# Den Europæiske Unions C 55/7. m

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 55 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang7. marts 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 55

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang7. marts 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 055/1 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009 | 1 |
| 2006/C 055/2 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram 2005-2008 | 5 |
| 2006/C 055/3 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2005-2010 | 9 |
| 2006/C 055/4 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2005-2008 | 13 |
| 2006/C 055/5 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008 | 17 |
| 2006/C 055/6 | Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Sveriges opdaterede konvergensprogram 2005-2008 | 21 |
| 2006/C 055/7 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2009 | 25 |
| 2006/C 055/8 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008 | 29 |
| 2006/C 055/9 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008 | 33 |
| 2006/C 055/0 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Estlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2009 | 37 |
| 2006/C 055/1 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Letlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2008 | 41 |
| 2006/C 055/2 | Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram for 2005-2008 | 45 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 055/3 | Euroens vekselkurs | 49 |
| 2006/C 055/4 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Indledning af procedure (Sag COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2006/C 055/9 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. februar 2006 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 27. februar 2006 om forslag til Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (CON/2006/13) | 63 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 055/1

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

1

2006/C 055/2

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram 2005-2008

5

2006/C 055/3

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2005-2010

9

2006/C 055/4

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

13

2006/C 055/5

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008

17

2006/C 055/6

Rådets udtalelse af 24. januar 2006 om Sveriges opdaterede konvergensprogram 2005-2008

21

2006/C 055/7

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2009

25

2006/C 055/8

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008

29

2006/C 055/9

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008

33

2006/C 055/0

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Estlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2009

37

2006/C 055/1

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Letlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2008

41

2006/C 055/2

Rådets udtalelse af 14. februar 2006 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram for 2005-2008

45

Kommissionen

2006/C 055/3

Euroens vekselkurs

49

2006/C 055/4

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Indledning af procedure (Sag COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Den Europæiske Centralbank

2006/C 055/9

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 24. februar 2006 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 27. februar 2006 om forslag til Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

(2006/C 55/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet opdateringen af Finlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet opdateringen af Finlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| (2) | Efter en ekstraordinært dyb recession i begyndelsen af 1990'erne ekspanderede den finske økonomi kraftigt i perioden 1995-2004 med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 3,6 %. Den kraftige aktivitetsvækst har medvirket til at skabe øget beskæftigelse; inflationen forblev imidlertid under gennemsnittet for euroområdet. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 2,7 % i 2005-2006 til i gennemsnit 2,3 % over resten af programperioden. Når dette scenario sammenholdes med de oplysninger, der er til rådighed nu, lader det til at afspejle forsigtige vækstantagelser. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Efter en ekstraordinært dyb recession i begyndelsen af 1990'erne ekspanderede den finske økonomi kraftigt i perioden 1995-2004 med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 3,6 %. Den kraftige aktivitetsvækst har medvirket til at skabe øget beskæftigelse; inflationen forblev imidlertid under gennemsnittet for euroområdet. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 2,7 % i 2005-2006 til i gennemsnit 2,3 % over resten af programperioden. Når dette scenario sammenholdes med de oplysninger, der er til rådighed nu, lader det til at afspejle forsigtige vækstantagelser. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer realistiske.

| (3) | I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 bakkede Rådet op om budgetstrategien i programmet. Det offentlige overskud for 2005 vurderes på grundlag af beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene at blive på 1,9 % af BNP, hvilket svarer nøje til overskudsmålet i den forudgående opdatering af programmet. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 bakkede Rådet op om budgetstrategien i programmet. Det offentlige overskud for 2005 vurderes på grundlag af beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene at blive på 1,9 % af BNP, hvilket svarer nøje til overskudsmålet i den forudgående opdatering af programmet.

| (4) | Det opdaterede program følger i store træk modellen og kravene til fremlæggelse af data for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Det opdaterede program følger i store træk modellen og kravene til fremlæggelse af data for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (5) | Regeringens hovedmål er at skabe balance i de offentlige finanser ved normal økonomisk vækst og at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Det offentlige overskud, som ifølge fremskrivningerne vil udvise en svagt faldende tendens, antages at blive på 1,5 % af BNP i 2008-2009. Faldet i det primære overskud er noget større som følge af det forventede fald i renteudgifterne. Faldet i overskuddet er indtægtsstyret og afspejler de gradvise skattelettelser. Udgifterne forventes at blive holdt under kontrol som følge af regeringens budgetmæssige udgiftslofter og reduktionen af renteudgifterne.
  I sammenligning med den forudgående opdatering er overskudsberegningerne for 2006-2009 blevet nedjusteret med ca. 0,5 % af BNP som følge af skattelettelser og forsigtigere udsigter for socialsikringsfondenes og kommunernes finansielle stilling. |
| --- | --- |

(5)

Regeringens hovedmål er at skabe balance i de offentlige finanser ved normal økonomisk vækst og at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Det offentlige overskud, som ifølge fremskrivningerne vil udvise en svagt faldende tendens, antages at blive på 1,5 % af BNP i 2008-2009. Faldet i det primære overskud er noget større som følge af det forventede fald i renteudgifterne. Faldet i overskuddet er indtægtsstyret og afspejler de gradvise skattelettelser. Udgifterne forventes at blive holdt under kontrol som følge af regeringens budgetmæssige udgiftslofter og reduktionen af renteudgifterne.

I sammenligning med den forudgående opdatering er overskudsberegningerne for 2006-2009 blevet nedjusteret med ca. 0,5 % af BNP som følge af skattelettelser og forsigtigere udsigter for socialsikringsfondenes og kommunernes finansielle stilling.

| (6) | I løbet af programperioden skulle det strukturelle overskud (dvs. den konjunkturjusterede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), der beregnes efter den i fællesskab aftalte metode, efter planen falde en anelse fra ca. 2 % af BNP i 2005 til 1,75 % i perioden 2006-2008, men derefter stige igen i 2009, hvilket afspejler en forventet stigning i outputgabet. I programmet er det strukturelle underskud beregnet til 1,5 % af BNP ved programperiodens udløb (3), hvilket kan betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det svarer til principperne for mellemfristede målsætninger som specificeret i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår hensigtsmæssighed, ligger programmets mellemfristede målsætning inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende, end hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. En mellemfristet målsætning, der ligger pænt over det krævede minimum, begrundes i programmet med målet om at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, og det forhold, at den aldrende befolknings betydning i Finland spiller ind på et tidligt stadium. |
| --- | --- |

(6)

I løbet af programperioden skulle det strukturelle overskud (dvs. den konjunkturjusterede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), der beregnes efter den i fællesskab aftalte metode, efter planen falde en anelse fra ca. 2 % af BNP i 2005 til 1,75 % i perioden 2006-2008, men derefter stige igen i 2009, hvilket afspejler en forventet stigning i outputgabet. I programmet er det strukturelle underskud beregnet til 1,5 % af BNP ved programperiodens udløb (3), hvilket kan betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det svarer til principperne for mellemfristede målsætninger som specificeret i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår hensigtsmæssighed, ligger programmets mellemfristede målsætning inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende, end hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. En mellemfristet målsætning, der ligger pænt over det krævede minimum, begrundes i programmet med målet om at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, og det forhold, at den aldrende befolknings betydning i Finland spiller ind på et tidligt stadium.

| (7) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Skattefremskrivningerne lader til at være baseret på forsigtige antagelser, og udgiftsloftet har indtil nu fungeret meget effektivt. Der lægges i stabilitetsprogrammet vægt på risikoen for, at den aldrende befolknings negative konsekvenser for den økonomiske vækst og den faldende arbejdsstyrke kan være undervurderet i de nuværende beregninger. Som nævnt kan fremskrivningerne af den økonomiske vækst i opdateringen betragtes som forsigtige. |
| --- | --- |

(7)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Skattefremskrivningerne lader til at være baseret på forsigtige antagelser, og udgiftsloftet har indtil nu fungeret meget effektivt. Der lægges i stabilitetsprogrammet vægt på risikoen for, at den aldrende befolknings negative konsekvenser for den økonomiske vækst og den faldende arbejdsstyrke kan være undervurderet i de nuværende beregninger. Som nævnt kan fremskrivningerne af den økonomiske vækst i opdateringen betragtes som forsigtige.

| (8) | På baggrund af denne risikovurdering synes programmets finanspolitiske kurs at være tilstrækkelig til at opretholde programmets mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden. Der er desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale makroøkonomiske udsving i hele perioden. |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af denne risikovurdering synes programmets finanspolitiske kurs at være tilstrækkelig til at opretholde programmets mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden. Der er desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale makroøkonomiske udsving i hele perioden.

| (9) | Gældskvoten skønnes at have nået 42,7 % af BNP i 2005, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 2,6 procentpoint. |
| --- | --- |

(9)

Gældskvoten skønnes at have nået 42,7 % af BNP i 2005, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 2,6 procentpoint.

| (10) | Finland lader til at stå over for en lav risiko som følge af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger for tiden under referenceværdien på 60 % af BNP og forventes at ligge under dette tal i det meste af fremskrivningsperioden, som løber indtil 2050. Socialsikringens betragtelige aktiver og den for tiden gunstige budgetstilling betyder tilsammen, at budgetkonsekvenserne som følge af en aldrende befolkning bliver mindsket. På lang sigt kan der imidlertid opstå farer for de offentlige finansers holdbarhed som følge af stigende pensionsudgifter. De væsentligste komponenter i bestræbelserne på at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4) er at lægge loft over aldersrelaterede udgifter på lang sigt, herunder gennemførelse af de seneste reformforanstaltninger med henblik på at øge den reelle pensionsalder, mens der opretholdes en sund budgetstilling. |
| --- | --- |

(10)

Finland lader til at stå over for en lav risiko som følge af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger for tiden under referenceværdien på 60 % af BNP og forventes at ligge under dette tal i det meste af fremskrivningsperioden, som løber indtil 2050. Socialsikringens betragtelige aktiver og den for tiden gunstige budgetstilling betyder tilsammen, at budgetkonsekvenserne som følge af en aldrende befolkning bliver mindsket. På lang sigt kan der imidlertid opstå farer for de offentlige finansers holdbarhed som følge af stigende pensionsudgifter. De væsentligste komponenter i bestræbelserne på at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4) er at lægge loft over aldersrelaterede udgifter på lang sigt, herunder gennemførelse af de seneste reformforanstaltninger med henblik på at øge den reelle pensionsalder, mens der opretholdes en sund budgetstilling.

| (11) | De planlagte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser svarer i det store hele til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne har især til formål at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og at fremme vækst og jobskabelse, og heri indgår en større pensionsreform, der er ved at blive gennemført gradvis. |
| --- | --- |

(11)

De planlagte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser svarer i det store hele til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne har især til formål at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og at fremme vækst og jobskabelse, og heri indgår en større pensionsreform, der er ved at blive gennemført gradvis.

| (12) | I Finlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: (i) de offentlige finansers holdbarhed og (ii) arbejdsmarkedets funktionsdygtighed. Budgetvirkningerne ved de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram. Især gælder det, at der i stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten inden for både centralregeringen og kommunerne, og det bekræftes, at det fortsat er hensigten at anvende centralregeringens budgetlofter ud over den nuværende lovgivningsperiode. |
| --- | --- |

(12)

I Finlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: (i) de offentlige finansers holdbarhed og (ii) arbejdsmarkedets funktionsdygtighed. Budgetvirkningerne ved de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram. Især gælder det, at der i stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten inden for både centralregeringen og kommunerne, og det bekræftes, at det fortsat er hensigten at anvende centralregeringens budgetlofter ud over den nuværende lovgivningsperiode.

