# Europeiska unionens C 42/18 f

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 42 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången18 februari 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 42

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången18 februari 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2006/C 042/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2006/C 042/2 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 042/3 | Statligt stöd – Frankrike – Statligt stöd C 51/2005 (f.d. NN84/2005) — Stöd till koncernen Institut Français du Pétrole – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 042/4 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4080 – G+J/Sanoma/JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 042/5 | Tillkännagivande i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3976/87 av den 14 december 1987 om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn (
  1
  ) | 15 |
| | Domstolen |
| 2006/C 042/6 | De nya ledamöterna i domstolen har avlagt ed | 20 |
| 2006/C 042/7 | Indelning av ny domare på avdelning | 21 |
| 2006/C 042/8 | Listor för fastställande av domstolens sammansättning | 22 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2006/C 042/1

Eurons växelkurs

1

2006/C 042/2

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

2

2006/C 042/3

Statligt stöd – Frankrike – Statligt stöd C 51/2005 (f.d. NN84/2005) — Stöd till koncernen Institut Français du Pétrole – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

5

2006/C 042/4

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4080 – G+J/Sanoma/JV) (
  1
  )

1

14

2006/C 042/5

Tillkännagivande i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3976/87 av den 14 december 1987 om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn (
  1
  )

1

15

Domstolen

2006/C 042/6

De nya ledamöterna i domstolen har avlagt ed

20

2006/C 042/7

Indelning av ny domare på avdelning

21

2006/C 042/8

Listor för fastställande av domstolens sammansättning

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/1

---

Eurons växelkurs (1)

17 februari 2006

(2006/C 42/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1863 |
| JPY | japansk yen | 140,77 |
| DKK | dansk krona | 7,4653 |
| GBP | pund sterling | 0,68390 |
| SEK | svensk krona | 9,3810 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5621 |
| ISK | isländsk krona | 75,42 |
| NOK | norsk krona | 8,0600 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5745 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,365 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 251,70 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6960 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,7654 |
| RON | rumänsk leu | 3,5076 |
| SIT | slovensk tolar | 239,46 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,345 |
| TRY | turkisk lira | 1,5751 |
| AUD | australisk dollar | 1,6119 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3725 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2067 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7892 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9406 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 154,03 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,1910 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,5489 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2933 |
| IDR | indonesisk rupiah | 10 964,38 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,413 |
| PHP | filippinsk peso | 61,332 |
| RUB | rysk rubel | 33,5100 |
| THB | thailändsk baht | 46,663 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1863

JPY

japansk yen

140,77

DKK

dansk krona

7,4653

GBP

pund sterling

0,68390

SEK

svensk krona

9,3810

CHF

schweizisk franc

1,5621

ISK

isländsk krona

75,42

NOK

norsk krona

8,0600

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5745

CZK

tjeckisk koruna

28,365

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

251,70

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6960

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,7654

RON

rumänsk leu

3,5076

SIT

slovensk tolar

239,46

SKK

slovakisk koruna

37,345

TRY

turkisk lira

1,5751

AUD

australisk dollar

1,6119

CAD

kanadensisk dollar

1,3725

HKD

Hongkongdollar

9,2067

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7892

SGD

singaporiansk dollar

1,9406

KRW

sydkoreansk won

1 154,03

ZAR

sydafrikansk rand

7,1910

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,5489

HRK

kroatisk kuna

7,2933

IDR

indonesisk rupiah

10 964,38

MYR

malaysisk ringgit

4,413

PHP

filippinsk peso

61,332

RUB

rysk rubel

33,5100

THB

thailändsk baht

46,663

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/2

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2006/C 42/02)

(Text av betydelse för EES)

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Spanien

Stöd nr: N 46/2004

Benämning: Stöd till kapitalisering av teknologibaserade företag

Syfte: Att öka tillgången till investeringskapital för små innovativa teknikföretag i den kreativa start- och utvecklingsfasen

Rättslig grund: Orden CTE/349/2004, de 10 de febrero, por la que se convocan las ayudas de la línea de apoyo a la capitalización de empresas de base tecnológica — BOE 41 van 17 februari 2004, blz. 7383

Budget: Cirka 98 miljoner EUR totalt

Stödnivå eller stödbelopp: Maximalt investeringsbelopp för den investerande enheten i de små teknologibaserade företagen kommer att uppgå till 500 000 EUR per sexmånadersperiod. För stödområden som omfattas av artikel 87.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen uppgår de maximala investeringsbeloppen till följande:

Stödområden som omfattas av artikel 87.3 a i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen:

1 000 000 EUR per sexmånadersperiod.

Stödområden som omfattas av artikel 87.3 c i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen: 750 000 EUR per sexmånadersperiod

Varaktighet: 1.1.2004–31.12.2007

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Nederländerna

Stöd nr: N 76/2003

Benämning: Forskningsverksamhet till förmån för sektorn för musslor

Syfte: Finansiering av forskningsverksamhet till förmån för sektorn för musslor med hjälp av skatteliknande avgifter

Rättslig grund:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Wet op de bedrijfsorganisatie |
| --- | --- |

—

Wet op de bedrijfsorganisatie

| — | Verordening financiering mosselonderzoek 2003 |
| --- | --- |

—

Verordening financiering mosselonderzoek 2003

| — | Verordening instelling van een fonds voor mosselonderzoek |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor mosselonderzoek

Budget:: 564 000 EUR för 2003

Varaktighet: År 2003 och följande

Stödnivå eller stödbelopp: Inom ramen för de belopp som fastställs genom gemenskapens rambestämmelser om statligt stöd till forskning och utveckling (EGT C 45, 17.12.1996, s. 6 och EGT C 48, 13.2.1998, s. 2)

Övriga upplysningar: Rapport annuel

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Spanien [Kanarieöarna]

Stöd nr: N 84/2005

Benämning: Förlängning av giltighetstiden för artiklarna 26 och 27 i lag 19/94 (N 144/A/1996) ”Ekonomisk och skattemässig ordning för Kanarieöarna”

Rättslig grund: Artículos 26 y 27 de la Ley 19/1994 de Modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias

Syfte: Regional utveckling [Alla sektorer]

Budget: 270,46 miljoner EUR per år

Varaktighet: Från och med den 1 januari 2006 till och med den 31 december 2006

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Förenade kungariket

Stöd nr: N 159/2004

Benämning: System för återköp av licenser för nätfiske efter lax för yrkesfiskare verksamma i Tamar, Tavy och Lynher samt vid kusten i Cumbria

Syfte: Att frivilligt och permanent upphöra med nätfisket av lax genom att efterskänka licenser

Rättslig grund: Salmon and Freshwater Fisheries Act (1975)

Budget: 50 000 GBP

Stödnivå eller stödbelopp: Fastställs i slutet av upphandlingsförfarandet

Övriga upplysningar: Årsrapport

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Italien

Stöd nr: N 198/2005

Benämning: Potenziamento delle aree sottoutilizzate (Agevolazione per nuove assunzioni — Deduzioni IRAP)

Rättslig grund: Art. 11-ter, lett. a) del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, come modificato dalla Legge di conversione 14 maggio 2005, n. 80 (Modifica del comma 4 quater dell'articolo 11 del decreto legislativo n. 446/97 — così come aggiunto dalla L. 311/2004 (Legge Finanziaria 2005).

Art. 11-ter, lett. b) del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, come modificato dalla Legge di conversione 14 maggio 2005, n. 80 (Modifica del comma 4 quater dell'articolo 11 del decreto legislativo n. 446/97 — così come aggiunto dalla L. 311/2004 (Legge Finanziaria 2005)

Syfte: Sysselsättning – regional utveckling [alla sektorer]

Budget: 471 miljoner EUR + 846 miljoner EUR

Varaktighet: 2005—2008

Stödnivå eller stödbelopp: Inom regionalstödskartans ramar

Övriga upplysningar: Stödordning – Skatteförmån

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Frankrike

Stöd nr: N 261/2005

Benämning: Stöd till innovativ audiovisuell produktion

Syfte: Stöd till att skriva och utveckla innovativa audiovisuella verk

Rättslig grund: Projet de décret relatif au soutien financier à la création d'œuvres audiovisuelles à caractère innovant.

Projet d'arrêté pris pour l'application du décret relatif au soutien financier à la création d'œuvres audiovisuelles à caractère innovant

Budget: 4 miljoner EUR per år

Stödnivå eller stödbelopp: 10 000–350 000 EUR

Varaktighet: Till och med den 30 juni 2008

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Italien

Stöd nr: N 547/2003

Benämning: Garantifond till förmån för riskkapitalinvesteringar i Lombardiet

Syfte: Att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag verksamma inom vissa innovativa sektorer

Rättslig grund: Deliberazione della Giunta Regionale n. VII/14909 del 7 novembre 2003 e Regolamento di gestione del fondo comune d'investimento NEXT riservato agli investitori istituzionali

Budget: 20 658 276 EUR till garantifonderna

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Tyskland

Stöd nr: N 550/2003

Benämning: Förlängning av program för teknik och innovation (Mecklenburg-Vorpommern)

Syfte: Forskning och utveckling; sysselsättning

Rättslig grund: Verwaltungsvorschriften zu § 44 Landeshaushaltsordnung

Budget: 25 miljoner EUR per år

Stödnivå eller stödbelopp: Högst 80 %

Varaktighet: 1.1.2004—31.12.2006

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Förenade kungariket (Skottland)

Stöd nr: N 639/2003

Benämning: Havsfiske (Övergångsstöd) (Skottland) (Nr 2) Program 2003

Syfte: Att öka den maximala stödsumman som betalas till enskilda förmånstagare från 142 till 237 GBP per OAV för hela tiomånadersperioden

Rättslig grund: Scottish Statutory Instrument

Budget: Ingen ytterligare budget. Programmets ursprungliga budget var 10 miljoner GBP (omkring 15 miljoner EUR)

Stödnivå eller stödbelopp: Det maximala stödbeloppet som betalas till enskilda förmånstagare är 237 GBP per OAV för hela tiomånadersperioden

Varaktighet: 1 september 2003-31 december 2003

Övriga upplysningar: Årsredovisning

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/5

---

STATLIGT STÖD – FRANKRIKE

Statligt stöd C 51/2005 (f.d. NN84/2005) — Stöd till koncernen Institut Français du Pétrole

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2006/C 42/03)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 21 december 2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende stödet till koncernen Institut Français du Pétrole.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktorat Statligt stöd I – Sammanhållning och konkurrenskraft |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktorat Statligt stöd I – Sammanhållning och konkurrenskraft

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Frankrike. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

Kommissionen mottog i en skrivelse av den 25 november 2004, diarieförd den 29 november 2004 med nummer CP221/2004, ett klagomål angående ett eventuellt olovligt statligt stöd till Institut Français du Pétrole (IFP) och ett av dotterbolagen, företaget Axens.

Kommissionen begärde genom två skrivelser, D/51221 av den 17 februari 2005 och D/54012 av den 24 maj 2005, upplysningar från de franska myndigheterna om åtgärden i fråga.

De franska myndigheterna inkom med dessa upplysningar i två skrivelser av den 22 mars 2005, diarieförd vid kommissionen den 11 april 2005, och av den 17 augusti 2005, diarieförd den 7 september 2005.

Genom en skrivelse av den 20 oktober 2005 med nummer D/58262 begärde kommissionen kompletterade upplysningar och inbjöd de franska myndigheterna till ett arbetsmöte. Detta möte hölls den 8 november 2005. Genom en skrivelse av den 10 november 2005, diarieförd samma dag, inkom de franska myndigheterna med de begärda kompletterande upplysningarna.

Beskrivning av åtgärden

Institut Français du Pétrole (IFP) är ett forskningsinstitut som inrättades 1944 och som står under den franska regeringens ekonomiska och finansiella kontroll. Institutet har tre olika uppgifter: forskning och utveckling inom områdena olje- och gasprospektering, raffineringsteknik och petrokemi, utbildning av tekniker samt information om och dokumentation av branscherna. Genom ett avtal med staten får IFP ett statligt stöd som år 2003 uppgick till 200 miljoner euro och år 2004 till 163 miljoner euro. IFP har dessutom flera direkta eller indirekta majoritets- och minoritetsinnehav i olika aktiebolag. Bland dessa finns Axens, som är ett företag inom marknaden för katalysatorer och tekniker för raffineringsindustrin, gasförädling och petrokemi, Beicip-Franlab, som är ett konsultföretag med inriktning på oljeutvinning och utveckling av mjukvara för oljeutvinning, samt Prosernat, ett konsultföretag med inriktning på gasförädling och avsvavling.

