deres yderste for at virkeliggøre millenniumudviklingsmålene; understreger, at udviklingsreformer og -mål som anført i millenniumudviklingsmålene må virkeliggøres i overensstemmelse med reformbestræbelser på områderne kollektiv sikkerhed og institutionelle reformer; er overbevist om, at kun en gennemgribende og afbalanceret reform af FN-systemet som helhed vil tilvejebringe en bedre balance mellem nord og syd inden for FN, hvilket igen vil øge accepten og legitimiteten af FN i medlemsstaternes øjne; |
| --- | --- |

12.

benytter denne lejlighed til at opfordre alle involverede parter til at gøre deres yderste for at virkeliggøre millenniumudviklingsmålene; understreger, at udviklingsreformer og -mål som anført i millenniumudviklingsmålene må virkeliggøres i overensstemmelse med reformbestræbelser på områderne kollektiv sikkerhed og institutionelle reformer; er overbevist om, at kun en gennemgribende og afbalanceret reform af FN-systemet som helhed vil tilvejebringe en bedre balance mellem nord og syd inden for FN, hvilket igen vil øge accepten og legitimiteten af FN i medlemsstaternes øjne;

| 13. | minder om, at tidligere tilsagn fra donorlande om finansiering af udviklingen bør gennemføres - navnlig for at opnå fremskridt i kampen mod HIV/AIDS, malaria og tuberkulose; bemærker i denne forbindelse, at FN's landehold bør styrkes, deres personale bør have behørig uddannelse og tilstrækkelige midler, og de bør arbejde nært sammen med internationale finansielle institutioner for at virkeliggøre disse mål; |
| --- | --- |

13.

minder om, at tidligere tilsagn fra donorlande om finansiering af udviklingen bør gennemføres - navnlig for at opnå fremskridt i kampen mod HIV/AIDS, malaria og tuberkulose; bemærker i denne forbindelse, at FN's landehold bør styrkes, deres personale bør have behørig uddannelse og tilstrækkelige midler, og de bør arbejde nært sammen med internationale finansielle institutioner for at virkeliggøre disse mål;

| 14. | påpeger nødvendigheden af yderligere støtte til videnskabelig forskning og udvikling for at sikre miljømæssig bæredygtighed, imødegå klimaændringer og udforme et verdensomspændende advarselssystem for alle naturkatastrofer og reagere på udviklingslandenes særlige behov inden for landbrug, naturressourcer og miljøforvaltning; |
| --- | --- |

14.

påpeger nødvendigheden af yderligere støtte til videnskabelig forskning og udvikling for at sikre miljømæssig bæredygtighed, imødegå klimaændringer og udforme et verdensomspændende advarselssystem for alle naturkatastrofer og reagere på udviklingslandenes særlige behov inden for landbrug, naturressourcer og miljøforvaltning;

| 15. | minder om, at et succesrigt partnerskab skal være baseret på en tovejsproces, hvori udviklingslandene skal styrke deres regeringsførelse, bekæmpe korruption og sikre størst mulige nationale ressourcer til støtte for nationale udviklingsstrategier, medens de udviklede lande må støtte disse bestræbelser gennem øget udviklingsbistand, bedre adgang til deres markeder og gældseftergivelse; |
| --- | --- |

15.

minder om, at et succesrigt partnerskab skal være baseret på en tovejsproces, hvori udviklingslandene skal styrke deres regeringsførelse, bekæmpe korruption og sikre størst mulige nationale ressourcer til støtte for nationale udviklingsstrategier, medens de udviklede lande må støtte disse bestræbelser gennem øget udviklingsbistand, bedre adgang til deres markeder og gældseftergivelse;

| 16. | er enig i, at økonomisk og social udvikling, sikkerhed, respekt for menneskerettighederne og miljøbeskyttelse er indbyrdes uløseligt forbundne faktorer; understreger, at risikoforebyggelse gennem udvikling kan udvirke en væsentlig reduktion af trusler af politisk, militær eller terroristmæssig art, som skyldes faktiske eller oplevede sociale uligheder, økonomisk uretfærdighed og miljømæssige forringelser; bifalder Højniveaupanelets konklusion om, at der ikke er noget hierarki af trusler, og at trusler af forskellig art ikke kan betragtes isoleret fra hinanden; gentager derfor, at sikkerhedsspørgsmål hænger nøje sammen med gennemførelsen og konsolideringen af millenniumudviklingsmålene; |
| --- | --- |

16.

er enig i, at økonomisk og social udvikling, sikkerhed, respekt for menneskerettighederne og miljøbeskyttelse er indbyrdes uløseligt forbundne faktorer; understreger, at risikoforebyggelse gennem udvikling kan udvirke en væsentlig reduktion af trusler af politisk, militær eller terroristmæssig art, som skyldes faktiske eller oplevede sociale uligheder, økonomisk uretfærdighed og miljømæssige forringelser; bifalder Højniveaupanelets konklusion om, at der ikke er noget hierarki af trusler, og at trusler af forskellig art ikke kan betragtes isoleret fra hinanden; gentager derfor, at sikkerhedsspørgsmål hænger nøje sammen med gennemførelsen og konsolideringen af millenniumudviklingsmålene;

| 17. | tilslutter sig helt og holdent generalsekretærens specifikke krav på dette område og herunder kravene om: opstilling af en klar tidsplan for de udviklede landes virkeliggørelse af målet om at yde 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand, anerkendelse af Afrikas særlige behov, iværksættelse af en række hurtigtvirkende initiativer til at sikre omgående og væsentlig udvikling i retning af millenniumudviklingsmålene, herunder afskaffelse af brugerbetaling for grundlæggende sundhedsydelser og uddannelse; |
| --- | --- |

17.

tilslutter sig helt og holdent generalsekretærens specifikke krav på dette område og herunder kravene om: opstilling af en klar tidsplan for de udviklede landes virkeliggørelse af målet om at yde 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand, anerkendelse af Afrikas særlige behov, iværksættelse af en række hurtigtvirkende initiativer til at sikre omgående og væsentlig udvikling i retning af millenniumudviklingsmålene, herunder afskaffelse af brugerbetaling for grundlæggende sundhedsydelser og uddannelse;

| 18. | tilslutter sig anbefalingen i generalsekretærens rapport om at styrke ikke-statslige aktørers bidrag til FN's mål, herunder nye mekanismer til at sikre klare ansvarsforhold for det civile samfund, den private sektor og internationale institutioner; |
| --- | --- |

18.

tilslutter sig anbefalingen i generalsekretærens rapport om at styrke ikke-statslige aktørers bidrag til FN's mål, herunder nye mekanismer til at sikre klare ansvarsforhold for det civile samfund, den private sektor og internationale institutioner;

| 19. | glæder sig over anbefalingen i generalsekretærens rapport om fastlæggelse af en international ramme til imødegåelse af klimaændringer efter 2012 med bredere deltagelse af alle større udledere og støtte til tidsbestemte miljømålsætninger for alle EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over anbefalingen i generalsekretærens rapport om fastlæggelse af en international ramme til imødegåelse af klimaændringer efter 2012 med bredere deltagelse af alle større udledere og støtte til tidsbestemte miljømålsætninger for alle EU-medlemsstater;

| 20. | bekræfter, at FN's beslutningstagende organer bør have kompetence til - og ansvaret for - både at definere fælles offentlige interesser til beskyttelse og vedtagelse af bestemmelser for at bevare og forsvare disse offentlige interesser, herunder fastsættelse af internationale regler til præcisering af forholdet mellem handel og udvikling med henblik på at sikre multilaterale miljøaftaler i forhold til handelsregler; |
| --- | --- |

20.

bekræfter, at FN's beslutningstagende organer bør have kompetence til - og ansvaret for - både at definere fælles offentlige interesser til beskyttelse og vedtagelse af bestemmelser for at bevare og forsvare disse offentlige interesser, herunder fastsættelse af internationale regler til præcisering af forholdet mellem handel og udvikling med henblik på at sikre multilaterale miljøaftaler i forhold til handelsregler;

Fornyede institutioner med henblik på større repræsentation og effektivitet

| 21. | fastholder, at den nødvendige reform af De Forenede Nationer som helhed på ingen måde må begrænses eller overskygges af reformen af Sikkerhedsrådet og andre institutionelle spørgsmål alene, selv om en nytænkning omkring strukturer og arbejdsmetoder med henblik på bedre repræsentation og større troværdighed er af den allerstørste betydning; opfordrer FN's medlemsstater til at gøre deres yderste for at undgå, at eventuelle vanskeligheder i forbindelse med en aftale om Sikkerhedsrådets nye sammensætning kommer til at hindre reformen som helhed; |
| --- | --- |

21.

fastholder, at den nødvendige reform af De Forenede Nationer som helhed på ingen måde må begrænses eller overskygges af reformen af Sikkerhedsrådet og andre institutionelle spørgsmål alene, selv om en nytænkning omkring strukturer og arbejdsmetoder med henblik på bedre repræsentation og større troværdighed er af den allerstørste betydning; opfordrer FN's medlemsstater til at gøre deres yderste for at undgå, at eventuelle vanskeligheder i forbindelse med en aftale om Sikkerhedsrådets nye sammensætning kommer til at hindre reformen som helhed;

| 22. | er overbevist om, at de centrale elementer, der skal være rettesnor for reformen af Sikkerhedsrådet, er en styrkelse af dets autoritet, alle geografiske områders sande repræsentative natur og legitimitet, effektivitet samt dets fremtrædende rolle i opretholdelsen af international fred og sikkerhed; er overbevist om behovet for at ændre Sikkerhedsrådets sammensætning på den sådan måde, at der tages højde for de ændrede forhold i det internationale system samt de nuværende geopolitiske omstændigheder ved at øge antallet af udviklingslande i Sikkerhedsrådet, ved at sikre, at dets medlemmer er både villige og i stand til at handle, når situationen kræver det, og ved at tage mere effektive og gennemskuelige arbejdsmetoder i brug; mener, at Højniveaupanelets to forslag (model A og B) på passende vis tager højde for en sådan mere optimal repræsentation, selv om andre reformforslag også er mulige, og understreger, at en plads for EU i Sikkerhedsrådet fortsat er EU's mål, så snart de politiske, forfatningsmæssige og juridiske forudsætninger for en sådan plads er opfyldt; |
| --- | --- |

22.

er overbevist om, at de centrale elementer, der skal være rettesnor for reformen af Sikkerhedsrådet, er en styrkelse af dets autoritet, alle geografiske områders sande repræsentative natur og legitimitet, effektivitet samt dets fremtrædende rolle i opretholdelsen af international fred og sikkerhed; er overbevist om behovet for at ændre Sikkerhedsrådets sammensætning på den sådan måde, at der tages højde for de ændrede forhold i det internationale system samt de nuværende geopolitiske omstændigheder ved at øge antallet af udviklingslande i Sikkerhedsrådet, ved at sikre, at dets medlemmer er både villige og i stand til at handle, når situationen kræver det, og ved at tage mere effektive og gennemskuelige arbejdsmetoder i brug; mener, at Højniveaupanelets to forslag (model A og B) på passende vis tager højde for en sådan mere optimal repræsentation, selv om andre reformforslag også er mulige, og understreger, at en plads for EU i Sikkerhedsrådet fortsat er EU's mål, så snart de politiske, forfatningsmæssige og juridiske forudsætninger for en sådan plads er opfyldt;

| 23. | bemærker forslaget om at udvide FN-Sikkerhedsrådets sammensætning ved at tilføje nye pladser for hvert regionalt område, herunder »Europa«; er af den opfattelse, at en passende løsning, som vil være forenelig med den europæiske forfatningstraktat, der giver Unionen status som juridisk person og en fremtidig europæiske udenrigsminister vil være at tildele EU en yderligere permanent plads; opfordrer medlemsstaterne til at overveje dette forslag seriøst for at øge Europas indflydelse i verden ved hjælp af en sammenhængende og effektiv fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); |
| --- | --- |

23.

bemærker forslaget om at udvide FN-Sikkerhedsrådets sammensætning ved at tilføje nye pladser for hvert regionalt område, herunder »Europa«; er af den opfattelse, at en passende løsning, som vil være forenelig med den europæiske forfatningstraktat, der giver Unionen status som juridisk person og en fremtidig europæiske udenrigsminister vil være at tildele EU en yderligere permanent plads; opfordrer medlemsstaterne til at overveje dette forslag seriøst for at øge Europas indflydelse i verden ved hjælp af en sammenhængende og effektiv fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP);

| 24. | mener imidlertid, at nogle af de supplerende pladser til »Europa« under alle omstændigheder bør tildeles til EU som sådant uafhængigt af den valgte reformprocedure; opfordrer på den baggrund Rådet til at fastlægge en passende mekanisme til at udpege de EU-medlemsstater, der udøver deres mandat som EU-repræsentanter i snævert samarbejde med de øvrige EU-medlemsstater, Den Højtstående Repræsentant eller den kommende udenrigsminister, Kommissionen og Europa-Parlamentet, indtil forudsætningerne for et EU-sæde er opfyldt; |
| --- | --- |

24.

mener imidlertid, at nogle af de supplerende pladser til »Europa« under alle omstændigheder bør tildeles til EU som sådant uafhængigt af den valgte reformprocedure; opfordrer på den baggrund Rådet til at fastlægge en passende mekanisme til at udpege de EU-medlemsstater, der udøver deres mandat som EU-repræsentanter i snævert samarbejde med de øvrige EU-medlemsstater, Den Højtstående Repræsentant eller den kommende udenrigsminister, Kommissionen og Europa-Parlamentet, indtil forudsætningerne for et EU-sæde er opfyldt;

| 25. | tilslutter sig fuldt ud RHP's forslag om at indføre en ordning for vejledende afstemning i Sikkerhedsrådet, hvor medlemmerne kan anmode om offentlig tilkendegivelse af holdninger til en foreslået aktion, hvor nej-stemmer ikke har veto-virkning, og den endelige afstemning ikke er juridisk bindende, men til gengæld skaber større åbenhed om veto-muligheden; |
| --- | --- |

25.

tilslutter sig fuldt ud RHP's forslag om at indføre en ordning for vejledende afstemning i Sikkerhedsrådet, hvor medlemmerne kan anmode om offentlig tilkendegivelse af holdninger til en foreslået aktion, hvor nej-stemmer ikke har veto-virkning, og den endelige afstemning ikke er juridisk bindende, men til gengæld skaber større åbenhed om veto-muligheden;

| 26. | støtter uforbeholdent styrkelsen af beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i FN-systemet, som dog hidtil desværre ikke altid har skabt den ønskede virkning i form af resultater, og kræver øget økonomisk støtte fra alle medlemsstater til Menneskerettighedshøjkommissæren samt aktiv inddragelse af Højkommissæren i Sikkerhedsrådets arbejde og forhandlinger; støtter i den henseende forslaget om en årlig rapport fra Menneskerettighedshøjkommissæren, hvilket frembyder øget værdi i henseende til FN-henstillingers synlighed, og samtidig gør det muligt at evaluere en given stats grad af samarbejde med FN-mekanismerne; |
| --- | --- |

26.

støtter uforbeholdent styrkelsen af beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i FN-systemet, som dog hidtil desværre ikke altid har skabt den ønskede virkning i form af resultater, og kræver øget økonomisk støtte fra alle medlemsstater til Menneskerettighedshøjkommissæren samt aktiv inddragelse af Højkommissæren i Sikkerhedsrådets arbejde og forhandlinger; støtter i den henseende forslaget om en årlig rapport fra Menneskerettighedshøjkommissæren, hvilket frembyder øget værdi i henseende til FN-henstillingers synlighed, og samtidig gør det muligt at evaluere en given stats grad af samarbejde med FN-mekanismerne;

| 27. | støtter erstatningen af FN's menneskerettighedskommission (UNCHR) med et mindre, permanent Menneskerettighedsråd (HRC), der vælges direkte af Generalforsamlingen - som ved valget af medlemmer til dette organ bør vælge lande, der respekterer menneskerettighederne mest samvittighedsfuldt - med kvalificeret flertal, hvilket vil sikre dette råd større demokratisk legitimitet og politisk autoritet; støtter indføjelsen af en såkaldt »peer review« mekanisme i Menneskerettighedskommissionens arbejde, som giver mulighed for på regelmæssigt grundlag at underkaste hvert land en menneskerettighedsevaluering; støtter ideen med at sammenkæde adgangen til HRC med en forpligtelse for medlemsstaterne til at udstede en permanent opfordring til anvendelse af FN-mekanismerne og -procedurerne; finder det af største vigtighed, at de uafhængige ngo'er i HRC styrkes, og at deres deltagelse kræver en reform af Ngo-Komitéen; |
| --- | --- |

27.

støtter erstatningen af FN's menneskerettighedskommission (UNCHR) med et mindre, permanent Menneskerettighedsråd (HRC), der vælges direkte af Generalforsamlingen - som ved valget af medlemmer til dette organ bør vælge lande, der respekterer menneskerettighederne mest samvittighedsfuldt - med kvalificeret flertal, hvilket vil sikre dette råd større demokratisk legitimitet og politisk autoritet; støtter indføjelsen af en såkaldt »peer review« mekanisme i Menneskerettighedskommissionens arbejde, som giver mulighed for på regelmæssigt grundlag at underkaste hvert land en menneskerettighedsevaluering; støtter ideen med at sammenkæde adgangen til HRC med en forpligtelse for medlemsstaterne til at udstede en permanent opfordring til anvendelse af FN-mekanismerne og -procedurerne; finder det af største vigtighed, at de uafhængige ngo'er i HRC styrkes, og at deres deltagelse kræver en reform af Ngo-Komitéen;

| 28. | gentager sin uforbeholdne støtte til Den Internationale Straffedomstols arbejde og henstiller til alle FN-medlemsstater at samarbejde med den; glæder sig over, at der skal udpeges en særlig talsmand om terrorbekæmpelsesforanstaltningers forenelighed med internationale menneskerettighedsbestemmelser; anerkender Den Mellemfolkelige Domstols vigtige rolle og støtter overvejelserne om midler til styrkelse af denne domstols arbejde; |
| --- | --- |

28.

gentager sin uforbeholdne støtte til Den Internationale Straffedomstols arbejde og henstiller til alle FN-medlemsstater at samarbejde med den; glæder sig over, at der skal udpeges en særlig talsmand om terrorbekæmpelsesforanstaltningers forenelighed med internationale menneskerettighedsbestemmelser; anerkender Den Mellemfolkelige Domstols vigtige rolle og støtter overvejelserne om midler til styrkelse af denne domstols arbejde;

| 29. | støtter helt og holdent Højnivaupanelets opfattelse af, at generalsekretærens rolle, dispositionsmargin og ansvarlighed bør øges, når det gælder fred og sikkerhed; understreger i den henseende nødvendigheden af at give generalsekretæren fyldestgørende handlefrihed, valgmuligheder og ressourcer til at tilrettelægge strukturen og de nærmere betingelser for arbejdet på en sådan måde, at FN-administrationen kan leve op til de primære målsætninger med reformen; |
| --- | --- |

29.

støtter helt og holdent Højnivaupanelets opfattelse af, at generalsekretærens rolle, dispositionsmargin og ansvarlighed bør øges, når det gælder fred og sikkerhed; understreger i den henseende nødvendigheden af at give generalsekretæren fyldestgørende handlefrihed, valgmuligheder og ressourcer til at tilrettelægge strukturen og de nærmere betingelser for arbejdet på en sådan måde, at FN-administrationen kan leve op til de primære målsætninger med reformen;

| 30. | er foruroliget over anklagerne om, at FN's fredsbevarende styrker har gjort brug af seksuel og fysisk vold bl.a. i Den Demokratiske Republik Congo, Bosnien og Kosovo; fordømmer det forhold, at de skyldige i seksuel vold og voldtægt under de nuværende konflikter hverken er blevet stillet for retten eller straffet, og opfordrer FN til at afhjælpe problemerne for at sikre, at organisationen fortsætter i sin rolle som den førende forkæmper for menneskerettighederne i verden; |
| --- | --- |

30.

er foruroliget over anklagerne om, at FN's fredsbevarende styrker har gjort brug af seksuel og fysisk vold bl.a. i Den Demokratiske Republik Congo, Bosnien og Kosovo; fordømmer det forhold, at de skyldige i seksuel vold og voldtægt under de nuværende konflikter hverken er blevet stillet for retten eller straffet, og opfordrer FN til at afhjælpe problemerne for at sikre, at organisationen fortsætter i sin rolle som den førende forkæmper for menneskerettighederne i verden;

| 31. | bifalder forslaget om at oprette en Fredsskabelseskommission og et støttekontor for fredsskabelse inden for FN-Sekretariatet og med deltagelse af internationale finansielle institutioner for at øge organisationens evne til at gøre en fortsat indsats inden for fredsskabelse efter konflikter, genoprette ro og orden i og genopbygge ødelagte nationer, hvor statsapparatet er ophørt med at eksistere; opfordrer til oprettelse af et civilt fredskorps (de såkaldte »hvidhjelme«), der kan udføre funktioner af ikke-militær art; er absolut enig i, at det er nødvendigt at sikre større beskyttelse af humanitære hjælpearbejdere og give dem sikker og uhindret adgang til sårbare befolkninger; understreger behovet for at stille yderligere ressourcer til rådighed for generalsekretærens mæglingsbeføjelser (»god forvaltningsskik«) og støtter oprettelsen af en enhed til fremme af retsstatsprincippet og en demokratifond, der skal ledsage nationale bestræbelser på genetablering af retsstatslige forhold og demokrati; |
| --- | --- |