Rådet er af den opfattelse, at budgetstillingen generelt er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med pagten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | SP nov. 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | — | — |
| SP dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | - |
| HICP-inflation
  (%) | SP nov. 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | — | — |
| SP dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | — |
| Outputgab
  (% af potentiel BNP) | SP nov. 2005 (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | - | — |
| SP dec. 2004 (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | — | — |
| SP dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | - | — |
| SP dec. 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (6)
   (7)

  (% af BNP) | SP nov. 2005 (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | — | — |
| SP dec. 2004 (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| KOM nov. 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | — | — |
| SP dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | — |
| Stabilitetsprogram (SP). Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); Kommissionens tjenestegrenes beregninger. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP-vækst

(% ændring)

SP nov. 2005

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

KOM nov. 2005

3,6

1,9

3,5

3,1

—

—

SP dec. 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

-

HICP-inflation

(%)

SP nov. 2005

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

KOM nov. 2005

0,1

1,0

1,4

1,3

—

—

SP dec. 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

—

Outputgab

(% af potentiel BNP)

SP nov. 2005 (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

KOM nov. 2005 (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

-

—

SP dec. 2004 (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

KOM nov. 2005

2,1

1,9

1,9

1,8

—

—

SP dec. 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

KOM nov. 2005

3,8

3,8

3,7

3,6

-

—

SP dec. 2004

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

—

Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (6)
   (7)

(% af BNP)

SP nov. 2005 (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

KOM nov. 2005 (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

—

—

SP dec. 2004 (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP nov. 2005

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

KOM nov. 2005

45,1

42,8

41,5

40,6

—

—

SP dec. 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

—

Stabilitetsprogram (SP). Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); Kommissionens tjenestegrenes beregninger.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Der er i det opdaterede program mangler i de obligatoriske data, ligesom alle de fakultative data, som er fastsat i den nye adfærdskodeks, ikke er fremlagt (især mangler der data om eksterne antagelser for 2007-2009).

(3)  Som beregnet i programmet. Kommissionens tjenestegrenes nye beregninger på grundlag af oplysningerne i programmet i henhold til den i fællesskab aftalte metode viser et strukturelt overskud på 2 % af BNP i 2009.

(4)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende wedsted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturjusteret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet.

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005.

(9)  Baseret på prognose for potentiel vækst på henholdsvis 2,9 %, 2,9 %, 2,8 % og 2,7 % i perioden 2004-2007.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP). Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); Kommissionens tjenestegrenes beregninger.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/5

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram 2005-2008

(2006/C 55/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Efter at have opnået fremskridt med sine økonomiske reformer og sin stabilisering i midten af 1990'erne, oplevede Den Tjekkiske Republik makroøkonomiske ubalancer, der førte til en valutakrise i maj 1997 og økonomisk recession i 1997-1999. Omfattende strukturreformer i finans- og erhvervssektoren var medvirkende til det økonomiske opsving efter 2000. Siden da har den årlige BNP-vækst i gennemsnit ligget omkring 3 %, sammenlignet med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 1,7 % i EU. Programmet indeholder tre forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et optimistisk scenario, et grundscenario og et pessimistisk scenario. Grundscenariet betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, fordi det på grundlag af de oplysninger, der foreligger i øjeblikket, synes at være baseret på plausible vækstantagelser med en tendens i retning af det optimistiske i det sidste år. I grundscenariet forventes den reale BNP-vækst at falde en smule fra 4,8 % i 2005 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vækstens konjunkturkomponent må forventes at blive højere end anført i programmets fremskrivninger. Programfremskrivningerne for inflationen virker lavt sat. |
| --- | --- |

(2)

Efter at have opnået fremskridt med sine økonomiske reformer og sin stabilisering i midten af 1990'erne, oplevede Den Tjekkiske Republik makroøkonomiske ubalancer, der førte til en valutakrise i maj 1997 og økonomisk recession i 1997-1999. Omfattende strukturreformer i finans- og erhvervssektoren var medvirkende til det økonomiske opsving efter 2000. Siden da har den årlige BNP-vækst i gennemsnit ligget omkring 3 %, sammenlignet med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 1,7 % i EU. Programmet indeholder tre forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et optimistisk scenario, et grundscenario og et pessimistisk scenario. Grundscenariet betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, fordi det på grundlag af de oplysninger, der foreligger i øjeblikket, synes at være baseret på plausible vækstantagelser med en tendens i retning af det optimistiske i det sidste år. I grundscenariet forventes den reale BNP-vækst at falde en smule fra 4,8 % i 2005 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vækstens konjunkturkomponent må forventes at blive højere end anført i programmets fremskrivninger. Programfremskrivningerne for inflationen virker lavt sat.

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Den Tjekkiske Republiks underskud var uforholdsmæssigt stort. I henhold til Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004 skal det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden 2008. I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for perioden 2004-2007 anbefalede Rådet, at Den Tjekkiske Republik skulle »anvende indtægter ud over de budgetterede til at nedbringe underskuddet og [...] konsekvent [...] holde sig under de mellemfristede udgiftslofter for centralregeringen, som bliver retligt bindende fra og med 2006«. Endvidere blev Den Tjekkiske Republik opfordret til »at fremskynde pensionsreformen og at gennemføre en reform af sundhedssystemet for at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt«. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Den Tjekkiske Republiks underskud var uforholdsmæssigt stort. I henhold til Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004 skal det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden 2008. I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for perioden 2004-2007 anbefalede Rådet, at Den Tjekkiske Republik skulle »anvende indtægter ud over de budgetterede til at nedbringe underskuddet og [...] konsekvent [...] holde sig under de mellemfristede udgiftslofter for centralregeringen, som bliver retligt bindende fra og med 2006«. Endvidere blev Den Tjekkiske Republik opfordret til »at fremskynde pensionsreformen og at gennemføre en reform af sundhedssystemet for at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt«.

| (4) | Programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (5) | Det offentlige underskud for 2005 anslås til 3,2 % af BNP på grundlag af Kommissionens efterårsprognose fra 2005 mod et underskudsmål på 4,7 % af BNP i den foregående opdatering og sammenlignet med et meget forsigtigt skøn på 4,8 % af BNP i den nuværende opdatering. Kommissionens tjenestegrenes skøn over underskudsresultatet afspejler nyere oplysninger om de centrale myndigheders budgetresultater, især statens budget, der registrerede højere skatteindtægter end ventet og lavere udgifter svarende til omkring 1,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

Det offentlige underskud for 2005 anslås til 3,2 % af BNP på grundlag af Kommissionens efterårsprognose fra 2005 mod et underskudsmål på 4,7 % af BNP i den foregående opdatering og sammenlignet med et meget forsigtigt skøn på 4,8 % af BNP i den nuværende opdatering. Kommissionens tjenestegrenes skøn over underskudsresultatet afspejler nyere oplysninger om de centrale myndigheders budgetresultater, især statens budget, der registrerede højere skatteindtægter end ventet og lavere udgifter svarende til omkring 1,5 % af BNP.

| (6) | Opdateringen sigter på en nedbringelse af det offentlige underskud til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2008 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. Mere specifikt forventes underskuddet nedbragt med over 2 procentpoint af BNP fra 2005 til 2008 og det primære underskud med 2,3 procentpoint. Imidlertid er forbedringen af det nominelle underskud i perioden kun på 1 procentpoint af BNP, når man ikke medregner virkningen af to engangsudgifter i 2005. Nedbringelsen af underskuddet skyldes især en reduktion af udgiftskvoten (på 2,3 procentpoint af BNP) i programperioden, mens indtægterne er stort set uændrede (– 0,2 procentpoint). Det offentlige forbrug og sociale overførsler er de udgiftsposter, der ifølge planen skal falde mest udtrykt i procent af BNP. De offentlige investeringer forventes at stige kraftigt fra 5 % af BNP i 2004 til over 6 % af BNP i 2008, hvilket er langt over EU-gennemsnittet (2,5 % af BNP i 2005). I forhold til det tidligere program bekræfter opdateringen fra november 2005 i store træk den planlagte tilpasning, selv om det underliggende makroøkonomiske scenario er væsentligt stærkere. |
| --- | --- |

(6)

Opdateringen sigter på en nedbringelse af det offentlige underskud til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2008 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. Mere specifikt forventes underskuddet nedbragt med over 2 procentpoint af BNP fra 2005 til 2008 og det primære underskud med 2,3 procentpoint. Imidlertid er forbedringen af det nominelle underskud i perioden kun på 1 procentpoint af BNP, når man ikke medregner virkningen af to engangsudgifter i 2005. Nedbringelsen af underskuddet skyldes især en reduktion af udgiftskvoten (på 2,3 procentpoint af BNP) i programperioden, mens indtægterne er stort set uændrede (– 0,2 procentpoint). Det offentlige forbrug og sociale overførsler er de udgiftsposter, der ifølge planen skal falde mest udtrykt i procent af BNP. De offentlige investeringer forventes at stige kraftigt fra 5 % af BNP i 2004 til over 6 % af BNP i 2008, hvilket er langt over EU-gennemsnittet (2,5 % af BNP i 2005). I forhold til det tidligere program bekræfter opdateringen fra november 2005 i store træk den planlagte tilpasning, selv om det underliggende makroøkonomiske scenario er væsentligt stærkere.