Mellan 1944 och 2002 har IFP tagit ut en skatteliknande avgift på vissa oljeprodukter. Kommissionen beslöt den 29 maj 1996 att utbetalningarna till IFP för perioden 1993-1997 inte omfattades av artikel 87.1 i EG-fördraget enligt punkt 2.4 i riktlinjerna för statligt stöd till forskning och utveckling genom att IFP var ett forskningscentrum utan vinstsyfte som spred resultatet av sin forskning till alla företag utan diskriminering och utan kommersiella motiv. IFP behandlade inte heller de företag i vilka det hade aktieinnehav på ett förmånligare sätt. I beslutet av den 18 februari 1998 såg kommissionen ingen anledning att ändra sin bedömning av åtgärden för perioden 1998-2002.

Företaget Axens bildades den 29 maj 2001 genom en sammanslagning av IFP:s industriavdelning och ett företag som indirekt kontrollerades av IFP. Sammanslagningen skedde som ett led i en omorganisation om vilken kommissionen hade blivit informerad. Vid omorganisationen tog Axens över kommersialiseringen av IFP:s forskning inom raffinering, petrokemi och gas. Detta skedde genom att IFP och Axens skrev två exklusiva avtal om försäljning och produktion, liksom ett avtal om industriforskning. Enligt det sistnämnda avtalet har Axens förhandsrätt till alla IFP:s resultat inom forskning och utveckling inom sitt område. I utbyte mot denna rätt avsätter Axens motsvarande [...] (1) av sin omsättning till IFP.

Från och med den 1 januari 2003 ersätter ett budgetanslag till IFP inkomsterna från den skatteliknande avgiften.

Analys av åtgärden

Kommissionen anser att förutsättningarna på marknaden för raffineringsteknik och petrokemi, vilka låg till grund för de tidigare besluten, har förändrats. IFP och dotterbolaget Axens anses utgöra en ekonomisk enhet med kommersiell verksamhet på marknaden för raffineringsteknik och petrokemi i konkurrens med andra företag. Kommissionen anser dessutom i dagsläget att det förekommer en korssubventionering av IFP-koncernens ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheter såtillvida att det inte finns några juridiska och bokföringsmässiga mekanismer som begränsar de ekonomiska och de icke-ekonomiska verksamheterna samt att utgifterna för IFP/Axens forskning och utveckling inte täcks av inkomsterna från verksamheterna på marknaden.

Vidare kan kommissionen i nuläget inte utesluta att samma sak gäller de ekonomiska enheterna IFP/Beicip-Franlab och IFP/Prosernats kommersiella konsultverksamhet med inriktning på oljeutvinning och utveckling av mjukvara för oljeutvinning respektive gasförädling och avsvavling.

Kommissionen har analyserat stödets förenlighet utifrån olika bestämmelser i EG-fördraget. Med hänsyn till stödets syfte, det vill säga att främja forskning och utveckling, har kommissionen dragit slutsatsen att stödet endast kan bedömas utifrån bestämmelserna i artikel 87.3 c i EG-fördraget om att främja vissa ekonomiska verksamheter. Kommissionen tvivlar dock på att de nödvändiga villkoren för att bevilja statligt stöd, i det här fallet villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till forskning och utveckling, uppfylls.

Kommissionen uppmanar de franska myndigheterna att inkomma med alla relevanta uppgifter för bedömningen av åtgärden.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

«Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

La Commission a reçu par courrier du 25 novembre 2004, enregistré le 29 novembre 2004, sous le numéro CP221/2004, une plainte concernant une éventuelle aide d'État illégale en faveur de l'Institut Français du Pétrole (IFP) et une de ses filiales, la société Axens.

La Commission a demandé des informations sur la mesure en question aux autorités françaises par courriers D/51221 du 17 février 2005 et D/54012 du 24 mai 2005.

Les autorités françaises ont transmis ces informations par courriers du 22 mars 2005, enregistré par la Commission le 11 avril 2005, et du 17 août 2005, enregistré par la Commission le 7 septembre 2005.

Par lettre D/58262 du 20 octobre 2005, la Commission a demandé des informations complémentaires et invité les autorités françaises pour une réunion de travail. Cette réunion a eu lieu le 8 novembre 2005. Les autorités françaises ont soumis les informations complémentaires demandées par lettre datée du 10 novembre 2005 et enregistrée le même jour.

2.   DESCRIPTION DE LA MESURE

2.1.   Le groupe IFP

L'IFP est un établissement professionnel (2) de droit privé sans capital ni actionnaire, placé sous le contrôle économique et financier du gouvernement français (3). Aux termes de ses statuts, l'IFP remplit trois missions:

| (1) | Recherche et développement dans les domaines de la prospection pétrolière et gazière, des technologies de raffinage et de pétrochimie. Il s'agit pour l'IFP de “provoquer ou effectuer les études et les recherches présentant un intérêt pour le développement des connaissances scientifiques et des connaissances industrielles, et valoriser sous toute forme le résultat de ces travaux”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] (4) d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(1)

Recherche et développement dans les domaines de la prospection pétrolière et gazière, des technologies de raffinage et de pétrochimie. Il s'agit pour l'IFP de “provoquer ou effectuer les études et les recherches présentant un intérêt pour le développement des connaissances scientifiques et des connaissances industrielles, et valoriser sous toute forme le résultat de ces travaux”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] (4) d'EUR en 2004 (5).

| (2) | Formation d'ingénieurs et de techniciens. Il s'agit de “former les personnes capables de participer au développement des connaissances nouvelles, à leur diffusion et à leur application effectives”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(2)

Formation d'ingénieurs et de techniciens. Il s'agit de “former les personnes capables de participer au développement des connaissances nouvelles, à leur diffusion et à leur application effectives”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5).

| (3) | Information et documentation des secteurs. Il s'agit de “documenter les administrations, l'industrie, les techniciens et les chercheurs sur les connaissances scientifiques et les techniques industrielles”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(3)

Information et documentation des secteurs. Il s'agit de “documenter les administrations, l'industrie, les techniciens et les chercheurs sur les connaissances scientifiques et les techniques industrielles”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5).

En contrepartie, l'IFP bénéficie d'un soutien public. Ce soutien s'est élevé à 201 millions d'EUR en 2002, à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004 (6). Un contrat d'objectifs avec l'État définit les grandes orientations de son action par période de cinq ans.

La société Axens résulte de la fusion le 29 mai 2001 (avec effet rétroactif au 1er janvier 2001) de la société Procatalyse SA (filiale à 100 % d'ISIS, elle-même contrôlée à l'époque à 52,8 % par l'IFP) et de la Direction industrielle de l'IFP externalisée à cette occasion. L'externalisation de la Direction industrielle de l'IFP a fait l'objet d'une convention d'apports en nature (7). Le 22 octobre 2001, l'IFP a racheté à ISIS sa participation dans Axens dans le cadre de l'offre publique d'échange initiée par Technip sur ISIS et Coflexip (8). Actuellement, l'IFP détient donc 100 % du capital d'Axens. Axens est active sur le marché des catalyseurs et des technologies pour les industries de raffinage, de traitement de gaz et pétrochimiques. Son chiffre d'affaires consolidé s'est élevé à 192,2 millions d'EUR en 2004.

Par ailleurs, l'IFP détient directement des participations majoritaires dans cinq sociétés parmi lesquelles: IFP training, société de formation professionnelle dans le domaine du pétrole et des moteurs, Beicip-Franlab, société de conseil en exploitation de champs pétroliers et maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, et IFP investissements, société holding financière portant des participations industrielles détenues par l'IFP dans des sociétés non cotées. Par le biais de cette dernière, l'IFP est actionnaire majoritaire dans Eurecat, société spécialisée dans la re-génération de catalyseurs, Isis BV, société holding de droit néerlandais, Isis développement, société de capital-risque, Prosernat, société de conseil en traitement du gaz et en désulfuration, RSI, société spécialisée dans la conception de simulateurs et de systèmes de contrôles, Tech'advantage, société spécialisée dans le développement et la maintenance de logiciels et Vinci Technologies, société de conception et de fabrication de matériels de laboratoire.

2.2.   Contenu des décisions antérieures

De 1944, date de sa création, à la fin 2002, l'IFP a perçu le produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers. Le reversement de cette taxe a été notifié à la Commission par lettre datée du 12 août 1992. Après ouverture (9) de la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, la Commission a décidé, le 29 mai 1996 (décision ci-après désignée par “la décision de 1996” (10)), que le versement du produit d'une taxe parafiscale au profit de l'IFP pour la période 1993-1997 n'était pas couvert par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, en application du point 2.4 de l'encadrement des aides d'État à la recherche et au développement (11) (“l'encadrement”):

| — | Absence d'aide directe au niveau de l'IFP

  La Commission a estimé que l'IFP était un centre de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale. Or, conformément au point 2.4 de l'encadrement, paragraphe 1, le financement public des activités de recherche et de développement poursuivies par des établissements d'enseignement supérieur ou de recherche publics à but non lucratif, n'est pas, en règle générale, visé par les dispositions de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide directe au niveau de l'IFP

La Commission a estimé que l'IFP était un centre de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale. Or, conformément au point 2.4 de l'encadrement, paragraphe 1, le financement public des activités de recherche et de développement poursuivies par des établissements d'enseignement supérieur ou de recherche publics à but non lucratif, n'est pas, en règle générale, visé par les dispositions de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| — | Absence d'aide indirecte aux entreprises acquérant la recherche réalisée par l'IFP

  La Commission a noté que l'IFP transférait les résultats de ses recherches à des entreprises par quatre moyens: diffusion dans le domaine public, prestations de service facturées aux coûts réels engagés par l'IFP, recherche collaborative et vente de licences. Dans ces deux derniers cas, elle a considéré que, si les entreprises ne supportaient pas l'intégralité des coûts de la recherche, cet avantage était ouvert sans discrimination à toutes les entreprises, indépendamment de leur nationalité. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide indirecte aux entreprises acquérant la recherche réalisée par l'IFP

La Commission a noté que l'IFP transférait les résultats de ses recherches à des entreprises par quatre moyens: diffusion dans le domaine public, prestations de service facturées aux coûts réels engagés par l'IFP, recherche collaborative et vente de licences. Dans ces deux derniers cas, elle a considéré que, si les entreprises ne supportaient pas l'intégralité des coûts de la recherche, cet avantage était ouvert sans discrimination à toutes les entreprises, indépendamment de leur nationalité.

| — | Absence d'aide indirecte aux sociétés où l'IFP détient des participations

  En raison de l'implication d'autres actionnaires, du fait que l'IFP soit actionnaire minoritaire dans des sociétés actives dans son domaine de recherche (hormis trois exceptions) et du fait qu'il collabore avec ces entreprises aux mêmes conditions qu'avec les autres entreprises dans lesquelles il ne détient pas de participation, la Commission a conclu que ces entreprises ne bénéficiaient pas d'un traitement plus favorable. Les rémunérations perçues par l'IFP au titre de ses participations ont, de plus, été considérées comme conformes aux conditions du marché.
  Le 3 octobre 1997, les autorités françaises ont notifié à la Commission un nouveau décret sur la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers au profit de l'IFP, sans changement substantiel, pour la période 1998-2002. Dans sa décision du 18 février 1998 (ci-après désignée par “la décision de 1998” (12)), la Commission a considéré qu'elle n'avait aucune raison de modifier son appréciation de la mesure et, par conséquent, elle n'a pas soulevé d'objection à sa mise en œuvre pour la période 1998-2002. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide indirecte aux sociétés où l'IFP détient des participations

En raison de l'implication d'autres actionnaires, du fait que l'IFP soit actionnaire minoritaire dans des sociétés actives dans son domaine de recherche (hormis trois exceptions) et du fait qu'il collabore avec ces entreprises aux mêmes conditions qu'avec les autres entreprises dans lesquelles il ne détient pas de participation, la Commission a conclu que ces entreprises ne bénéficiaient pas d'un traitement plus favorable. Les rémunérations perçues par l'IFP au titre de ses participations ont, de plus, été considérées comme conformes aux conditions du marché.

Le 3 octobre 1997, les autorités françaises ont notifié à la Commission un nouveau décret sur la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers au profit de l'IFP, sans changement substantiel, pour la période 1998-2002. Dans sa décision du 18 février 1998 (ci-après désignée par “la décision de 1998” (12)), la Commission a considéré qu'elle n'avait aucune raison de modifier son appréciation de la mesure et, par conséquent, elle n'a pas soulevé d'objection à sa mise en œuvre pour la période 1998-2002.

2.3.   Accords exclusifs entre l'IFP et Axens

Par lettres datées du 1 mars et 18 mai 2001 (ci-après désignées par “les courriers de 2001”), les autorités françaises ont informé la Commission (13) d'un projet de réorganisation des activités de recherche de l'IFP dans les domaines du raffinage, de la pétrochimie et du gaz et ont demandé à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes.

Le projet prévoyait de confier la gestion de la commercialisation des résultats dans le domaine à une entité commerciale constituée par le rapprochement de la direction industrielle de l'IFP et de la société Procatalyse, contrôlée indirectement par l'IFP et spécialisée dans le développement industriel, la fabrication et la vente de tous produits chimiques.