31.

bifalder forslaget om at oprette en Fredsskabelseskommission og et støttekontor for fredsskabelse inden for FN-Sekretariatet og med deltagelse af internationale finansielle institutioner for at øge organisationens evne til at gøre en fortsat indsats inden for fredsskabelse efter konflikter, genoprette ro og orden i og genopbygge ødelagte nationer, hvor statsapparatet er ophørt med at eksistere; opfordrer til oprettelse af et civilt fredskorps (de såkaldte »hvidhjelme«), der kan udføre funktioner af ikke-militær art; er absolut enig i, at det er nødvendigt at sikre større beskyttelse af humanitære hjælpearbejdere og give dem sikker og uhindret adgang til sårbare befolkninger; understreger behovet for at stille yderligere ressourcer til rådighed for generalsekretærens mæglingsbeføjelser (»god forvaltningsskik«) og støtter oprettelsen af en enhed til fremme af retsstatsprincippet og en demokratifond, der skal ledsage nationale bestræbelser på genetablering af retsstatslige forhold og demokrati;

| 32. | fastholder nødvendigheden af at revitalisere Generalforsamlingen ved at forbedre udformningen og reducere omfanget af dens dagsorden for hurtigt og effektivt at kunne behandle de væsentligste anliggender, der optager verden i dag, ved at nedskære antallet af medlemmer i dens udvalg og ved at målrette deres aktiviteter for således at forbedre organets resolutioner og dets troværdighed som helhed; opfordrer til indførelse af mekanismer i Generalforsamlingen, hvormed civilsamfundet inddrages systematisk; |
| --- | --- |

32.

fastholder nødvendigheden af at revitalisere Generalforsamlingen ved at forbedre udformningen og reducere omfanget af dens dagsorden for hurtigt og effektivt at kunne behandle de væsentligste anliggender, der optager verden i dag, ved at nedskære antallet af medlemmer i dens udvalg og ved at målrette deres aktiviteter for således at forbedre organets resolutioner og dets troværdighed som helhed; opfordrer til indførelse af mekanismer i Generalforsamlingen, hvormed civilsamfundet inddrages systematisk;

| 33. | kræver en opgradering af Det Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC), en drastisk nedskæring i antallet af medlemmer og styrkelse af dets beslutningstagende beføjelser for at omdanne dette organ til en pendant til Sikkerhedsrådet i anliggender vedrørende økonomi, finanser, udvikling, bioteknologi, kommunikationssystemer, etiske spørgsmål samt trusler mod klimaet og biotoper; kræver indførelse af en tæt og permanent konsultationsmekanisme mellem et reformeret ECOSOC og Bretton Woods-institutionerne samt Verdenshandelsorganisationen (WTO) for således at sikre ECOSOC mulighed for effektivt at evaluere fremskridt i FN's udviklingsdagsorden og fungere som et forum på højt niveau for udviklingssamarbejde; kræver en bedre koordinering mellem de forskellige FN-organer under ECOSOC; støtter det foreslåede toårige forum på højt niveau for udviklingssamarbejde og oprettelse af et forretningsudvalg for ECOSOC; |
| --- | --- |

33.

kræver en opgradering af Det Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC), en drastisk nedskæring i antallet af medlemmer og styrkelse af dets beslutningstagende beføjelser for at omdanne dette organ til en pendant til Sikkerhedsrådet i anliggender vedrørende økonomi, finanser, udvikling, bioteknologi, kommunikationssystemer, etiske spørgsmål samt trusler mod klimaet og biotoper; kræver indførelse af en tæt og permanent konsultationsmekanisme mellem et reformeret ECOSOC og Bretton Woods-institutionerne samt Verdenshandelsorganisationen (WTO) for således at sikre ECOSOC mulighed for effektivt at evaluere fremskridt i FN's udviklingsdagsorden og fungere som et forum på højt niveau for udviklingssamarbejde; kræver en bedre koordinering mellem de forskellige FN-organer under ECOSOC; støtter det foreslåede toårige forum på højt niveau for udviklingssamarbejde og oprettelse af et forretningsudvalg for ECOSOC;

| 34. | finder dog, at reformforslaget fra RSG på det socio-økonomiske område i det store og hele ligger langt under de faktiske behov for et organ, som samler de vigtigste udviklede lande og udviklingslande for at behandle den kritiske indbyrdes sammenhæng mellem handel, finanser, miljø og økonomisk og social udvikling; støtter fuldt ud som et første skridt RHP's forslag om at omdanne G20-Gruppen, som EU er institutionelt medlem af, og som Den Internationale Valutafond og Verdensbanken er ex officio-medlemmer af, til en førende gruppe med regelmæssig deltagelse af WTO, FN's generalsekretær, formanden for ECOSOC og Højkommissæren for Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

34.

finder dog, at reformforslaget fra RSG på det socio-økonomiske område i det store og hele ligger langt under de faktiske behov for et organ, som samler de vigtigste udviklede lande og udviklingslande for at behandle den kritiske indbyrdes sammenhæng mellem handel, finanser, miljø og økonomisk og social udvikling; støtter fuldt ud som et første skridt RHP's forslag om at omdanne G20-Gruppen, som EU er institutionelt medlem af, og som Den Internationale Valutafond og Verdensbanken er ex officio-medlemmer af, til en førende gruppe med regelmæssig deltagelse af WTO, FN's generalsekretær, formanden for ECOSOC og Højkommissæren for Menneskerettigheder;

| 35. | foreslår, at det eksisterende, men henslumrende og forældede Formynderskabsråd omdannes til et råd for stater i opløsning, der på FN's vegne kunne være ansvarlig for koordinering af internationalt samarbejde, når det gælder stater i opløsning, og i bredere forstand for konfliktforebyggelse i sådanne stater; foreslår, at dette råd for stater i opløsning får mandat af Sikkerhedsrådet til på midlertidigt basis at forvalte befolkning og territorier, når de officielle statsstrukturer er brudt sammen eller vil ophøre med at eksistere; |
| --- | --- |

35.

foreslår, at det eksisterende, men henslumrende og forældede Formynderskabsråd omdannes til et råd for stater i opløsning, der på FN's vegne kunne være ansvarlig for koordinering af internationalt samarbejde, når det gælder stater i opløsning, og i bredere forstand for konfliktforebyggelse i sådanne stater; foreslår, at dette råd for stater i opløsning får mandat af Sikkerhedsrådet til på midlertidigt basis at forvalte befolkning og territorier, når de officielle statsstrukturer er brudt sammen eller vil ophøre med at eksistere;

| 36. | kræver styrkelse af den internationale miljøforvaltning gennem opgradering af FN's Miljøprogram (UNEP) til et specialiseret FN-agentur for miljøet, der har tilstrækkelige økonomiske, materielle og menneskelige ressourcer, universelt medlemskab, beføjelser til at sikre overholdelse af juridisk bindende multilaterale miljøaftaler indgået af regeringer, internationale økonomiske institutioner og multinationale foretagender, som fungerer som referenceorgan for videnskabelig, teknisk og juridisk ekspertise på miljøområdet; kræver en samordnet ny indsats for at sikre miljømæssig bæredygtighed og herunder behandling af klimaændringer samt spørgsmål vedrørende ørkendannelse, biologisk mangfoldighed og miljøflygtninge; opfordrer til, at der sker en afklaring af jurisdiktionsforholdet, herunder tvistbilæggelse, mellem WTO og de multilaterale miljøaftaler indgået i FN-regi; |
| --- | --- |

36.

kræver styrkelse af den internationale miljøforvaltning gennem opgradering af FN's Miljøprogram (UNEP) til et specialiseret FN-agentur for miljøet, der har tilstrækkelige økonomiske, materielle og menneskelige ressourcer, universelt medlemskab, beføjelser til at sikre overholdelse af juridisk bindende multilaterale miljøaftaler indgået af regeringer, internationale økonomiske institutioner og multinationale foretagender, som fungerer som referenceorgan for videnskabelig, teknisk og juridisk ekspertise på miljøområdet; kræver en samordnet ny indsats for at sikre miljømæssig bæredygtighed og herunder behandling af klimaændringer samt spørgsmål vedrørende ørkendannelse, biologisk mangfoldighed og miljøflygtninge; opfordrer til, at der sker en afklaring af jurisdiktionsforholdet, herunder tvistbilæggelse, mellem WTO og de multilaterale miljøaftaler indgået i FN-regi;

| 37. | henleder opmærksomheden på, at UNEP og FN's Udviklingsprogram (UNDP) i november 2004 undertegnede et såkaldt aftalepapir, som tillader UNEP at yde lande, der anmoder herom, bistand med opbygning af kapacitet til overholdelse af miljøforpligtelser som en af de centrale søjler i en bæredygtig udvikling; støtter dette tiltag og er helt enig i nødvendigheden af at sikre begge programmer tilstrækkelige ressourcer til at samarbejde effektivt; |
| --- | --- |

37.

henleder opmærksomheden på, at UNEP og FN's Udviklingsprogram (UNDP) i november 2004 undertegnede et såkaldt aftalepapir, som tillader UNEP at yde lande, der anmoder herom, bistand med opbygning af kapacitet til overholdelse af miljøforpligtelser som en af de centrale søjler i en bæredygtig udvikling; støtter dette tiltag og er helt enig i nødvendigheden af at sikre begge programmer tilstrækkelige ressourcer til at samarbejde effektivt;

| 38. | understreger, at FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) er en af de centrale organisationer i FN-systemet med globalt ansvar for uddannelse, videnskab (herunder vand) og kultur (herunder kommunikation og medier); opfordrer medlemslandene til at forsyne UNESCO med flere budgetmidler, således at organisationen kan varetage sit vigtige mandat; opfordrer FN's generalsekretær til systematisk at trække på UNESCO-bidrag navnlig med hensyn til fattigdomsbekæmpelse og uddannelsespolitik samt med hensyn til beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

38.

understreger, at FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) er en af de centrale organisationer i FN-systemet med globalt ansvar for uddannelse, videnskab (herunder vand) og kultur (herunder kommunikation og medier); opfordrer medlemslandene til at forsyne UNESCO med flere budgetmidler, således at organisationen kan varetage sit vigtige mandat; opfordrer FN's generalsekretær til systematisk at trække på UNESCO-bidrag navnlig med hensyn til fattigdomsbekæmpelse og uddannelsespolitik samt med hensyn til beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed;

| 39. | kræver, at der oprettes en Parlamentarisk Forsamling for De Forenede Nationer (UNPA) inden for FN-systemet, hvilket kunne øge organisationens demokratiske profil og dens interne demokratiske proces og gøre det muligt for civilsamfundet at blive direkte tilknyttet beslutningsprocessen; mener, at den Parlamentariske Forsamling skal have reel ret til information, deltagelse og kontrol og skal kunne vedtage henstillinger til FN's Generalforsamling; |
| --- | --- |

39.

kræver, at der oprettes en Parlamentarisk Forsamling for De Forenede Nationer (UNPA) inden for FN-systemet, hvilket kunne øge organisationens demokratiske profil og dens interne demokratiske proces og gøre det muligt for civilsamfundet at blive direkte tilknyttet beslutningsprocessen; mener, at den Parlamentariske Forsamling skal have reel ret til information, deltagelse og kontrol og skal kunne vedtage henstillinger til FN's Generalforsamling;

| 40. | foreslår som et første skridt, at der afholdes et parlamentarisk møde, inden stats- og regeringscheferne mødes i september 2005, som kunne supplere den 2. verdenskonference af parlamentsformænd den 7.-9. september 2005 i New York; er indstillet på at sende en delegation til disse parlamentariske begivenheder; støtter uforbeholdent oprettelsen af en Demokratifond, der skal fremme, oprette og styrke demokratiet på verdensplan, således som der opfordres til i generalsekretærens rapport; |
| --- | --- |

40.

foreslår som et første skridt, at der afholdes et parlamentarisk møde, inden stats- og regeringscheferne mødes i september 2005, som kunne supplere den 2. verdenskonference af parlamentsformænd den 7.-9. september 2005 i New York; er indstillet på at sende en delegation til disse parlamentariske begivenheder; støtter uforbeholdent oprettelsen af en Demokratifond, der skal fremme, oprette og styrke demokratiet på verdensplan, således som der opfordres til i generalsekretærens rapport;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte og styrke FN's caucus for demokrati, der fremmer demokratiet blandt FN-medlemslandene og medvirker til at skabe demokratiske strukturer inden for FN-systemet ved at fungere som en rollemodel for demokratier, der er under opbygning, samtidig med at det hindrer ikke-demokratiske autoritære stater i at skaffe sig formandskabet i vigtige FN-organer og dermed bringe FN's troværdighed i fare; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte og styrke FN's caucus for demokrati, der fremmer demokratiet blandt FN-medlemslandene og medvirker til at skabe demokratiske strukturer inden for FN-systemet ved at fungere som en rollemodel for demokratier, der er under opbygning, samtidig med at det hindrer ikke-demokratiske autoritære stater i at skaffe sig formandskabet i vigtige FN-organer og dermed bringe FN's troværdighed i fare;

| 42. | glæder sig over generalsekretærens initiativ om tilrettelæggelse af en »traktatbegivenhed med indbydelse til universel deltagelse i Focus 2005: reaktioner på de globale udfordringer«; opfordrer medlemsstaterne til at støtte dette initiativ ved at undertegne, ratificere eller tiltræde de i Focus 2005 omhandlede traktater, som de ikke allerede deltager i; opfordrer også Rådet og Kommissionen til i deres forbindelser med tredjelande at fremme dette initiativ og bistå disse lande i deres bestræbelser med henblik på at undertegne, ratificere eller tiltræde disse traktater inden september 2005; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over generalsekretærens initiativ om tilrettelæggelse af en »traktatbegivenhed med indbydelse til universel deltagelse i Focus 2005: reaktioner på de globale udfordringer«; opfordrer medlemsstaterne til at støtte dette initiativ ved at undertegne, ratificere eller tiltræde de i Focus 2005 omhandlede traktater, som de ikke allerede deltager i; opfordrer også Rådet og Kommissionen til i deres forbindelser med tredjelande at fremme dette initiativ og bistå disse lande i deres bestræbelser med henblik på at undertegne, ratificere eller tiltræde disse traktater inden september 2005;

| 43. | minder om det succesrige samarbejde mellem De Forenede Nationer og Den Europæiske Union under redningsoperationer og hjælpearbejde udført efter tsunami-katastrofen; glæder sig over generalsekretærens anbefaling, hvori De Forenede Nationer opfordres til at bygge på regionale organisationers succes og nærmere bestemt ved at udvikle stærke standarder til sikring af politisk stabilitet og beskyttelse af minoritetsgruppers, oprindelige folks og internt fordrevne personers rettigheder; glæder sig over anbefalingen om at give øget støtte til Afrika og Den Afrikanske Union; opfordrer til øget partnerskab mellem De Forenede Nationer og Den Europæiske Union ud fra den betragtning, at sidstnævnte er bedst egnet til sammen med andre lande eller regionale enheder at koordinere den faktiske gennemførelse af globale politiske tiltag, herunder Den Internationale Straffedomstol, Kyoto-protokollen eller det internationale forbud mod landminer; |
| --- | --- |

43.

minder om det succesrige samarbejde mellem De Forenede Nationer og Den Europæiske Union under redningsoperationer og hjælpearbejde udført efter tsunami-katastrofen; glæder sig over generalsekretærens anbefaling, hvori De Forenede Nationer opfordres til at bygge på regionale organisationers succes og nærmere bestemt ved at udvikle stærke standarder til sikring af politisk stabilitet og beskyttelse af minoritetsgruppers, oprindelige folks og internt fordrevne personers rettigheder; glæder sig over anbefalingen om at give øget støtte til Afrika og Den Afrikanske Union; opfordrer til øget partnerskab mellem De Forenede Nationer og Den Europæiske Union ud fra den betragtning, at sidstnævnte er bedst egnet til sammen med andre lande eller regionale enheder at koordinere den faktiske gennemførelse af globale politiske tiltag, herunder Den Internationale Straffedomstol, Kyoto-protokollen eller det internationale forbud mod landminer;

| 44. | gentager den opfattelse, at det på baggrund af EU-forfatningen er af afgørende betydning at strømline EU's diplomatiske repræsentation i FN for at forbedre forbindelserne mellem de to parter samt af hensyn til EU's indflydelse i international sammenhæng; tilskynder derfor Rådet og Kommissionen til aktivt at tilstræbe sammenlægning af deres respektive forbindelseskontorer og delegationer i en fælles ekstern EU-delegation i hvert af følgende FN-hovedkvarterer: New York, Genève, Wien og Nairobi; |
| --- | --- |

44.

gentager den opfattelse, at det på baggrund af EU-forfatningen er af afgørende betydning at strømline EU's diplomatiske repræsentation i FN for at forbedre forbindelserne mellem de to parter samt af hensyn til EU's indflydelse i international sammenhæng; tilskynder derfor Rådet og Kommissionen til aktivt at tilstræbe sammenlægning af deres respektive forbindelseskontorer og delegationer i en fælles ekstern EU-delegation i hvert af følgende FN-hovedkvarterer: New York, Genève, Wien og Nairobi;

| 45. | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til ufortøvet at give deres støtte til reformforslagene i RSG efter RHP, at gøre enhver indsats for at gennemføre disse reformer på det pågældende områder og at stille de dertil nødvendige midler til rådighed i samarbejde med EU-institutionerne; |
| --- | --- |

45.

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til ufortøvet at give deres støtte til reformforslagene i RSG efter RHP, at gøre enhver indsats for at gennemføre disse reformer på det pågældende områder og at stille de dertil nødvendige midler til rådighed i samarbejde med EU-institutionerne;

| 46. | opfordrer sit præsidium at give en ekspertgruppe til opgave at udfærdige en indledende perspektivplan med detaljeret beskrivelse af, hvordan den generelle reform af FN-systemet vil fungere både på baggrund af FN-pagten og EU-institutionernes syn herpå; |
| --- | --- |

46.

opfordrer sit præsidium at give en ekspertgruppe til opgave at udfærdige en indledende perspektivplan med detaljeret beskrivelse af, hvordan den generelle reform af FN-systemet vil fungere både på baggrund af FN-pagten og EU-institutionernes syn herpå;

| 47. | vedtager at indlede en række informationskampagner til orientering af den brede offentlighed i og uden for Europa om de historiske følgevirkninger af FN-reformen og dens konsekvenser for det europæiske institutionelle system; |
| --- | --- |

47.

vedtager at indlede en række informationskampagner til orientering af den brede offentlighed i og uden for Europa om de historiske følgevirkninger af FN-reformen og dens konsekvenser for det europæiske institutionelle system;

*

- *

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til, Rådet og Kommissionen, FN's generalsekretær, regeringerne og parlamenterne i EU's medlemslande, formanden for FN's Sikkerhedsråd, formanden for FN's Generalforsamling, formanden for FN's ECOSOC, medlemmerne af Højniveaupanelet for FN-reformen samt USA's Kongres og Den Interparlamentariske Union og Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til, Rådet og Kommissionen, FN's generalsekretær, regeringerne og parlamenterne i EU's medlemslande, formanden for FN's Sikkerhedsråd, formanden for FN's Generalforsamling, formanden for FN's ECOSOC, medlemmerne af Højniveaupanelet for FN-reformen samt USA's Kongres og Den Interparlamentariske Union og Europarådets Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 79.