| (7) | I programperioden vil den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode efter planen blive forbedret med

  % af BNP. Programmet opstiller en mellemfristet målsætning for budgetstillingen med et strukturelt underskud på omkring 1 % af BNP, hvilket ikke søges opnået i programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring 1,5 % af BNP), skulle dens endelige gennemførelse opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er på et passende niveau under den nuværende vurdering, idet den i tilstrækkeligt omfang afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på længere sigt. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet forekommer i det store og hele at være afbalancerede. På den ene side tyder den hidtidige forsigtige budgetplanlægning på, at resultaterne kunne blive bedre end målene (som det var tilfældet i 2004, og som Kommissionens tjenestegrene også forventer i 2005). De vækstantagelser, som budgetterne er baseret på, har normalt været realistiske, og antagelserne om skatteelasticiteten har været forsigtige. Endvidere er de budgetterede udgifter ikke altid blevet udnyttet, især fordi det har været muligt at overføre ubrugte midler fra tidligere budgetår. På den anden side nævner programmet en række (foreslåede) foranstaltninger på det sociale område, der vil øge udgifterne under dette område snarere end at begrænse dem, som påregnet i programmet. Endvidere blev der akkumuleret udgiftsfremførsler for over 1 % af BNP i 2004, og Kommissionens tjenestegrene forventer en endnu større mængde i 2005. Hvis disse omfattende fremførsler bliver brugt ud over alle de budgetterede udgifter — hvilket ikke kan udelukkes, især ikke i valgåret 2006 — kan budgetresultaterne blive værre end målene, især i 2006. Endvidere forekommer vækstantagelserne i det sidste programår at være optimistiske. |
| --- | --- |

(8)

Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet forekommer i det store og hele at være afbalancerede. På den ene side tyder den hidtidige forsigtige budgetplanlægning på, at resultaterne kunne blive bedre end målene (som det var tilfældet i 2004, og som Kommissionens tjenestegrene også forventer i 2005). De vækstantagelser, som budgetterne er baseret på, har normalt været realistiske, og antagelserne om skatteelasticiteten har været forsigtige. Endvidere er de budgetterede udgifter ikke altid blevet udnyttet, især fordi det har været muligt at overføre ubrugte midler fra tidligere budgetår. På den anden side nævner programmet en række (foreslåede) foranstaltninger på det sociale område, der vil øge udgifterne under dette område snarere end at begrænse dem, som påregnet i programmet. Endvidere blev der akkumuleret udgiftsfremførsler for over 1 % af BNP i 2004, og Kommissionens tjenestegrene forventer en endnu større mængde i 2005. Hvis disse omfattende fremførsler bliver brugt ud over alle de budgetterede udgifter — hvilket ikke kan udelukkes, især ikke i valgåret 2006 — kan budgetresultaterne blive værre end målene, især i 2006. Endvidere forekommer vækstantagelserne i det sidste programår at være optimistiske.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske kurs i programmet at være i overensstemmelse med Rådets henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2008, der er programmets sidste år. Den påtænkte tilpasningsplan kunne imidlertid skærpes strukturelt, især når man inddrager muligheden for et langt bedre resultat i 2005 og den opadgående justering af vækstudsigterne. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske kurs i programmet at være i overensstemmelse med Rådets henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2008, der er programmets sidste år. Den påtænkte tilpasningsplan kunne imidlertid skærpes strukturelt, især når man inddrager muligheden for et langt bedre resultat i 2005 og den opadgående justering af vækstudsigterne.

| (10) | Gældskvoten forventes at stige til 37,4 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil stige med

   procentpoint i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Den Tjekkiske Republik at stå over for en stor risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Mens gældskvoten i øjeblikket er forholdsvis lav i EU-sammenhæng, bidrager det store underskud til en stigende gældskvote i de langfristede fremskrivninger frem til 2050, hvilket øger risikoen for gældens holdbarhed. Samtidig må de planlagte store stigninger i pensionsudgifterne i referenceperioden forventes at belaste de offentlige finanser væsentligt. En stringent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og en yderligere styrkelse af budgetstillingen gennem supplerende strukturreformer for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, især til pensioner og sundhedsvæsen, synes at være af afgørende betydning for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (3). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Den Tjekkiske Republik at stå over for en stor risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Mens gældskvoten i øjeblikket er forholdsvis lav i EU-sammenhæng, bidrager det store underskud til en stigende gældskvote i de langfristede fremskrivninger frem til 2050, hvilket øger risikoen for gældens holdbarhed. Samtidig må de planlagte store stigninger i pensionsudgifterne i referenceperioden forventes at belaste de offentlige finanser væsentligt. En stringent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og en yderligere styrkelse af budgetstillingen gennem supplerende strukturreformer for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, især til pensioner og sundhedsvæsen, synes at være af afgørende betydning for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (3).

| (12) | De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt omhandler programmet en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i henhold til Rådets henstilling. Det præsenterer også foranstaltninger for at fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret ressourceallokering, især ved at mindske den offentlige sektors vægt i økonomien og ved at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning. Selv om regeringen er bevidst om spørgsmålet om den langfristede holdbarhed, indeholder programmet imidlertid ingen konkrete initiativer til at løse det. |
| --- | --- |

(12)

De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt omhandler programmet en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i henhold til Rådets henstilling. Det præsenterer også foranstaltninger for at fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret ressourceallokering, især ved at mindske den offentlige sektors vægt i økonomien og ved at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning. Selv om regeringen er bevidst om spørgsmålet om den langfristede holdbarhed, indeholder programmet imidlertid ingen konkrete initiativer til at løse det.

| (13) | I Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peges der på langfristet holdbarhed som den største udfordring med implikationer for de offentlige finanser. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de initiativer, der indgår i det nationale reformprogram. Mere specifikt skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger til fremme af beskæftigelse og vækst gennem ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en nedskæring i det offentlige forbrug og de offentlige overførsler) og ved at gøre offentlige investeringer til en udgiftsprioritet, men det indeholder som anført ovenfor ingen konkrete reformtiltag for at løse problemet med den langfristede holdbarhed. Programmet indeholder endvidere en styrkelse af de mellemfristede udgiftslofters rolle ved indførelse af bindende principper for udgiftsområderne i statens budget og de statslige midler og ved inddragelse af de lokale myndigheder i budgetplanlægningsprocessen. |
| --- | --- |

(13)

I Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peges der på langfristet holdbarhed som den største udfordring med implikationer for de offentlige finanser. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de initiativer, der indgår i det nationale reformprogram. Mere specifikt skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger til fremme af beskæftigelse og vækst gennem ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en nedskæring i det offentlige forbrug og de offentlige overførsler) og ved at gøre offentlige investeringer til en udgiftsprioritet, men det indeholder som anført ovenfor ingen konkrete reformtiltag for at løse problemet med den langfristede holdbarhed. Programmet indeholder endvidere en styrkelse af de mellemfristede udgiftslofters rolle ved indførelse af bindende principper for udgiftsområderne i statens budget og de statslige midler og ved inddragelse af de lokale myndigheder i budgetplanlægningsprocessen.

På baggrund af ovenstående vurdering bemærker Rådet, at programmet følger den underskudstilpasningskurs, der er fastsat i Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7. I lyset af disse henstillinger er Rådet af den opfattelse, at Den Tjekkiske Republik:

| i) | i forbindelse med et eventuelt bedre budgetresultat i 2005 samt stærke vækstresultater og -udsigter bør styrke sine bestræbelser for at foretage strukturelle budgettilpasninger på baggrund af den lille margen op til den referenceværdi, der er målet for 2008 (som er fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud), og for at fremskynde opfyldelsen af den mellemfristede målsætning |
| --- | --- |

i)

i forbindelse med et eventuelt bedre budgetresultat i 2005 samt stærke vækstresultater og -udsigter bør styrke sine bestræbelser for at foretage strukturelle budgettilpasninger på baggrund af den lille margen op til den referenceværdi, der er målet for 2008 (som er fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud), og for at fremskynde opfyldelsen af den mellemfristede målsætning

| ii) | bør forbedre kvaliteten af sin budgetplanlægning, især ved at analysere årsagerne til de omfattende udgiftsfremførsler og styrke de mellemfristede udgiftslofter |
| --- | --- |

ii)

bør forbedre kvaliteten af sin budgetplanlægning, især ved at analysere årsagerne til de omfattende udgiftsfremførsler og styrke de mellemfristede udgiftslofter

| iii) | forbedre de offentlige finansers langfristede holdbarhed, især ved at fremskynde pensionsreformen og gennemføre reformen af sundhedssystemet. |
| --- | --- |

iii)

forbedre de offentlige finansers langfristede holdbarhed, især ved at fremskynde pensionsreformen og gennemføre reformen af sundhedssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2005 (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM nov. 2005 | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (4) | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| KOM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | ikke relevant |
| Konvergensprogrammet (KP), økonomisk prognose fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

KP nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

KOM nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,3

ikke relevant

KP dec. 2004

3,8

3,6

3,7

3,8

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2005

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

KOM nov. 2005

2,6

1,7

2,9

2,6

ikke relevant

KP dec. 2004

2,7

3,2

2,6

2,2

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2005 (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

KOM nov. 2005 (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

ikke relevant

KP dec. 2004 (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

KOM nov. 2005

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

ikke relevant

KP dec. 2004

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

KOM nov. 2005

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

ikke relevant

KP dec. 2004

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005 (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM nov. 2005

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

ikke relevant

KP dec. 2004 (4)

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Strukturel saldo (5)

(% af BNP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM nov. 2005 (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

ikke relevant

KP dec. 2004

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2005

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

KOM nov. 2005

36,8

36,2

36,6

36,9

ikke relevant

KP dec. 2004

38,6

38,3

39,2

40,0

ikke relevant

Konvergensprogrammet (KP), økonomisk prognose fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, der foreskrives heri.