En plus du transfert de l'essentiel de la direction industrielle de l'IFP, y compris la clientèle et les contrats existants, effectué en contrepartie de parts majoritaires dans la nouvelle filiale, le projet impliquait la signature par l'IFP et sa filiale de deux accords exclusifs de licence-cadre et de licence-produits ainsi que d'une convention de recherche industrielle:

| (1) | Un contrat exclusif de licence-cadre, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la propriété intellectuelle présente et future de l'IFP essentiellement en matière de procédés dans son domaine d'activité pour fournir des prestations d'ingénierie aux clients en relation avec ces procédés et leur transmettre le droit d'utiliser les technologies liées sous forme de sous concessions de licences de brevets. |
| --- | --- |

(1)

Un contrat exclusif de licence-cadre, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la propriété intellectuelle présente et future de l'IFP essentiellement en matière de procédés dans son domaine d'activité pour fournir des prestations d'ingénierie aux clients en relation avec ces procédés et leur transmettre le droit d'utiliser les technologies liées sous forme de sous concessions de licences de brevets.

| (2) | Un contrat exclusif de licence-produits, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la technologie présente et future de l'IFP dans son domaine d'activité pour la fabrication et la vente à ses clients des catalyseurs, adsorbants, masses de captation, équipements, autres produits et logiciels mis au point par l'IFP. |
| --- | --- |

(2)

Un contrat exclusif de licence-produits, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la technologie présente et future de l'IFP dans son domaine d'activité pour la fabrication et la vente à ses clients des catalyseurs, adsorbants, masses de captation, équipements, autres produits et logiciels mis au point par l'IFP.

| (3) | Une convention de recherche industrielle, d'une durée de [...], aux termes de laquelle la filiale dispose d'un droit de premier refus sur le résultat de toutes les activités de recherche et développement en matière de procédés et de produits dans le domaine du raffinage et de la pétrochimie menées par l'IFP. L'IFP réalise des projets pour le développement de produits et de procédés de raffinage et de pétrochimie jusqu'à l'établissement d'un dossier technique. À ce stade, la filiale peut décider d'utiliser ces résultats et de poursuivre la recherche dans un projet conjoint avec l'IFP; dans ce cas, elle acquiert un droit exclusif sur l'exploitation de ces résultats; dans le cas contraire, l'IFP peut proposer ces résultats à une autre entreprise. Chaque partenaire supporte les coûts de sa participation au projet. À l'issue du projet de recherche, l'IFP détient les droits de propriété sur les produits et les procédés alors que sa filiale dispose des droits de propriété sur l'industrialisation des produits et des procédés. |
| --- | --- |

(3)

Une convention de recherche industrielle, d'une durée de [...], aux termes de laquelle la filiale dispose d'un droit de premier refus sur le résultat de toutes les activités de recherche et développement en matière de procédés et de produits dans le domaine du raffinage et de la pétrochimie menées par l'IFP. L'IFP réalise des projets pour le développement de produits et de procédés de raffinage et de pétrochimie jusqu'à l'établissement d'un dossier technique. À ce stade, la filiale peut décider d'utiliser ces résultats et de poursuivre la recherche dans un projet conjoint avec l'IFP; dans ce cas, elle acquiert un droit exclusif sur l'exploitation de ces résultats; dans le cas contraire, l'IFP peut proposer ces résultats à une autre entreprise. Chaque partenaire supporte les coûts de sa participation au projet. À l'issue du projet de recherche, l'IFP détient les droits de propriété sur les produits et les procédés alors que sa filiale dispose des droits de propriété sur l'industrialisation des produits et des procédés.

En contrepartie, la filiale verse à l'IFP, d'une part, des redevances au titre des contrats de licence et, d'autre part, une rémunération équivalente à [...] de son chiffre d'affaires pour l'accès à la capacité de recherche de l'IFP. Au total, d'après les autorités françaises, cette contrepartie représente environ [...] du chiffre d'affaires hors taxes de la filiale.

La Commission a considéré que le projet de réorganisation de l'IFP présenté était conforme aux conditions fixées par la décision de renouvellement pour la période 1998-2002 de la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers adoptée par la Commission le 18 février 1998 et elle en a informé les autorités françaises par lettre de service D/52473, datée du 19 juin 2001. La société Axens a été créée le 29 mai 2001.

Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003.

3.   ANALYSE DE LA MESURE

Par la présente décision, la Commission souhaite examiner si les conditions fixées par ses décisions précédentes sont toujours satisfaites.

3.1.   Sur l'existence d'une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE interdit, “dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

A.   L'IFP et sa filiale Axens

3.1.1.   Avantage sélectif en faveur d'entreprises ou de productions

La jurisprudence communautaire établit que les règles en matière d'aides d'État s'appliquent uniquement aux entreprises, définies comme des entités engagées dans une activité économique, indépendamment de leur statut légal et de leur financement (14).

Dans sa décision de 1996, la Commission a considéré que le soutien public accordé aux activités de R&D menées par l'IFP ne constituait pas une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans la mesure où l'IFP était un organisme de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale (15).

Cependant, la Commission observe une évolution importante du caractère commercial de certaines activités de l'IFP depuis la réorganisation d'une partie de ses activités. Sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, pour lequel la Commission dispose, à ce stade, du plus grand nombre d'informations, il semble que l'IFP se soit engagé dans une véritable démarche commerciale, en concurrence avec d'autres entreprises privées, avec la création et la prise de contrôle de sa filiale Axens en 2001.

Dans ce contexte, la Commission a examiné si le bénéficiaire final du soutien public demeurait l'entité IFP. Pour ce faire, elle a analysé si, sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, l'IFP et Axens doivent être considérés comme deux entités économiques distinctes. À cet égard, la Commission note que l'IFP et Axens sont deux entités légales distinctes, de statuts et d'objectifs différents: l'un est un établissement professionnel à but non lucratif, poursuivant des objectifs d'intérêt général dans différents domaines sous la supervision de l'État, tandis que l'autre est une société anonyme commercialement active et spécialisée sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. Cependant, plusieurs éléments incitent la Commission à considérer l'IFP et Axens comme une seule entité économique sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie.

| — | En premier lieu, l'IFP détient directement 100 % du capital d'Axens depuis le 22 octobre 2001, à la différence des filiales considérées dans les décisions de 1996 et 1998 où d'autres actionnaires étaient impliqués. L'annexe I de la recommandation de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises (16) explicite que si une université ou un centre de recherche à but non lucratif détient la majorité des droits de vote des actionnaires d'une autre entreprise, ces deux entités doivent être considérées comme des entreprises liées. À cet égard, la Commission note également que cinq membres du Conseil exécutif de l'IFP (deux directeurs généraux adjoints, le directeur du centre de résultats Raffinage et Pétrochimie, le directeur du développement industriel et le directeur des ressources humaines) siègent au Conseil d'administration d'Axens. |
| --- | --- |

—

En premier lieu, l'IFP détient directement 100 % du capital d'Axens depuis le 22 octobre 2001, à la différence des filiales considérées dans les décisions de 1996 et 1998 où d'autres actionnaires étaient impliqués. L'annexe I de la recommandation de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises (16) explicite que si une université ou un centre de recherche à but non lucratif détient la majorité des droits de vote des actionnaires d'une autre entreprise, ces deux entités doivent être considérées comme des entreprises liées. À cet égard, la Commission note également que cinq membres du Conseil exécutif de l'IFP (deux directeurs généraux adjoints, le directeur du centre de résultats Raffinage et Pétrochimie, le directeur du développement industriel et le directeur des ressources humaines) siègent au Conseil d'administration d'Axens.

| — | En second lieu, l'IFP et Axens ont noué des relations privilégiées, à la différence de la situation décrite par la Commission dans ses décisions précédentes où aucune filiale de l'IFP ne disposait d'un traitement plus favorable que les autres entreprises (17). Ils sont signataires de deux accords exclusifs de licences aux termes desquels Axens est l'unique distributeur des technologies développées par l'IFP. De plus, aux termes de la convention de recherche industrielle, Axens est le premier, et potentiellement l'unique, destinataire des résultats développés par l'IFP. Parallèlement, si Axens souhaite initier des travaux de recherche supplémentaires, il doit proposer ceux-ci en premier lieu à l'IFP. |
| --- | --- |

—

En second lieu, l'IFP et Axens ont noué des relations privilégiées, à la différence de la situation décrite par la Commission dans ses décisions précédentes où aucune filiale de l'IFP ne disposait d'un traitement plus favorable que les autres entreprises (17). Ils sont signataires de deux accords exclusifs de licences aux termes desquels Axens est l'unique distributeur des technologies développées par l'IFP. De plus, aux termes de la convention de recherche industrielle, Axens est le premier, et potentiellement l'unique, destinataire des résultats développés par l'IFP. Parallèlement, si Axens souhaite initier des travaux de recherche supplémentaires, il doit proposer ceux-ci en premier lieu à l'IFP.

| — | Enfin, plusieurs éléments indiquent que l'IFP et Axens ont une présence et une image communes sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie auprès de leurs clients et de leurs concurrents: intégration des logos, démarche commerciale commune, présence conjointe dans les publicités et les publications y compris sur internet (18). En effet, le poids économique de l'IFP, ainsi que l'importance de son image sur les marchés où Axens est présent, paraissent (aux yeux de leurs concurrents et de leurs clients) difficilement séparables de l'image d'Axens, filiale à 100 % de l'IFP. Cette image n'est que renforcée par les liens contractuels exclusifs entre les deux. |
| --- | --- |

—

Enfin, plusieurs éléments indiquent que l'IFP et Axens ont une présence et une image communes sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie auprès de leurs clients et de leurs concurrents: intégration des logos, démarche commerciale commune, présence conjointe dans les publicités et les publications y compris sur internet (18). En effet, le poids économique de l'IFP, ainsi que l'importance de son image sur les marchés où Axens est présent, paraissent (aux yeux de leurs concurrents et de leurs clients) difficilement séparables de l'image d'Axens, filiale à 100 % de l'IFP. Cette image n'est que renforcée par les liens contractuels exclusifs entre les deux.

Au vu de ce qui précède, la Commission conclut que l'IFP et Axens constituent une entité économique unique, active sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie. Il en résulte que, sur ce marché, l'IFP/Axens est un acteur économique en concurrence avec d'autres entreprises et ne peut être considéré comme un organisme à but non lucratif. Sur ce marché, le point 2.4, paragraphe 1, de l'encadrement des aides d'État à la R&D n'est donc plus applicable.

La Commission doit, de plus, examiner si l'entité économique IFP/Axens bénéficie d'un avantage par rapport à ses concurrents. Bien que le groupe IFP reçoive un soutien financier de l'État, dans la mesure où celui-ci mène à la fois des activités économiques et non économiques, il se pourrait que ses activités économiques ne bénéficient d'aucun soutien public et que ce dernier soit concentré sur le financement des activités non économiques. Dans cette hypothèse, il n'existerait aucune forme de subvention croisée entre ces deux types d'activités. À ce stade de son analyse, cependant, la Commission émet des doutes sur ce point pour les raisons suivantes:

| — | En premier lieu, au vu des réponses apportées par les autorités françaises à ce sujet, la Commission émet des doutes concernant l'application de la directive de la Commission concernant la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (19) (Directive Transparence), s'agissant de la délimitation comptable des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales. La Commission n'est pas assurée que les mécanismes juridiques et comptables permettant une limitation effective des activités économiques et non économiques du groupe IFP soient en place. |
| --- | --- |

—

En premier lieu, au vu des réponses apportées par les autorités françaises à ce sujet, la Commission émet des doutes concernant l'application de la directive de la Commission concernant la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (19) (Directive Transparence), s'agissant de la délimitation comptable des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales. La Commission n'est pas assurée que les mécanismes juridiques et comptables permettant une limitation effective des activités économiques et non économiques du groupe IFP soient en place.

| — | En second lieu, la Commission note que le mécanisme du droit de premier refus inscrit dans la convention de recherche industrielle, ainsi que les accords exclusifs de licence, signifient que, potentiellement, toute la recherche menée par l'IFP dans le domaine d'Axens peut être utilisée et commercialisée exclusivement par Axens. La Commission considère donc que, pour qu'il n'existe pas d'avantage à l'entité IFP/Axens, l'ensemble du budget de l'IFP consacré à la R&D, en collaboration ou pour le compte d'Axens dans son domaine d'activité, devrait être financé par les revenus acquis sur ce marché, comme ce serait le cas pour n'importe quel opérateur économique sur ce marché. Le domaine d'activité d'Axens est constitué “des activités de raffinage et pétrochimie et de certaines activités liées au gaz” (20). Or, l'analyse des budgets de l'IFP révèle que les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie de l'IFP ne sont pas complètement couvertes par les produits (y compris les redevances et autres rémunérations) et les dividendes. Ainsi, en 2004, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint seulement [...] et les dividendes versés par Axens, au titre des participations de l'IFP, [...] en 2004. On observe donc un déficit de [...] en 2004. En 2005, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint [...] et les dividendes à [...] (21). |
| --- | --- |