P6_TA(2005)0238

Transatlantiske forbindelser

Europa-Parlamentets beslutning om at sikre et vellykket resultat af det kommende topmøde mellem EU og USA i Washington DC den 20. juni 2005

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den transatlantiske erklæring om forbindelserne mellem EU og USA fra 1990 og den nye transatlantiske dagsorden fra 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til den transatlantiske erklæring om forbindelserne mellem EU og USA fra 1990 og den nye transatlantiske dagsorden fra 1995,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. december 2004 og navnlig til punkterne vedrørende om en international orden, der bygger på effektiv multilateralisme og samarbejde med partnere, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. december 2004 og navnlig til punkterne vedrørende om en international orden, der bygger på effektiv multilateralisme og samarbejde med partnere,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om status for det transatlantiske samarbejde forud for topmødet mellem EU og USA i Dublin den 25.-26. juni 2004 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om status for det transatlantiske samarbejde forud for topmødet mellem EU og USA i Dublin den 25.-26. juni 2004 (1),

| — | der henviser til resultaterne af topmødet mellem EU og USA i Dublin den 25.-26. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af topmødet mellem EU og USA i Dublin den 25.-26. juni 2004,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. januar 2005 om de transatlantiske forbindelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2005 om de transatlantiske forbindelser (2),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 17. maj 2001 om den transatlantiske dialog (3), af 13. december 2001 om samarbejde mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater i kampen mod terrorisme (4), af 15. maj 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet om styrkelse af de transatlantiske forbindelser: Fokus på strategi og resultater (5) og af 19. juni 2003 om nye transatlantiske forbindelser i det tredje årtusinde (6) og til sin henstilling af 10. marts 2004 til Rådet om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 17. maj 2001 om den transatlantiske dialog (3), af 13. december 2001 om samarbejde mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater i kampen mod terrorisme (4), af 15. maj 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet om styrkelse af de transatlantiske forbindelser: Fokus på strategi og resultater (5) og af 19. juni 2003 om nye transatlantiske forbindelser i det tredje årtusinde (6) og til sin henstilling af 10. marts 2004 til Rådet om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (7),

| — | der henviser til forslag til den amerikanske Kongres' resolution 77 af 9. februar 2005 om transatlantiske forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til den amerikanske Kongres' resolution 77 af 9. februar 2005 om transatlantiske forbindelser,

| — | der henviser til erklæringerne fra mødet mellem stats- og regeringscheferne fra Den Europæiske Union og De Forenede Staters præsident den 22. februar 2005 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra mødet mellem stats- og regeringscheferne fra Den Europæiske Union og De Forenede Staters præsident den 22. februar 2005 i Bruxelles,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2005: »A stronger EU-US Partnership and a more open market for the 21st century« (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2005: »A stronger EU-US Partnership and a more open market for the 21st century« (KOM(2005)0196),

| — | der henviser til høringen i Udvalget om International Handel den 26. maj 2005 om de transatlantiske økonomiske forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen i Udvalget om International Handel den 26. maj 2005 om de transatlantiske økonomiske forbindelser,

| — | der henviser til, at OECD i maj 2005 med udgangspunkt i USA og EU har udarbejdet et dokument om fordelene ved at liberalisere produktmarkederne og nedbringe barrierer for international handel og investeringer, (»Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets - The Case of the European Union and the United States«, offentliggjort i marts 2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til, at OECD i maj 2005 med udgangspunkt i USA og EU har udarbejdet et dokument om fordelene ved at liberalisere produktmarkederne og nedbringe barrierer for international handel og investeringer, (»Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets - The Case of the European Union and the United States«, offentliggjort i marts 2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retssamfundet, bæredygtig økonomi og bæredygtig udvikling har vist sig at være fælles værdier, der udgør et solidt grundlag for både det transatlantiske partnerskab og europæisk integration, hvilket inden for de seneste 60 år alt sammen har ført til stabilitet, fred og velstand i vore samfund, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retssamfundet, bæredygtig økonomi og bæredygtig udvikling har vist sig at være fælles værdier, der udgør et solidt grundlag for både det transatlantiske partnerskab og europæisk integration, hvilket inden for de seneste 60 år alt sammen har ført til stabilitet, fred og velstand i vore samfund,

| B. | der henviser til, at det transatlantiske partnerskab er særdeles betydningsfuldt, som det fastslås i den europæiske sikkerhedsstrategi, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det transatlantiske partnerskab er særdeles betydningsfuldt, som det fastslås i den europæiske sikkerhedsstrategi,

| C. | der henviser til, at nye trusler og konflikter i den nye internationale sammenhæng dog udfordrer disse værdier og resultater, og det i en sådan grad, at kun et samarbejde mellem de transatlantiske partnere på grundlag af en fast institutionaliseret struktur kan vække forhåbning om vellykkede resultater, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nye trusler og konflikter i den nye internationale sammenhæng dog udfordrer disse værdier og resultater, og det i en sådan grad, at kun et samarbejde mellem de transatlantiske partnere på grundlag af en fast institutionaliseret struktur kan vække forhåbning om vellykkede resultater,

| D. | der henviser til, at den nye transatlantiske dagsorden har ført til en betydelig uddybning af integrationen og samhørigheden i den transatlantiske økonomi, men at den også har vist sig at være utilstrækkelig til at løse spørgsmål på højt politisk plan som f.eks. beslutninger om magtanvendelse og spørgsmål om verdensordenen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nye transatlantiske dagsorden har ført til en betydelig uddybning af integrationen og samhørigheden i den transatlantiske økonomi, men at den også har vist sig at være utilstrækkelig til at løse spørgsmål på højt politisk plan som f.eks. beslutninger om magtanvendelse og spørgsmål om verdensordenen,

| E. | der henviser til, at der derfor er et akut behov for at revidere den nye transatlantiske dagsorden fra december 1995 for at tage højde for de nuværende forhold og for at forstærke de transatlantiske forbindelser yderligere, da man klart må gå ud fra, at de enkelte partnere har større fordel af at samarbejde end af at arbejde i forskellig eller sågar modsat retning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der derfor er et akut behov for at revidere den nye transatlantiske dagsorden fra december 1995 for at tage højde for de nuværende forhold og for at forstærke de transatlantiske forbindelser yderligere, da man klart må gå ud fra, at de enkelte partnere har større fordel af at samarbejde end af at arbejde i forskellig eller sågar modsat retning,

| F. | der henviser til, at internationale traktater er de grundlæggende elementer, som en effektiv multilateral ramme skal baseres på, og at der på flere områder er betydelige forskelle mellem EU og USA med hensyn til diagnose, analyse og fremgangsmåde i forbindelse med f.eks. Den Internationale Straffedomstol, Kyoto-protokollen om klimaændringer, principper for beskyttelse af oplysninger og støtte til udvikling af store civile fly, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at internationale traktater er de grundlæggende elementer, som en effektiv multilateral ramme skal baseres på, og at der på flere områder er betydelige forskelle mellem EU og USA med hensyn til diagnose, analyse og fremgangsmåde i forbindelse med f.eks. Den Internationale Straffedomstol, Kyoto-protokollen om klimaændringer, principper for beskyttelse af oplysninger og støtte til udvikling af store civile fly,

| G. | der henviser til, at situationen i Guantánamo Bay skaber spændinger i de transatlantiske forbindelser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at situationen i Guantánamo Bay skaber spændinger i de transatlantiske forbindelser,

| H. | der henviser til, at kampen mod terrorisme kun vil kunne lykkes, hvis de gennemførte aktioner udføres på grundlag af et styrket transatlantisk samarbejde, hvor der også i fuldt omfang er taget højde for terrorismens årsager og for en seriøs forpligtelse til at respektere og fremme menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder, princippet om databeskyttelse og alle de øvrige værdier, som partnerskabet bygger på; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kampen mod terrorisme kun vil kunne lykkes, hvis de gennemførte aktioner udføres på grundlag af et styrket transatlantisk samarbejde, hvor der også i fuldt omfang er taget højde for terrorismens årsager og for en seriøs forpligtelse til at respektere og fremme menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder, princippet om databeskyttelse og alle de øvrige værdier, som partnerskabet bygger på;

| I. | der henviser til, at denne beslutning er en første reaktion på Kommissionens for nyligt udarbejdede meddelelse om forbindelserne mellem EU og USA, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at denne beslutning er en første reaktion på Kommissionens for nyligt udarbejdede meddelelse om forbindelserne mellem EU og USA,

| 1. | glæder sig over det forbedrede klima, hvad angår de transatlantiske forbindelser, som klart kommer til udtryk gennem den måde, hvorpå regeringsledere og lovgivere på begge sider af Atlanten på det seneste har håndteret både globale og bilaterale spørgsmål; mener, at denne positive indgangsvinkel indebærer, at der er reelle muligheder for, at EU og USA i de kommende år vil kunne arbejde tæt sammen om en lang række politiske udfordringer af fælles interesse; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det forbedrede klima, hvad angår de transatlantiske forbindelser, som klart kommer til udtryk gennem den måde, hvorpå regeringsledere og lovgivere på begge sider af Atlanten på det seneste har håndteret både globale og bilaterale spørgsmål; mener, at denne positive indgangsvinkel indebærer, at der er reelle muligheder for, at EU og USA i de kommende år vil kunne arbejde tæt sammen om en lang række politiske udfordringer af fælles interesse;

| 2. | understreger, at de transatlantiske forbindelser på det transatlantiske topmøde den 20. juni 2005 i Washington må relanceres gennem en opdatering af den nye transatlantiske dagsorden og ved at erstatte den med en transatlantisk partnerskabsaftale med virkning fra 2007; |
| --- | --- |

2.

understreger, at de transatlantiske forbindelser på det transatlantiske topmøde den 20. juni 2005 i Washington må relanceres gennem en opdatering af den nye transatlantiske dagsorden og ved at erstatte den med en transatlantisk partnerskabsaftale med virkning fra 2007;

| 3. | mener, at denne transatlantiske partnerskabsaftale bør udvide den eksisterende dagsorden både på det politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige område under den forudsætning, at partnerskabet fortsat hovedsagelig skal bestå i et politisk samarbejde; mener med hensyn til de økonomiske forbindelser, som ifølge en nyligt udarbejdet OECD-undersøgelse vil kunne forhøje BNP pr. indbygger i Europa med 2-3%, at de stadig eksisterende hindringer for transatlantisk handel og investering skal identificeres, og at der bør udvikles en køreplan, som viser, hvordan det transatlantiske marked kan styrkes inden for en klar tidsramme og med prioriterede indsatsområder, som skal ledsages af indførelsen af en regelmæssig sektorspecifik dialog til støtte for denne proces; |
| --- | --- |

3.

mener, at denne transatlantiske partnerskabsaftale bør udvide den eksisterende dagsorden både på det politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige område under den forudsætning, at partnerskabet fortsat hovedsagelig skal bestå i et politisk samarbejde; mener med hensyn til de økonomiske forbindelser, som ifølge en nyligt udarbejdet OECD-undersøgelse vil kunne forhøje BNP pr. indbygger i Europa med 2-3%, at de stadig eksisterende hindringer for transatlantisk handel og investering skal identificeres, og at der bør udvikles en køreplan, som viser, hvordan det transatlantiske marked kan styrkes inden for en klar tidsramme og med prioriterede indsatsområder, som skal ledsages af indførelsen af en regelmæssig sektorspecifik dialog til støtte for denne proces;

| 4. | noterer sig, at det nye genforsikringsdirektiv vil skabe et fælles marked med hensyn til reguleringer og tilsyn; opfordrer USA til at sætte en stopper for diskrimineringen mod europæiske selskaber, idet der stilles krav om dyr sikkerhedsstillelse, hvilket fordrejer konkurrencen til fordel for de amerikanske selskaber; |
| --- | --- |

4.

noterer sig, at det nye genforsikringsdirektiv vil skabe et fælles marked med hensyn til reguleringer og tilsyn; opfordrer USA til at sætte en stopper for diskrimineringen mod europæiske selskaber, idet der stilles krav om dyr sikkerhedsstillelse, hvilket fordrejer konkurrencen til fordel for de amerikanske selskaber;

| 5. | mener, at en bredere ramme af denne karakter vil gøre det muligt for EU og USA at samordne deres indsats mere effektivt med det formål at tilskynde andre parter til at begynde at sikre de grundlæggende principper for demokrati, menneskerettigheder og retsstaten på globalt plan; |
| --- | --- |

5.

mener, at en bredere ramme af denne karakter vil gøre det muligt for EU og USA at samordne deres indsats mere effektivt med det formål at tilskynde andre parter til at begynde at sikre de grundlæggende principper for demokrati, menneskerettigheder og retsstaten på globalt plan;

| 6. | glæder sig i den forbindelse over Kommissionens ovennævnte meddelelse af 18. maj 2005, som udgør et vigtigt første skridt hen imod en transatlantisk partnerskabsaftale, men kritiserer det manglende mod, der kommer til udtryk heri; erkender, at topmødet mellem EU og USA bør være et levende forum for drøftelsen af vigtige prioriteter af både global og bilateral karakter, samtidig med at forbindelserne tilføres strategisk kraft; |
| --- | --- |

6.

glæder sig i den forbindelse over Kommissionens ovennævnte meddelelse af 18. maj 2005, som udgør et vigtigt første skridt hen imod en transatlantisk partnerskabsaftale, men kritiserer det manglende mod, der kommer til udtryk heri; erkender, at topmødet mellem EU og USA bør være et levende forum for drøftelsen af vigtige prioriteter af både global og bilateral karakter, samtidig med at forbindelserne tilføres strategisk kraft;

| 7. | opfordrer på denne baggrund USA til at påtage sig sin del af ansvaret for den økonomiske stabilitet i en verden med stigende indbyrdes afhængighed og giver udtryk for sin bekymring over de potentielt farlige konsekvenser, som det voksende amerikanske budgetunderskud vil kunne få for verdensøkonomien og stabiliteten på de internationale valutamarkeder; |
| --- | --- |

7.

opfordrer på denne baggrund USA til at påtage sig sin del af ansvaret for den økonomiske stabilitet i en verden med stigende indbyrdes afhængighed og giver udtryk for sin bekymring over de potentielt farlige konsekvenser, som det voksende amerikanske budgetunderskud vil kunne få for verdensøkonomien og stabiliteten på de internationale valutamarkeder;

| 8. | gentager sin modstand mod den foreslåede ophævelse af våbenembargoen mod Kina, medmindre og indtil menneskerettighedssituationen i landet forbedres betydeligt; mener, at det ville være nyttigt på det årlige topmøde mellem EU og USA den 20. juni 2005 at nedsætte en gruppe på højt plan med henblik på at udvikle en fælles strategi for EU-USA på eksportområdet, der indbefatter teknologioverførsel; |
| --- | --- |

8.

gentager sin modstand mod den foreslåede ophævelse af våbenembargoen mod Kina, medmindre og indtil menneskerettighedssituationen i landet forbedres betydeligt; mener, at det ville være nyttigt på det årlige topmøde mellem EU og USA den 20. juni 2005 at nedsætte en gruppe på højt plan med henblik på at udvikle en fælles strategi for EU-USA på eksportområdet, der indbefatter teknologioverførsel;

| 9. | bemærker, at visumpolitikken nu alene henhører under Fællesskabets kompetence, og opfordrer derfor Kommissionen til omgående at indlede forhandlinger med den amerikanske regering med henblik på at få visumfritagelsesprogrammet til at gælde for alle europæiske borgere og fjerne den nuværende forskelsbehandling navnlig af borgere fra de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at visumpolitikken nu alene henhører under Fællesskabets kompetence, og opfordrer derfor Kommissionen til omgående at indlede forhandlinger med den amerikanske regering med henblik på at få visumfritagelsesprogrammet til at gælde for alle europæiske borgere og fjerne den nuværende forskelsbehandling navnlig af borgere fra de nye medlemsstater;

| 10. | anbefaler, at der i den foreslåede transatlantiske partnerskabsaftale indføres transatlantiske »fællesaktioner« for regionalt og globalt samarbejde, og at udfordringerne tages op ved hjælp af fælles aktioner, især med hensyn til:






  a) | fremme af demokratiet, menneskerettighederne og retsstaten samt støtte til effektiv multilateralisme |
| --- | --- | --- |

10.

anbefaler, at der i den foreslåede transatlantiske partnerskabsaftale indføres transatlantiske »fællesaktioner« for regionalt og globalt samarbejde, og at udfordringerne tages op ved hjælp af fælles aktioner, især med hensyn til:

a)

fremme af demokratiet, menneskerettighederne og retsstaten samt støtte til effektiv multilateralisme

| b) | udvikling af fredsprocessen i Mellemøsten i overensstemmelse med de ønsker, som regeringerne og befolkningerne i regionen har, og på grundlag af Kvartettens køreplan for fred |
| --- | --- |

b)

udvikling af fredsprocessen i Mellemøsten i overensstemmelse med de ønsker, som regeringerne og befolkningerne i regionen har, og på grundlag af Kvartettens køreplan for fred

| c) | tilstræbelse af sikkerhed på verdensplan gennem samarbejde om følgende emner:






  i) | bekæmpelse af international terrorisme |
| --- | --- | --- |

c)

tilstræbelse af sikkerhed på verdensplan gennem samarbejde om følgende emner:

i)

bekæmpelse af international terrorisme

| ii) | formulering af en fælles strategi hen imod en multilateral tilgang for at hindre spredning af masseødelæggelsesvåben og anvendelse af kernekraft, |
| --- | --- |

ii)

formulering af en fælles strategi hen imod en multilateral tilgang for at hindre spredning af masseødelæggelsesvåben og anvendelse af kernekraft,

| iii) | fremme og udvikling af en fælles tilgang, for så vidt angår forbindelserne med andre vigtige geopolitiske aktører som f.eks. Kina, Indien, Japan, de latinamerikanske lande og Rusland |
| --- | --- |

iii)

fremme og udvikling af en fælles tilgang, for så vidt angår forbindelserne med andre vigtige geopolitiske aktører som f.eks. Kina, Indien, Japan, de latinamerikanske lande og Rusland

| iv) | genoptagelse af våbenkontrol baseret på forhandlinger og nedrustning på multilateralt plan inden for FN-systemet og på bilateralt plan |
| --- | --- |

iv)

genoptagelse af våbenkontrol baseret på forhandlinger og nedrustning på multilateralt plan inden for FN-systemet og på bilateralt plan

| v) | hurtig reaktion på pludselige og uventede politiske ændringer, som man i den seneste tid har oplevet det i Ukraine, Libanon og Kirgisistan |
| --- | --- |

v)

hurtig reaktion på pludselige og uventede politiske ændringer, som man i den seneste tid har oplevet det i Ukraine, Libanon og Kirgisistan

| vi) | et aktivt tilsagn om at reformere FN og især Sikkerhedsrådet og dets sammensætning på grundlag af fuld respekt for Sikkerhedsrådets myndighed til at tillade magtanvendelse med henblik på at løse internationale konflikter og for at gøre det mere effektivt og ansvarligt samt øge dets kapacitet til at gennemføre sine beslutninger |
| --- | --- |

vi)

et aktivt tilsagn om at reformere FN og især Sikkerhedsrådet og dets sammensætning på grundlag af fuld respekt for Sikkerhedsrådets myndighed til at tillade magtanvendelse med henblik på at løse internationale konflikter og for at gøre det mere effektivt og ansvarligt samt øge dets kapacitet til at gennemføre sine beslutninger

| d) | udvidelse af det transatlantiske økonomiske samarbejde inden for rammerne af den omtalte transatlantiske partnerskabsaftale, suppleret af en transatlantisk luftfartsaftale og en effektiv dialog om regulering af finansmarkedet; |
| --- | --- |

d)

udvidelse af det transatlantiske økonomiske samarbejde inden for rammerne af den omtalte transatlantiske partnerskabsaftale, suppleret af en transatlantisk luftfartsaftale og en effektiv dialog om regulering af finansmarkedet;

| 11. | gør opmærksom på, at indgåelsen af WTO's multilaterale Doha-udviklingsdagsorden er en reel prioritet for bæredygtig global vækst, som EU og USA i fællesskab fuldt ud bør arbejde hen imod; mener, at bilaterale økonomiske initiativer mellem EU og USA vil supplere denne proces, navnlig på forvaltningsområdet; |
| --- | --- |

11.

gør opmærksom på, at indgåelsen af WTO's multilaterale Doha-udviklingsdagsorden er en reel prioritet for bæredygtig global vækst, som EU og USA i fællesskab fuldt ud bør arbejde hen imod; mener, at bilaterale økonomiske initiativer mellem EU og USA vil supplere denne proces, navnlig på forvaltningsområdet;

| 12. | forventer, at topmødet mellem EU og USA vil resultere i væsentlige fremskridt - baseret på millenniumudviklingsmålenes fælles grundlag - hen imod en fælles og effektiv reaktion på og en klar økonomisk forpligtelse over for de nye globale udfordringer, der overskrider de nationale grænser, navnlig bekæmpelse af fattigdom, smitsomme sygdomme og ødelæggelse af miljøet, især ved at fremme dialoger om klimabeskyttelse og transportemissioner; |
| --- | --- |

12.

forventer, at topmødet mellem EU og USA vil resultere i væsentlige fremskridt - baseret på millenniumudviklingsmålenes fælles grundlag - hen imod en fælles og effektiv reaktion på og en klar økonomisk forpligtelse over for de nye globale udfordringer, der overskrider de nationale grænser, navnlig bekæmpelse af fattigdom, smitsomme sygdomme og ødelæggelse af miljøet, især ved at fremme dialoger om klimabeskyttelse og transportemissioner;

| 13. | mener, at det er lige så vigtigt, at begge parter udviser samarbejdsånd med hensyn til at drøfte politiske spørgsmål, som der hersker stor uenighed om, f.eks. Guantánamobasen, eller hvor der er store meningsforskelle med hensyn til bestemte internationale instrumenter; understreger i den forbindelse, at det er vigtigt, at den fulde forståelse af de værdier, der står på spil, som f.eks. nøje overholdelse af menneskerettighedsbestemmelser og ønsket om en effektiv multilateral tilgang, kommer til at danne grundlag for de fælles drøftelser, da disse værdier på særlig måde har kendetegnet vores demokratiske tilgang i forhold til resten af verden, lige siden vi i fællesskab oprettede FN-systemet; |
| --- | --- |

13.