(3)  Detaljerede oplysninger om langfristet bæredygtighed gives i Kommissionens tjenestegrenes tekniske vurdering af programmet, der vil blive offentliggjort på

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående kolonner) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i henhold til den finanspolitiske meddelelse (0,5% i 2004) og programmet (1,1% i 2005). Begge øger underskuddet.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i henhold til Kommissionens tjenestegrene efterårsprognose fra 2005 (0,5% af BNP i 2004, 1,1% i 2005, begge øger underskuddet).

(8)  Baseret på en anslået potentiel vækst på henholdsvis 3,5%, 3,5%, 3,6% og 3,7% i perioden 2004-2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), økonomisk prognose fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/9

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2005-2010

(2006/C 55/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2010.

| (2) | Igennem de seneste ti år har BNP-væksten i gennemsnit ligget på ca. 2 %, mens inflationen i det store og hele har fulgt inflationen i euroområdet. Beskæftigelsesvæksten er øget i de senere år, og ledigheden ligger tæt på det laveste niveau i de seneste ti år. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes en real BNP-vækst i 2006 på 2,4 % og på 1,6 % igennem resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible data forekommer dette scenario at være forsigtigt, navnlig hvad angår de vækstrater, der forventes ud fra tekniske forudsætninger for 2007 og 2008. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Igennem de seneste ti år har BNP-væksten i gennemsnit ligget på ca. 2 %, mens inflationen i det store og hele har fulgt inflationen i euroområdet. Beskæftigelsesvæksten er øget i de senere år, og ledigheden ligger tæt på det laveste niveau i de seneste ti år. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes en real BNP-vækst i 2006 på 2,4 % og på 1,6 % igennem resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible data forekommer dette scenario at være forsigtigt, navnlig hvad angår de vækstrater, der forventes ud fra tekniske forudsætninger for 2007 og 2008. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

| (3) | Den 17. februar 2005 tilsluttede Rådet sig i sin udtalelse den budgetstrategi, der blev forelagt i 2004-opdateringen af Danmarks konvergensprogram. Hvad angår budgetgennemførelsen for 2005, fastsatte 2004-opdateringen et mål om et overskud på statsfinanserne på 2,2 % af BNP, men den her foreliggende opdatering forventer et overskud på 3,6 % for den tilsvarende BNP-vækstudsigt. Indtægterne har været større end forventet, herunder indtægter fra pensionsafkastskatten og olie- og gasudvindingen. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. februar 2005 tilsluttede Rådet sig i sin udtalelse den budgetstrategi, der blev forelagt i 2004-opdateringen af Danmarks konvergensprogram. Hvad angår budgetgennemførelsen for 2005, fastsatte 2004-opdateringen et mål om et overskud på statsfinanserne på 2,2 % af BNP, men den her foreliggende opdatering forventer et overskud på 3,6 % for den tilsvarende BNP-vækstudsigt. Indtægterne har været større end forventet, herunder indtægter fra pensionsafkastskatten og olie- og gasudvindingen.

| (4) | Programmet følger i store træk den modelstruktur og de datakrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastsat i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet følger i store træk den modelstruktur og de datakrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastsat i den nye adfærdskodeks (2).

| (5) | For at sikre et godt udgangspunkt, inden aldringen af befolkningen sætter ind, tager budgetstrategien sigte på at fastholde et strukturelt overskud på gennemsnitligt 1

  -2

  % igennem programperioden, hvilket forudsætter en markant nedbringelse af den offentlige gældskvote. Strategien bygger på udgiftstilbageholdenhed med det sigte at holde den årlige stigning i det reale offentlige forbrug på 0,5 % og fastholde skattestoppet og kravet om budgetligevægt hos de lokale myndigheder. Opdateringen forventer, at overskuddet på statsfinanserne vil falde fra 3,6 % af BNP i 2005 til 3,1 % i 2006 og 3,2 % i 2007 for derefter at falde let til 2,9 % af BNP hen imod slutningen af programperioden. De anslåede tal for overskuddet på statsfinanserne i denne opdatering er markant højere end i den foregående opdatering, hvorimod den forventede BNP-vækst er den samme. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Som mellemfristet budgetmålsætning fastsætter programmet et mål for den strukturelle saldo (under hensyntagen til brugen af overgangsperioden i ovennævnte Eurostat-beslutning) på mellem 1

  % og 2

  % af BNP igennem programperioden. Strukturelt set (dvs. på konjunkturkorrigeret grundlag uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) falder overskuddet fra et toppunkt på 3,6 % af BNP i 2005 til ca. 2

  % af BNP i 2006 for derefter at lægge sig på 3

  % af BNP. Det beregnede fald i 2006 på 0,8 procentpoint af BNP afspejler imidlertid en normalisering af det forventede skatteprovenu fra pensionsfonde, som var ekstraordinært højt i 2005. Korrigeret for de midlertidigt højere indtægter i 2005 er det strukturelle overskud stort set uændret fra 2005 til 2006. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Eftersom den mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsbenchmark (anslået til et underskud på ca.

  % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at tilvejebringe en sikkerhedsmargen mod uforholdsmæssigt store underskud. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt programmets mellemfristede budgetmålsætning er hensigtsmæssig, kan det anføres, at den ligger inden for de grænser, der er angivet for euroområdet og ERM II-deltagende medlemsstater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og at den er væsentligt strengere end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt tilsiger. I programmet forklares det, at den er strengere end krævet i pagten for at lægge et sundt grundlag for holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt via en hurtig gældsnedbringelse. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Alt i alt forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i opdateringen at ligge på den positive side, specielt fordi BNP-væksten meget vel kan blive højere end forventet, primært på grund af den tekniske forudsætning om en lav BNP-vækst i 2007 og 2008, der skyldes de danske myndigheders forventning om, at outputgabet gradvis lukkes. BNP-væksten og budgetresultatet i disse år kan derfor blive bedre end forventet i programmet. En negativ risiko udgøres af efterlevelsen af målet om at begrænse væksten i det reale offentlige forbrug, idet de tidligere erfaringer på dette felt viser blandede resultater. |
| --- | --- |

(8)

Alt i alt forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i opdateringen at ligge på den positive side, specielt fordi BNP-væksten meget vel kan blive højere end forventet, primært på grund af den tekniske forudsætning om en lav BNP-vækst i 2007 og 2008, der skyldes de danske myndigheders forventning om, at outputgabet gradvis lukkes. BNP-væksten og budgetresultatet i disse år kan derfor blive bedre end forventet i programmet. En negativ risiko udgøres af efterlevelsen af målet om at begrænse væksten i det reale offentlige forbrug, idet de tidligere erfaringer på dette felt viser blandede resultater.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at fastholde programmets mellemfristede budgetmålsætning igennem programperioden. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale konjunkturudsving fra år til år. Den finanspolitiske stilling i programmet ligger også på linje med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den ikke er procyklisk i økonomiske opgangstider — under passende hensyntagen til de usædvanlig høje indtægter fra beskatningen af pensionsafkast og fra olie- og gasudvindingen, der får det forventede overskud i 2005 til at stige — hvilket er vigtigt i betragtning af dansk økonomis konjunktursituation. Omklassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle fra foråret 2007 (hvor overgangsperioden for gennemførelse af Eurostat-beslutningen fra 2 marts 2004 om spørgsmålet udløber) vil reducere de danske overskud med omkring 1 % af BNP om året, men ikke ændre væsentligt ved denne vurdering. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at fastholde programmets mellemfristede budgetmålsætning igennem programperioden. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale konjunkturudsving fra år til år. Den finanspolitiske stilling i programmet ligger også på linje med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den ikke er procyklisk i økonomiske opgangstider — under passende hensyntagen til de usædvanlig høje indtægter fra beskatningen af pensionsafkast og fra olie- og gasudvindingen, der får det forventede overskud i 2005 til at stige — hvilket er vigtigt i betragtning af dansk økonomis konjunktursituation. Omklassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle fra foråret 2007 (hvor overgangsperioden for gennemførelse af Eurostat-beslutningen fra 2 marts 2004 om spørgsmålet udløber) vil reducere de danske overskud med omkring 1 % af BNP om året, men ikke ændre væsentligt ved denne vurdering.

| (10) | Gældskvoten forventes at blive på 36 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge fremskrivningen i programmet vil gældskvoten falde med 14 procentpoint i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Gældskvoten forventes at blive på 36 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge fremskrivningen i programmet vil gældskvoten falde med 14 procentpoint i løbet af programperioden.

| (11) | Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser, ser Danmark ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning, dels på grund af landets solide offentlige finanser, dels under forudsætning af, at den forventede vækst i beskæftigelsen og lave vækst i det offentlige forbrug realiseres, hvilket kræver yderligere arbejdsmarkedsreformer og tilbageholdenhed. Strategien med at placere holdbarhedsproblematikken centralt i finanspolitikken, herunder ved at holde igen på pensionsudgifterne og akkumulere aktiver, bidrager positivt til de langsigtede udsigter for de offentlige finanser. Den aktuelt gunstige budgetstilling medvirker til at finansiere den forventede budgetvirkning af befolkningens aldring, og de mellemfristede budgetplaner er i overensstemmelse med holdbare offentlige finanser (3). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser, ser Danmark ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning, dels på grund af landets solide offentlige finanser, dels under forudsætning af, at den forventede vækst i beskæftigelsen og lave vækst i det offentlige forbrug realiseres, hvilket kræver yderligere arbejdsmarkedsreformer og tilbageholdenhed. Strategien med at placere holdbarhedsproblematikken centralt i finanspolitikken, herunder ved at holde igen på pensionsudgifterne og akkumulere aktiver, bidrager positivt til de langsigtede udsigter for de offentlige finanser. Den aktuelt gunstige budgetstilling medvirker til at finansiere den forventede budgetvirkning af befolkningens aldring, og de mellemfristede budgetplaner er i overensstemmelse med holdbare offentlige finanser (3).

| (12) | De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2010. Navnlig efterlever Danmark sin mellemfristede budgetmålsætning. Der er dog ikke angivet nye foranstaltninger for at tilvejebringe den forventede forøgelse af beskæftigelsen på tæt ved 2 % af arbejdsstyrken senest i 2010. |
| --- | --- |

(12)

De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2010. Navnlig efterlever Danmark sin mellemfristede budgetmålsætning. Der er dog ikke angivet nye foranstaltninger for at tilvejebringe den forventede forøgelse af beskæftigelsen på tæt ved 2 % af arbejdsstyrken senest i 2010.

| (13) | Danmarks nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger vægt på at øge arbejdskraftudbuddet for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt og højne effektiviteten i den offentlige sektor. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der lægges op til i konvergensprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(13)

Danmarks nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger vægt på at øge arbejdskraftudbuddet for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt og højne effektiviteten i den offentlige sektor. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der lægges op til i konvergensprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram.