—

En second lieu, la Commission note que le mécanisme du droit de premier refus inscrit dans la convention de recherche industrielle, ainsi que les accords exclusifs de licence, signifient que, potentiellement, toute la recherche menée par l'IFP dans le domaine d'Axens peut être utilisée et commercialisée exclusivement par Axens. La Commission considère donc que, pour qu'il n'existe pas d'avantage à l'entité IFP/Axens, l'ensemble du budget de l'IFP consacré à la R&D, en collaboration ou pour le compte d'Axens dans son domaine d'activité, devrait être financé par les revenus acquis sur ce marché, comme ce serait le cas pour n'importe quel opérateur économique sur ce marché. Le domaine d'activité d'Axens est constitué “des activités de raffinage et pétrochimie et de certaines activités liées au gaz” (20). Or, l'analyse des budgets de l'IFP révèle que les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie de l'IFP ne sont pas complètement couvertes par les produits (y compris les redevances et autres rémunérations) et les dividendes. Ainsi, en 2004, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint seulement [...] et les dividendes versés par Axens, au titre des participations de l'IFP, [...] en 2004. On observe donc un déficit de [...] en 2004. En 2005, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint [...] et les dividendes à [...] (21).

| — | En troisième lieu, les autorités françaises ont confirmé que la dotation budgétaire a permis le financement partiel des activités de recherche de l'IFP. Suivant la nomenclature de suivi des programmes de l'IFP, dans la catégorie de recherche “Acquisition de compétences”, correspondant essentiellement à la recherche fondamentale, la dotation budgétaire aurait contribué à [...] en 2003, à [...] en 2004 et à [...] en 2005 des dépenses pour le centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. Dans la catégorie de recherche “Recherche et développement, applications”, correspondant à la recherche et développement de produits industriels (procédés, catalyseurs, logiciels) et aux applications (prestations), la dotation budgétaire aurait couvert [...] en 2003, [...] en 2004 et [...] en 2005 des charges du centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. |
| --- | --- |

—

En troisième lieu, les autorités françaises ont confirmé que la dotation budgétaire a permis le financement partiel des activités de recherche de l'IFP. Suivant la nomenclature de suivi des programmes de l'IFP, dans la catégorie de recherche “Acquisition de compétences”, correspondant essentiellement à la recherche fondamentale, la dotation budgétaire aurait contribué à [...] en 2003, à [...] en 2004 et à [...] en 2005 des dépenses pour le centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. Dans la catégorie de recherche “Recherche et développement, applications”, correspondant à la recherche et développement de produits industriels (procédés, catalyseurs, logiciels) et aux applications (prestations), la dotation budgétaire aurait couvert [...] en 2003, [...] en 2004 et [...] en 2005 des charges du centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”.

Lors de la réunion du 8 novembre 2005 avec la Commission, les autorités françaises ont fait valoir que les activités du centre de résultat raffinage/pétrochimie ne recoupaient pas exactement le domaine d'activité d'IFP/Axens. La Commission examinera toutes les informations que les autorités françaises fourniront à cet égard.

La Commission n'est donc pas en mesure d'exclure que l'IFP/Axens ne bénéficie du financement public d'une partie de ses activités de R&D. Par ailleurs, l'analyse de certains modes de transfert interne à l'entité IFP/Axens, tels que décrits dans la convention de recherche industrielle, indique également que l'entité IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche avec les revenus acquis sur le marché:

[...]

En conclusion, la Commission considère que l'entité économique IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche grâce aux revenus de ses activités dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie, mais que ces coûts sont partiellement financés par le soutien public reçu sur la base du contrat d'objectif entre l'IFP et l'État. L'entité IFP/Axens bénéficie de ce fait d'un avantage par rapport à ses concurrents sur le marché.

3.1.2.   Ressources d'État

Jusqu'au 1er janvier 2003, l'IFP était partiellement financé grâce au produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers. Depuis cette date, l'IFP reçoit une subvention directe annuelle du budget de l'État. Celle-ci s'est élevée à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004. Pour 2005, le montant de la dotation a été arrêté à 192 millions d'EUR par la loi de finances initiale.

La mesure implique donc des ressources d'État.

3.1.3.   Distorsion de concurrence

Toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activité de l'IFP/Axens, en réduisant leurs coûts d'investissements et de fonctionnement, renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence.

En effet, cette entité est présente sur un marché fort concurrentiel. Dans le secteur d'activité d'IFP/Axens, dans un contexte de réduction des coûts, seul un nombre restreint d'entreprises intégrées de taille importante maintient des unités de R&D significatives en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie. La majeure part de la R&D en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie a été externalisée des compagnies pétrolières vers des fournisseurs de technologies. Plusieurs entreprises de raffinage ont également développé des partenariats avec des sociétés de services.

La mesure implique donc une distorsion de concurrence.

3.1.4.   Affectation des échanges

Le secteur d'activité d'IFP/Axens concerne la recherche, le développement et la diffusion de licences de procédés pour le raffinage pétrolier, le traitement du gaz et la production de pétrochimiques ainsi que la production de catalyseurs pour l'utilisation avec ces procédés. Un procédé désigne le savoir-faire nécessaire à la conception et à l'utilisation d'un équipement (un catalyseur par exemple) pour atteindre une production spécifique (un dérivé pétrolier par exemple). Ce marché représente 2 à 3 milliards d'EUR par an au niveau mondial. Les catalyseurs sont fabriqués pour produire des réactions chimiques spécifiques en utilisant certains procédés. Le marché des catalyseurs représente 3 à 5 milliards d'EUR par an au niveau mondial.

Les concurrents d'IFP/Axens comptent des entreprises américaines et européennes: UOP, Lummus (filiale du groupe helvético-suédois ABB), Shell Global Solutions/Criterion (filiale du groupe britannico-hollandais), Exxon-Mobil, Haldor-Topsoe (société danoise), Albermale, Engelhard Corporation, Süd Chemie (société allemande), Grace Davison, Johnson Mattey (groupe britannique).

La mesure a donc potentiellement un impact sur les échanges intra-communautaires.

B.   L'IFP et ses autres filiales

À la connaissance de la Commission, deux autres filiales, détenues majoritairement par l'IFP, ont conclu des accords de licence et de recherche similaires à ceux conclus avec Axens et disposent d'un droit de premier refus sur les travaux de R&D menés par l'IFP dans leur domaine d'activité.

La société Prosernat, contrôlée indirectement par l'intermédiaire d'IFP investissements, a été acquise par l'IFP en 2001 dans le cadre de la cession par ISIS d'IFP investissements à l'IFP précédemment évoquée. Une convention de licence cadre et une convention de recherche industrielle entre l'IFP et Prosernat ont été signées le 18 août 2003 aux termes desquelles Prosernat dispose d'une concession exclusive de licence sur les brevets de l'IFP et d'un droit de premier refus sur les recherches menées par l'IFP dans le domaine des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

La société Beicip-Franlab, détenue à 100 % directement et spécialisée dans le conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, a été créée par l'IFP en 1967. Une convention exclusive de développement, de commercialisation et d'utilisation, signée le 28 mai 2003 avec l'IFP, établit un droit de premier refus de Beicip-franlab sur les algorithmes, modèles ou méthodologies développés par l'IFP dans le domaine Exploration-Gisements.

Sur la base des informations à sa disposition à ce stade, la Commission ne peut exclure qu'un avantage n'existe pour les entités IFP/Prosernat et IFP/Beicip Franlab.

La Commission considère que les autres critères de l'existence de l'aide sont également satisfaits. L'implication de ressources d'État a été démontrée au paragraphe 3.1.2. De plus, la Commission estime que toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activités d'IFP/Prosernat et d'IFP/Beicip-Franlab renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence. Enfin, cette distorsion de concurrence est susceptible d'avoir un impact sur les échanges intra-communautaires, dans la mesure où les secteurs d'activités IFP/Prosernat et IFP/Beicip-Franlab constituent des marchés concurrentiels à l'échelle communautaire et mondiale.

C.   Conclusion sur l'existence de l'aide

Au vu de ce qui précède, la Commission considère, à ce stade, que l'entité IFP/Axens bénéficie d'une aide d'État pour ses activités sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. De plus, la Commission ne peut exclure qu'une aide d'État ne soit octroyée à l'entité IFP/Beicip-Franlab pour ses activités sur le marché du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière ainsi qu'à l'entité IFP/Prosernat pour ses activités sur le marché des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

D.   Autres considérations

La Commission a considéré, à ce stade, que l'IFP et Axens constituaient une entité économique unique et s'est appuyée sur cet élément dans son analyse de l'existence de l'aide. Toutefois, la Commission n'écarte pas la possibilité, sur la base des informations reçues dans le cadre de la procédure formelle d'examen, de considérer l'IFP, Axens, Beicip-Franlab et Prosernat comme autant d'entités distinctes. Dans ce cas de figure, la Commission examinera l'existence de l'aide et sa compatibilité avec le marché intérieur au niveau de l'IFP, d'une part, et, d'autre part, au niveau de chacune de ces filiales.

À cet égard, la Commission estime que le fait de considérer l'IFP et Axens comme deux entités différentes pourrait aboutir à la conclusion de l'existence d'une aide au niveau d'Axens.

À supposer qu'il soit établi, à l'issue de la procédure formelle d'examen, que l'IFP est effectivement une organisation à but non lucratif, sans activité commerciale et distincte de ses filiales commerciales, la Commission pourrait considérer que, conformément au point 2.4, paragraphe 1er de l'encadrement, l'IFP ne bénéficie pas d'un avantage et, par conséquent, qu'il ne bénéficie d'aucune aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1er, du traité CE. En revanche, la Commission est d'avis, à ce stade de l'examen, qu'Axens est bénéficiaire d'un avantage concurrentiel du fait du transfert d'une partie du soutien financier accordé à l'IFP par l'État dans la mesure où, depuis 2001, l'IFP octroie à sa filiale Axens des droits de licence exclusifs ainsi qu'un droit de premier refus sur toutes ses recherches dans le domaine d'activité d'Axens. La Commission émet en effet des doutes sur la conformité des rémunérations versées par Axens à l'IFP aux conditions du marché. Le même raisonnement peut être suivi pour les filiales Beicip-Franlab et Prosernat.

La Commission examinera toutes les informations permettant d'établir que l'IFP et ses filiales doivent être considérées comme des entités économiques autonomes dont les relations obéissent à une logique de marché.

3.2.   Sur l'illégalité de l'aide

La Commission note que le soutien financier accordé à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 n'est pas couvert par les décisions du 29 mai 1996 et du 18 février 1998 qui ont autorisé le financement de l'IFP pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002 et qu'il n'a pas fait l'objet d'une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

Limitation des décisions précédentes dans le temps

En premier lieu, la Commission souligne le caractère circonstanciel de ses décisions de 1996 et 1998. En effet, dans sa décision de 1996, la Commission a demandé aux autorités françaises de lui communiquer un rapport annuel sur l'utilisation du produit de la taxe afin de s'assurer que certaines entreprises françaises du secteur ne bénéficient pas de fait d'un traitement plus favorable de la part de l'IFP. De même, dans sa décision de 1998, elle a indiqué que son analyse serait susceptible de changer s'il s'avérait qu'à l'avenir l'IFP faisait bénéficier de ses activités principalement des entreprises françaises et elle a renouvelé sa demande de recevoir un rapport annuel. L'appréciation portée par la Commission sur le soutien public de l'IFP dans ses décisions de 1996 et 1998 ne saurait par conséquent être considérée comme une appréciation sur la substance de la mesure en dehors des conditions et du cadre temporel pour lesquels ces décisions ont été prises.

Absence de notification

En second lieu, les courriers des autorités françaises du 1er mars et 18 mai 2001, concernant le projet de création d'une filiale dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie et demandant à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002, ne sont pas des notifications au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

La Commission ne les a jamais traités en tant que tels et n'a pris aucune décision au sens du règlement de procédure (22). De même, les autorités françaises n'ont pas avisé la Commission de la mise en œuvre de la mesure conformément à la procédure prévue à l'article 4, paragraphe 6, du règlement de procédure (23). Par conséquent, l'hypothèse d'une approbation implicite, par procédure dite de Lorenz, doit être écartée (23).

De plus, dans sa lettre datée du 19 juin 2001, la Commission a indiqué que l'ensemble des conditions d'activités de l'IFP et notamment son dispositif de financement ferait l'objet d'un nouvel examen à partir de 2002.

Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003. Ce courrier ne saurait également être considéré comme une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE pour les mêmes raisons qu'exposées ci-dessus.