mener, at det er lige så vigtigt, at begge parter udviser samarbejdsånd med hensyn til at drøfte politiske spørgsmål, som der hersker stor uenighed om, f.eks. Guantánamobasen, eller hvor der er store meningsforskelle med hensyn til bestemte internationale instrumenter; understreger i den forbindelse, at det er vigtigt, at den fulde forståelse af de værdier, der står på spil, som f.eks. nøje overholdelse af menneskerettighedsbestemmelser og ønsket om en effektiv multilateral tilgang, kommer til at danne grundlag for de fælles drøftelser, da disse værdier på særlig måde har kendetegnet vores demokratiske tilgang i forhold til resten af verden, lige siden vi i fællesskab oprettede FN-systemet;

| 14. | gentager det synspunkt, at NATO bør udvikle sit potentiale som forum for politiske drøftelser som led i et reelt partnerskab baseret på parternes ligeberettigelse, hvor der skal sikres en nøje balance mellem instrumenterne til forebyggelse, krisestyring og militær kapacitet; anbefaler i den forbindelse et tættere samarbejde på sikkerhedsområdet mellem NATO og EU; mener, at et styrket partnerskab mellem EU og USA vil supplere snarere end undergrave disse forbindelser; |
| --- | --- |

14.

gentager det synspunkt, at NATO bør udvikle sit potentiale som forum for politiske drøftelser som led i et reelt partnerskab baseret på parternes ligeberettigelse, hvor der skal sikres en nøje balance mellem instrumenterne til forebyggelse, krisestyring og militær kapacitet; anbefaler i den forbindelse et tættere samarbejde på sikkerhedsområdet mellem NATO og EU; mener, at et styrket partnerskab mellem EU og USA vil supplere snarere end undergrave disse forbindelser;

| 15. | opfordrer til, at man på topmødet går i gang med at styrke den parlamentariske dimension i det transatlantiske partnerskab ved at omdanne den transatlantiske dialog mellem de lovgivende organer til en transatlantisk forsamling, der kan afholde topmøder for de lovgivende organer forud for topmøderne mellem EU og USA og skabe synergier mellem den transatlantiske dialog og den nye transatlantiske dagsorden, bl.a. ved at gennemføre nye samfinansierede programmer for udveksling af medarbejdere i lovgivningsorganerne og ved at oprette et mindre sekretariat for den transatlantiske dialog; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at man på topmødet går i gang med at styrke den parlamentariske dimension i det transatlantiske partnerskab ved at omdanne den transatlantiske dialog mellem de lovgivende organer til en transatlantisk forsamling, der kan afholde topmøder for de lovgivende organer forud for topmøderne mellem EU og USA og skabe synergier mellem den transatlantiske dialog og den nye transatlantiske dagsorden, bl.a. ved at gennemføre nye samfinansierede programmer for udveksling af medarbejdere i lovgivningsorganerne og ved at oprette et mindre sekretariat for den transatlantiske dialog;

| 16. | mener, at også de øvrige dialoger inden for rammerne af den nye transatlantiske dagsorden og deres rolle bør tages op til nyvurdering; er især af den opfattelse, at den transatlantiske erhvervsdialog skal ændres for at skabe grundlag for et fuldt repræsentativt »business input« om disse spørgsmål med henblik på en styrkelse af det økonomiske partnerskab; |
| --- | --- |

16.

mener, at også de øvrige dialoger inden for rammerne af den nye transatlantiske dagsorden og deres rolle bør tages op til nyvurdering; er især af den opfattelse, at den transatlantiske erhvervsdialog skal ændres for at skabe grundlag for et fuldt repræsentativt »business input« om disse spørgsmål med henblik på en styrkelse af det økonomiske partnerskab;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt De Forenede Staters præsident og Kongres. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt De Forenede Staters præsident og Kongres.

---

(1)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1043.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0007.

(3)  EFT C 34 E af 7.2.2002, s. 359.

(4)  EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 288.

(5)  EUT C 180 E af 31.7.2003, s. 392.

(6)  EUT C 69 E af 19.3.2004, s. 124.

(7)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 640.

P6_TA(2005)0239

Situationen i Usbekistan

Europa-Parlamentets beslutning om Usbekistan

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen (1) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side, som trådte i kraft den 1. juli 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen (1) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side, som trådte i kraft den 1. juli 1999,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen med hensyn til menneskerettighederne og demokratiet i Usbekistan og landene i Centralasien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen med hensyn til menneskerettighederne og demokratiet i Usbekistan og landene i Centralasien,

| — | der henviser til konklusionerne fra det sjette møde i Samarbejdsrådet EU-Usbekistan, der blev afholdt den 1. februar 2005 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det sjette møde i Samarbejdsrådet EU-Usbekistan, der blev afholdt den 1. februar 2005 i Bruxelles,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 23. - 24. maj 2005 vedrørende de seneste begivenheder i Usbekistan og navnlig i og omkring den østlige by Andisjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 23. - 24. maj 2005 vedrørende de seneste begivenheder i Usbekistan og navnlig i og omkring den østlige by Andisjan,

| — | der henviser til erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Louise Arbour, som opfordrede til en uafhængig international undersøgelse af årsagerne til og omstændighederne omkring hændelserne i byen Andisjan i det østlige Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Louise Arbour, som opfordrede til en uafhængig international undersøgelse af årsagerne til og omstændighederne omkring hændelserne i byen Andisjan i det østlige Usbekistan,

| — | der henviser til erklæringen af 20. maj 2005 fra OSCE's formand om situationen i Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 20. maj 2005 fra OSCE's formand om situationen i Usbekistan,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at adskillige hundrede mennesker ifølge øjenvidner blev dræbt den 13. maj 2005 i den østlige usbekiske by Andisjan, da regeringstropper åbnede ild mod en protestmarch mod fængslingen af 23 lokale forretningsfolk, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at adskillige hundrede mennesker ifølge øjenvidner blev dræbt den 13. maj 2005 i den østlige usbekiske by Andisjan, da regeringstropper åbnede ild mod en protestmarch mod fængslingen af 23 lokale forretningsfolk,

| B. | der henviser til, at den usbekiske præsident Islam Karimov gav islamistiske grupper skylden for volden og benægtede, at sikkerhedsstyrkerne havde åbnet ild mod ubevæbnede civilister, og opgav antallet af dræbte til kun 169, hvoraf hovedparten havde været »islamiske ekstremistiske terrorister«, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den usbekiske præsident Islam Karimov gav islamistiske grupper skylden for volden og benægtede, at sikkerhedsstyrkerne havde åbnet ild mod ubevæbnede civilister, og opgav antallet af dræbte til kun 169, hvoraf hovedparten havde været »islamiske ekstremistiske terrorister«,

| C. | der henviser til, at mere end 500 mennesker samtidig flygtede fra Usbekistan og fandt tilflugt i Barash-lejren i Kirgisistan på bredden af floden ved grænsen mellem Usbekistan og Kirgisistan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mere end 500 mennesker samtidig flygtede fra Usbekistan og fandt tilflugt i Barash-lejren i Kirgisistan på bredden af floden ved grænsen mellem Usbekistan og Kirgisistan,

| D. | der henviser til, at mange mennesker blev anholdt under og efter begivenhederne i Andisjan og stadig holdes varetægtsfængslet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mange mennesker blev anholdt under og efter begivenhederne i Andisjan og stadig holdes varetægtsfængslet,

| E. | der henviser til, at indbyggerne i Andisjan stadig frygter repressalier fra regeringens side for at omtale begivenhederne, og at byen fortsat stort set er lukket for journalister og sagkyndige, som skal undersøge krænkelser af menneskerettighederne, mens regeringen har udsendt anvisninger til de usbekiske medier om, hvordan de skal dække begivenheder i forbindelse med volden, og blokeret adgangen til et stigende antal udenlandske mediers websteder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at indbyggerne i Andisjan stadig frygter repressalier fra regeringens side for at omtale begivenhederne, og at byen fortsat stort set er lukket for journalister og sagkyndige, som skal undersøge krænkelser af menneskerettighederne, mens regeringen har udsendt anvisninger til de usbekiske medier om, hvordan de skal dække begivenheder i forbindelse med volden, og blokeret adgangen til et stigende antal udenlandske mediers websteder,

| F. | der er stærkt bekymret over, at sårede personer forsvinder fra hospitaler, og at menneskerettighedsaktivister, som har anmeldt og efterforsket den vilkårlige anvendelse af vold mod civile, udsættes for vilkårlige anholdelser, fængslinger og fysiske overgreb, |
| --- | --- |

F.

der er stærkt bekymret over, at sårede personer forsvinder fra hospitaler, og at menneskerettighedsaktivister, som har anmeldt og efterforsket den vilkårlige anvendelse af vold mod civile, udsættes for vilkårlige anholdelser, fængslinger og fysiske overgreb,

| G. | der bemærker, at De Forenede Nationer med opbakning af Rådet for Den Europæiske Union, OSCE og NATO har opfordret til gennemførelse af en uafhængig undersøgelse af årsagerne til og omstændighederne omkring begivenhederne i Andisjan; der tilføjer, at en sådan undersøgelse er bydende nødvendig for at skabe klarhed over begivenhederne og træffe de rigtige forholdsregler i forbindelse hermed af hensyn til stabiliteten i området; der påpeger Den Russiske Føderations og Kinas regeringers pinlige støtte til aktionen, |
| --- | --- |

G.

der bemærker, at De Forenede Nationer med opbakning af Rådet for Den Europæiske Union, OSCE og NATO har opfordret til gennemførelse af en uafhængig undersøgelse af årsagerne til og omstændighederne omkring begivenhederne i Andisjan; der tilføjer, at en sådan undersøgelse er bydende nødvendig for at skabe klarhed over begivenhederne og træffe de rigtige forholdsregler i forbindelse hermed af hensyn til stabiliteten i området; der påpeger Den Russiske Føderations og Kinas regeringers pinlige støtte til aktionen,

| H. | der understreger, at de usbekiske myndigheder hidtil har nægtet at reagere på denne opfordring til en international, uafhængig undersøgelse og endog har afvist enhver kontakt med repræsentanter for det internationale samfund til drøftelse af sådan undersøgelse, |
| --- | --- |

H.

der understreger, at de usbekiske myndigheder hidtil har nægtet at reagere på denne opfordring til en international, uafhængig undersøgelse og endog har afvist enhver kontakt med repræsentanter for det internationale samfund til drøftelse af sådan undersøgelse,

| I. | der henviser til, at den usbekiske regering længe har gjort sig skyldig i tortur, mishandling og alvorlige menneskeretskrænkelser over for fængslede samt hårdhændet behandling af menneskeretsaktivister og politiske modstandere, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den usbekiske regering længe har gjort sig skyldig i tortur, mishandling og alvorlige menneskeretskrænkelser over for fængslede samt hårdhændet behandling af menneskeretsaktivister og politiske modstandere,

| J. | der anerkender den rolle, Usbekistan spiller i kampen mod international terrorisme, men understreger den absolutte nødvendighed af, at denne kamp føres med legale midler, der ikke undertrykker hele samfundet og tilsidesætter menneskerettighederne, |
| --- | --- |

J.

der anerkender den rolle, Usbekistan spiller i kampen mod international terrorisme, men understreger den absolutte nødvendighed af, at denne kamp føres med legale midler, der ikke undertrykker hele samfundet og tilsidesætter menneskerettighederne,

| K. | der henviser til, at de usbekiske myndigheder ofte hævder, at modstandere af regeringens kurs er religiøse ekstremister fra Ferghana-dalen, der ønsker at styrte regeringen og oprette en islamisk stat i hele Centralasien, til trods for at det usbekiske samfund overvejende er af verdslig karakter, og at den begrænsede religiøse ekstremisme snarere bunder i social uretfærdighed, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de usbekiske myndigheder ofte hævder, at modstandere af regeringens kurs er religiøse ekstremister fra Ferghana-dalen, der ønsker at styrte regeringen og oprette en islamisk stat i hele Centralasien, til trods for at det usbekiske samfund overvejende er af verdslig karakter, og at den begrænsede religiøse ekstremisme snarere bunder i social uretfærdighed,

| L. | der betoner, at ledere af en række menneskerettighedsgrupper i Usbekistan har berettet, at massakren i Andisjan blev fulgt op af omfattende repressive forholdsregler mod menneskerettighedsforkæmpere, medlemmer af oppositionspartierne og andre politisk aktive usbekiske borgere, der har været genstand for anholdelse og fysiske overgreb fra det usbekiske styres side, |
| --- | --- |

L.

der betoner, at ledere af en række menneskerettighedsgrupper i Usbekistan har berettet, at massakren i Andisjan blev fulgt op af omfattende repressive forholdsregler mod menneskerettighedsforkæmpere, medlemmer af oppositionspartierne og andre politisk aktive usbekiske borgere, der har været genstand for anholdelse og fysiske overgreb fra det usbekiske styres side,

| M. | der henviser til, at den usbekiske præsident, Karimov, har været landets leder siden uafhængigheden i 1989, at hans styre ikke har gjort nogen større indsats for at indføre de nødvendige politiske, sociale og økonomiske reformer, og at han har gjort Usbekistan til et af de mest enevældige regimer i Centralasien, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den usbekiske præsident, Karimov, har været landets leder siden uafhængigheden i 1989, at hans styre ikke har gjort nogen større indsats for at indføre de nødvendige politiske, sociale og økonomiske reformer, og at han har gjort Usbekistan til et af de mest enevældige regimer i Centralasien,

| N. | der understreger, at civilsamfundet i Centralasien, herunder Usbekistan, i voksende grad kræver et mere åbent samfund, hvor individuelle friheder og menneskerettigheder fuldt ud respekteres, samt demokratiske ændringer, |
| --- | --- |

N.

der understreger, at civilsamfundet i Centralasien, herunder Usbekistan, i voksende grad kræver et mere åbent samfund, hvor individuelle friheder og menneskerettigheder fuldt ud respekteres, samt demokratiske ændringer,

| O. | der henviser til, at et EU-samarbejde kun kan realiseres, hvis det er baseret på en ægte politik til fremme af menneskerettigheder fra de understøttede parters side, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at et EU-samarbejde kun kan realiseres, hvis det er baseret på en ægte politik til fremme af menneskerettigheder fra de understøttede parters side,

| 1. | fordømmer kraftigt den urimelige, brutale og vilkårlige magtanvendelse fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side og opfordrer indtrængende de usbekiske myndigheder til at retsforfølge de ansvarlige for massakren i Andisjan; |
| --- | --- |

1.

fordømmer kraftigt den urimelige, brutale og vilkårlige magtanvendelse fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side og opfordrer indtrængende de usbekiske myndigheder til at retsforfølge de ansvarlige for massakren i Andisjan;

| 2. | beklager dybt tabet af hundreder af menneskeliv og udtrykker stor medfølelse med de mennesker, som har lidt som følge af den vold, Usbekistans sikkerhedsstyrker har anvendt; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt tabet af hundreder af menneskeliv og udtrykker stor medfølelse med de mennesker, som har lidt som følge af den vold, Usbekistans sikkerhedsstyrker har anvendt;

| 3. | anmoder indtrængende de usbekiske myndigheder om omgående at svare på de internationale opfordringer til gennemførelse af en uafhængig, international undersøgelse af begivenhederne og at træffe de nødvendige forholdsregler for at gøre en sådan undersøgelse mulig; |
| --- | --- |

3.

anmoder indtrængende de usbekiske myndigheder om omgående at svare på de internationale opfordringer til gennemførelse af en uafhængig, international undersøgelse af begivenhederne og at træffe de nødvendige forholdsregler for at gøre en sådan undersøgelse mulig;

| 4. | understreger, at den usbekiske regering ved fortsat at nægte en international undersøgelse ikke opfylder selv de mest grundlæggende forpligtelser i henhold til bestemmelsen om menneskerettigheder og demokrati i partnerskabs- og samarbejdsaftalen; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den usbekiske regering ved fortsat at nægte en international undersøgelse ikke opfylder selv de mest grundlæggende forpligtelser i henhold til bestemmelsen om menneskerettigheder og demokrati i partnerskabs- og samarbejdsaftalen;

| 5. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at formidle EU's bistands- og samarbejdsprogrammer i forhold til Usbekistan gennem uafhængige ngo'er, styrke Tacis-demokratiprogrammerne samt indstille den direkte bistand til regeringsinstitutionerne, indtil der er foretaget en reel international og uafhængig undersøgelse med fuld støtte fra de usbekiske myndigheder, og indtil de omfattende menneskerettighedskrænkelser er bragt til ophør; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at formidle EU's bistands- og samarbejdsprogrammer i forhold til Usbekistan gennem uafhængige ngo'er, styrke Tacis-demokratiprogrammerne samt indstille den direkte bistand til regeringsinstitutionerne, indtil der er foretaget en reel international og uafhængig undersøgelse med fuld støtte fra de usbekiske myndigheder, og indtil de omfattende menneskerettighedskrænkelser er bragt til ophør;

| 6. | er stærkt bekymret over den skæbne, der er overgået de mennesker, som har søgt tilflugt ved grænsen til Kirgisistan, og tilskynder kraftigt Usbekistan og Kirgisistan til at sikre, at de internationale konventioner om tvangsfordrevne og flygtninge overholdes fuldt ud; opfordrer Rådet og Kommissionen til at yde humanitær hjælp i tæt samarbejde med FN's organisationer og andre internationale organisationer og opfordrer de usbekiske myndigheder til straks at give denne hjælp adgang til området; |
| --- | --- |

6.

er stærkt bekymret over den skæbne, der er overgået de mennesker, som har søgt tilflugt ved grænsen til Kirgisistan, og tilskynder kraftigt Usbekistan og Kirgisistan til at sikre, at de internationale konventioner om tvangsfordrevne og flygtninge overholdes fuldt ud; opfordrer Rådet og Kommissionen til at yde humanitær hjælp i tæt samarbejde med FN's organisationer og andre internationale organisationer og opfordrer de usbekiske myndigheder til straks at give denne hjælp adgang til området;

| 7. | henstiller kraftigt til de usbekiske myndigheder omgående at standse forfølgelsen af og overgrebene mod oppositionspolitikere, menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige journalister og andre usbekiske borgere; kræver, at de, der blev anholdt under og efter begivenhederne i Andisjan, løslades øjeblikkeligt; |
| --- | --- |

7.

henstiller kraftigt til de usbekiske myndigheder omgående at standse forfølgelsen af og overgrebene mod oppositionspolitikere, menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige journalister og andre usbekiske borgere; kræver, at de, der blev anholdt under og efter begivenhederne i Andisjan, løslades øjeblikkeligt;

| 8. | er af den opfattelse, at kampen mod terrorisme skal føres under overholdelse af de internationale konventioner og OSCE's forpligtelser, og at den på ingen måde må anvendes som begrundelse for at slå ned på politiske modstandere, krænke menneskerettighederne og begrænse de borgerlige frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at kampen mod terrorisme skal føres under overholdelse af de internationale konventioner og OSCE's forpligtelser, og at den på ingen måde må anvendes som begrundelse for at slå ned på politiske modstandere, krænke menneskerettighederne og begrænse de borgerlige frihedsrettigheder;

| 9. | opfordrer den amerikanske regering til at suspendere sine forhandlinger med den usbekiske regering om en formel, langsigtet aftale, som ville indebære, at USA kunne opretholde sin militærbase i Usbekistan, og at den usbekiske regering ville opnå betydelige økonomiske fordele, og til at overveje andre alternativer i området; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den amerikanske regering til at suspendere sine forhandlinger med den usbekiske regering om en formel, langsigtet aftale, som ville indebære, at USA kunne opretholde sin militærbase i Usbekistan, og at den usbekiske regering ville opnå betydelige økonomiske fordele, og til at overveje andre alternativer i området;

| 10. | understreger betydningen af at tage fat på de dybereliggende årsager til ustabiliteten i området og opfordrer de usbekiske myndigheder til at gennemføre interne reformer, som er afgørende for den økonomiske udvikling og opnåelse af demokrati og stabilitet i landet; opfordrer Rådet og Kommissionen til effektivt at støtte sådanne reformer i tæt samarbejde med andre relevante internationale aktører; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af at tage fat på de dybereliggende årsager til ustabiliteten i området og opfordrer de usbekiske myndigheder til at gennemføre interne reformer, som er afgørende for den økonomiske udvikling og opnåelse af demokrati og stabilitet i landet; opfordrer Rådet og Kommissionen til effektivt at støtte sådanne reformer i tæt samarbejde med andre relevante internationale aktører;

| 11. | anmoder Usbekistans regering om at tage konkrete skridt i retning af at afskaffe dødsstraffen, styrke domstolenes uafhængighed, bringe den nationale lovgivning i overensstemmelse med internationale krav og normer, afskaffe censur, ophøre med at lægge pres på uafhængige journalister og massemedier og skabe de rette betingelser for en reel udøvelse af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

11.

anmoder Usbekistans regering om at tage konkrete skridt i retning af at afskaffe dødsstraffen, styrke domstolenes uafhængighed, bringe den nationale lovgivning i overensstemmelse med internationale krav og normer, afskaffe censur, ophøre med at lægge pres på uafhængige journalister og massemedier og skabe de rette betingelser for en reel udøvelse af ytringsfriheden;

| 12. | opfordrer Usbekistans regering til at revidere og forenkle proceduren for registrering af ngo'er, herunder udenlandske repræsentationer, og vedtage ændringer, som mindsker statsorganernes og justitsministeriets kontrol med ngo'ernes virksomhed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Usbekistans regering til at revidere og forenkle proceduren for registrering af ngo'er, herunder udenlandske repræsentationer, og vedtage ændringer, som mindsker statsorganernes og justitsministeriets kontrol med ngo'ernes virksomhed;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Forenede Nationers og OSCE's generalsekretærer samt præsidenterne, regeringerne og parlamenterne i Usbekistan, Kirgisistan, Rusland, USA og Kina. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Forenede Nationers og OSCE's generalsekretærer samt præsidenterne, regeringerne og parlamenterne i Usbekistan, Kirgisistan, Rusland, USA og Kina.