Det er Rådets opfattelse, at budgetstillingen samlet set er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP nov. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| COM nov. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | - | - |
| KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | - | - |
| KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | - | 1,6 |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | - | - |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | - | – 0,4 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| KOM nov. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | - | - |
| KP nov. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| KOM nov. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | - | - |
| KP nov. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | - | 4,4 |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | - | - |
| KP nov. 2004 (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | - | 2,3 |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP nov. 2005 (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | - | - |
| KP nov. 2004 | - | - | - | - | - | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| KOM nov. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | - | - |
| KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

Realt BNP

(% ændring)

KP nov. 2005

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

COM nov. 2005

2,1

2,7

2,3

2,1

-

-

KP nov. 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2005

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

KOM nov. 2005

0,9

1,7

2,0

1,9

-

-

KP nov. 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

-

1,6

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

KOM nov. 2005 (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

-

-

KP nov. 2004 (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

-

– 0,4

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

KOM nov. 2005

2,9

3,7

3,0

2,7

-

-

KP nov. 2004

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

KOM nov. 2005

5,3

5,8

4,9

4,4

-

-

KP nov. 2004

4,5

4,8

4,5

4,6

-

4,4

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005 (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

KOM nov. 2005

3,8

4,1

3,3

3,0

-

-

KP nov. 2004 (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

-

2,3

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP nov. 2005 (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

KOM nov. 2005 (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

-

-

KP nov. 2004

-

-

-

-

-

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2005

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

KOM nov. 2005

43,2

36,0

33,0

31,5

-

-

KP nov. 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet udviser mangler med hensyn til de obligatoriske data og indeholder ikke alle de frivillige data, som den nye adfærdskodeks foreskriver (navnlig mangler den fremskrevne vækst i BNP på verdensplan og i EU for nogle af årene).

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt gives i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres senest ved indberetningen i foråret 2007. Hvis denne virkning blev medregnet, ville den offentlige saldo være på 1,3% af BNP i 2004, 2,7% i 2005, 2,1% i 2006, 2,2% i 2007, 1,7% i 2008 og 1,9% i 2009, mens den offentlige bruttogæld ville være på 43,5% af BNP i 2004, 36,8% i 2005, 32,9% i 2006, 30,1% i 2007, 27,7% i 2008 og 22,7% i 2010.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,2% af BNP i 2004 og 2005 og 0,3% i 2006 og 2007; alle underskudsreducerende).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 (0,2% af BNP i 2004 og 2005 og 0,3% i 2006 og 2007; alle underskudsreducerende).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,9%, 2,1%, 2,1% og 2,1% i perioden 2004-2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/13

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

(2006/C 55/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Ungarns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Ungarns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Efter vedtagelsen af en omfattende økonomisk reformpakke i midten af 1990'erne fulgte en periode med høje, stabile vækstrater og lavere inflation, der blev understøttet af en sund makroøkonomisk politik og hensigtsmæssige strukturreformer. Men i 2001 begyndte de offentlige udgifter at stige kraftigt, og en generøs lønpolitik resulterede i betydelige makroøkonomiske ubalancer. Selv om væksten nu er blevet mere afbalanceret, og løn- og inflationsstigningerne er taget af i de senere år, kæmper Ungarn fortsat med store underskud på budgettet og betalingsbalancen. Det makroøkonomiske scenario, der blev fremlagt i forbindelse med opdateringen i december 2005, forudser, at den reale BNP-vækst vil blive drevet af investeringerne og eksporten og holde sig på omkring 4 % i resten af programperioden.
  Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at bygge på plausible vækstantagelser, men forekommer optimistisk i det sidste af årene. Den forventede nedbringelse af underskuddet på betalingsbalancen afhænger af, at den finanspolitiske stramning føres ud i livet sammen med strukturreformer, der kan få det potentielle output i vejret. Programmets inflationsprognoser virker realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af en omfattende økonomisk reformpakke i midten af 1990'erne fulgte en periode med høje, stabile vækstrater og lavere inflation, der blev understøttet af en sund makroøkonomisk politik og hensigtsmæssige strukturreformer. Men i 2001 begyndte de offentlige udgifter at stige kraftigt, og en generøs lønpolitik resulterede i betydelige makroøkonomiske ubalancer. Selv om væksten nu er blevet mere afbalanceret, og løn- og inflationsstigningerne er taget af i de senere år, kæmper Ungarn fortsat med store underskud på budgettet og betalingsbalancen. Det makroøkonomiske scenario, der blev fremlagt i forbindelse med opdateringen i december 2005, forudser, at den reale BNP-vækst vil blive drevet af investeringerne og eksporten og holde sig på omkring 4 % i resten af programperioden.

Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at bygge på plausible vækstantagelser, men forekommer optimistisk i det sidste af årene. Den forventede nedbringelse af underskuddet på betalingsbalancen afhænger af, at den finanspolitiske stramning føres ud i livet sammen med strukturreformer, der kan få det potentielle output i vejret. Programmets inflationsprognoser virker realistiske.

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Ungarn havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede på grundlag af artikel 104, stk. 7, at der blev rettet op på det senest i 2008 i overensstemmelse med den tilpasningskurs, der er fastlagt i Ungarns konvergensprogram fra maj. Efter i januar 2005 på grundlag af artikel 104, stk. 8, at have fastslået, at Ungarn ikke havde efterkommet dets henstilling, afgav Rådet den 8. marts 2005 en ny henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, hvori det fastholdt, at der skulle være rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008. Rådet henstillede til de ungarske myndigheder, at de skulle træffe effektive foranstaltninger for at opfylde underskudsmålet for 2005 som fastsat i det opdaterede konvergensprogram og gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattenedsættelser betinget af, at underskudsmålene i samme opdaterede konvergensprogram blev opfyldt. Det samme synspunkt kom til udtryk i Rådets udtalelse om 2004-opdateringen af konvergensprogrammet, der også blev vedtaget den 8. marts 2005. Det opdaterede program fastholder 2008 som måldatoen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 6,1 % af BNP i 2005, 4,7 % af BNP i 2006, 3,3 % af BNP i 2007 og 1,9 % af BNP i 2008, hvilket svarer til en årlig nedbringelse på 1,4 procentpoint af BNP. Den primære saldo følger en tilsvarende tidsprofil. Der er i disse budgetprognoser ikke taget hensyn til engangsposter og virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der ligger på mellem 1 og 1,5 % af BNP, og som vil blive indregnet i opdateringen i foråret 2007 (2). 2005-målet blev forhøjet i september 2005 af de ungarske myndigheder fra de 3,6 % af BNP, der var indeholdt i opdateringen fra december 2004, til 6,1 % af BNP. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 fremgår det, at dette reviderede mål for 2005 var inden for rækkevidde. De seneste disponible kontantdata bekræfter dette synspunkt. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Ungarn havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede på grundlag af artikel 104, stk. 7, at der blev rettet op på det senest i 2008 i overensstemmelse med den tilpasningskurs, der er fastlagt i Ungarns konvergensprogram fra maj. Efter i januar 2005 på grundlag af artikel 104, stk. 8, at have fastslået, at Ungarn ikke havde efterkommet dets henstilling, afgav Rådet den 8. marts 2005 en ny henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, hvori det fastholdt, at der skulle være rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008. Rådet henstillede til de ungarske myndigheder, at de skulle træffe effektive foranstaltninger for at opfylde underskudsmålet for 2005 som fastsat i det opdaterede konvergensprogram og gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattenedsættelser betinget af, at underskudsmålene i samme opdaterede konvergensprogram blev opfyldt. Det samme synspunkt kom til udtryk i Rådets udtalelse om 2004-opdateringen af konvergensprogrammet, der også blev vedtaget den 8. marts 2005. Det opdaterede program fastholder 2008 som måldatoen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 6,1 % af BNP i 2005, 4,7 % af BNP i 2006, 3,3 % af BNP i 2007 og 1,9 % af BNP i 2008, hvilket svarer til en årlig nedbringelse på 1,4 procentpoint af BNP. Den primære saldo følger en tilsvarende tidsprofil. Der er i disse budgetprognoser ikke taget hensyn til engangsposter og virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der ligger på mellem 1 og 1,5 % af BNP, og som vil blive indregnet i opdateringen i foråret 2007 (2). 2005-målet blev forhøjet i september 2005 af de ungarske myndigheder fra de 3,6 % af BNP, der var indeholdt i opdateringen fra december 2004, til 6,1 % af BNP. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 fremgår det, at dette reviderede mål for 2005 var inden for rækkevidde. De seneste disponible kontantdata bekræfter dette synspunkt.

| (4) | Det opdaterede program følger i store træk den model for stabilitets- og konvergensprogrammer og de datakrav, med visse undtagelser, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks (3). |
| --- | --- |

(4)

Det opdaterede program følger i store træk den model for stabilitets- og konvergensprogrammer og de datakrav, med visse undtagelser, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks (3).

| (5) | I opdateringen forudses en forbedring af den strukturelle saldo fra – 5,7 % af BNP i 2005 til – 2,1 % af BNP i 2008 (heri ikke medregnet virkningerne af pensionsreformen). Den mellemfristede målsætning er ikke udtrykkeligt fastsat i programmet, men kan udledes deraf og er et strukturelt underskud på mellem – 0,5 % og – 1 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

I opdateringen forudses en forbedring af den strukturelle saldo fra – 5,7 % af BNP i 2005 til – 2,1 % af BNP i 2008 (heri ikke medregnet virkningerne af pensionsreformen). Den mellemfristede målsætning er ikke udtrykkeligt fastsat i programmet, men kan udledes deraf og er et strukturelt underskud på mellem – 0,5 % og – 1 % af BNP.

| (6) | Virkningerne for budgettet kan blive meget værre end forudset i programmet. Efter et forventet underskud i 2005 på 6,1 % af BNP fastlægger programmet i detaljer skattenedsættelser på i alt 3,5 % af BNP. Konsolideringen i programmet er baseret på en meget stor nedskæring i udgifterne på 7,5 % af BNP, hvis gennemførelse ikke ledsages af konkrete foranstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