Evolution des circonstances factuelles

En troisième lieu, à la lumière des éléments récemment reçus, la Commission considère que la place du groupe IFP sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie a évolué par rapport aux informations communiquées par les autorités françaises dans les courriers de 2001 et que la présentation des rapports annuels n'avait pas permis d'infirmer.

| — | Alors que le projet de filialisation devait consister en une simple réorganisation interne des activités de l'IFP permettant une meilleure diffusion des résultats de R&D de l'IFP par sa filiale, il a, de fait, conduit à l'émergence d'un opérateur économique sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. |
| --- | --- |

—

Alors que le projet de filialisation devait consister en une simple réorganisation interne des activités de l'IFP permettant une meilleure diffusion des résultats de R&D de l'IFP par sa filiale, il a, de fait, conduit à l'émergence d'un opérateur économique sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie.

| — | L'appel aux partenaires extérieurs pour la réalisation et le financement des travaux de recherche industrielle menés par l'IFP et sa filiale après l'exercice du droit de premier refus serait opéré sur une base non discriminatoire. La Commission considère que l'appel aux partenaires extérieurs est limité et obéit à une stratégie commerciale de développement et de répartition de marchés plutôt qu'à une logique de développement et de diffusion des connaissances techniques. |
| --- | --- |

—

L'appel aux partenaires extérieurs pour la réalisation et le financement des travaux de recherche industrielle menés par l'IFP et sa filiale après l'exercice du droit de premier refus serait opéré sur une base non discriminatoire. La Commission considère que l'appel aux partenaires extérieurs est limité et obéit à une stratégie commerciale de développement et de répartition de marchés plutôt qu'à une logique de développement et de diffusion des connaissances techniques.

| — | La rémunération perçue par l'IFP pour l'exercice du droit de premier refus par sa filiale était décrite comme conforme aux conditions du marché et n'impliquant pas un transfert de ressources publiques. L'analyse des clauses de la convention de recherche industrielle et du budget de l'IFP démontre que les activités de recherche dans le domaine ne sont pas couvertes par les rémunérations versées par Axens. |
| --- | --- |

—

La rémunération perçue par l'IFP pour l'exercice du droit de premier refus par sa filiale était décrite comme conforme aux conditions du marché et n'impliquant pas un transfert de ressources publiques. L'analyse des clauses de la convention de recherche industrielle et du budget de l'IFP démontre que les activités de recherche dans le domaine ne sont pas couvertes par les rémunérations versées par Axens.

| — | Selon les autorités françaises, les décisions d'Axens concernant l'exercice du droit de premier refus seraient prises au sein du groupe IFP, et par conséquent, ce droit n'aurait pas pour effet ou objet d'accorder un traitement préférentiel à Axens ou d'autres sociétés du groupe par rapport aux autres clients potentiels de l'IFP. La Commission estime que la part du budget de l'IFP consacré à la R&D dans le domaine d'Axens contredit cet argument. |
| --- | --- |

—

Selon les autorités françaises, les décisions d'Axens concernant l'exercice du droit de premier refus seraient prises au sein du groupe IFP, et par conséquent, ce droit n'aurait pas pour effet ou objet d'accorder un traitement préférentiel à Axens ou d'autres sociétés du groupe par rapport aux autres clients potentiels de l'IFP. La Commission estime que la part du budget de l'IFP consacré à la R&D dans le domaine d'Axens contredit cet argument.

Enfin, certains changements importants depuis les courriers de 2001 n'ont pas été communiqués à la Commission par les autorités françaises avant les demandes d'information complémentaire adressées par la Commission dans le cadre de la procédure actuelle:

| — | Lors de la création d'Axens, l'IFP détenait 52,8 % des parts de la nouvelle entité. Alors que l'existence d'autres actionnaires dans les filiales de l'IFP était explicitement mentionnée par la Commission comme une garantie de la non-discrimination en faveur des filiales, les autorités françaises n'ont pas informé la Commission du rachat par l'IFP des autres parts d'Axens le 22 octobre 2001. |
| --- | --- |

—

Lors de la création d'Axens, l'IFP détenait 52,8 % des parts de la nouvelle entité. Alors que l'existence d'autres actionnaires dans les filiales de l'IFP était explicitement mentionnée par la Commission comme une garantie de la non-discrimination en faveur des filiales, les autorités françaises n'ont pas informé la Commission du rachat par l'IFP des autres parts d'Axens le 22 octobre 2001.

| — | Les autres changements opérés depuis 2001 au niveau du groupe IFP, parmi lesquels la vente de la holding ISIS et l'acquisition de la filiale IFP investissements, n'ont pas non plus été communiqués à la Commission. |
| --- | --- |

—

Les autres changements opérés depuis 2001 au niveau du groupe IFP, parmi lesquels la vente de la holding ISIS et l'acquisition de la filiale IFP investissements, n'ont pas non plus été communiqués à la Commission.

| — | La signature des accords exclusifs, liant l'IFP et ses filiales Beicip-Franlab et Prosernat, en mai et août 2003 n'a pas été communiquée à la Commission. |
| --- | --- |

—

La signature des accords exclusifs, liant l'IFP et ses filiales Beicip-Franlab et Prosernat, en mai et août 2003 n'a pas été communiquée à la Commission.

En conclusion, la Commission considère que la subvention accordée à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 constitue une aide illégale nouvelle au sens du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 7 mai 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (22).

3.3.   Sur la compatibilité de l'aide

Le principe général édicté par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE est l'incompatibilité des aides d'État avec le Marché commun. Cependant, l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE prévoit des exceptions à ce principe.

La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales puisse bénéficier des exceptions prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE. En effet, la mesure, par sa nature, ne constitue pas une aide à caractère social octroyée aux consommateurs individuels. Elle ne vise pas non plus à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres évènements extraordinaires. Enfin, elle ne concerne pas certaines régions de la République Fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.

La Commission estime, à ce stade, que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales ne peut pas bénéficier des exceptions prévues aux articles 87, paragraphe 3, sous a), et 87, paragraphe 3, sous b), du traité CE. En effet, le soutien de l'État ne vise pas une région dans laquelle le niveau de vie est anormalement bas ou dans laquelle sévit un grave sous-emploi. Il ne vise pas non plus à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre.

L'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE autorise les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. À ce titre, la Commission peut autoriser certaines aides, lorsque ces aides visent des objectifs d'intérêt communautaire et lorsqu'elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.

À ce stade de son analyse, considérant le rôle de la recherche et du développement dans l'amélioration de la croissance, de la compétitivité et de l'emploi, la Commission estime que le soutien de l'État en faveur de l'IFP et certaines de ses filiales doit être examiné au regard de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE. Cependant, à ce titre, il faudrait que les autorités françaises démontrent que l'aide satisfait aux critères de l'encadrement des aides à la R&D. Or les autorités françaises n'ont pas apporté de justification suffisante concernant les points suivants:

| — | la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques du groupe IFP ainsi que la conformité des pratiques comptables du groupe IFP avec la directive Transparence; |
| --- | --- |

—

la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques du groupe IFP ainsi que la conformité des pratiques comptables du groupe IFP avec la directive Transparence;

| — | les montants de dépenses consacrées aux activités de R&D par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre; |
| --- | --- |

—

les montants de dépenses consacrées aux activités de R&D par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre;

| — | la qualification des activités menées par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre conformément à la définition des stades de recherche définis à l'annexe I de l'encadrement; |
| --- | --- |

—

la qualification des activités menées par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre conformément à la définition des stades de recherche définis à l'annexe I de l'encadrement;

| — | la conformité des intensités d'aide appliquées avec les seuils d'intensité autorisés par stade de recherche conformément aux point 5.2 à 5.10 de l'encadrement; |
| --- | --- |

—

la conformité des intensités d'aide appliquées avec les seuils d'intensité autorisés par stade de recherche conformément aux point 5.2 à 5.10 de l'encadrement;

| — | l'effet incitatif du soutien de l'État sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre. |
| --- | --- |

—

l'effet incitatif du soutien de l'État sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

La Commission émet donc des doutes quant au fait que l'aide puisse être approuvée au titre de sa contribution à la politique communautaire en faveur de la R&D, et, partant, qu'elle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE.

La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide potentielle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous d), du traité CE. En effet, cet article vise les aides dont l'objectif est de promouvoir la culture et la conservation du patrimoine. Or la Commission note que les activités de l'IFP et de ses filiales ne relèvent pas de la conservation du patrimoine.

Au vu de ce qui précède, la Commission émet donc des doutes sur le fait que l'aide à l'IFP et certaines de ses filiales puisse être considérée comme compatible avec l'une des dispositions du traité CE permettant l'autorisation des aides d'État.

4.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France à lui fournir dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de la mesure.

Ces informations devront en particulier apporter:

| — | les éléments permettant d'établir dans quelle mesure l'IFP et ses filiales peuvent être considérées comme des entités distinctes dont les relations obéissent à une logique de marché; |
| --- | --- |

—

les éléments permettant d'établir dans quelle mesure l'IFP et ses filiales peuvent être considérées comme des entités distinctes dont les relations obéissent à une logique de marché;

| — | la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales afin de clarifier quelle proportion de la subvention publique soutient les activités commerciales du groupe; |
| --- | --- |

—

la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales afin de clarifier quelle proportion de la subvention publique soutient les activités commerciales du groupe;

| — | la démonstration précise de ce que les aides potentielles sont compatibles avec les règles communautaires en matière d'aides à la R&D. |
| --- | --- |

—

la démonstration précise de ce que les aides potentielles sont compatibles avec les règles communautaires en matière d'aides à la R&D.

À défaut, la Commission adoptera une décision sur la base des éléments dont elle dispose. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide/la mesure.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

---

(1)  Au sens de la loi no 43-612 du 17 novembre 1943 sur la gestion des intérêts professionnels.

1

o

(2)  Décrets no 2003-204 du 5 mars 2003 et no 55-733 du 26 mai 1955 modifié.

2

o

o

(3)  Information couverte par le secret professionnel.

3

(4)  Source: budget de l'IFP.

4

(5)  Source: données communiquées par les autorités françaises.

5

(6)  Ces opérations ont été validées par les commissaires à la fusion et aux avantages particuliers.

6

(7)  L'acquisition par l'IFP des parts non cotées d'ISIS a fait l'objet d'un rapport par Détroyat et Associés le 3.7.2001 qui considérait le prix de cession comme équitable.

7

(8)  JO C 161 du 27.6.1995, p. 5.

8

(9)  JO L 272 du 25.10.1996, p. 53.

9

(10)  JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.

10

(11)  JO C 103 du 4.4.1998, p. 19.

11

(12)  Un formulaire standard de notification est annexé à la lettre des autorités françaises datée du 1.3.2001.

12

(13)  Jugement de la Cour dans le cas C-41/90, Hoefner and Elser, ECR 1991, I-1979 (para. 21) ; C-309/99, ECR 2002, I-1577 (para. 46 et seq.).

13

(14)  “Généralement les contacts entre l'Institut et les clients potentiels se nouent à l'occasion de congrès scientifiques. La renommée de l'Institut ainsi que les brevets qu'il a déposés (qui sont publics) font que les acheteurs savent quels sont les travaux auxquels ils peuvent avoir accès auprès de l'IFP. Il n'y a pas de démarchage commercial pour placer des contrats de collaboration ou céder des licences, néanmoins l'IFP a des bureaux et des agents qui assurent la promotion des travaux de recherche.”, in Décision de 1996.

14

in

(15)  JO L 124 du 20.5.2003, p. 35.

15

(16)  “Si les sociétés contrôlées bénéficient des services de l'IFP, elles n'ont aucun avantage ni dans les modalités d'accès aux programmes de recherche, ni dans les conditions d'accès aux résultats.”in Décision de 1996.

16

in

(17)  http://raffinage-petrochimie.ifp.fr/IFP/en/researchindustry/refiningpetrochemicals/ac04_02_02.htm

17

(18)  Directive 80/723/CEE de la Commission du 25 juin 1980 relative à la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (JO L 195 du 29.7.1980, p. 35), telle que modifiée par la Directive 2000/52/CE de la Commission du 26 juillet (JO L 193 du 29.7.2000, p. 75).

18

(19)  Source: Convention de recherche industrielle entre l'IFP et Axens.

19

(20)  Source: budget de l'IFP.

20

(21)  Règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

21

o

(22)  Jugements de la Cour dans les cas T-187/99 Agrana Zucker und Stärke v Commission [2001] ECR II-1587, paragraphe 39 et T-171/02, Jugement du 15 Juin 2005, Regione Sardegna v Commission, paragraphes 48-49.