---

(1)  EFT L 229 af 31.8.1999, s. 3.

P6_TA(2005)0240

Beskæftigelsens og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst

Europa-Parlamentets beslutning om beskæftigelsen og produktivitetens indvirkning på økonomisk vækst (2004/2188(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2004)0690), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2004)0690),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0109/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0109/2005),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne er ansvarlige for beskæftigelsespolitikken, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne er ansvarlige for beskæftigelsespolitikken,

| B. | der henviser til, at tryghed i ansættelsen, lønniveauer, arbejdsvilkår, uddannelse og kapital pr. ansat alle er variabler, som er direkte forbundet med de ansattes produktivitetsniveau, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tryghed i ansættelsen, lønniveauer, arbejdsvilkår, uddannelse og kapital pr. ansat alle er variabler, som er direkte forbundet med de ansattes produktivitetsniveau,

| C. | der henviser til, at sort arbejde har en negativ indvirkning på de sociale beskyttelsessystemer, beskæftigelsespolitikken og den sociale samhørighed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sort arbejde har en negativ indvirkning på de sociale beskyttelsessystemer, beskæftigelsespolitikken og den sociale samhørighed,

| D. | der henviser til, at den nuværende økonomiske situation med øget konkurrence og intensiveret omstrukturering medfører tab af arbejdspladser og et ændret beskæftigelsesmønster i visse regioner og sektorer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nuværende økonomiske situation med øget konkurrence og intensiveret omstrukturering medfører tab af arbejdspladser og et ændret beskæftigelsesmønster i visse regioner og sektorer,

| E. | der henviser til, at det for at minimere de mulige negative indvirkninger af disse ændringer er vigtigt for alle involverede at identificere problemer i forbindelse med beskæftigelse og produktivitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det for at minimere de mulige negative indvirkninger af disse ændringer er vigtigt for alle involverede at identificere problemer i forbindelse med beskæftigelse og produktivitet,

| F. | der henviser til, at der i mange sektorer er opstået en mangel på faglært arbejdskraft, og der henviser til, at den oprindelige erhvervsaktive del af befolkningen i visse medlemsstater er faldende på grund af demografiske tendenser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i mange sektorer er opstået en mangel på faglært arbejdskraft, og der henviser til, at den oprindelige erhvervsaktive del af befolkningen i visse medlemsstater er faldende på grund af demografiske tendenser,

| G. | der henviser til, at den økonomiske vækst i Europa udgør omkring 2 %, hvilket ikke er tilstrækkeligt til at reducere arbejdsløsheden og fremme fuld beskæftigelse, og hvilket tydeligt viser, at det er nødvendigt at finde makroøkonomiske løsninger for at løse problemet med den manglende efterspørgsel, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den økonomiske vækst i Europa udgør omkring 2 %, hvilket ikke er tilstrækkeligt til at reducere arbejdsløsheden og fremme fuld beskæftigelse, og hvilket tydeligt viser, at det er nødvendigt at finde makroøkonomiske løsninger for at løse problemet med den manglende efterspørgsel,

| H. | der henviser til, at begge arbejdsmarkedets parter nøje bør inddrages i bestræbelserne på at undersøge forbindelsen mellem arbejdspladsernes kvalitet og produktiviteten, og der henviser til, at dette samarbejde vil bane vejen for fremgang i medlemsstaternes økonomier, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at begge arbejdsmarkedets parter nøje bør inddrages i bestræbelserne på at undersøge forbindelsen mellem arbejdspladsernes kvalitet og produktiviteten, og der henviser til, at dette samarbejde vil bane vejen for fremgang i medlemsstaternes økonomier,

| I. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder tegner sig for det største antal arbejdsgivere og er hovedkraften bag økonomisk vækst, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder tegner sig for det største antal arbejdsgivere og er hovedkraften bag økonomisk vækst,

| J. | der henviser til, at væksten i internet- og e-handelen betyder, at virksomheder inden for EU, herunder SMV'er, opererer på et stadigt mere globalt marked, og at deres behov for at være konkurrencedygtige bør tages i betragtning i denne bredere sammenhæng, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at væksten i internet- og e-handelen betyder, at virksomheder inden for EU, herunder SMV'er, opererer på et stadigt mere globalt marked, og at deres behov for at være konkurrencedygtige bør tages i betragtning i denne bredere sammenhæng,

| K. | der henviser til, at økonomisk vækst på bekostning af vækst i beskæftigelsen er uønsket, og at alle former for vækst i beskæftigelsen derfor skal fremmes; der bemærker, at det fremgår af Kommissionens ovennævnte arbejdsdokument, at fleksible arbejdstidsordninger (herunder midlertidige kontrakter og deltidskontrakter) har bidraget til en stigning i beskæftigelsesgraden og erhvervsfrekvensen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at økonomisk vækst på bekostning af vækst i beskæftigelsen er uønsket, og at alle former for vækst i beskæftigelsen derfor skal fremmes; der bemærker, at det fremgår af Kommissionens ovennævnte arbejdsdokument, at fleksible arbejdstidsordninger (herunder midlertidige kontrakter og deltidskontrakter) har bidraget til en stigning i beskæftigelsesgraden og erhvervsfrekvensen,

| 1. | beklager, at Rådet mener, at stabilitets- og vækstpagten ikke længere er nødvendig for at skabe bedre vilkår for økonomisk vækst og for jobskabelsesmulighederne; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Rådet mener, at stabilitets- og vækstpagten ikke længere er nødvendig for at skabe bedre vilkår for økonomisk vækst og for jobskabelsesmulighederne;

| 2. | understreger betydningen af offentlige investeringer på EU-plan og nationalt plan for fremme af den sociale og økonomiske samhørighed som et middel til at øge efterspørgslen og fremme væksten i økonomien og beskæftigelsen; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af offentlige investeringer på EU-plan og nationalt plan for fremme af den sociale og økonomiske samhørighed som et middel til at øge efterspørgslen og fremme væksten i økonomien og beskæftigelsen;

| 3. | mener, at EU kan blive et område med økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt, hvis der føres andre økonomiske, monetære og sociale politikker; bekræfter gyldigheden af de strategiske mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, for fuld beskæftigelse, herunder flere og bedre job, økonomisk vækst, social samhørighed (især bekæmpelse af fattigdom, indkomstskævheder og arbejdsløshed) og miljøbeskyttelse som instrumenter til at opnå en bæredygtig udvikling i EU, og mener, at disse strategiske mål bør være EU's højeste prioritet i de næste fem år; |
| --- | --- |

3.

mener, at EU kan blive et område med økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt, hvis der føres andre økonomiske, monetære og sociale politikker; bekræfter gyldigheden af de strategiske mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, for fuld beskæftigelse, herunder flere og bedre job, økonomisk vækst, social samhørighed (især bekæmpelse af fattigdom, indkomstskævheder og arbejdsløshed) og miljøbeskyttelse som instrumenter til at opnå en bæredygtig udvikling i EU, og mener, at disse strategiske mål bør være EU's højeste prioritet i de næste fem år;

| 4. | mener, at Den Økonomiske og Monetære Union og stabilitets- og vækstpagten vil være til gavn for det indre marked og fremme et ikke-inflationært makroøkonomisk klima med lav rente og dermed styrke betingelserne for økonomisk vækst og beskæftigelsesmulighederne samt skabe et holdbart grundlag for social samhørighed; |
| --- | --- |

4.

mener, at Den Økonomiske og Monetære Union og stabilitets- og vækstpagten vil være til gavn for det indre marked og fremme et ikke-inflationært makroøkonomisk klima med lav rente og dermed styrke betingelserne for økonomisk vækst og beskæftigelsesmulighederne samt skabe et holdbart grundlag for social samhørighed;

| 5. | mener, at en succesfuld og holdbar Økonomisk og Monetær Union, et velfungerende indre marked og høj beskæftigelse ikke udelukkende skal sikres ved hjælp af strukturreformer af medlemsstaternes sociale beskyttelsessystemer, eftersom strukturreformer skal have omfattende rækkevidde i modsætning til begrænsede eller lejlighedsvise foranstaltninger, så der bliver en sammenhængende tilgang til det komplekse spørgsmål om incitamenter i forbindelse med jobskabelse; |
| --- | --- |

5.

mener, at en succesfuld og holdbar Økonomisk og Monetær Union, et velfungerende indre marked og høj beskæftigelse ikke udelukkende skal sikres ved hjælp af strukturreformer af medlemsstaternes sociale beskyttelsessystemer, eftersom strukturreformer skal have omfattende rækkevidde i modsætning til begrænsede eller lejlighedsvise foranstaltninger, så der bliver en sammenhængende tilgang til det komplekse spørgsmål om incitamenter i forbindelse med jobskabelse;

| 6. | støtter konklusionen i Kommissionens ovennævnte arbejdsdokument om, at reformforsøg, der sigter på at stimulere beskæftigelsen, bl.a. bør være rettet imod reformer af skatte- og overførselsindkomstsystemerne, så arbejde betaler sig, aktive arbejdsmarkedspolitikker, der forbedrer beskæftigelsesegnetheden, moderniseringer af arbejdets tilrettelæggelse med mere fleksible ansættelseskontrakter, indsatsen for at fremme arbejdskraftens geografiske og faglige mobilitet samt indsatsen for at gøre fælles overenskomstforhandlingssystemer mere beskæftigelsesvenlige; |
| --- | --- |

6.

støtter konklusionen i Kommissionens ovennævnte arbejdsdokument om, at reformforsøg, der sigter på at stimulere beskæftigelsen, bl.a. bør være rettet imod reformer af skatte- og overførselsindkomstsystemerne, så arbejde betaler sig, aktive arbejdsmarkedspolitikker, der forbedrer beskæftigelsesegnetheden, moderniseringer af arbejdets tilrettelæggelse med mere fleksible ansættelseskontrakter, indsatsen for at fremme arbejdskraftens geografiske og faglige mobilitet samt indsatsen for at gøre fælles overenskomstforhandlingssystemer mere beskæftigelsesvenlige;

| 7. | mener, at reformen af de sociale beskyttelsessystemer samt skatte-, økonomi-, beskæftigelses- og finanspolitikkerne bør gribes an på en konsekvent måde, idet der tages behørig højde for det europæiske mål om høj beskæftigelse og social beskyttelse; |
| --- | --- |

7.

mener, at reformen af de sociale beskyttelsessystemer samt skatte-, økonomi-, beskæftigelses- og finanspolitikkerne bør gribes an på en konsekvent måde, idet der tages behørig højde for det europæiske mål om høj beskæftigelse og social beskyttelse;

| 8. | mener, at der i denne forbindelse samt for at fremme økonomiske og beskæftigelsesmæssige strategier i Den Europæiske Union, hvor der tages højde for målsætningerne om social beskyttelse, i højere grad bør fokuseres på at fremme markedseffektivitet, teknologisk innovation, efteruddannelses- og uddannelsessystemerne, konkurrenceevnen og produktiviteten som forudsætninger for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

8.

mener, at der i denne forbindelse samt for at fremme økonomiske og beskæftigelsesmæssige strategier i Den Europæiske Union, hvor der tages højde for målsætningerne om social beskyttelse, i højere grad bør fokuseres på at fremme markedseffektivitet, teknologisk innovation, efteruddannelses- og uddannelsessystemerne, konkurrenceevnen og produktiviteten som forudsætninger for vækst og beskæftigelse;

| 9. | mener, at innovation og iværksætterånd er meget vigtige for at skabe vækst, beskæftigelse og produktivitet, og at Kommissionen bør fremme samspillet mellem virksomheder, skoler, universiteter og forskere i og uden for Den Europæiske Union med henblik på at stimulere og katalysere iværksætterånden og innovationen; |
| --- | --- |

9.

mener, at innovation og iværksætterånd er meget vigtige for at skabe vækst, beskæftigelse og produktivitet, og at Kommissionen bør fremme samspillet mellem virksomheder, skoler, universiteter og forskere i og uden for Den Europæiske Union med henblik på at stimulere og katalysere iværksætterånden og innovationen;

| 10. | mener, at den ovenfor anførte helhedsstrategi vil maksimere bestræbelserne på at fremme beskæftigelsen og integreringen i samfundet og bekæmpe arbejdsløsheden, og at øget jobskabelse, arbejdstagerbeskyttelse og -sikkerhed i den forbindelse vil gå hånd i hånd med nødvendigheden af at få arbejdsmarkederne til at fungere bedre, hvilket igen bidrager til en velfungerende Økonomisk og Monetær Union; |
| --- | --- |

10.

mener, at den ovenfor anførte helhedsstrategi vil maksimere bestræbelserne på at fremme beskæftigelsen og integreringen i samfundet og bekæmpe arbejdsløsheden, og at øget jobskabelse, arbejdstagerbeskyttelse og -sikkerhed i den forbindelse vil gå hånd i hånd med nødvendigheden af at få arbejdsmarkederne til at fungere bedre, hvilket igen bidrager til en velfungerende Økonomisk og Monetær Union;

| 11. | bemærker at der for at forbedre det indre marked, skabe et gunstigt erhvervsklima for SMV'er og mindske de administrative og beskatningsmæssige omkostninger i højere grad skal fokuseres på at forenkle fællesskabslovgivningen og den nationale lovgivning og gennemføre bedre konsekvensanalyser; mener, at ordninger og fremgangsmåder til finansiering af de små og mellemstore virksomheder, såsom risikovillig kapital, bør stimuleres; |
| --- | --- |

11.

bemærker at der for at forbedre det indre marked, skabe et gunstigt erhvervsklima for SMV'er og mindske de administrative og beskatningsmæssige omkostninger i højere grad skal fokuseres på at forenkle fællesskabslovgivningen og den nationale lovgivning og gennemføre bedre konsekvensanalyser; mener, at ordninger og fremgangsmåder til finansiering af de små og mellemstore virksomheder, såsom risikovillig kapital, bør stimuleres;

| 12. | anerkender den vigtige rolle, som Den Europæiske Investeringsbank spiller med hensyn til at skabe beskæftigelse gennem investeringsmuligheder i Europa; opfordrer indtrængende Den Europæiske Investeringsbank til at øge sine aktiviteter på dette område ved at fremme interventionen inden for områderne teknologisk innovation samt efteruddannelses- og uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

12.

anerkender den vigtige rolle, som Den Europæiske Investeringsbank spiller med hensyn til at skabe beskæftigelse gennem investeringsmuligheder i Europa; opfordrer indtrængende Den Europæiske Investeringsbank til at øge sine aktiviteter på dette område ved at fremme interventionen inden for områderne teknologisk innovation samt efteruddannelses- og uddannelsessystemer;

| 13. | bemærker, at et styrket indre marked kombineret med arbejdsmarkedsreform og integrerede kapitalmarkeder vil give rige muligheder for at skabe omfattende vækst i det europæiske BNP; mener derfor, at en uddybning af det indre marked, særlig inden for tjenesteydelser, er vigtig; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at et styrket indre marked kombineret med arbejdsmarkedsreform og integrerede kapitalmarkeder vil give rige muligheder for at skabe omfattende vækst i det europæiske BNP; mener derfor, at en uddybning af det indre marked, særlig inden for tjenesteydelser, er vigtig;

| 14. | anerkender betydningen af offentlige ydelser og leveringen af disse for at fremme den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i EU samt for at skabe økonomisk vækst og øget beskæftigelse; |
| --- | --- |

14.

anerkender betydningen af offentlige ydelser og leveringen af disse for at fremme den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i EU samt for at skabe økonomisk vækst og øget beskæftigelse;

| 15. | mener, at større mobilitet for arbejdskraften, både geografisk og beskæftigelsesmæssigt, vil mindske forskellene mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet og give et væsentligt højere beskæftigelsesniveau, samt at der stadig er betydelige muligheder for yderligere forbedringer på dette område; |
| --- | --- |

15.

mener, at større mobilitet for arbejdskraften, både geografisk og beskæftigelsesmæssigt, vil mindske forskellene mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet og give et væsentligt højere beskæftigelsesniveau, samt at der stadig er betydelige muligheder for yderligere forbedringer på dette område;

| 16. | understreger behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre ældres erhvervsaktivitet og imødegå førtidspensionering; mener, at de ældre arbejdstageres bidrag ikke må forspildes, idet disse med deres erfaring og viden kan være med til at fremme produktiviteten i den europæiske økonomi; mener, at ældre mennesker, med deres erfaring og evner, bør betragtes som en ressource, der skal bruges, frem for et problem, der skal tages op; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre ældres erhvervsaktivitet og imødegå førtidspensionering; mener, at de ældre arbejdstageres bidrag ikke må forspildes, idet disse med deres erfaring og viden kan være med til at fremme produktiviteten i den europæiske økonomi; mener, at ældre mennesker, med deres erfaring og evner, bør betragtes som en ressource, der skal bruges, frem for et problem, der skal tages op;

| 17. | anerkender vigtigheden af arbejdstagernes frie bevægelighed i hele Unionen og opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemgå overgangsperioden for de nye medlemsstater i forhold til arbejdstagernes frie bevægelighed med henblik på at fjerne alle hindringer for arbejdskraftens mobilitet; |
| --- | --- |

17.

anerkender vigtigheden af arbejdstagernes frie bevægelighed i hele Unionen og opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemgå overgangsperioden for de nye medlemsstater i forhold til arbejdstagernes frie bevægelighed med henblik på at fjerne alle hindringer for arbejdskraftens mobilitet;

| 18. | anerkender den rolle, arbejdsmarkedets parter spiller i forbindelse med at skabe en succesfuld og holdbar Økonomisk og Monetær Union; |
| --- | --- |

18.

anerkender den rolle, arbejdsmarkedets parter spiller i forbindelse med at skabe en succesfuld og holdbar Økonomisk og Monetær Union;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om problemet med sort arbejde, som har en negativ indvirkning på de sociale beskyttelsessystemer, den sociale samhørighed, konkurrenceevnen og produktiviteten; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om problemet med sort arbejde, som har en negativ indvirkning på de sociale beskyttelsessystemer, den sociale samhørighed, konkurrenceevnen og produktiviteten;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med nationale regler og national praksis at modernisere skattesystemerne og de sociale beskyttelsessystemer, så de kan tilpasses strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet og fremme udviklingen af en faglært, uddannet og fleksibel arbejdsstyrke, der kan bidrage til konkurrenceevnen, beskæftigelsen og produktiviteten; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med nationale regler og national praksis at modernisere skattesystemerne og de sociale beskyttelsessystemer, så de kan tilpasses strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet og fremme udviklingen af en faglært, uddannet og fleksibel arbejdsstyrke, der kan bidrage til konkurrenceevnen, beskæftigelsen og produktiviteten;

| 21. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og efter at have hørt begge arbejdsmarkedets parter at analysere udviklingen, innovationen og fremskridtet med hensyn til ovenstående målsætninger og til at sende relevante rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet om arbejdspladsernes kvalitet, arbejdsmarkedets effektivitet, produktiviteten, skattesystemerne og de sociale beskyttelsessystemer i forhold til alle økonomiske sektorer; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og efter at have hørt begge arbejdsmarkedets parter at analysere udviklingen, innovationen og fremskridtet med hensyn til ovenstående målsætninger og til at sende relevante rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet om arbejdspladsernes kvalitet, arbejdsmarkedets effektivitet, produktiviteten, skattesystemerne og de sociale beskyttelsessystemer i forhold til alle økonomiske sektorer;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

P6_TA(2005)0241

Bolivia

Europa-Parlamentets beslutning om Bolivia

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Bolivia, især beslutningen af 23. oktober 2003 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Bolivia, især beslutningen af 23. oktober 2003 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der er foruroliget over den alvorlige institutionelle krise, Republikken Bolivia befinder sig i, navnlig efter at præsident Carlos Mesa er trådt tilbage, |
| --- | --- |

A.