Virkningerne for budgettet kan blive meget værre end forudset i programmet. Efter et forventet underskud i 2005 på 6,1 % af BNP fastlægger programmet i detaljer skattenedsættelser på i alt 3,5 % af BNP. Konsolideringen i programmet er baseret på en meget stor nedskæring i udgifterne på 7,5 % af BNP, hvis gennemførelse ikke ledsages af konkrete foranstaltninger.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering er der behov for en nærmere underbygning af politikken bag den finanspolitiske kurs, der er fastlagt i programmet, for at sikre, at den i overensstemmelse med Rådets henstillinger kan føre til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, der er det sidste programår. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering er der behov for en nærmere underbygning af politikken bag den finanspolitiske kurs, der er fastlagt i programmet, for at sikre, at den i overensstemmelse med Rådets henstillinger kan føre til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, der er det sidste programår.

| (8) | Gældskvoten anslås at være nået op på 57,7 % af BNP i 2005. I programmet forventes gældskvoten at aftage med ca. 1,5 procentpoint af BNP over hele programperioden. I lyset af de ovennævnte risikomomenter i relation til budgetmålene kan udviklingen i gældskvoten blive mindre gunstig end forudset i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Gældskvoten anslås at være nået op på 57,7 % af BNP i 2005. I programmet forventes gældskvoten at aftage med ca. 1,5 procentpoint af BNP over hele programperioden. I lyset af de ovennævnte risikomomenter i relation til budgetmålene kan udviklingen i gældskvoten blive mindre gunstig end forudset i programmet.

| (9) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Ungarn ud til at stå over for en høj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger i dag tæt på referenceniveauet og ventes at ville stige i årene frem til 2050. Ungarn gennemførte pensionsreformer i slutningen af 1990'erne med det formål at dæmme op for fremtidige stigninger i pensionsudgifterne, hvilket bidrog til at reducere budgetvirkningen af befolkningens aldring. Stigningerne i statens pensionsudgifter kan dog blive større end forudset i opdateringen, hvilket bør give anledning til, at man nøje overvåger de faktorer, der kan antages at udløse sådanne udgiftsstigninger, samt udviklingen i pensioner og andre aldersrelaterede udgifter. Desuden er det nuværende store strukturelle underskud med til at øge risikoen for holdbarheden. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en omfattende konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og styrke budgetstillingen yderligere for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4). |
| --- | --- |

(9)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Ungarn ud til at stå over for en høj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger i dag tæt på referenceniveauet og ventes at ville stige i årene frem til 2050. Ungarn gennemførte pensionsreformer i slutningen af 1990'erne med det formål at dæmme op for fremtidige stigninger i pensionsudgifterne, hvilket bidrog til at reducere budgetvirkningen af befolkningens aldring. Stigningerne i statens pensionsudgifter kan dog blive større end forudset i opdateringen, hvilket bør give anledning til, at man nøje overvåger de faktorer, der kan antages at udløse sådanne udgiftsstigninger, samt udviklingen i pensioner og andre aldersrelaterede udgifter. Desuden er det nuværende store strukturelle underskud med til at øge risikoen for holdbarheden. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en omfattende konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og styrke budgetstillingen yderligere for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4).

| (10) | De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der skitseres i opdateringen, er ikke i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om målsætningerne er i overensstemmelse med retningslinjerne, er der store risici forbundet med gennemførelsen. Ungarn har ikke efterkommet Rådets anden henstilling af 8. marts 2005 efter artikel 104, stk. 7, inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, således som Rådet traf beslutning om den 8. november 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen opererer med en flerårig ramme, der sigter mod at få rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om budgetresultaterne kan blive meget værre, medmindre de finanspolitiske foranstaltninger, der understøtter de finanspolitiske målsætninger, specificeres nærmere og gennemføres strengt. |
| --- | --- |

(10)

De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der skitseres i opdateringen, er ikke i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om målsætningerne er i overensstemmelse med retningslinjerne, er der store risici forbundet med gennemførelsen. Ungarn har ikke efterkommet Rådets anden henstilling af 8. marts 2005 efter artikel 104, stk. 7, inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, således som Rådet traf beslutning om den 8. november 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen opererer med en flerårig ramme, der sigter mod at få rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om budgetresultaterne kan blive meget værre, medmindre de finanspolitiske foranstaltninger, der understøtter de finanspolitiske målsætninger, specificeres nærmere og gennemføres strengt.

| (11) | Ungarns nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på en gradvis og fortsat indskrænkning af den offentlige sektor og nedbringelse af dens underskud som den største udfordring, landet står over for. Budgetvirkningerne af reformforanstaltningerne i det nationale reformprogram afspejles i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet, når der er tale om skattenedsættelserne. Opdateringen beskriver det nyligt vedtagne femårige skattenedsættelsesprogram og fremlægger en række planer for reform af den offentlige sektor, men uden at sætte de nødvendige data og tal på. Disse planer stemmer stort set overens med det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(11)

Ungarns nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på en gradvis og fortsat indskrænkning af den offentlige sektor og nedbringelse af dens underskud som den største udfordring, landet står over for. Budgetvirkningerne af reformforanstaltningerne i det nationale reformprogram afspejles i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet, når der er tale om skattenedsættelserne. Opdateringen beskriver det nyligt vedtagne femårige skattenedsættelsesprogram og fremlægger en række planer for reform af den offentlige sektor, men uden at sætte de nødvendige data og tal på. Disse planer stemmer stort set overens med det nationale reformprogram.

I lyset af ovenstående vurdering finder Rådet, at det er nødvendigt med en effektiv finanspolitisk indsats. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i afsnit 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, som ændret, opfordrer Rådet Ungarn til snarest muligt og senest den 1. september 2006 at fremlægge en tilpasset opdatering af konvergensprogrammet, der identificerer konkrete strukturelle foranstaltninger, som fuldt ud er i overensstemmelse med landets mellemfristede tilpasningskurs. I mellemtiden bør Ungarn gøre det fornødne for at opfylde budgetmålsætningerne for 2006 og årene derefter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP dec. 2005 (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | - |
| KP dec2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| KOM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | - |
| KP dec2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Outputgab
  (% af det potentielle BNP) | KP dec. 2005 (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2005 (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | - |
| KP dec2004 (6) | - | - | - | - | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| KOM nov. 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | - |
| KP dec2004 | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| KOM nov. 2005 | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | -. |
| KP dec. 2004 | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Cyklisk korrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| KOM nov. 2005 | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | - |
| KP dec. 2004 (6) | - | - | - | - | - |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| KOM nov 2005 (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | - |
| KP dec. 2004 | - | - | - | - | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| KOM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | - |
| KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP dec. 2005 (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

KOM nov. 2005

4,2

3,7

3,9

3,9

-

KP dec2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

KOM nov. 2005

6,8

3,7

2,0

3,0

-

KP dec2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Outputgab

(% af det potentielle BNP)

KP dec. 2005 (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

KOM nov. 2005 (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

-

KP dec2004 (6)

-

-

-

-

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

KOM nov. 2005

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

-

KP dec2004

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

KOM nov. 2005

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

-.

KP dec. 2004

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Cyklisk korrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

KOM nov. 2005

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

-

KP dec. 2004 (6)

-

-

-

-

-

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

KOM nov 2005 (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

-

KP dec. 2004

-

-

-

-

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

KOM nov. 2005

57,4

57,2

58,0

59,2

-

KP dec. 2004

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hvis denne virkning medregnes, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på 7,4 % af BNP i 2005, 6,1 % i 2006, 4,7 % i 2007 og 3,4 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 60,3 % af BNP i 2004, 61,5 % i 2005, 63,0 % i 2006, 63,2 % i 2007 og 62,3 % i 2008. Men heri er stadigvæk ikke medregnet køb af militærfly svarende til yderligere 0,3 procentpoint af BNP i både 2006 og 2007.

(3)  Det opdaterede program giver alle de obligatoriske oplysninger og størsteparten af de fakultative data ifølge den nye adfærdskodeks. Undtagelserne vedrører registreringen af militærudgifter, der ikke er i overensstemmelse med ENS-kravene og behandlingen af FISIM.

(4)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, der vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(5)  I budgetfremskrivningerne er ikke medregnet virkningerne af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der skal gennemføres inden opdateringen i foråret 2007. Hvis denne virkning medregnes, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på 6,5% af BNP i 2004, 7,4% af BNP i 2005, 6,1% i 2006, 4,7% i 2007 og 3,4% i 2008, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 60,3% af BNP i 2004, 61,5% i 2005, 63,0% i 2006, 63,2% i 2007 og 62,3% i 2008 (se også fodnote 8).

(6)  Beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rubrikker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(8)  Programmet giver ingen oplysninger om engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(9)  Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2005.

(10)  Før FISIM-fordeling (efter FISIM-fordeling 4,6% i 2004, 4,2% i 2005, 4,3% i 2006, 4,1% i 2007 og 4,1% i 2008).

(11)  Baseret på en anslået potentiel vækst på henholdsvis 3,7%, 3,5%, 3,5% og 3,4% i årene 2004-2007.

(12)  Heri ikke medregnet militærindkøb på 0,3% af BNP i både 2006 og 2007.