22

Agrana Zucker und Stärke

Commission

Regione Sardegna

Commission

(23)  Affärshemlighet

23

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4080 – G+J/Sanoma/JV)

(2006/C 42/04)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 2 februari 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M4080. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M4080. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/15

---

Tillkännagivande i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3976/87 av den 14 december 1987 om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn

(2006/C 42/05)

(Text av betydelse för EES)

I enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EEG) nr 3976/87 ombeds alla berörda parter att inom en månad efter offentliggörandet av detta tillkännagivande inkomma med sina synpunkter på bifogade utkast till kommissionens förordning om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn till nedanstående adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Enhet D2, kontor J70 2/55 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 01 28 |
| e-post: comp-revision-1617-93@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Enhet D2, kontor J70 2/55

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 01 28

e-post: comp-revision-1617-93@cec.eu.int

Utkast

Kommissionens förordning om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden gällande samråd om passagerartaxor för regelbunden luftfart och fördelning av avgångs- och ankomsttider vid flygplatser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3976/87 av den 14 december 1987 om tillämpning av artikel 85.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn (1), och särskilt artikel 2 i denna,

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning,

efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och

av följande skäl:

| (1) | Från och med den 1 maj 2004 omfattas luftfartssektorn av de allmänt tillämpliga bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (2). |
| --- | --- |

(1)

Från och med den 1 maj 2004 omfattas luftfartssektorn av de allmänt tillämpliga bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (2).

| (2) | I förordning (EG) 1/2003 föreskrivs att avtal som omfattas av artikel 81.1 och som uppfyller villkoren i artikel 81.3 i fördraget inte är förbjudna, utan att det krävs föregående beslut om detta. I princip måste företag och sammanslutningar nu själva bedöma huruvida deras avtal, samordnade förfaranden och beslut är förenliga med artikel 81 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) 1/2003 föreskrivs att avtal som omfattas av artikel 81.1 och som uppfyller villkoren i artikel 81.3 i fördraget inte är förbjudna, utan att det krävs föregående beslut om detta. I princip måste företag och sammanslutningar nu själva bedöma huruvida deras avtal, samordnade förfaranden och beslut är förenliga med artikel 81 i fördraget.

| (3) | Förordning (EEG) nr 3976/87 ger kommissionen befogenheter att genom en förordning tillämpa artikel 81.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal, beslut eller samordnade förfaranden som direkt eller indirekt avser tillhandahållande av luftfartstjänster på flyglinjer mellan flygplatser i gemenskapen och på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 3976/87 ger kommissionen befogenheter att genom en förordning tillämpa artikel 81.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal, beslut eller samordnade förfaranden som direkt eller indirekt avser tillhandahållande av luftfartstjänster på flyglinjer mellan flygplatser i gemenskapen och på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land.

| (4) | Avtal, beslut eller samordnade förfaranden gällande samråd som avser passagerartaxor för regelbunden luftfart och fördelning av avgångs- och ankomsttider samt trafikplanering på flygplatser riskerar att begränsa konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Avtal, beslut eller samordnade förfaranden gällande samråd som avser passagerartaxor för regelbunden luftfart och fördelning av avgångs- och ankomsttider samt trafikplanering på flygplatser riskerar att begränsa konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater.

| (5) | Eftersom sådana avtal, beslut eller samordnade förfaranden emellertid kan vara till gagn för användarna av luftfartstjänster och/eller lufttrafikföretagen innehöll kommissionens förordning (EEG) nr 1617/93 av 25 juni 1993 om tillämpningen av artikel 85.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden med avseende på gemensam planering och samordning av tidtabeller, gemensam drift, samråd om passagerar- och frakttaxor för regelbunden luftfart samt fördelning av avgångs- och ankomsttider på flygplatser (3), en bestämmelse om att artikel 81.1 i fördraget inte är tillämplig bland annat på vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden som avser samråd om taxor och fördelning av avgångs- och ankomsttider vid flygplatser för luftfartstjänster mellan flygplatser i gemenskapen. Förordning (EEG) nr 1617/93 upphörde att gälla den 30 juni 2005. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom sådana avtal, beslut eller samordnade förfaranden emellertid kan vara till gagn för användarna av luftfartstjänster och/eller lufttrafikföretagen innehöll kommissionens förordning (EEG) nr 1617/93 av 25 juni 1993 om tillämpningen av artikel 85.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden med avseende på gemensam planering och samordning av tidtabeller, gemensam drift, samråd om passagerar- och frakttaxor för regelbunden luftfart samt fördelning av avgångs- och ankomsttider på flygplatser (3), en bestämmelse om att artikel 81.1 i fördraget inte är tillämplig bland annat på vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden som avser samråd om taxor och fördelning av avgångs- och ankomsttider vid flygplatser för luftfartstjänster mellan flygplatser i gemenskapen. Förordning (EEG) nr 1617/93 upphörde att gälla den 30 juni 2005.

| (6) | I juni 2004 inledde kommissionen ett samråd om översynen av förordning (EEG) nr 1617/93 för att avgöra huruvida gruppundantaget bör dras in, behållas i sin nuvarande form eller få utvidgad räckvidd. Kommissionen mottog svar från medlemsstater, lufttrafikföretag, resebyråer och konsumentgrupper. |
| --- | --- |

(6)

I juni 2004 inledde kommissionen ett samråd om översynen av förordning (EEG) nr 1617/93 för att avgöra huruvida gruppundantaget bör dras in, behållas i sin nuvarande form eller få utvidgad räckvidd. Kommissionen mottog svar från medlemsstater, lufttrafikföretag, resebyråer och konsumentgrupper.

| (7) | Med tanke på resultaten från samrådet och det direkt tillämpliga undantagssystem som infördes genom förordning (EG) 1/2003 finns det inte tillräckliga skäl att genom en förordning fortsatt förklara att artikel 81.1 inte är tillämplig på samråd om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planeringsavtal om flygplatstrafik eller på samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage, i regelbunden luftfart mellan flygplatser i gemenskapen. Flygbranschen bör dock få tillräckligt med tid för att anpassa sig till den nya situationen och själv få bedöma huruvida deras avtal och affärsmetoder är förenliga med artikel 81 i fördraget och att ändra dem om så behövs. Eftersom förordning (EEG) 1617/93 redan har upphört att gälla måste en ny gruppundantagsförordning antas för en övergångsperiod. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på resultaten från samrådet och det direkt tillämpliga undantagssystem som infördes genom förordning (EG) 1/2003 finns det inte tillräckliga skäl att genom en förordning fortsatt förklara att artikel 81.1 inte är tillämplig på samråd om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planeringsavtal om flygplatstrafik eller på samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage, i regelbunden luftfart mellan flygplatser i gemenskapen. Flygbranschen bör dock få tillräckligt med tid för att anpassa sig till den nya situationen och själv få bedöma huruvida deras avtal och affärsmetoder är förenliga med artikel 81 i fördraget och att ändra dem om så behövs. Eftersom förordning (EEG) 1617/93 redan har upphört att gälla måste en ny gruppundantagsförordning antas för en övergångsperiod.

| (8) | Överenskommelser om fördelningen av avgångs- och ankomsttider vid flygplatserna och planeringen av trafiken där kan effektivisera utnyttjandet av flygplatskapaciteten och luftrummet, underlätta flygkontrollen och hjälpa till att sprida utbudet av luftfartstjänster från flygplatsen. Nytillträdande lufttrafikföretag måste fortsatt kunna få tillträde till hårt belastade flygplatser om konkurrensen inte skall sättas ur spel. För att säkerheten och insynen skall vara tillräcklig kan överenskommelser i detta avseende endast godtas om alla berörda lufttrafikföretag kan delta i förhandlingarna och om fördelningen görs på ett icke-diskriminerande och öppet sätt. |
| --- | --- |

(8)

Överenskommelser om fördelningen av avgångs- och ankomsttider vid flygplatserna och planeringen av trafiken där kan effektivisera utnyttjandet av flygplatskapaciteten och luftrummet, underlätta flygkontrollen och hjälpa till att sprida utbudet av luftfartstjänster från flygplatsen. Nytillträdande lufttrafikföretag måste fortsatt kunna få tillträde till hårt belastade flygplatser om konkurrensen inte skall sättas ur spel. För att säkerheten och insynen skall vara tillräcklig kan överenskommelser i detta avseende endast godtas om alla berörda lufttrafikföretag kan delta i förhandlingarna och om fördelningen görs på ett icke-diskriminerande och öppet sätt.

| (9) | Ett gruppundantag bör utfärdas för perioden fram till den 31 december 2006 för samråd om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av flygplatstrafik i den mån samråden avser luftfartstjänster där avgångsorten och/eller bestämmelseorten är belägen inom gemenskapen. Efter detta datum bör flygbranschen mot bakgrund av de ovan anförda synpunkterna själv bedöma huruvida avtal och samordnade förfaranden mellan företag och beslut av företagssammanslutningar som omfattas av artikel 81.1 i fördraget uppfyller villkoren i artikel 81.3. I bedömningen bör man bland annat ta i beaktande huruvida alla berörda lufttrafikföretag kan delta i samråden om fördelningen av avgångs- och ankomsttider och planeringen av flygplatstrafiken, och huruvida dessa samråd utförs på ett icke-diskriminerande och öppet sätt. |
| --- | --- |

(9)

Ett gruppundantag bör utfärdas för perioden fram till den 31 december 2006 för samråd om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av flygplatstrafik i den mån samråden avser luftfartstjänster där avgångsorten och/eller bestämmelseorten är belägen inom gemenskapen. Efter detta datum bör flygbranschen mot bakgrund av de ovan anförda synpunkterna själv bedöma huruvida avtal och samordnade förfaranden mellan företag och beslut av företagssammanslutningar som omfattas av artikel 81.1 i fördraget uppfyller villkoren i artikel 81.3. I bedömningen bör man bland annat ta i beaktande huruvida alla berörda lufttrafikföretag kan delta i samråden om fördelningen av avgångs- och ankomsttider och planeringen av flygplatstrafiken, och huruvida dessa samråd utförs på ett icke-diskriminerande och öppet sätt.

| (10) | Samråden om passagerartaxorna kan bidra till ett allmänt godtagande av taxor som ger möjlighet till interlining, vilket gagnar både lufttrafikföretag och kunder. Samråden får dock inte gå utöver målsättningen att underlätta interlining. |
| --- | --- |

(10)

Samråden om passagerartaxorna kan bidra till ett allmänt godtagande av taxor som ger möjlighet till interlining, vilket gagnar både lufttrafikföretag och kunder. Samråden får dock inte gå utöver målsättningen att underlätta interlining.

| (11) | Resultaten från den samrådsprocess som igångsattes av kommissionen i juni 2004 gällande översynen av förordning (EEG) nr 1617/93 visar att luftfartsmarknaden inom gemenskapen har utvecklas på ett sådant sätt att tillförsikten minskar om att samråden om taxor fortsatt kommer att uppfylla alla kriterierna i artikel 81.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Resultaten från den samrådsprocess som igångsattes av kommissionen i juni 2004 gällande översynen av förordning (EEG) nr 1617/93 visar att luftfartsmarknaden inom gemenskapen har utvecklas på ett sådant sätt att tillförsikten minskar om att samråden om taxor fortsatt kommer att uppfylla alla kriterierna i artikel 81.3 i fördraget.

| (12) | Ett gruppundantag bör därför utfärdas fram till den 31 december 2006 med avseende på samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan flygplatser inom gemenskapen. Efter ovanstående datum bör luftfartsbranschen själv bedöma huruvida avtal och samordnade förfaranden mellan företag och beslut av företagssammanslutningar som omfattas av artikel 81.1 i fördraget uppfyller villkoren i artikel 81.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Ett gruppundantag bör därför utfärdas fram till den 31 december 2006 med avseende på samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan flygplatser inom gemenskapen. Efter ovanstående datum bör luftfartsbranschen själv bedöma huruvida avtal och samordnade förfaranden mellan företag och beslut av företagssammanslutningar som omfattas av artikel 81.1 i fördraget uppfyller villkoren i artikel 81.3 i fördraget.

| (13) | Kommissionen har från och med den 1 maj 2004 haft befogenhet att genom en förordning tillämpa artikel 81.3 i fördraget med avseende på luftfartstjänster inte bara på flyglinjer mellan flygplatser inom gemenskapen, utan också på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har från och med den 1 maj 2004 haft befogenhet att genom en förordning tillämpa artikel 81.3 i fördraget med avseende på luftfartstjänster inte bara på flyglinjer mellan flygplatser inom gemenskapen, utan också på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land.

| (14) | I motsats till luftfarten inom gemenskapen regleras luftfartstjänster mellan medlemsstaterna och tredje land i allmänhet av bilaterala luftfartsavtal. De reglerade kravens art och detaljnivå varierar avsevärt i dessa avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, däribland Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 847/2004 av den 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (4), begränsar och/eller reglerar luftfartstjänsteavtal normalt tillgången till marknaden och/eller prissättningen, vilket kan hindra konkurrensen mellan lufttrafikföretagen på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land. Vidare inskränker luftfartstjänsteavtal ofta lufttrafikföretagens förmåga att ingå den typ av bilaterala samarbetsavtal som ger konsumenterna alternativ till IATA:s interliningsystem. |
| --- | --- |

(14)