der er foruroliget over den alvorlige institutionelle krise, Republikken Bolivia befinder sig i, navnlig efter at præsident Carlos Mesa er trådt tilbage,

| B. | der henviser til, at Bolivia er Sydamerikas fattigste land, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Bolivia er Sydamerikas fattigste land,

| C. | der henviser til, at flertallet af den bolivianske befolkning lever under meget trange kår, og at det er nødvendigt med en hurtig indsats for at sikre, at deres krav om social retfærdighed imødekommes, og at den demokratiske udviklingsproces fortsætter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at flertallet af den bolivianske befolkning lever under meget trange kår, og at det er nødvendigt med en hurtig indsats for at sikre, at deres krav om social retfærdighed imødekommes, og at den demokratiske udviklingsproces fortsætter,

| D. | der henviser til, at det bolivianske samfund nærer et dybtfølt ønske om at få indført reelt demokrati, der udmønter sig i den indfødte befolknings direkte deltagelse i offentlige anliggender, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det bolivianske samfund nærer et dybtfølt ønske om at få indført reelt demokrati, der udmønter sig i den indfødte befolknings direkte deltagelse i offentlige anliggender,

| E. | der henviser til, at store dele af det bolivianske samfund, især den indfødte befolkning, landbrugere, arbejdstagere og arbejdsløse har ret til på lovlig og fredelig vis at gøre deres rettigheder gældende med hensyn til at deltage i landets styre, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at store dele af det bolivianske samfund, især den indfødte befolkning, landbrugere, arbejdstagere og arbejdsløse har ret til på lovlig og fredelig vis at gøre deres rettigheder gældende med hensyn til at deltage i landets styre,

| F. | der henviser til den risiko, det indebærer for den sociale og politiske stabilitet i Bolivia, at ulighederne fortsat er så store og alvorlige, at den indianske befolknings rettigheder stadig ikke anerkendes, og at den ukontrollerede udnyttelse af landets ressourcer kan resultere i en ødelæggelse af naturressourcerne og naturområderne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til den risiko, det indebærer for den sociale og politiske stabilitet i Bolivia, at ulighederne fortsat er så store og alvorlige, at den indianske befolknings rettigheder stadig ikke anerkendes, og at den ukontrollerede udnyttelse af landets ressourcer kan resultere i en ødelæggelse af naturressourcerne og naturområderne,

| G. | der henviser til forværringen af konflikten i løbet af de seneste uger med generalstrejke i flere regioner, sultestrejker, arbejdsnedlæggelser inden for undervisnings- og sundhedssektoren og titusindvis af demonstrationer i gaderne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til forværringen af konflikten i løbet af de seneste uger med generalstrejke i flere regioner, sultestrejker, arbejdsnedlæggelser inden for undervisnings- og sundhedssektoren og titusindvis af demonstrationer i gaderne,

| H. | der henviser til, at præsident Mesa over for denne bølge af protester har indgivet sin afskedsbegæring til Kongressen og opfordret de demonstrerende samfundsgrupper til at give parlamentet tilladelse til at genoptage sine møder for at drøfte og træffe afgørelse om landets fremtid, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsident Mesa over for denne bølge af protester har indgivet sin afskedsbegæring til Kongressen og opfordret de demonstrerende samfundsgrupper til at give parlamentet tilladelse til at genoptage sine møder for at drøfte og træffe afgørelse om landets fremtid,

| 1. | understreger sin faste og målrettede støtte til det demokratiske system, retsstaten og den forfatningsbaserede samfundsorden i Bolivia, og håber, at præsident Mesas tilbagetræden ikke vil efterlade landet i et magtmæssigt tomrum, som vil kunne udnyttes til at fjerne landet fra den vej, det er slået ind på, og som bygger på respekt for de demokratiske værdier og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

understreger sin faste og målrettede støtte til det demokratiske system, retsstaten og den forfatningsbaserede samfundsorden i Bolivia, og håber, at præsident Mesas tilbagetræden ikke vil efterlade landet i et magtmæssigt tomrum, som vil kunne udnyttes til at fjerne landet fra den vej, det er slået ind på, og som bygger på respekt for de demokratiske værdier og retsstatsprincippet;

| 2. | er foruroliget over de politiske og sociale begivenheder, der finder sted i Bolivia, og især i La Paz, hvor den udøvende og lovgivende magt har sæde; |
| --- | --- |

2.

er foruroliget over de politiske og sociale begivenheder, der finder sted i Bolivia, og især i La Paz, hvor den udøvende og lovgivende magt har sæde;

| 3. | håber, at man når til enighed i det bolivianske samfund, således at landets naturressourcer, herunder navnlig energiressourcerne, udnyttes til gavn for landets udvikling samt borgernes sociale velfærd; |
| --- | --- |

3.

håber, at man når til enighed i det bolivianske samfund, således at landets naturressourcer, herunder navnlig energiressourcerne, udnyttes til gavn for landets udvikling samt borgernes sociale velfærd;

| 4. | anmoder om, at bestræbelserne på at styrke og udbygge demokratiet i Bolivia fortsættes, og henstiller til Den Europæiske Union og medlemsstaterne at støtte demokratiseringsprocessen på hensigtsmæssig vis, således at landet kan komme ud af den politiske og økonomiske knibe, det befinder sig i; |
| --- | --- |

4.

anmoder om, at bestræbelserne på at styrke og udbygge demokratiet i Bolivia fortsættes, og henstiller til Den Europæiske Union og medlemsstaterne at støtte demokratiseringsprocessen på hensigtsmæssig vis, således at landet kan komme ud af den politiske og økonomiske knibe, det befinder sig i;

| 5. | er overbevist om, at det er nødvendigt at skabe plads til dialog, således at Bolivia på fredelig vis og inden for de demokratiske institutioners og den forfatningsbaserede samfundsordens rammer kan overvinde krisen, og opfordrer samtidig til, at der udvises mådehold, så der kan skabes grundlag for en konstruktiv dialog mellem alle dele af befolkningen og dermed for et klima præget af den tillid og forståelse, der skal til for at lede landet ind i en fredelig overgangsfase; |
| --- | --- |

5.

er overbevist om, at det er nødvendigt at skabe plads til dialog, således at Bolivia på fredelig vis og inden for de demokratiske institutioners og den forfatningsbaserede samfundsordens rammer kan overvinde krisen, og opfordrer samtidig til, at der udvises mådehold, så der kan skabes grundlag for en konstruktiv dialog mellem alle dele af befolkningen og dermed for et klima præget af den tillid og forståelse, der skal til for at lede landet ind i en fredelig overgangsfase;

| 6. | anmoder om, at der udsendes en delegation fra Europa-Parlamentet til Bolivia for at analysere den nuværende situation på stedet og foreslå hensigtsmæssige former for bistand, som kan bidrage til fredelige og demokratiske forandringer, og erklærer sig villigt til som observatør at følge valghandlinger, hvor dets tilstedeværelse kan være påkrævet; |
| --- | --- |

6.

anmoder om, at der udsendes en delegation fra Europa-Parlamentet til Bolivia for at analysere den nuværende situation på stedet og foreslå hensigtsmæssige former for bistand, som kan bidrage til fredelige og demokratiske forandringer, og erklærer sig villigt til som observatør at følge valghandlinger, hvor dets tilstedeværelse kan være påkrævet;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Republikken Bolivias regering og Kongres samt til generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater (OAS). |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Republikken Bolivias regering og Kongres samt til generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater (OAS).

---

(1)  EUT C 82 E af 1.4.2004, s. 634.

P6_TA(2005)0242

Pressefrihed i Algeriet

Europa-Parlamentets beslutning om pressefrihed i Algeriet

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Euro-Middelhavs-associeringsaftalen af 21. april 2002 mellem Den Europæiske Union og Algeriet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavs-associeringsaftalen af 21. april 2002 mellem Den Europæiske Union og Algeriet,

| — | der henviser til UNDP's rapporter for 2002, 2003 og 2004 om den menneskelige udvikling i den arabiske verden. |
| --- | --- |

—

der henviser til UNDP's rapporter for 2002, 2003 og 2004 om den menneskelige udvikling i den arabiske verden.

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003: 'Styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet' (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003: 'Styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet' (KOM(2003)0294),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2003: 'Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd' (KOM(2003)0104), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2003: 'Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd' (KOM(2003)0104),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 om 10-året for Euro-Middelhavs-partnerskabet: et arbejdsprogram for de næste fem år (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 om 10-året for Euro-Middelhavs-partnerskabet: et arbejdsprogram for de næste fem år (KOM(2005)0139),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2004 og EU's menneskerettighedspolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2004 og EU's menneskerettighedspolitik (1),

| — | der henviser til den beslutning, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavs-partnerskabet vedtog i Kairo den 15. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavs-partnerskabet vedtog i Kairo den 15. marts 2005,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, særlig beslutning af 10. oktober 2002 om indgåelse af en associeringsaftale med Algeriet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, særlig beslutning af 10. oktober 2002 om indgåelse af en associeringsaftale med Algeriet (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at formålet med Euro-Middelhavs-partnerskabet navnlig er at skabe et område med fred og stabilitet baseret på principperne om menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med Euro-Middelhavs-partnerskabet navnlig er at skabe et område med fred og stabilitet baseret på principperne om menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati,

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union arbejder på at fremme demokrati, god regeringsførelse og retsstatsprincipper samt på at forsvare menneskerettighederne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union arbejder på at fremme demokrati, god regeringsførelse og retsstatsprincipper samt på at forsvare menneskerettighederne,

| C. | der minder om de forpligtelser, den algeriske regering har indgået inden for rammerne af Barcelona-erklæringen fra Euro-Middelhavskonferencen den 27. og 28. november 1995, |
| --- | --- |

C.

der minder om de forpligtelser, den algeriske regering har indgået inden for rammerne af Barcelona-erklæringen fra Euro-Middelhavskonferencen den 27. og 28. november 1995,

| D. | der henviser til, at artikel 2 i associeringsaftalen foreskriver, at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende rettigheder ligger til grund for parternes interne og internationale politik og udgør et væsentligt element i denne aftale, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 2 i associeringsaftalen foreskriver, at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende rettigheder ligger til grund for parternes interne og internationale politik og udgør et væsentligt element i denne aftale,

| E. | der henviser til, at tv, radio og den trykte presse er statsmonopoler i Algeriet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tv, radio og den trykte presse er statsmonopoler i Algeriet,

| F. | der er bekymret for pressefriheden efter den reform af Algeriets straffelov, der blev vedtaget i maj 2001, navnlig på grund af bestemmelserne om meget store bøder og fængselsstraffe for injurier, |
| --- | --- |

F.

der er bekymret for pressefriheden efter den reform af Algeriets straffelov, der blev vedtaget i maj 2001, navnlig på grund af bestemmelserne om meget store bøder og fængselsstraffe for injurier,

| G. | der henviser til, at der for øjeblikket verserer en lang række retssager mod journalister fra de privatejede fransksprogede dagblade så som Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie og El Watan for overtrædelser af presseloven; er navnlig foruroliget over de fængselsstraffe, Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Lâm, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi og Hafnaoui Ghoul er blevet idømt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der for øjeblikket verserer en lang række retssager mod journalister fra de privatejede fransksprogede dagblade så som Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie og El Watan for overtrædelser af presseloven; er navnlig foruroliget over de fængselsstraffe, Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Lâm, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi og Hafnaoui Ghoul er blevet idømt,

| H. | der henviser til, at direktøren for Le Matin, Mohamed Benchicou, blev dømt til to års ubetinget fængsel den 14. juni 2004 for overtrædelse af loven om valutakontrol og kapitalbevægelser, og at hans avis gik konkurs i juni 2004; der henviser til, at det algeriske retsvæsen afslog hans anmodning om løsladelse af helbredsårsager den 20. april 2005, til trods for at hans tilstand var stærkt forværret; der ligeledes minder om, at Ahmed Benaoum, direktør for pressegruppen Er-raï Eâm, er blevet dømt og har siddet fængslet siden 28. juni 2004, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at direktøren for Le Matin, Mohamed Benchicou, blev dømt til to års ubetinget fængsel den 14. juni 2004 for overtrædelse af loven om valutakontrol og kapitalbevægelser, og at hans avis gik konkurs i juni 2004; der henviser til, at det algeriske retsvæsen afslog hans anmodning om løsladelse af helbredsårsager den 20. april 2005, til trods for at hans tilstand var stærkt forværret; der ligeledes minder om, at Ahmed Benaoum, direktør for pressegruppen Er-raï Eâm, er blevet dømt og har siddet fængslet siden 28. juni 2004,

| I. | der henviser til, at dekretet om undtagelsestilstand af 9. februar 1992 og alle de dekreter og lovtekster, der er en følge heraf, stadig er i kraft, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dekretet om undtagelsestilstand af 9. februar 1992 og alle de dekreter og lovtekster, der er en følge heraf, stadig er i kraft,

| J. | der henviser til, at det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) for øjeblikket finansierer projekter med henblik på udvikling af pluralistisk information og styrkelse af de uafhængige medier i Algeriet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) for øjeblikket finansierer projekter med henblik på udvikling af pluralistisk information og styrkelse af de uafhængige medier i Algeriet,

| 1. | glæder sig over, at det algeriske parlament har ratificeret associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, og håber, at det vil blive muligt for Associeringsrådet at puste nyt liv i den politiske dialog med Algeriet, så snart aftalen er trådt i kraft; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at det algeriske parlament har ratificeret associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, og håber, at det vil blive muligt for Associeringsrådet at puste nyt liv i den politiske dialog med Algeriet, så snart aftalen er trådt i kraft;

| 2. | understreger betydningen af Euro-Middelhavs-naboskabspolitikken og dens handlingsplaner til fremme af demokrati, retsstatsprincipper og respekt for menneskerettigheder, og navnlig for pressefriheden, som der i høj grad må tages hensyn til ved udarbejdelsen af disse handlingsplaner; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af Euro-Middelhavs-naboskabspolitikken og dens handlingsplaner til fremme af demokrati, retsstatsprincipper og respekt for menneskerettigheder, og navnlig for pressefriheden, som der i høj grad må tages hensyn til ved udarbejdelsen af disse handlingsplaner;

| 3. | finder navnlig, at bestemmelserne i den algeriske straffelov, der blev indført i maj 2001, og som fastsætter fængselsstraf for æresfornærmende udtalelser mod præsidenten, parlamentet eller enhver anden offentlig institution eller stand, udgør en hindring for udførelsen af arbejdet som journalist i Algeriet; |
| --- | --- |

3.

finder navnlig, at bestemmelserne i den algeriske straffelov, der blev indført i maj 2001, og som fastsætter fængselsstraf for æresfornærmende udtalelser mod præsidenten, parlamentet eller enhver anden offentlig institution eller stand, udgør en hindring for udførelsen af arbejdet som journalist i Algeriet;

| 4. | opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til straks at vedtage og gennemføre lovgivning, der fuldt ud kan sikre de grundlæggende rettigheder, og navnlig pressefriheden, i overensstemmelse med de internationale aftaler og pagter, Algeriet har indgået; kræver i den forbindelse, at overtrædelser af presseloven afkriminaliseres: |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til straks at vedtage og gennemføre lovgivning, der fuldt ud kan sikre de grundlæggende rettigheder, og navnlig pressefriheden, i overensstemmelse med de internationale aftaler og pagter, Algeriet har indgået; kræver i den forbindelse, at overtrædelser af presseloven afkriminaliseres:

| 5. | anmoder de algeriske myndigheder om straks at frigive journalister, der er idømt fængselsstraffe for injurier, og om at sætte en stopper for domstolenes hetz mod private algeriske medier og deres udøvelse af ytringsfriheden og for retsforfølgelserne af private algeriske medier; |
| --- | --- |

5.

anmoder de algeriske myndigheder om straks at frigive journalister, der er idømt fængselsstraffe for injurier, og om at sætte en stopper for domstolenes hetz mod private algeriske medier og deres udøvelse af ytringsfriheden og for retsforfølgelserne af private algeriske medier;

| 6. | mener, at ophævelse af undtagelsestilstanden ville bidrage til udviklingen af retsstaten og til overholdelse af bestemmelserne i artikel 2 i associeringsaftalen; |
| --- | --- |

6.

mener, at ophævelse af undtagelsestilstanden ville bidrage til udviklingen af retsstaten og til overholdelse af bestemmelserne i artikel 2 i associeringsaftalen;

| 7. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføre klare mekanismer til en regelmæssig evaluering af, hvorvidt artikel 2 overholdes, af alle parter i associeringsaftalen og Europa-Parlamentet, Algeriets nationalforsamling og det algeriske civilsamfund; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføre klare mekanismer til en regelmæssig evaluering af, hvorvidt artikel 2 overholdes, af alle parter i associeringsaftalen og Europa-Parlamentet, Algeriets nationalforsamling og det algeriske civilsamfund;

| 8. | opfordrer UK's formandskab til at indkalde Associeringsrådet EU-Algeriet for at sætte nyt skub i den politiske dialog med Algeriet og til at sætte spørgsmålet om pressefrihed på dagsordenen for dette møde; |
| --- | --- |

8.

opfordrer UK's formandskab til at indkalde Associeringsrådet EU-Algeriet for at sætte nyt skub i den politiske dialog med Algeriet og til at sætte spørgsmålet om pressefrihed på dagsordenen for dette møde;

| 9. | opfordrer Kommissionen til fortsat gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder at fremme programmer, der kan styrke de uafhængige medier i Algeriet og udviklingen af pluralistisk information; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til fortsat gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder at fremme programmer, der kan styrke de uafhængige medier i Algeriet og udviklingen af pluralistisk information;

| 10. | anmoder om, at spørgsmålet om pressefrihed tages op på det næste møde i Den Interparlamentariske Delegation for Forbindelserne med Maghreb-landene |
| --- | --- |

10.

anmoder om, at spørgsmålet om pressefrihed tages op på det næste møde i Den Interparlamentariske Delegation for Forbindelserne med Maghreb-landene

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, den personlige menneskerettighedsrepræsentant for Javier Solana, generalsekretær og højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Kommissionen og Algeriets regering og nationalforsamling. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, den personlige menneskerettighedsrepræsentant for Javier Solana, generalsekretær og højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Kommissionen og Algeriets regering og nationalforsamling.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0150.

(2)  EUT C 279 E af 20.11.2003, s. 115.

P6_TA(2005)0243

Aserbajdsjan

Europa-Parlamentets beslutning om Aserbajdsjan

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Aserbajdsjan og det sydlige Kaukasus, særlig sin henstilling af 26. februar 2004 til Rådet om EU's politik over for Sydkaukasus (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Aserbajdsjan og det sydlige Kaukasus, særlig sin henstilling af 26. februar 2004 til Rådet om EU's politik over for Sydkaukasus (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2003 om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (2),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Aserbajdsjan, der trådte i kraft den 1. juli 1999, og som knæsætter respekten for demokrati, de folkeretlige principper og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Aserbajdsjan, der trådte i kraft den 1. juli 1999, og som knæsætter respekten for demokrati, de folkeretlige principper og menneskerettighederne,

| — | der henviser til Kommissionens landerapport af 2. marts 2005 om Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens landerapport af 2. marts 2005 om Aserbajdsjan,

| — | der henviser til konklusionerne af 25. og 26. april 2005 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) og erklæringen af 24. maj 2005 fra Den Europæiske Unions formandskab om begivenhederne i Baku, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 25. og 26. april 2005 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) og erklæringen af 24. maj 2005 fra Den Europæiske Unions formandskab om begivenhederne i Baku,

| — | der henviser til de fælles henstillinger af 1. juni 2005 fra Venezia-Kommissionen og OSCE/ODIHR om valglov og valgadministration i Aserbajdsjan og til OSCE's rapport af 4. februar 2005 om overvågning af retssager i Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles henstillinger af 1. juni 2005 fra Venezia-Kommissionen og OSCE/ODIHR om valglov og valgadministration i Aserbajdsjan og til OSCE's rapport af 4. februar 2005 om overvågning af retssager i Aserbajdsjan,

| — | der henviser til henstillingerne fra det sjette møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan, der blev afholdt i Baku den 18.-19. april 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra det sjette møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan, der blev afholdt i Baku den 18.-19. april 2005,

| — | der henviser til Aserbajdsjans optagelse i den europæiske naboskabspolitik og afgørelsen om at implementere handlingsplaner for de tre lande i Sydkaukasus, |
| --- | --- |