Kilder:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/17

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008

(2006/C 55/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Trods forbedringer i 2005 er situationen på arbejdsmarkedet stadig landets største problem. Som følge af den accelererende omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Det makroøkonomiske scenario bygger på den antagelse, at væksten i BNP i faste priser vil ligge på gennemsnitligt 5,6 % i programperioden, og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Trods forbedringer i 2005 er situationen på arbejdsmarkedet stadig landets største problem. Som følge af den accelererende omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Det makroøkonomiske scenario bygger på den antagelse, at væksten i BNP i faste priser vil ligge på gennemsnitligt 5,6 % i programperioden, og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til »i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet.« |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til »i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet.«

| (4) | Det opdaterede program følger i brede træk den modelstruktur og de krav til fremlæggelse af data for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks. (2) |
| --- | --- |

(4)

Det opdaterede program følger i brede træk den modelstruktur og de krav til fremlæggelse af data for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks. (2)

| (5) | Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 og derefter falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 for at nå ned på 1,3 % af BNP i 2008. Der er en tilsvarende profil for den primære saldo, som forventes at forbedres fra – 2,3 % af BNP (– 1,5 % af BNP, eksklusive gældseftergivelser svarende til 0,8 % af BNP) i 2005 til 0,7 % i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten for de offentlige udgifter forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal gennemføres på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007. |
| --- | --- |

(5)

Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 og derefter falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 for at nå ned på 1,3 % af BNP i 2008. Der er en tilsvarende profil for den primære saldo, som forventes at forbedres fra – 2,3 % af BNP (– 1,5 % af BNP, eksklusive gældseftergivelser svarende til 0,8 % af BNP) i 2005 til 0,7 % i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten for de offentlige udgifter forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal gennemføres på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007.

| (6) | I programperioden er det planlagt, at den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi, skal forbedres med gennemsnitligt 0,4 % af BNP om året, fra – 2,8 % BNP til – 1,5 % af BNP). Med hensyn til målsætningen på mellemlang sigt for budgetstillingen i strukturelle termer opererer programmet med et underskud på 0,9 % af BNP, og målet er at nå denne stilling i 2010 (ud over programperioden). Da programmets målsætning på mellemlang sigt er mere krævende end minimumsreferenceværdien (som skønnes at udgøre et underskud på omkring 2

  % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen over for et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Selv om programmet ikke er særlig eksplicit med hensyn til de specifikke foranstaltninger, der er planlagt vedtaget for nå underskudsmålet for 2007, understreger opdateringen, at budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende er baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den nuværende regering har hidtil mere end overholdt de budgetmål, der var fastlagt i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter. |
| --- | --- |

(7)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Selv om programmet ikke er særlig eksplicit med hensyn til de specifikke foranstaltninger, der er planlagt vedtaget for nå underskudsmålet for 2007, understreger opdateringen, at budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende er baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den nuværende regering har hidtil mere end overholdt de budgetmål, der var fastlagt i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter.

| (8) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som anbefalet af Rådet. Imidlertid er budgetstillingen i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at programmets målsætning på mellemlang sigt nås i 2010 som forudset i programmet. I 2008 (året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud) er rytmen i tilpasningen til programmets målsætning på mellemlang sigt som indikeret i programmet ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kunne være lavere i økonomisk dårligere tider. Især er forbedringen af den strukturelle saldo i 2008 kun på omkring

  % af BNP, når konjunkturerne signalerer »gode tider« (3). |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Gældskvoten forventes at stige til 33,7 % af BNP i 2005, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og 10,5 procentpoint lavere end anslået i det foregående opdaterede program. Denne nedjustering skyldes hovedsagelig en stock-flow-tilpasning. I programperioden forventes gældskvoten at stige med 2,5 procentpoint. |
| --- | --- |

(9)

Gældskvoten forventes at stige til 33,7 % af BNP i 2005, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og 10,5 procentpoint lavere end anslået i det foregående opdaterede program. Denne nedjustering skyldes hovedsagelig en stock-flow-tilpasning. I programperioden forventes gældskvoten at stige med 2,5 procentpoint.

| (10) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et lavrisikostadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning, under forudsætning af en vedvarende budgetkonsolidering også ud over programperioden samt fuld gennemførelse af de reformer, hvorom der allerede er lovgivet, samt andre reformer af strukturel art (herunder en nedbringning af arbejdsløsheden). Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud, hvis det fortsætter, forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et lavrisikostadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning, under forudsætning af en vedvarende budgetkonsolidering også ud over programperioden samt fuld gennemførelse af de reformer, hvorom der allerede er lovgivet, samt andre reformer af strukturel art (herunder en nedbringning af arbejdsløsheden). Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud, hvis det fortsætter, forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt.

| (11) | De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, Rådet har sat. |
| --- | --- |

(11)

De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, Rådet har sat.

| (12) | Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovation og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver allerede vedtagne reformer af skatte- og pensionssystemerne. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(12)

Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovation og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver allerede vedtagne reformer af skatte- og pensionssystemerne. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering noterer Rådet sig, at programmet følger den tilpasningskurs, som blev fastlagt ved Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7. I lyset af disse henstillinger er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet:

| i) | i tilknytning til resultaterne af og udsigten til stærk vækst bør styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen for hurtigere at nå den mellemfristede målsætning |
| --- | --- |

i)

i tilknytning til resultaterne af og udsigten til stærk vækst bør styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen for hurtigere at nå den mellemfristede målsætning

| ii) | bør styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen. |
| --- | --- |

ii)

bør styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninge (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | - |
| KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | - |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | - |
| KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | - |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | - |
| KP nov. 2004 (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| KOM nov. 2005 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | - |
| KP nov. 2004 | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | - |
| KP nov. 2004 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | - |
| KP nov. 2004 (5) | - | - | - | - | - |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | - |
| KP nov. 2004 | - | - | - | - | - |
| Det offentliges bruttogæld (10)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| KOM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | - |
| KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | - |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2005

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

KOM nov. 2005

5,5

5,1

5,5

6,3

-

KP nov. 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

-

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

KOM nov. 2005

7,5

2,9

3,6

2,1

-

KP nov. 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

-

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

KOM nov. 2005 (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

-

KP nov. 2004 (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

KOM nov. 2005

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

-

KP nov. 2004

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

-

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

KOM nov. 2005

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

-

KP nov. 2004

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

KOM nov. 2005

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

-

KP nov. 2004 (5)

-

-

-

-

-

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

KOM nov. 2005 (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

-

KP nov. 2004

-

-

-

-

-

Det offentliges bruttogæld (10)

(% af BNP)

KP dec. 2005

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

KOM nov. 2005

42,6

36,7

38,2

38,5

-

KP nov. 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

-

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kankonsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det opdaterede program har mangler i de obligatoriske data og opgiver ikke alle de fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks. De obligatoriske data om den nominelle effektive valutakurs og om FISIM mangler, såvel som fakultative data om de offentlige udgifter efter funktion for 2008.

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet, som vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger, som skal være gennemført senest i foråret 2007 i forbindelse med den finanspolitiske indberetning. Medregnes denne virkning, skulle den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være -3,2% af BNP i 2004, -4,9% i 2005, -4,2% i 2006, -3,0% i 2007 og -2,7% i 2008.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive enkeltstående og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,8% af BNP i 2005, underskudsforøgende, og 0,1% i 2007, underskudsreducerende).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,8% af BNP i 2005, underskudsforøgende).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 4,9%, 4,8%, 5,1% og 5,1% i perioden 2004-2007.

(10)  Gældsfremskrivningerne (i modsætning til underskudsfremskrivningerne) i programmet er udarbejdet under hensyntagen til Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/21

---

RÅDETS UDTALELSE

af 24. januar 2006

om Sveriges opdaterede konvergensprogram 2005-2008

(2006/C 55/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Den årlige reale BNP-vækst i Sverige har igennem de seneste ti år gennemsnitligt ligget en smule under 3 %. Denne vækst har været præget af et kraftigt opsving i produktiviteten og et positivt nettobidrag fra eksporten. Men igennem de sidste par år har beskæftigelsesudviklingen været svag, og beskæftigelsestakten er aftaget, mens ledigheden er steget. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, opererer med en stigning i den reale BNP-vækst fra 2,4 % in 2005 til 3,1 % i 2006 og en gennemsnitsvækst på 2,5 % i de efterfølgende år i programperioden. I de første to år af programperioden forudsætter vækstprognosen en forbedring af konjunkturerne, der derefter fremskrives som værende stort set neutrale. På baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario plausibelt. Programmets inflationsfremskrivninger virker realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Den årlige reale BNP-vækst i Sverige har igennem de seneste ti år gennemsnitligt ligget en smule under 3 %. Denne vækst har været præget af et kraftigt opsving i produktiviteten og et positivt nettobidrag fra eksporten. Men igennem de sidste par år har beskæftigelsesudviklingen været svag, og beskæftigelsestakten er aftaget, mens ledigheden er steget. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, opererer med en stigning i den reale BNP-vækst fra 2,4 % in 2005 til 3,1 % i 2006 og en gennemsnitsvækst på 2,5 % i de efterfølgende år i programperioden. I de første to år af programperioden forudsætter vækstprognosen en forbedring af konjunkturerne, der derefter fremskrives som værende stort set neutrale. På baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario plausibelt. Programmets inflationsfremskrivninger virker realistiske.

| (3) | I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der var indeholdt i 2004-opdateringen af Sveriges konvergensprogram. Med hensyn til budgetimplementeringen i 2005 var målet for det offentlige overskud i 2004-opdateringen sat til 0,6 % af BNP, mens der i den aktuelle opdatering ventes et overskud på 1,6 % til trods for nedjusteringen af væksten i 2005. Som helhed har indtægtsudviklingen været bedre end ventet, hvilket til dels hænger sammen med visse engangsindtægter af selskabsskatter, og samtidig har også udgiftsudviklingen været moderat. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der var indeholdt i 2004-opdateringen af Sveriges konvergensprogram. Med hensyn til budgetimplementeringen i 2005 var målet for det offentlige overskud i 2004-opdateringen sat til 0,6 % af BNP, mens der i den aktuelle opdatering ventes et overskud på 1,6 % til trods for nedjusteringen af væksten i 2005. Som helhed har indtægtsudviklingen været bedre end ventet, hvilket til dels hænger sammen med visse engangsindtægter af selskabsskatter, og samtidig har også udgiftsudviklingen været moderat.

| (4) | Programmet følger stort set den model og de datakrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks. (2) |
| --- | --- |

(4)

Programmet følger stort set den model og de datakrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks. (2)

| (5) | Den overordnede budgetpolitik i Sverige er koncentreret om at sikre sunde offentlige finanser med fuld beskæftigelse og holdbar vækst. I tråd hermed opereres der med et mål om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget hos de lokale myndigheder. I opdateringen forudses et offentligt overskud på 1,6 % i 2005, 0,9 % i 2006, 1,2 % i 2007 og 1,7 % i det sidste af årene, 2008. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Faldet i indtægtskvoten er størst i 2006 på grund af skattelempelser, mens nedgangen i udgiftskvoten bliver mest markant i de sidste år på baggrund af den forventede fremgang på arbejdsmarkedet. Sammenholdt med det foregående program giver den nye opdatering generelt en bekræftelse af, at den planlagte tilpasning er godt på vej på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(5)