I motsats till luftfarten inom gemenskapen regleras luftfartstjänster mellan medlemsstaterna och tredje land i allmänhet av bilaterala luftfartsavtal. De reglerade kravens art och detaljnivå varierar avsevärt i dessa avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, däribland Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 847/2004 av den 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (4), begränsar och/eller reglerar luftfartstjänsteavtal normalt tillgången till marknaden och/eller prissättningen, vilket kan hindra konkurrensen mellan lufttrafikföretagen på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land. Vidare inskränker luftfartstjänsteavtal ofta lufttrafikföretagens förmåga att ingå den typ av bilaterala samarbetsavtal som ger konsumenterna alternativ till IATA:s interliningsystem.

| (15) | På flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land är andelen passagerarresor med ett anslutande flyg väsentligt högre än på internationella flyningar inom gemenskapen. Därför torde fördelarna av interlining för konsumenterna genom samråd om taxorna vara större på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land. |
| --- | --- |

(15)

På flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land är andelen passagerarresor med ett anslutande flyg väsentligt högre än på internationella flyningar inom gemenskapen. Därför torde fördelarna av interlining för konsumenterna genom samråd om taxorna vara större på flyglinjer mellan gemenskapen och tredje land.

| (16) | Det kan också med tillräcklig visshet antas att samråden om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen och orter i tredje land uppfyller villkoren i artikel 81.3. Ett gruppundantag bör därför utfärdas med avseende på sådana samråd fram till den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(16)

Det kan också med tillräcklig visshet antas att samråden om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen och orter i tredje land uppfyller villkoren i artikel 81.3. Ett gruppundantag bör därför utfärdas med avseende på sådana samråd fram till den 30 juni 2008.

| (17) | Uppgifter skall insamlas för att öka kommissionens kunskaper om den relativa användningen av passagerartaxor, som fastställs i samråd, och deras relativa betydelse för faktisk interlining i regelbunden lufttrafik mellan gemenskapen och tredje land. Uppgifterna skall också göra det möjligt för kommissionen att bättre bedöma effekterna av begränsningar som grundar sig på regler i bilaterala luftfartstjänsteavtal. Lufttrafikföretag som deltar i samråden måste därför för varje IATA-säsong från och med den 1 juli 2006 samla in uppgifter för alla biljettprisklasser där taxor med möjlighet till interlining överenskommits. |
| --- | --- |

(17)

Uppgifter skall insamlas för att öka kommissionens kunskaper om den relativa användningen av passagerartaxor, som fastställs i samråd, och deras relativa betydelse för faktisk interlining i regelbunden lufttrafik mellan gemenskapen och tredje land. Uppgifterna skall också göra det möjligt för kommissionen att bättre bedöma effekterna av begränsningar som grundar sig på regler i bilaterala luftfartstjänsteavtal. Lufttrafikföretag som deltar i samråden måste därför för varje IATA-säsong från och med den 1 juli 2006 samla in uppgifter för alla biljettprisklasser där taxor med möjlighet till interlining överenskommits.

| (18) | I enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 3976/87 skall den här förordningen vara tillämplig med retroaktiv verkan på avtal, beslut och samordnade förfaranden som redan finns vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, under förutsättning att de uppfyller villkoren för undantag som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 3976/87 skall den här förordningen vara tillämplig med retroaktiv verkan på avtal, beslut och samordnade förfaranden som redan finns vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, under förutsättning att de uppfyller villkoren för undantag som fastställs i denna förordning.

| (19) | Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (5) utvidgades den gemenskapslagstiftning på den civila luftfartens område som är relevant för den inre marknaden till att gälla för ett område som omfattar gemenskapen samt Norge, Island och Liechtenstein. Flygningar mellan gemenskapen och Norge, Island och Liechtenstein skall därför behandlas på samma sätt som flygningar inom gemenskapen vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (5) utvidgades den gemenskapslagstiftning på den civila luftfartens område som är relevant för den inre marknaden till att gälla för ett område som omfattar gemenskapen samt Norge, Island och Liechtenstein. Flygningar mellan gemenskapen och Norge, Island och Liechtenstein skall därför behandlas på samma sätt som flygningar inom gemenskapen vid tillämpningen av denna förordning.

| (20) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart (6) innebär en harmonisering av de regler som är tillämplig på internationell civil luftfart inom det område som består av gemenskapen och Schweiz. Så länge detta avtal gäller skall flygningar mellan gemenskapen och Schweiz behandlas på samma sätt som flygningar inom gemenskapen vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart (6) innebär en harmonisering av de regler som är tillämplig på internationell civil luftfart inom det område som består av gemenskapen och Schweiz. Så länge detta avtal gäller skall flygningar mellan gemenskapen och Schweiz behandlas på samma sätt som flygningar inom gemenskapen vid tillämpningen av denna förordning.

| (21) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artikel 82 i fördraget. |
| --- | --- |

(21)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artikel 82 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Med stöd av artikel 81.3 i fördraget och under förutsättning att villkoren i denna förordning är uppfyllda, förklaras härmed att artikel 81.1 i fördraget inte skall gälla för avtal mellan företag inom lufttransportsektorn, beslut av sammanslutningar av sådana företag och samordnade förfaranden mellan sådana företag då dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden syftar till ett eller flera av följande mål:

| a. | Fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av trafiken på flygplatser i den mån dessa åtgärder berör luftfart vars avgångsort och/eller bestämmelseort är belägen inom gemenskapen. |
| --- | --- |

a.

Fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av trafiken på flygplatser i den mån dessa åtgärder berör luftfart vars avgångsort och/eller bestämmelseort är belägen inom gemenskapen.

| b. | Samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen eller mellan, å ena sidan, orter inom gemenskapen och, å den andra, orter i Schweiz, Norge, Island eller Liechtenstein. |
| --- | --- |

b.

Samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen eller mellan, å ena sidan, orter inom gemenskapen och, å den andra, orter i Schweiz, Norge, Island eller Liechtenstein.

| c. | Samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen och orter i tredje land, i andra fall än vad som avses i punkt b. |
| --- | --- |

c.

Samråd om taxor för befordran av passagerare med bagage i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen och orter i tredje land, i andra fall än vad som avses i punkt b.

Artikel 2

Fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av flygplatstrafiken

1.   Artikel 1 a skall endast tillämpas om följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Samråden om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av trafiken på flygplatser är tillgängliga för alla lufttrafikföretag som har uttryckt intresse för de avgångs- och ankomsttider som samråden avser. |
| --- | --- |

(a)

Samråden om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av trafiken på flygplatser är tillgängliga för alla lufttrafikföretag som har uttryckt intresse för de avgångs- och ankomsttider som samråden avser.

| (b) | Företrädesregler skall fastställas och tillämpas utan diskriminering, vilket innebär att de varken direkt eller indirekt hänför sig till lufttrafikföretagens identitet eller nationalitet eller till kategori av flygförbindelse. De skall ta hänsyn till restriktioner och regler om fördelningen av lufttrafik som fastställts av behöriga nationella eller internationella myndigheter och visa skälig hänsyn till den resande allmänhetens och den berörda flygplatsens behov. |
| --- | --- |

(b)

Företrädesregler skall fastställas och tillämpas utan diskriminering, vilket innebär att de varken direkt eller indirekt hänför sig till lufttrafikföretagens identitet eller nationalitet eller till kategori av flygförbindelse. De skall ta hänsyn till restriktioner och regler om fördelningen av lufttrafik som fastställts av behöriga nationella eller internationella myndigheter och visa skälig hänsyn till den resande allmänhetens och den berörda flygplatsens behov.

| (c) | Företrädesreglerna får ta hänsyn till rättigheter som lufttrafikföretag skaffat sig genom att använda vissa avgångs- och ankomsttider under motsvarande föregående säsong. På gemenskapens flygplatser skall dock nytillträdande lufttrafikföretag i enlighet med definitionen i artikel 2 b i rådets förordning (EEG) nr 95/93 (7) tilldelas en 50-procentig andel av nytillkomna eller outnyttjade avgångs- och ankomsttider samt avgångs- och ankomsttider som något lufttrafikföretag avstått ifrån under eller i slutet av säsongen eller som på något annat sätt blir tillgängliga, så att nytillträdande lufttrafikföretag kan konkurrera i praktiken med etablerade lufttrafikföretag på flyglinjer till/från flygplatsen i fråga. På flygplatser i tredje land måste nytillträdande lufttrafikföretag tilldelas en tillräcklig andel av sådana tillgängliga avgångs- och ankomsttider så att de får tillträde till hårt belastade flygplatser. |
| --- | --- |

(c)

Företrädesreglerna får ta hänsyn till rättigheter som lufttrafikföretag skaffat sig genom att använda vissa avgångs- och ankomsttider under motsvarande föregående säsong. På gemenskapens flygplatser skall dock nytillträdande lufttrafikföretag i enlighet med definitionen i artikel 2 b i rådets förordning (EEG) nr 95/93 (7) tilldelas en 50-procentig andel av nytillkomna eller outnyttjade avgångs- och ankomsttider samt avgångs- och ankomsttider som något lufttrafikföretag avstått ifrån under eller i slutet av säsongen eller som på något annat sätt blir tillgängliga, så att nytillträdande lufttrafikföretag kan konkurrera i praktiken med etablerade lufttrafikföretag på flyglinjer till/från flygplatsen i fråga. På flygplatser i tredje land måste nytillträdande lufttrafikföretag tilldelas en tillräcklig andel av sådana tillgängliga avgångs- och ankomsttider så att de får tillträde till hårt belastade flygplatser.

| (d) | När företrädesreglerna väl fastställts skall de göras tillgängliga på begäran av någon av de berörda parterna. |
| --- | --- |

(d)

När företrädesreglerna väl fastställts skall de göras tillgängliga på begäran av någon av de berörda parterna.

| (e) | Lufttrafikföretag som deltar i samråden får senast vid tidpunkten för dessa tillgång till information om:






  (i) | tidigare fördelning av avgångs- och ankomsttider, kronologiskt för varje flyglinje och för samtliga lufttrafikföretag vid flygplatsen, |
| --- | --- | --- |

(e)

Lufttrafikföretag som deltar i samråden får senast vid tidpunkten för dessa tillgång till information om:

(i)

tidigare fördelning av avgångs- och ankomsttider, kronologiskt för varje flyglinje och för samtliga lufttrafikföretag vid flygplatsen,

| (ii) | de avgångs- och ankomsttider som ursprungligen begärts av varje lufttrafikföretag, förtecknade i kronologisk ordning för samtliga lufttrafikföretag, |
| --- | --- |

(ii)

de avgångs- och ankomsttider som ursprungligen begärts av varje lufttrafikföretag, förtecknade i kronologisk ordning för samtliga lufttrafikföretag,

| (iii) | de avgångs- och ankomsttider som varje lufttrafikföretag tilldelats, med uppgift om avgångs- och ankomsttider som begärts men inte erhållits, förtecknade i kronologisk ordning för samtliga lufttrafikföretag, |
| --- | --- |

(iii)

de avgångs- och ankomsttider som varje lufttrafikföretag tilldelats, med uppgift om avgångs- och ankomsttider som begärts men inte erhållits, förtecknade i kronologisk ordning för samtliga lufttrafikföretag,

| (iv) | återstående tillgängliga avgångs- och ankomsttider, |
| --- | --- |

(iv)

återstående tillgängliga avgångs- och ankomsttider,

| (v) | fullständiga närmare uppgifter om vilka kriterier som använts vid fördelningen. |
| --- | --- |

(v)

fullständiga närmare uppgifter om vilka kriterier som använts vid fördelningen.

| (f) | Om en begäran om avgångs- och ankomsttider inte godtas har det berörda lufttrafikföretaget rätt till en redogörelse av skälen för detta. |
| --- | --- |

(f)

Om en begäran om avgångs- och ankomsttider inte godtas har det berörda lufttrafikföretaget rätt till en redogörelse av skälen för detta.

2.   Kommissionen och berörda medlemsstater skall ha rätt att sända observatörer till de samråd om fördelning av avgångs- och ankomsttider och planering av trafiken på flygplatser, som hålls i samband med ett multilateralt möte före varje säsong. Lufttrafikföretagen skall därför meddela berörda medlemsstater och kommissionen samtidigt som deltagarna, dock med minst 10 dagars varsel, dag, plats och ämne för samråden.