—

der henviser til Aserbajdsjans optagelse i den europæiske naboskabspolitik og afgørelsen om at implementere handlingsplaner for de tre lande i Sydkaukasus,

| — | der henviser til Aserbajdsjans medlemskab af Europarådet, til den europæiske menneskerettighedskonvention og til de talrige resolutioner fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om situationen i Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Aserbajdsjans medlemskab af Europarådet, til den europæiske menneskerettighedskonvention og til de talrige resolutioner fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om situationen i Aserbajdsjan,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 19 og 21, der garanterer ytringsfrihed og frihed til fredelig forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 19 og 21, der garanterer ytringsfrihed og frihed til fredelig forsamling,

| — | der henviser til erklæringen af 19. maj 2005 om Aserbajdsjan fra EU's formandskab, hvori dette udtrykker sin tilfredshed med præsident Ilham Aliyevs dekret om at forbedre valgprocedurerne i Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 19. maj 2005 om Aserbajdsjan fra EU's formandskab, hvori dette udtrykker sin tilfredshed med præsident Ilham Aliyevs dekret om at forbedre valgprocedurerne i Aserbajdsjan,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Bakus borgmester afviste at give oppositionspartierne tilladelse til at afholde et møde i Baku den 21. maj 2005, hvilket er i modstrid med ånden i præsidentens dekret af 12. maj 2005, der pålagde den lokale administration at tillade politiske møder og at finde passende mødesteder til dem, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bakus borgmester afviste at give oppositionspartierne tilladelse til at afholde et møde i Baku den 21. maj 2005, hvilket er i modstrid med ånden i præsidentens dekret af 12. maj 2005, der pålagde den lokale administration at tillade politiske møder og at finde passende mødesteder til dem,

| B. | der henviser til, at oppositionens forsøg på at afholde mødet den 21. maj 2005 i Baku blev mødt med vold og politibrutalitet mod journalister og enkeltpersoner, der deltog i mødet, og hvoraf flere blev tilbageholdt i flere dage, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at oppositionens forsøg på at afholde mødet den 21. maj 2005 i Baku blev mødt med vold og politibrutalitet mod journalister og enkeltpersoner, der deltog i mødet, og hvoraf flere blev tilbageholdt i flere dage,

| C. | der henviser til, at Aserbajdsjans myndigheder den 31. maj 2005 tilbageholdt snesevis af unge aktivister, fordi de uddelte løbeblade, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Aserbajdsjans myndigheder den 31. maj 2005 tilbageholdt snesevis af unge aktivister, fordi de uddelte løbeblade,

| D. | der henviser til, at oppositionen gennemførte en ny demonstration den 4. juni 2005 i Baku uden episoder, efter at der var indgået en aftale med myndighederne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at oppositionen gennemførte en ny demonstration den 4. juni 2005 i Baku uden episoder, efter at der var indgået en aftale med myndighederne,

| E. | der henviser til, at EU-repræsentanter har udtrykt deres bekymring over, at demonstranter og oppositionsledere blev tilbageholdt, mens de udøvede deres forsamlingsfrihed, en væsentlig frihed i ethvert demokratisk samfund, da det er friheden til at udtrykke sine politiske meninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU-repræsentanter har udtrykt deres bekymring over, at demonstranter og oppositionsledere blev tilbageholdt, mens de udøvede deres forsamlingsfrihed, en væsentlig frihed i ethvert demokratisk samfund, da det er friheden til at udtrykke sine politiske meninger,

| F. | der henviser til, at dette ikke er første gang, myndighederne har brugt overdreven magt til at undertrykke oppositionen; efter uroligheder i anledning af det bredt kritiserede præsidentvalg i oktober 2003 blev syv medlemmer af oppositionen arresteret og fik fængselsstraffe på fem år, men blev senere benådet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dette ikke er første gang, myndighederne har brugt overdreven magt til at undertrykke oppositionen; efter uroligheder i anledning af det bredt kritiserede præsidentvalg i oktober 2003 blev syv medlemmer af oppositionen arresteret og fik fængselsstraffe på fem år, men blev senere benådet,

| G. | der henviser til, at det i OSCE's konklusioner om kommunalvalgene i december 2004 hedder, at de ikke levede op til en række internationale standarder for demokratiske valg, samtidig med at valgdagen dog generelt blev skønnet acceptabel, ligesom der blev rapporteret visse tekniske forbedringer i forhold til de forudgående præsidentvalg i 2003, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i OSCE's konklusioner om kommunalvalgene i december 2004 hedder, at de ikke levede op til en række internationale standarder for demokratiske valg, samtidig med at valgdagen dog generelt blev skønnet acceptabel, ligesom der blev rapporteret visse tekniske forbedringer i forhold til de forudgående præsidentvalg i 2003,

| H. | der henviser til, at præsident Ilham Aliyev med henblik på parlamentsvalgene i november 2005 den 12. maj 2005 udstedte et dekret om forbedring af valgprocedurerne i Republikken Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsident Ilham Aliyev med henblik på parlamentsvalgene i november 2005 den 12. maj 2005 udstedte et dekret om forbedring af valgprocedurerne i Republikken Aserbajdsjan,

| I. | der henviser til, at konklusionerne i OSCE's rapport om overvågning af retssager i Aserbajdsjan viser, at retssagerne på en række væsentlige punkter langt fra levede op til Aserbajdsjans eksisterende retskrav og dets internationale forpligtelser i forbindelse med menneskerettigheder og retsstaten, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at konklusionerne i OSCE's rapport om overvågning af retssager i Aserbajdsjan viser, at retssagerne på en række væsentlige punkter langt fra levede op til Aserbajdsjans eksisterende retskrav og dets internationale forpligtelser i forbindelse med menneskerettigheder og retsstaten,

| J. | der henviser til, at journalister har erfaret, at graden af pressefrihed i dette land vedvarende og foruroligende er gået nedad, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at journalister har erfaret, at graden af pressefrihed i dette land vedvarende og foruroligende er gået nedad,

| K. | der henviser til den generelt vanskelige sociale og politiske situation som følge af den uløste konflikt i Nagorno-Karabakh, som medførte, at landet blev tynget af flygtninge og internt fordrevne, |
| --- | --- |

K.

der henviser til den generelt vanskelige sociale og politiske situation som følge af den uløste konflikt i Nagorno-Karabakh, som medførte, at landet blev tynget af flygtninge og internt fordrevne,

| 1. | beklager, at Bakus borgmester besluttede ikke at tillade oppositionen at afholde det planlagte møde den 21. maj 2005, og fordømmer på det kraftigste politiets overdrevne brug af vold mod medlemmer af oppositionen og unge aktivister, der udøvede deres ytringsfrihed og frihed til fredelig forsamling; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Bakus borgmester besluttede ikke at tillade oppositionen at afholde det planlagte møde den 21. maj 2005, og fordømmer på det kraftigste politiets overdrevne brug af vold mod medlemmer af oppositionen og unge aktivister, der udøvede deres ytringsfrihed og frihed til fredelig forsamling;

| 2. | bemærker, at arrestationen og tilbageholdelsen af oppositionsaktivister var politisk begrundet, og udtaler sin tilfredshed med, at alle de arresterede er frigivet, og opfordrer til en fuldstændig undersøgelse af begivenhederne, herunder politiets ansvar; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at arrestationen og tilbageholdelsen af oppositionsaktivister var politisk begrundet, og udtaler sin tilfredshed med, at alle de arresterede er frigivet, og opfordrer til en fuldstændig undersøgelse af begivenhederne, herunder politiets ansvar;

| 3. | fordømmer kraftigt mordet på journalist Elmar Huseynov i marts i år og gentager sin støtte til pluralisme, demokrati og retsstaten; opfordrer myndighederne til at gøre alt, hvad der er muligt, for at bringe gerningsmændene for retten; opfordrer indtrængende regeringen til at hæve restriktionerne på medierne, standse chikane, intimidering og tilbageholdelse af journalister, der vover at kritisere regeringen, og til at beskytte personlig sikkerhed og faglig integritet for journalister, der udøver deres hverv; |
| --- | --- |

3.

fordømmer kraftigt mordet på journalist Elmar Huseynov i marts i år og gentager sin støtte til pluralisme, demokrati og retsstaten; opfordrer myndighederne til at gøre alt, hvad der er muligt, for at bringe gerningsmændene for retten; opfordrer indtrængende regeringen til at hæve restriktionerne på medierne, standse chikane, intimidering og tilbageholdelse af journalister, der vover at kritisere regeringen, og til at beskytte personlig sikkerhed og faglig integritet for journalister, der udøver deres hverv;

| 4. | opfordrer indtrængende Aserbajdsjan til at sikre domstolenes uafhængighed og at garantere tilbageholdte personers uadskillelige og umistelige grundlæggende rettigheder; opfordrer myndighederne til at tage skridt til at afhjælpe de mangler, der er konstateret under retssager, og opfordrer i den henseende indtrængende regeringen til at gennemføre Europarådets henstillinger om behandling af politiske fanger efter omfattende og pålidelige indberetninger om tortur og mishandling; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Aserbajdsjan til at sikre domstolenes uafhængighed og at garantere tilbageholdte personers uadskillelige og umistelige grundlæggende rettigheder; opfordrer myndighederne til at tage skridt til at afhjælpe de mangler, der er konstateret under retssager, og opfordrer i den henseende indtrængende regeringen til at gennemføre Europarådets henstillinger om behandling af politiske fanger efter omfattende og pålidelige indberetninger om tortur og mishandling;

| 5. | udtrykker sin tilfredshed med, at Aserbajdsjans myndigheder har besluttet at benåde 114 personer, der blev fængslet i forbindelse med de offentlige uroligheder direkte i kølvandet på præsidentvalgene i 2003, herunder dem, Europarådet har udpeget som politiske fanger, foruden de syv oppositionsledere, der blev dømt for at have deltaget i masseprotesterne; mener, at dette kunne være et positivt skridt i retning af at indføre politisk pluralisme i Aserbajdsjan, og opfordrer til, at alle de resterende politiske fanger løslades; |
| --- | --- |

5.

udtrykker sin tilfredshed med, at Aserbajdsjans myndigheder har besluttet at benåde 114 personer, der blev fængslet i forbindelse med de offentlige uroligheder direkte i kølvandet på præsidentvalgene i 2003, herunder dem, Europarådet har udpeget som politiske fanger, foruden de syv oppositionsledere, der blev dømt for at have deltaget i masseprotesterne; mener, at dette kunne være et positivt skridt i retning af at indføre politisk pluralisme i Aserbajdsjan, og opfordrer til, at alle de resterende politiske fanger løslades;

| 6. | udtrykker sin tilfredshed med præsidentens dekret, hvorefter de udøvende myndigheder skal sikre forsamlingsfriheden, opstilling af nøjagtige valglister, at hver kandidat har lige adgang til medierne, og at borgerne ikke forfølges for deres politiske overbevisning; opfordrer myndighederne til at sikre, at dette dekret og yderligere reformer gennemføres fuldstændigt på alle niveauer på linje med internationale standarder; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sin tilfredshed med præsidentens dekret, hvorefter de udøvende myndigheder skal sikre forsamlingsfriheden, opstilling af nøjagtige valglister, at hver kandidat har lige adgang til medierne, og at borgerne ikke forfølges for deres politiske overbevisning; opfordrer myndighederne til at sikre, at dette dekret og yderligere reformer gennemføres fuldstændigt på alle niveauer på linje med internationale standarder;

| 7. | opfordrer regeringen til at sikre, at de kommende parlamentsvalg i november 2005 bliver frie og retfærdige, og at oppositionens aktivister og kandidater ikke undertrykkes på nogen måde eller under nogen form; |
| --- | --- |

7.

opfordrer regeringen til at sikre, at de kommende parlamentsvalg i november 2005 bliver frie og retfærdige, og at oppositionens aktivister og kandidater ikke undertrykkes på nogen måde eller under nogen form;

| 8. | opfordrer til fornyet indsats fra alle sider ved rundbordsdrøftelserne mellem regeringspartiet og oppositionspartierne, der har til formål at styrke tiltroen til valghandlingen og at minimere risikoen for svindel; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til fornyet indsats fra alle sider ved rundbordsdrøftelserne mellem regeringspartiet og oppositionspartierne, der har til formål at styrke tiltroen til valghandlingen og at minimere risikoen for svindel;

| 9. | opfordrer til, at der indsættes et tilstrækkeligt antal internationale observatører i landet under valget, herunder en delegation fra Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der indsættes et tilstrækkeligt antal internationale observatører i landet under valget, herunder en delegation fra Europa-Parlamentet;

| 10. | mener, at handlingsplanen for Aserbajdsjan skal fokusere på udvikling af ægte demokrati og respekt for menneskerettigheder og retsstaten; opfordrer i den henseende indtrængende Kommissionen til at samordne sin indsats med Europarådet og til at gøre sit yderste for at støtte og udvikle det sårbare civilsamfund i Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

10.

mener, at handlingsplanen for Aserbajdsjan skal fokusere på udvikling af ægte demokrati og respekt for menneskerettigheder og retsstaten; opfordrer i den henseende indtrængende Kommissionen til at samordne sin indsats med Europarådet og til at gøre sit yderste for at støtte og udvikle det sårbare civilsamfund i Aserbajdsjan;

| 11. | støtter den fortsatte dialog mellem Aserbajdsjans regering og OSCE/ODIHR og Europarådets Venezia-Kommission og udtrykker sin tilfredshed med rapporten fra ODIHR's behovsvurderingsmission i juni; |
| --- | --- |

11.

støtter den fortsatte dialog mellem Aserbajdsjans regering og OSCE/ODIHR og Europarådets Venezia-Kommission og udtrykker sin tilfredshed med rapporten fra ODIHR's behovsvurderingsmission i juni;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, præsidenten, regeringen og parlamentet i Republikken Aserbajdsjan samt OSCE's og Europarådets Parlamentariske Forsamlinger. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, præsidenten, regeringen og parlamentet i Republikken Aserbajdsjan samt OSCE's og Europarådets Parlamentariske Forsamlinger.

---

(1)  EUT C 98 E af 23.4.2004, s. 193.

(2)  EUT C 87 E af 7.4.2004, s. 506.

P6_TA(2005)0244

Social integration i de nye medlemsstater

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til den sociale integration i de nye medlemsstater (2004/2210(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument om social integration i de nye medlemsstater (SEK(2004)0848), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument om social integration i de nye medlemsstater (SEK(2004)0848),

| — | der henviser til artikel I-3 og III-117 i traktaten om en forfatning for Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel I-3 og III-117 i traktaten om en forfatning for Europa (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0125/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0125/2005),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne på møderne i Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000, i Nice i december 2000 og i Stockholm i marts 2001 forpligtede sig til at fremme kvaliteten og fremskynde udviklingen i beskæftigelsen for at reducere fattigdom og social udelukkelse samt øge den økonomiske og sociale samhørighed gennem brug af den åbne koordinationsmetode, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne på møderne i Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000, i Nice i december 2000 og i Stockholm i marts 2001 forpligtede sig til at fremme kvaliteten og fremskynde udviklingen i beskæftigelsen for at reducere fattigdom og social udelukkelse samt øge den økonomiske og sociale samhørighed gennem brug af den åbne koordinationsmetode,

| B. | der henviser til, at ikke-statslige organisationer spiller en væsentlig rolle med hensyn til at identificere de problemer, der er forbundet med social integration, og med at informere offentligheden om disse problemer ved at udforme foranstaltninger med henblik på at bevidstgøre befolkningen om problemet og gennemføre dem effektivt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ikke-statslige organisationer spiller en væsentlig rolle med hensyn til at identificere de problemer, der er forbundet med social integration, og med at informere offentligheden om disse problemer ved at udforme foranstaltninger med henblik på at bevidstgøre befolkningen om problemet og gennemføre dem effektivt,

| C. | der henviser til, at fremme adgangen til arbejdsmarkedet er et af de vigtigste midler til at støtte den sociale integration, og at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle på dette område, specifikt ved at støtte de mest sårbare gruppers adgang til arbejdsmarkedet på den måde, som er defineret i retningslinje 7 i den europæiske beskæftigelsesstrategi (2003) (2), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fremme adgangen til arbejdsmarkedet er et af de vigtigste midler til at støtte den sociale integration, og at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle på dette område, specifikt ved at støtte de mest sårbare gruppers adgang til arbejdsmarkedet på den måde, som er defineret i retningslinje 7 i den europæiske beskæftigelsesstrategi (2003) (2),

| D. | der henviser til, at kvinder i de nye medlemsstater på grund af kønsfordelingen på arbejdsmarkedet hovedsageligt har været beskæftiget i de lavest lønnede job, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvinder i de nye medlemsstater på grund af kønsfordelingen på arbejdsmarkedet hovedsageligt har været beskæftiget i de lavest lønnede job,

| E. | der henviser til, at overgangen til markedsøkonomi i de nye medlemsstater har medført omfattende strukturændringer på arbejdsmarkedet med det resultat, at arbejdsløshed er blevet en af de alvorligste hindringer for social integration, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at overgangen til markedsøkonomi i de nye medlemsstater har medført omfattende strukturændringer på arbejdsmarkedet med det resultat, at arbejdsløshed er blevet en af de alvorligste hindringer for social integration,

| F. | der henviser til, at en af årsagerne til den høje arbejdsløshed i de nye medlemsstater er arbejdsstyrkens manglende mobilitet, hvilket forhindrer arbejdstagere i at flytte fra regioner med høj arbejdsløshed til regioner, hvor der er mangel på arbejdstagere, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en af årsagerne til den høje arbejdsløshed i de nye medlemsstater er arbejdsstyrkens manglende mobilitet, hvilket forhindrer arbejdstagere i at flytte fra regioner med høj arbejdsløshed til regioner, hvor der er mangel på arbejdstagere,

| G. | der henviser til, at det uden sammenligning af indikatorer baseret på data, der er harmoniseret på EU-plan, ikke vil være muligt at vurdere problemet med social udelukkelse i EU-25, når det tages i betragtning, at der endnu ikke foreligger omfattende, globale og aktuelle data i de ti nye medlemsstater, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det uden sammenligning af indikatorer baseret på data, der er harmoniseret på EU-plan, ikke vil være muligt at vurdere problemet med social udelukkelse i EU-25, når det tages i betragtning, at der endnu ikke foreligger omfattende, globale og aktuelle data i de ti nye medlemsstater,

| H. | der henviser til, at det i Kommissionens ovennævnte interne arbejdsdokument nævnes, at de alvorligste problemer i de nye medlemsstater set ud fra et integrationssynspunkt blandt andet er det lave beskæftigelsesniveau, den utilstrækkelige og mangelfulde sundhedsservice samt utilstrækkelige foranstaltninger til imødegåelse af mindretallenes, især romaernes, problemer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i Kommissionens ovennævnte interne arbejdsdokument nævnes, at de alvorligste problemer i de nye medlemsstater set ud fra et integrationssynspunkt blandt andet er det lave beskæftigelsesniveau, den utilstrækkelige og mangelfulde sundhedsservice samt utilstrækkelige foranstaltninger til imødegåelse af mindretallenes, især romaernes, problemer,

| I. | der henviser til, at et andet tungtvejende problem i de nye medlemsstater bortset fra beskæftigelsen er opløsning af familierne og den dermed forbundne forarmelse, hvilket fører til ny social udelukkelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et andet tungtvejende problem i de nye medlemsstater bortset fra beskæftigelsen er opløsning af familierne og den dermed forbundne forarmelse, hvilket fører til ny social udelukkelse,

| J. | der henviser til, at alle mindretal er endnu mere udsat for social udelukkelse, og at dette nøje hænger sammen med den kendsgerning, at deres almene og faglige uddannelse stadig ikke støttes i det nødvendige omfang, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at alle mindretal er endnu mere udsat for social udelukkelse, og at dette nøje hænger sammen med den kendsgerning, at deres almene og faglige uddannelse stadig ikke støttes i det nødvendige omfang,

| K. | der henviser til, at det i de nye medlemsstater, hvor økonomiske reformer var og fortsat er nødvendige for at opnå stærke, konkurrencedygtige økonomier, er meget vigtigt at bekæmpe social udelukkelse, især af sårbare grupper såsom ældre mennesker, børn, mindretal og handicappede, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i de nye medlemsstater, hvor økonomiske reformer var og fortsat er nødvendige for at opnå stærke, konkurrencedygtige økonomier, er meget vigtigt at bekæmpe social udelukkelse, især af sårbare grupper såsom ældre mennesker, børn, mindretal og handicappede,

| L. | der henviser til, at finansieringen af lokalforvaltningssystemet i de nye medlemsstater skaber voksende vanskeligheder, og at dette på lang sigt vil true effektiviteten af dette system, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at finansieringen af lokalforvaltningssystemet i de nye medlemsstater skaber voksende vanskeligheder, og at dette på lang sigt vil true effektiviteten af dette system,

| M. | der henviser til, at de nye medlemsstaters regeringer betror de lokale myndigheder flere og flere opgaver, men for det meste ikke sørger for tilstrækkelige budgetmidler til, at de kan varetages, og at der i nogle af de nye medlemsstater mangler relevant lovgivning om sociale ydelser, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de nye medlemsstaters regeringer betror de lokale myndigheder flere og flere opgaver, men for det meste ikke sørger for tilstrækkelige budgetmidler til, at de kan varetages, og at der i nogle af de nye medlemsstater mangler relevant lovgivning om sociale ydelser,

| N. | der henviser til, at der i de fleste af de nye medlemsstater mangler politisk vilje til i afgørende og vidt omfang at gøre brug af indirekte finansielle incitamenter (f.eks. selektive skattelettelser og nedsættelse af socialsikringsbidrag) for at gøre grupper, der kæmper med problemer med social udelukkelse, i stand til at forbedre deres vilkår og blive integreret på arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der i de fleste af de nye medlemsstater mangler politisk vilje til i afgørende og vidt omfang at gøre brug af indirekte finansielle incitamenter (f.eks. selektive skattelettelser og nedsættelse af socialsikringsbidrag) for at gøre grupper, der kæmper med problemer med social udelukkelse, i stand til at forbedre deres vilkår og blive integreret på arbejdsmarkedet,

| O. | der henviser til, at arbejdsmarkedets parter har en central funktion i forbindelse med social integration, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at arbejdsmarkedets parter har en central funktion i forbindelse med social integration,

| 1. | mener, at processen med social integration i de nye medlemsstater bør fremskyndes, og at der bør stilles flere midler til rådighed til dette formål for at muliggøre en væsentlig forbedring af situationen for kvinder, enlige forældre, nye aktører på arbejdsmarkedet, ældre, syge eller handicappede, mennesker, der yder langvarig pleje til handicappede eller ældre mennesker, børn, som er ugunstigt stillet eller udsat for risici på grund af den manglende forældremyndighed, såvel som sproglige mindretal, flygtninge, romaer og alle andre etniske mindretal på hele EU's område uden at glemme mennesker med store problemer, nemlig hjemløse og ofre for afhængighed (alkoholisme, narkomisbrug); |
| --- | --- |