Sådana meddelanden skall lämnas till:

| (a) | berörda medlemsstater i enlighet med förfaranden som fastställs av behöriga myndigheter i dessa medlemsstater, |
| --- | --- |

(a)

berörda medlemsstater i enlighet med förfaranden som fastställs av behöriga myndigheter i dessa medlemsstater,

| (b) | till kommissionen i enlighet med förfaranden som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(b)

till kommissionen i enlighet med förfaranden som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Samråd om passagerartaxor

1.   Artiklarna 1 b och c skall endast vara tillämpliga om följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Deltagarna får endast avhandla de luftfartstaxor som konsumenter av lufttransporttjänster direkt skall betala till ett deltagande lufttrafikföretag eller till dess auktoriserade ombud för befordran som passagerare i regelbunden lufttrafik samt villkoren i samband med dessa taxor. Samråden får inte utsträckas till att omfatta den kapacitet för vilken sådana taxor skall tillämpas. |
| --- | --- |

(a)

Deltagarna får endast avhandla de luftfartstaxor som konsumenter av lufttransporttjänster direkt skall betala till ett deltagande lufttrafikföretag eller till dess auktoriserade ombud för befordran som passagerare i regelbunden lufttrafik samt villkoren i samband med dessa taxor. Samråden får inte utsträckas till att omfatta den kapacitet för vilken sådana taxor skall tillämpas.

| (b) | Samråden skall leda till interlining, det vill säga konsumenter av lufttransporttjänster måste, med hänsyn till typ av taxa och till de säsonger som omfattas av samråden, vara i stånd att göra följande:






  (i) | De skall kunna använda ett enda transportdokument för den flygförbindelse som samråden gällde och för flygförbindelser på samma eller anslutande flyglinjer som drivs av andra lufttrafikföretag, varvid de tillämpliga taxorna och villkoren bestäms av det eller de lufttrafikföretag som utför transporten, och |
| --- | --- | --- |

(b)

Samråden skall leda till interlining, det vill säga konsumenter av lufttransporttjänster måste, med hänsyn till typ av taxa och till de säsonger som omfattas av samråden, vara i stånd att göra följande:

(i)

De skall kunna använda ett enda transportdokument för den flygförbindelse som samråden gällde och för flygförbindelser på samma eller anslutande flyglinjer som drivs av andra lufttrafikföretag, varvid de tillämpliga taxorna och villkoren bestäms av det eller de lufttrafikföretag som utför transporten, och

| (ii) | i den utsträckning som villkoren för den ursprungliga bokningen tillåter det, kunna ändra en bokning på en flygförbindelse, som varit föremål för samråd, till en annan förbindelse på samma linje som drivs av ett annat lufttrafikföretag till de taxor och villkor som tillämpas av det senare lufttrafikföretaget. |
| --- | --- |

(ii)

i den utsträckning som villkoren för den ursprungliga bokningen tillåter det, kunna ändra en bokning på en flygförbindelse, som varit föremål för samråd, till en annan förbindelse på samma linje som drivs av ett annat lufttrafikföretag till de taxor och villkor som tillämpas av det senare lufttrafikföretaget.

| (c) | Lufttrafikföretagen måste kunna vägra att medge sådana kombinationer och ombokningar på objektiva och icke-diskriminerande grunder av teknisk eller ekonomisk art, i synnerhet om det lufttrafikföretag som utför transporten betvivlar kreditvärdigheten hos det lufttrafikföretag som skulle ta emot betalning för denna transport. I ett sådant fall skall det senare lufttrafikföretaget meddelas detta skriftligt. |
| --- | --- |

(c)

Lufttrafikföretagen måste kunna vägra att medge sådana kombinationer och ombokningar på objektiva och icke-diskriminerande grunder av teknisk eller ekonomisk art, i synnerhet om det lufttrafikföretag som utför transporten betvivlar kreditvärdigheten hos det lufttrafikföretag som skulle ta emot betalning för denna transport. I ett sådant fall skall det senare lufttrafikföretaget meddelas detta skriftligt.

| (d) | De passagerartaxor som samråden avser skall tillämpas av de deltagande lufttrafikföretagen utan diskriminering med hänsyn till passagerarnas nationalitet och hemvist. |
| --- | --- |

(d)

De passagerartaxor som samråden avser skall tillämpas av de deltagande lufttrafikföretagen utan diskriminering med hänsyn till passagerarnas nationalitet och hemvist.

| (e) | Deltagande i samråden skall vara frivilligt och tillgängligt för alla lufttrafikföretag som upprätthåller eller avser att upprätthålla direkta eller indirekta flygförbindelser på den aktuella flyglinjen. |
| --- | --- |

(e)

Deltagande i samråden skall vara frivilligt och tillgängligt för alla lufttrafikföretag som upprätthåller eller avser att upprätthålla direkta eller indirekta flygförbindelser på den aktuella flyglinjen.

| (f) | Samråden får inte vara bindande för deltagarna, det vill säga att deltagarna efter samråden behåller sin rätt att handla självständigt med avseende på passagerartaxorna. |
| --- | --- |

(f)

Samråden får inte vara bindande för deltagarna, det vill säga att deltagarna efter samråden behåller sin rätt att handla självständigt med avseende på passagerartaxorna.

| (g) | Samråden får inte leda till avtal om ersättning till agenter eller om andra delar av de taxor som diskuteras. |
| --- | --- |

(g)

Samråden får inte leda till avtal om ersättning till agenter eller om andra delar av de taxor som diskuteras.

| (h) | Om det krävs att taxorna skall anmälas, skall varje deltagare individuellt till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna anmäla varje taxa som inte behandlades i samråden. Anmälan får göras av företaget självt, dess anmälande agent eller genom dess allmänna försäljningsombud. |
| --- | --- |

(h)

Om det krävs att taxorna skall anmälas, skall varje deltagare individuellt till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna anmäla varje taxa som inte behandlades i samråden. Anmälan får göras av företaget självt, dess anmälande agent eller genom dess allmänna försäljningsombud.

2.   Från och med den 1 juli 2006 skall de lufttrafikföretag som deltar i samråden om passagerartaxor i regelbunden luftfart mellan orter inom gemenskapen och orter i tredje land samla uppgifter om följande:

| (i) | Antal biljetter utfärdade till taxor som fastställts i samråd av det totala antal biljetter som utfärdats för trafik mellan Europeiska gemenskapen och tredje land. |
| --- | --- |

(i)

Antal biljetter utfärdade till taxor som fastställts i samråd av det totala antal biljetter som utfärdats för trafik mellan Europeiska gemenskapen och tredje land.

| (ii) | Hur ofta biljetter till taxor som fastställts i dessa samråd faktiskt används för interlining, |
| --- | --- |

(ii)

Hur ofta biljetter till taxor som fastställts i dessa samråd faktiskt används för interlining,

| (iii) | Hur ofta biljetter till taxor som inte motsvarar de som fastställts i dessa samråd faktiskt använts för interlining. |
| --- | --- |

(iii)

Hur ofta biljetter till taxor som inte motsvarar de som fastställts i dessa samråd faktiskt använts för interlining.

Dessa uppgifter skall insamlas för alla biljettprisklasser där taxor med möjlighet till interlining överenskommits. De insamlade uppgifterna skall var sjätte månad lämnas till kommissionen av de inblandade lufttrafikföretagen eller för dessas räkning.

3.   Kommissionen och berörda medlemsstater skall ha rätt att sända observatörer till samråden om taxor. Lufttrafikföretagen skall därför meddela berörda medlemsstater och kommissionen samtidigt som deltagarna, dock med minst 10 dagars varsel, dag, plats och ämne för samråden.

Sådana meddelanden skall lämnas till:

| (a) | berörda medlemsstater i enlighet med förfaranden som fastställs av behöriga myndigheter i dessa medlemsstater, |
| --- | --- |

(a)

berörda medlemsstater i enlighet med förfaranden som fastställs av behöriga myndigheter i dessa medlemsstater,

| (b) | till kommissionen i enlighet med förfaranden som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(b)

till kommissionen i enlighet med förfaranden som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

En fullständig redogörelse för samråden skall överlämnas till kommissionen av lufttrafikföretagen, eller på dessas vägnar, samtidigt som den överlämnas till deltagarna, dock senast sex veckor från det att samråden avslutats.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den [...] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Undantag som beviljats i enlighet med artikel 1 a och b skall vara tillämpliga till och med den 31 december 2006.

Undantag som beviljats i enlighet med artikel 1 c skall vara tillämpliga till och med den 30 juni 2008.

Denna förordning gäller med retroaktiv verkan på avtal, beslut och samordnade förfaranden som föreligger vid dess ikraftträdande, från och med den tidpunkt då förutsättningarna för tillämpning av denna förordning har uppfyllts.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På kommissionens vägnar

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 374, 31.12.1987, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 411/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 1).

1

(2)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 411/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 1).

2

(3)  EGT L 155, 26.6.1993, s. 18. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 7.

4

(5)  Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet mellan Europeiska gemenskaperna, deras medlemsstater och Republiken Finland, Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge, Konungariket Sverige och Republiken Österrike, EGT L 1, 3. 1. 1994, s. 1, senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 87/2005 av den 10 juni 2005 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet, EUT L 268, 13.10.2005, s. 23.

5

(6)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart, EGT L 114, 30.4.2002, s. 73.

6

(7)  EGT L 14, 22.1.1993, s. 1 senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1554/2003 (EUT L 221, 4.9.2003, s. 1).

7

---

Domstolen

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/20

---

De nya ledamöterna i domstolen har avlagt ed

(2006/C 42/06)

Lars Bay Larsen och Eleanor Sharpston har genom beslut av företrädarna för Europeiska gemenskapernas medlemsstaters regeringar av den 20 juli 2005 och av den 14 oktober 2005 (1) utnämnts till domare respektive generaladvokat i Europeiska gemenskapernas domstol. De avlade ed inför domstolen den 10 januari 2006.

---

(1)  EUT L 204, 5.8.2005, s. 11 och L 279, 22.10.2005, s. 70.

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/21

---

Indelning av ny domare på avdelning

(2006/C 42/07)

Europeiska gemenskapernas domstol har vid sitt sammanträde den 17 januari 2006 beslutat att Lars Bay Larsen skall tillhöra den andra och den femte avdelningen.

Andra respektive femte avdelningen har därmed följande sammansättning:

Andra avdelningen

C.W.A. Timmermans, avdelningsordförande

J. Makarczyk, R. Schintgen, R. Silva de Lapuerta, P. Kūris, G. Arestis, J. Klučka och L. Bay Larsen, domare.

Femte avdelningen

J. Makarczyk, avdelningsordförande

R. Schintgen, R. Silva de Lapuerta, P. Kūris, G. Arestis, J. Klučka och L. Bay Larsen, domare.

---

| 18.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/22

---

Listor för fastställande av domstolens sammansättning

(2006/C 42/08)

Domstolen har vid sitt sammanträde den 17 januari 2006 upprättat en sådan lista som avses i artikel 11b.2 i rättegångsreglerna, varvid den stora avdelningens sammansättning har fastställts enligt följande:

| | A. La Pergola |
| --- | --- |

A. La Pergola

| | L. Bay Larsen |
| --- | --- |

L. Bay Larsen

| | J.-P. Puissochet |
| --- | --- |

J.-P. Puissochet

| | A. Ó Caoimh |
| --- | --- |

A. Ó Caoimh

| | R. Schintgen |
| --- | --- |

R. Schintgen

| | E. Levits |
| --- | --- |

E. Levits

| | N. Colneric |
| --- | --- |

N. Colneric

| | U. Lõhmus |
| --- | --- |

U. Lõhmus

| | S. von Bahr |
| --- | --- |

S. von Bahr

| | J. Klučka |
| --- | --- |

J. Klučka

| | J-N. Cunha Rodrigues |
| --- | --- |

J-N. Cunha Rodrigues

| | J. Malenovský |
| --- | --- |

J. Malenovský

| | R. Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

R. Silva de Lapuerta

| | M. Ilešič |
| --- | --- |

M. Ilešič

| | K. Lenaerts |
| --- | --- |

K. Lenaerts

| | A. Borg Barthet |
| --- | --- |

A. Borg Barthet

| | K. Schiemann |
| --- | --- |

K. Schiemann

| | G. Arestis |
| --- | --- |

G. Arestis

| | J. Makarczyk |
| --- | --- |

J. Makarczyk

| | E. Juhász |
| --- | --- |

E. Juhász

| | P. Kūris |
| --- | --- |

P. Kūris

Domstolen har vid sitt sammanträde den 17 januari 2006 upprättat sådana listor som avses i artikel 11c.2 i rättegångsreglerna, varvid den andra avdelningens sammansättning har fastställts enligt följande:

| | R. Schintgen |
| --- | --- |

R. Schintgen

| | L. Bay Larsen |
| --- | --- |

L. Bay Larsen

| | R. Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

R. Silva de Lapuerta

| | J. Klučka |
| --- | --- |

J. Klučka

| | J. Makarczyk |
| --- | --- |

J. Makarczyk

| | G. Arestis |
| --- | --- |

G. Arestis

| | P. Kūris |
| --- | --- |

P. Kūris

Domstolen har vid sitt sammanträde den 17 januari 2006 upprättat sådana listor som avses i artikel 11c.2 i rättegångsreglerna, varvid den femte avdelningens sammansättning har fastställts enligt följande:

| | R. Schintgen |
| --- | --- |

R. Schintgen

| | R. Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

R. Silva de Lapuerta

| | P. Kūris |
| --- | --- |

P. Kūris

| | G. Arestis |
| --- | --- |

G. Arestis

| | J. Klučka |
| --- | --- |

J. Klučka

| | L. Bay Larsen |
| --- | --- |

L. Bay Larsen

---