1.

mener, at processen med social integration i de nye medlemsstater bør fremskyndes, og at der bør stilles flere midler til rådighed til dette formål for at muliggøre en væsentlig forbedring af situationen for kvinder, enlige forældre, nye aktører på arbejdsmarkedet, ældre, syge eller handicappede, mennesker, der yder langvarig pleje til handicappede eller ældre mennesker, børn, som er ugunstigt stillet eller udsat for risici på grund af den manglende forældremyndighed, såvel som sproglige mindretal, flygtninge, romaer og alle andre etniske mindretal på hele EU's område uden at glemme mennesker med store problemer, nemlig hjemløse og ofre for afhængighed (alkoholisme, narkomisbrug);

| 2. | fastholder, at personer, der på grund af sygdom, alder, handicap eller mangel på passende arbejde ikke har nogen indkomst, skal garanteres en rimelig indkomst gennem det sociale sikringssystem, der i højere grad end tidligere bør tage hensyn til et eksistensminimum; mener, at bistanden bør være af en sådan størrelse, at fattigdom kan forhindres i forbindelse med, at sociale problemer opstår; mener, at den hjælp, der ydes i forbindelse med sociale problemer, bør fjerne årsagerne til fattigdom og forhindre en langvarig afhængighed af bistandshjælp; |
| --- | --- |

2.

fastholder, at personer, der på grund af sygdom, alder, handicap eller mangel på passende arbejde ikke har nogen indkomst, skal garanteres en rimelig indkomst gennem det sociale sikringssystem, der i højere grad end tidligere bør tage hensyn til et eksistensminimum; mener, at bistanden bør være af en sådan størrelse, at fattigdom kan forhindres i forbindelse med, at sociale problemer opstår; mener, at den hjælp, der ydes i forbindelse med sociale problemer, bør fjerne årsagerne til fattigdom og forhindre en langvarig afhængighed af bistandshjælp;

| 3. | opfordrer de nye medlemsstater til at lægge mere vægt på lovgivning om sociale ydelser, især om intervention, og til at fremme integration af grupper i socialøkonomien, hvis udvikling bør støttes gennem målrettet anvendelse af Den Europæiske Socialfond og andre strukturfonde; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de nye medlemsstater til at lægge mere vægt på lovgivning om sociale ydelser, især om intervention, og til at fremme integration af grupper i socialøkonomien, hvis udvikling bør støttes gennem målrettet anvendelse af Den Europæiske Socialfond og andre strukturfonde;

| 4. | opfordrer indtrængende regeringerne i de nye medlemsstater til i forbindelse med udformningen af deres politikker at behandle social integration som et socialt problem, der falder ind under Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende regeringerne i de nye medlemsstater til i forbindelse med udformningen af deres politikker at behandle social integration som et socialt problem, der falder ind under Lissabon-strategien;

| 5. | opfordrer de nye medlemsstater til at udvide uddannelsesforanstaltningerne, bekæmpe analfabetismen (såvel den funktionelle analfabetisme som de facto-analfabetismen) under særlig henvisning til alle mindretals behov, i nogle lande især romaerne, og undgå adskilt uddannelse og især tage højde for uddannelsesbehovene i landdistrikterne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de nye medlemsstater til at udvide uddannelsesforanstaltningerne, bekæmpe analfabetismen (såvel den funktionelle analfabetisme som de facto-analfabetismen) under særlig henvisning til alle mindretals behov, i nogle lande især romaerne, og undgå adskilt uddannelse og især tage højde for uddannelsesbehovene i landdistrikterne;

| 6. | bemærker, at det er nødvendigt, at man i et uddannelsessystem af høj kvalitet, hvor der er adgang for alle på lige vilkår, i højere grad tager hensyn til det hurtigt skiftende arbejdsmarked; fastholder, at alle skal have mulighed for livslang uddannelse uanset deres tidligere uddannelse, sociale stilling eller økonomiske muligheder; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at det er nødvendigt, at man i et uddannelsessystem af høj kvalitet, hvor der er adgang for alle på lige vilkår, i højere grad tager hensyn til det hurtigt skiftende arbejdsmarked; fastholder, at alle skal have mulighed for livslang uddannelse uanset deres tidligere uddannelse, sociale stilling eller økonomiske muligheder;

| 7. | opfordrer de nye medlemsstater til at øge antallet af serviceydelser for familier for at forbedre situationen for erhvervsaktive personer, hvem det påhviler at forsørge børn eller ældre familiemedlemmer, der har behov for pleje; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de nye medlemsstater til at øge antallet af serviceydelser for familier for at forbedre situationen for erhvervsaktive personer, hvem det påhviler at forsørge børn eller ældre familiemedlemmer, der har behov for pleje;

| 8. | opfordrer de nye medlemsstater til at udvikle proaktive politikker til at sikre integrationen af indvandrere, der har særlige vanskeligheder eller risikerer fattigdom; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de nye medlemsstater til at udvikle proaktive politikker til at sikre integrationen af indvandrere, der har særlige vanskeligheder eller risikerer fattigdom;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at mobilisere civilsamfundets organisationer, faglige sammenslutninger og sociale organisationer, især ikke-statslige organisationer, religiøse eller ikke-religiøse foreninger, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, for at deltage aktivt i bekæmpelsen af fattigdom, uden at dette dog erstatter de bestræbelser, der gøres af medlemsstaternes offentlige myndigheder, idet medlemsstaterne opfordres til at skabe retslige og finansielle rammer, der kan fremme disse organisationers indsats i bekæmpelsen af fattigdom og social udelukkelse; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at mobilisere civilsamfundets organisationer, faglige sammenslutninger og sociale organisationer, især ikke-statslige organisationer, religiøse eller ikke-religiøse foreninger, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, for at deltage aktivt i bekæmpelsen af fattigdom, uden at dette dog erstatter de bestræbelser, der gøres af medlemsstaternes offentlige myndigheder, idet medlemsstaterne opfordres til at skabe retslige og finansielle rammer, der kan fremme disse organisationers indsats i bekæmpelsen af fattigdom og social udelukkelse;

| 10. | opfordrer regeringerne til i forbindelse med udformningen af deres politikker til fremme af social integration at lægge særlig vægt på at eliminere børnefattigdom; |
| --- | --- |

10.

opfordrer regeringerne til i forbindelse med udformningen af deres politikker til fremme af social integration at lægge særlig vægt på at eliminere børnefattigdom;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fuldende harmoniseringen af fattigdomsstatistikker og fattigdomskriterier, så udbredelsen af social udelukkelse kan sammenlignes i hele EU-25-området på samme grundlag som det normalt blev vurderet i EU-15, idet der tages højde for hver enkelt medlemsstats specifikke karakteristika; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fuldende harmoniseringen af fattigdomsstatistikker og fattigdomskriterier, så udbredelsen af social udelukkelse kan sammenlignes i hele EU-25-området på samme grundlag som det normalt blev vurderet i EU-15, idet der tages højde for hver enkelt medlemsstats specifikke karakteristika;

| 12. | beklager, at der kun findes få statistiske data fra de nye medlemsstater, og opfordrer derfor de nye medlemsstater til regelmæssigt at indsamle og offentliggøre ajourførte og sammenlignelige data opdelt på køn, så man kan overvåge fremskridtene i de nye medlemsstater med hensyn til social integration; mener, at der skal ske en gensidig udveksling af erfaringer og god praksis, og at det er nødvendigt at etablere et større netværk mellem medlemsstater, der har nogenlunde samme problemer; |
| --- | --- |

12.

beklager, at der kun findes få statistiske data fra de nye medlemsstater, og opfordrer derfor de nye medlemsstater til regelmæssigt at indsamle og offentliggøre ajourførte og sammenlignelige data opdelt på køn, så man kan overvåge fremskridtene i de nye medlemsstater med hensyn til social integration; mener, at der skal ske en gensidig udveksling af erfaringer og god praksis, og at det er nødvendigt at etablere et større netværk mellem medlemsstater, der har nogenlunde samme problemer;

| 13. | opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje de mulige risici, der opstår på grund af de lokale myndigheders voksende gæld i de nye medlemsstater, som reelt kan underminere deres evne til at varetage deres opgaver, hvorved der skabes territoriale opdelinger inden for EU, og til at udarbejde en langsigtet strategi med henblik på mærkbart at forbedre denne situation; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje de mulige risici, der opstår på grund af de lokale myndigheders voksende gæld i de nye medlemsstater, som reelt kan underminere deres evne til at varetage deres opgaver, hvorved der skabes territoriale opdelinger inden for EU, og til at udarbejde en langsigtet strategi med henblik på mærkbart at forbedre denne situation;

| 14. | opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje at udforme en langsigtet strategi, der vil gøre det muligt mærkbart at forbedre de lokale myndigheders finansielle situation; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje at udforme en langsigtet strategi, der vil gøre det muligt mærkbart at forbedre de lokale myndigheders finansielle situation;

| 15. | opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje i højere grad end hidtil at bidrage med finansielle midler til varetagelsen af de lokale myndigheders ansvar i forbindelse med social integration; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet, og især de nye medlemsstaters regeringer, til at overveje i højere grad end hidtil at bidrage med finansielle midler til varetagelsen af de lokale myndigheders ansvar i forbindelse med social integration;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at fremme samspillet med medlemsstaterne vedrørende udarbejdelse af tekster, der sikrer de svageste befolkningsgrupper og mindretalsbefolkningerne adgang til retsvæsenet (retshjælp, infocentre, gratis rådgivning, osv.), og tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde fælles og harmoniserede strategier for social integration på lokalt plan; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at fremme samspillet med medlemsstaterne vedrørende udarbejdelse af tekster, der sikrer de svageste befolkningsgrupper og mindretalsbefolkningerne adgang til retsvæsenet (retshjælp, infocentre, gratis rådgivning, osv.), og tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde fælles og harmoniserede strategier for social integration på lokalt plan;

| 17. | opfordrer de nye medlemsstater til at gøre en større indsats end hidtil for at løse boligproblemet, så der opføres billigere boliger, navnlig ved at støtte lokale myndigheders byggeprojekter, for at hjælpe de mest sårbare grupper så effektivt som muligt; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de nye medlemsstater til at gøre en større indsats end hidtil for at løse boligproblemet, så der opføres billigere boliger, navnlig ved at støtte lokale myndigheders byggeprojekter, for at hjælpe de mest sårbare grupper så effektivt som muligt;

| 18. | opfordrer de nye medlemsstater til at inddrage spørgsmålet om hjemløshed i deres politik for social integration, da det er en ekstrem form for social udelukkelse, som berører tusindvis af mennesker, især kvinder, i alle lande; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de nye medlemsstater til at inddrage spørgsmålet om hjemløshed i deres politik for social integration, da det er en ekstrem form for social udelukkelse, som berører tusindvis af mennesker, især kvinder, i alle lande;

| 19. | opfordrer til statslige initiativer for at gøre boliglån lettere tilgængelige for de socialt svagt stillede målgrupper. |
| --- | --- |

19.

opfordrer til statslige initiativer for at gøre boliglån lettere tilgængelige for de socialt svagt stillede målgrupper.

| 20. | opfordrer de nye medlemsstater til at stille tilstrækkelige midler til rådighed til at sikre alle adgang til systemer af høj kvalitet for livslang læring, som giver mennesker mulighed for at øge deres kvalifikationsniveau; opfordrer dem samtidig til ikke at glemme at gennemføre særlige foranstaltninger til at fremme integration af dem, der er mest udsat for risici i beskæftigelsesprocessen; |
| --- | --- |

20.

opfordrer de nye medlemsstater til at stille tilstrækkelige midler til rådighed til at sikre alle adgang til systemer af høj kvalitet for livslang læring, som giver mennesker mulighed for at øge deres kvalifikationsniveau; opfordrer dem samtidig til ikke at glemme at gennemføre særlige foranstaltninger til at fremme integration af dem, der er mest udsat for risici i beskæftigelsesprocessen;

| 21. | opfordrer de nye medlemsstater til mere effektivt end hidtil at fremme social integration af mindretallene og forbedringer af betingelserne for uddannelse af romaerne, idet der udarbejdes et supplerende støttesystem for underprivilegerede børn sammen med passende sociale integrationsprogrammer; |
| --- | --- |

21.

opfordrer de nye medlemsstater til mere effektivt end hidtil at fremme social integration af mindretallene og forbedringer af betingelserne for uddannelse af romaerne, idet der udarbejdes et supplerende støttesystem for underprivilegerede børn sammen med passende sociale integrationsprogrammer;

| 22. | opfordrer de nye medlemsstater til at fremme den sociale integration af handicappede mere effektivt end hidtil og udarbejde passende uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesfremmende programmer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer de nye medlemsstater til at fremme den sociale integration af handicappede mere effektivt end hidtil og udarbejde passende uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesfremmende programmer;

| 23. | opfordrer de nye medlemsstater til at revidere deres økonomiske politikker i lyset af EU's konklusioner i midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien; opfordrer til, at denne revision foretages med det formål at fremme skabelse af permanente jobs af høj kvalitet; opfordrer til vedtagelse af foranstaltninger til fremme af virksomhedernes frihed, uden at dette fører til nogen form for dumping inden for Fællesskabet; |
| --- | --- |

23.

opfordrer de nye medlemsstater til at revidere deres økonomiske politikker i lyset af EU's konklusioner i midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien; opfordrer til, at denne revision foretages med det formål at fremme skabelse af permanente jobs af høj kvalitet; opfordrer til vedtagelse af foranstaltninger til fremme af virksomhedernes frihed, uden at dette fører til nogen form for dumping inden for Fællesskabet;

| 24. | bemærker, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger i de nye medlemsstater for at udligne lønforskellene mellem mænd og kvinder, der har samme uddannelsesniveau og samme typer af job, med henblik på at gøre mere effektiv brug af arbejdskraftressourcerne i overensstemmelse med de mål, der blev fastsat i Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger i de nye medlemsstater for at udligne lønforskellene mellem mænd og kvinder, der har samme uddannelsesniveau og samme typer af job, med henblik på at gøre mere effektiv brug af arbejdskraftressourcerne i overensstemmelse med de mål, der blev fastsat i Lissabon-strategien;

| 25. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at revidere samtlige bestemmelser til bekæmpelse af diskrimination baseret på EF-traktatens artikel 13 og indlede passende procedurer imod samtlige medlemsstater, der ikke omsætter eller gennemfører de pågældende direktiver på behørig vis eller inden for den fastsatte frist; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at revidere samtlige bestemmelser til bekæmpelse af diskrimination baseret på EF-traktatens artikel 13 og indlede passende procedurer imod samtlige medlemsstater, der ikke omsætter eller gennemfører de pågældende direktiver på behørig vis eller inden for den fastsatte frist;

| 26. | opfordrer regeringerne i de nye medlemsstater til at træffe passende forberedelser for at sikre, at indførelsen af euroen ikke kaster store sociale grupper ud i fattigdom, herunder navnlig de mennesker, der lever af små pensioner eller sociale velfærdsydelser, og hvoraf langt de fleste er kvinder; |
| --- | --- |

26.

opfordrer regeringerne i de nye medlemsstater til at træffe passende forberedelser for at sikre, at indførelsen af euroen ikke kaster store sociale grupper ud i fattigdom, herunder navnlig de mennesker, der lever af små pensioner eller sociale velfærdsydelser, og hvoraf langt de fleste er kvinder;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at udvikle de aktionsmuligheder, der er opstillet i det ovennævnte interne arbejdsdokument, i retning af en sammenfattende tværsnitsanalyse ved i højere grad at rette opmærksomheden mod de tilfælde, hvor de borgerlige rettigheder og adgangen til de grundlæggende rettigheder krænkes, og hvor enhver form for forskelsbehandling ikke bekæmpes, og gøre sig til talsmand for egnede kontrolinstrumenter for at lette arbejdet med at forberede eventuelle sanktioner; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at udvikle de aktionsmuligheder, der er opstillet i det ovennævnte interne arbejdsdokument, i retning af en sammenfattende tværsnitsanalyse ved i højere grad at rette opmærksomheden mod de tilfælde, hvor de borgerlige rettigheder og adgangen til de grundlæggende rettigheder krænkes, og hvor enhver form for forskelsbehandling ikke bekæmpes, og gøre sig til talsmand for egnede kontrolinstrumenter for at lette arbejdet med at forberede eventuelle sanktioner;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at udtænke og derpå konstruere fælles prioriteter eller en »rød tråd«, der skal tjene som et fælles grundlag for adgang til retssystemerne og for samordning af retssystemerne på dette område i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at udtænke og derpå konstruere fælles prioriteter eller en »rød tråd«, der skal tjene som et fælles grundlag for adgang til retssystemerne og for samordning af retssystemerne på dette område i Den Europæiske Union;

| 29. | opfordrer Kommissionen og de nye medlemsstater til i fællesskab at stille flere midler til rådighed end hidtil til de nye medlemsstater med henblik på at finansiere udarbejdelsen af de nationale handlingsplaner og støtte gennemførelsen af målene fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd om beskæftigelse i Luxembourg i november 1997, og opfordrer Kommissionen til at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem de nye og de gamle medlemsstater; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen og de nye medlemsstater til i fællesskab at stille flere midler til rådighed end hidtil til de nye medlemsstater med henblik på at finansiere udarbejdelsen af de nationale handlingsplaner og støtte gennemførelsen af målene fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd om beskæftigelse i Luxembourg i november 1997, og opfordrer Kommissionen til at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem de nye og de gamle medlemsstater;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og repræsentanterne for deres lokale myndigheder; anmoder endvidere medlemsstaterne om også at sende denne beslutning til orientering til repræsentanterne for hvert etniske mindretal, der er anerkendt som sådant, på deres område. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og repræsentanterne for deres lokale myndigheder; anmoder endvidere medlemsstaterne om også at sende denne beslutning til orientering til repræsentanterne for hvert etniske mindretal, der er anerkendt som sådant, på deres område.

---

(1)  EUT C 310 af 16.12.2004.

(2)  Rådets afgørelse 2003/578/EF af 22. juli 2003 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik (EUT L 197 af 5.8.2003, s. 13).

---

25.5.2006

| 25.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 124/s17 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 124/s17

---

Tegnforklaring

| * | | høringsprocedure |
| --- | --- | --- |
| **I | | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | | samstemmende udtalelse |
| ***I | | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Oplysninger vedrørende afstemningerne

Medmindre andet er angivet, har ordføreren skriftligt tilkendegivet sin stilling til ændringsforslagene.

Forkortelser af udvalgenes navne

| AFET | | Udenrigsudvalget |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Udviklingsudvalget |
| INTA | | Udvalget om International Handel |
| BUDG | | Budgetudvalget |
| CONT | | Budgetkontroludvalget |
| ECON | | Økonomi- og Valutaudvalget |
| EMPL | | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender |
| ENVI | | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed |
| ITRE | | Udvalget om Industri, Forskning og Energi |
| IMCO | | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse |
| TRAN | | Transport- og Turismeudvalget |
| REGI | | Regionaludviklingsudvalget |
| AGRI | | Landbrugsudvalget |
| PECH | | Fiskeriudvalget |
| CULT | | Kultur- og Uddannelsesudvalget |
| JURI | | Retsudvalget |
| LIBE | | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender |
| AFCO | | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender |
| FEMM | | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling |
| PETI | | Udvalget for Andragender |

AFET

Udenrigsudvalget

DEVE

Udviklingsudvalget

INTA

Udvalget om International Handel

BUDG

Budgetudvalget

CONT

Budgetkontroludvalget

ECON

Økonomi- og Valutaudvalget

EMPL

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

ENVI

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

ITRE

Udvalget om Industri, Forskning og Energi

IMCO

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

TRAN

Transport- og Turismeudvalget

REGI

Regionaludviklingsudvalget

AGRI

Landbrugsudvalget

PECH

Fiskeriudvalget

CULT

Kultur- og Uddannelsesudvalget

JURI

Retsudvalget

LIBE

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

AFCO

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

FEMM

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

PETI

Udvalget for Andragender

Forkortelser for de politiske grupper

| PPE-DE | | Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater |
| --- | --- | --- |
| PSE | | De Europæiske Socialdemokraters Gruppe |
| ALDE | | Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| Verts/ALE | | Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance |
| GUE/NGL | | Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre |
| IND/DEM | | Gruppen for Selvstændighed og Demokrati |
| UEN | | Gruppen Union for Nationernes Europa |
| NI | | Løsgængere |

PPE-DE

Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater

PSE

De Europæiske Socialdemokraters Gruppe

ALDE

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

Verts/ALE

Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance

GUE/NGL

Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre

IND/DEM

Gruppen for Selvstændighed og Demokrati

UEN

Gruppen Union for Nationernes Europa

NI

Løsgængere

---