Den overordnede budgetpolitik i Sverige er koncentreret om at sikre sunde offentlige finanser med fuld beskæftigelse og holdbar vækst. I tråd hermed opereres der med et mål om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget hos de lokale myndigheder. I opdateringen forudses et offentligt overskud på 1,6 % i 2005, 0,9 % i 2006, 1,2 % i 2007 og 1,7 % i det sidste af årene, 2008. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Faldet i indtægtskvoten er størst i 2006 på grund af skattelempelser, mens nedgangen i udgiftskvoten bliver mest markant i de sidste år på baggrund af den forventede fremgang på arbejdsmarkedet. Sammenholdt med det foregående program giver den nye opdatering generelt en bekræftelse af, at den planlagte tilpasning er godt på vej på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

| (6) | Et offentligt overskud på gennemsnitligt 2 % over hele konjunkturforløbet fremstilles i programmet som det overordnede mellemfristede mål for opdateringsstrategien. Det er også hjørnestenen i Sveriges budgetpolitik. Et overskud på 2 % af BNP kan følgelig betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det stemmer overens med principperne for mellemfristede målsætninger i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Ifølge beregninger baseret på den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo i løbet af programperioden blive forbedret fra ca. 1 % af BNP i 2006 til ca. 1,5-2 % af BNP i 2008. |
| --- | --- |

(6)

Et offentligt overskud på gennemsnitligt 2 % over hele konjunkturforløbet fremstilles i programmet som det overordnede mellemfristede mål for opdateringsstrategien. Det er også hjørnestenen i Sveriges budgetpolitik. Et overskud på 2 % af BNP kan følgelig betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det stemmer overens med principperne for mellemfristede målsætninger i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Ifølge beregninger baseret på den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo i løbet af programperioden blive forbedret fra ca. 1 % af BNP i 2006 til ca. 1,5-2 % af BNP i 2008.

| (7) | Den mellemfristede målsætning ligger noget over det estimerede minimumsbenchmark (et underskud på ca. 1/2 % af BNP), så hvis dette mål nås, vil det i sig selv give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad hensigtsmæssigheden af programmets mellemfristede målsætning angår, er den betydeligt mere ambitiøs, end hvad hensynet til gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i det potentielle output kræver. Men af hensyn til den langsigtede holdbarhed er det meget vigtigt, at dette mål nås. |
| --- | --- |

(7)

Den mellemfristede målsætning ligger noget over det estimerede minimumsbenchmark (et underskud på ca. 1/2 % af BNP), så hvis dette mål nås, vil det i sig selv give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad hensigtsmæssigheden af programmets mellemfristede målsætning angår, er den betydeligt mere ambitiøs, end hvad hensynet til gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i det potentielle output kræver. Men af hensyn til den langsigtede holdbarhed er det meget vigtigt, at dette mål nås.

| (8) | Budgetresultatet i 2005 vil sandsynligvis blive bedre end det fremskrevne resultat i programmet. Denne vurdering underbygges især af de seneste kontantbaserede data om skatteindtægter og de kvartalsvise nationalregnskaber. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet i 2005 vil sandsynligvis blive bedre end det fremskrevne resultat i programmet. Denne vurdering underbygges især af de seneste kontantbaserede data om skatteindtægter og de kvartalsvise nationalregnskaber.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske kurs, der skitseres i programmet, stort set at kunne sikre, at programmets mellemfristede målsætning vil blive nået ved programperiodens udgang. Men budgettet for 2006 vil få budgetstillingen til at fravige den mellemfristede målsætning med ca. 1 % af BNP i 2006 og 2007, hvilket kan gøre det vanskeligere at nå den mellemfristede målsætning inden programperiodens udløb. Desuden er der uanset den kendsgerning, at inflationspresset fortsat ventes at være moderat, risiko for, at den ekspansive finanspolitik i 2006 muligvis ikke er den helt rette kurs i betragtning af, at denne periode nok vil kunne betegnes som en opgangstid. Men som nævnt ovenfor er programmets mellemfristede målsætning betydelig mere ambitiøs, end hvad stabilitets- og vækstpagten kræver. I særdeleshed er der over hele programperioden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen, der skulle give garanti for, at man ikke kommer op over underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving. Denne vurdering ser heller ikke ud til at ville kunne anfægtes af, at fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle ifølge Eurostats krav skal omklassificeres i 2007, så de falder uden for de offentlige regnskaber. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske kurs, der skitseres i programmet, stort set at kunne sikre, at programmets mellemfristede målsætning vil blive nået ved programperiodens udgang. Men budgettet for 2006 vil få budgetstillingen til at fravige den mellemfristede målsætning med ca. 1 % af BNP i 2006 og 2007, hvilket kan gøre det vanskeligere at nå den mellemfristede målsætning inden programperiodens udløb. Desuden er der uanset den kendsgerning, at inflationspresset fortsat ventes at være moderat, risiko for, at den ekspansive finanspolitik i 2006 muligvis ikke er den helt rette kurs i betragtning af, at denne periode nok vil kunne betegnes som en opgangstid. Men som nævnt ovenfor er programmets mellemfristede målsætning betydelig mere ambitiøs, end hvad stabilitets- og vækstpagten kræver. I særdeleshed er der over hele programperioden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen, der skulle give garanti for, at man ikke kommer op over underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving. Denne vurdering ser heller ikke ud til at ville kunne anfægtes af, at fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle ifølge Eurostats krav skal omklassificeres i 2007, så de falder uden for de offentlige regnskaber.

| (10) | Gældskvoten estimeres til ca. 51 % af BNP i 2005, hvilket er et godt stykke under referenceværdien i traktaten på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at være bragt ned på 46 % af BNP inden udgangen af 2008. |
| --- | --- |

(10)

Gældskvoten estimeres til ca. 51 % af BNP i 2005, hvilket er et godt stykke under referenceværdien i traktaten på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at være bragt ned på 46 % af BNP inden udgangen af 2008.

| (11) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Sverige ud til at stå over for en lav risiko i forbindelse med de forventede budgetomkostninger som følge af den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger for øjeblikket komfortabelt under referenceniveauet på 60 % og ventes at holde sig under dette niveau igennem størsteparten af programperioden. Den svenske strategi gående ud på at sætte holdbarhedshensyn i højsædet ved tilrettelæggelsen af finanspolitikken, herunder reformen af pensionssystemet, der vil dæmme op for stigninger i pensionsudgifterne og indebære en akkumulation af aktiver, yder et positivt bidrag til udsigterne for de offentlige finanser. Den gunstige aktuelle budgetstilling bidrager til at begrænse de forventede budgeteffekter af den aldrende befolkning, mens den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede målsætning på 2 % ved programperiodens udløb fremmer holdbarheden (3). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Sverige ud til at stå over for en lav risiko i forbindelse med de forventede budgetomkostninger som følge af den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger for øjeblikket komfortabelt under referenceniveauet på 60 % og ventes at holde sig under dette niveau igennem størsteparten af programperioden. Den svenske strategi gående ud på at sætte holdbarhedshensyn i højsædet ved tilrettelæggelsen af finanspolitikken, herunder reformen af pensionssystemet, der vil dæmme op for stigninger i pensionsudgifterne og indebære en akkumulation af aktiver, yder et positivt bidrag til udsigterne for de offentlige finanser. Den gunstige aktuelle budgetstilling bidrager til at begrænse de forventede budgeteffekter af den aldrende befolkning, mens den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede målsætning på 2 % ved programperiodens udløb fremmer holdbarheden (3).

| (12) | De foranstaltninger, der er planlagt i relation til de offentlige finanser, falder stort set i tråd med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om planerne i overensstemmelse med pagten går ud på at opretholde en tilstrækkelig stærk budgetstilling på mellemlang sigt, er der risiko for, at afvigelsen fra den ambitiøse mellemfristede målsætning i 2006-2007, som det fremgår af budgettet, bliver procyklisk og også bringer virkeliggørelsen af dette mål ved programperiodens udgang i fare. |
| --- | --- |

(12)

De foranstaltninger, der er planlagt i relation til de offentlige finanser, falder stort set i tråd med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om planerne i overensstemmelse med pagten går ud på at opretholde en tilstrækkelig stærk budgetstilling på mellemlang sigt, er der risiko for, at afvigelsen fra den ambitiøse mellemfristede målsætning i 2006-2007, som det fremgår af budgettet, bliver procyklisk og også bringer virkeliggørelsen af dette mål ved programperiodens udgang i fare.

| (13) | Sveriges nationale reformprogram, der blev fremlagt den 21. oktober 2005 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger stor vægt på en bæredygtig udvikling og understreger, at det er vigtigt at øge og fastholde erhvervsfrekvensen og arbejdstiden, og at det vil få betydelig indflydelse på de offentlige finanser på lang sigt. Reformprogrammet omfatter finansloven for 2006, som programopdateringen også er baseret på, og de stemmer overens med hinanden. |
| --- | --- |

(13)

Sveriges nationale reformprogram, der blev fremlagt den 21. oktober 2005 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger stor vægt på en bæredygtig udvikling og understreger, at det er vigtigt at øge og fastholde erhvervsfrekvensen og arbejdstiden, og at det vil få betydelig indflydelse på de offentlige finanser på lang sigt. Reformprogrammet omfatter finansloven for 2006, som programopdateringen også er baseret på, og de stemmer overens med hinanden.

Rådet er af den opfattelse, at budgetstillingen som helhed er sund, og budgetstrategien kan tjene som eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | - |
| KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | - |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | - |
| KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | - | - | - |
| Outputgab
  (% af det potentielle BNP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | - |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | - |
| KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | - |
| KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | - |
| KP nov. 2004 (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | - |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP nov. 2005 (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | - |
| KP nov. 2004 | - | - | - | - | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| KOM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | - |
| KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | - |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

KP nov. 2005

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

KOM nov. 2005

3,6

2,5

3,0

2,8

-

KP nov. 2004

3,5

3,0

2,5

2,3

-

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2005

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

KOM nov. 2005

1,0

0,7

1,4

1,8

-

KP nov. 2004

1,3

1,5

-

-

-

Outputgab

(% af det potentielle BNP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

KOM nov. 2005 (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

-

KP nov. 2004 (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

KOM nov. 2005

1,6

1,4

0,8

1,1

-

KP nov. 2004

0,7

0,6

0,4

0,9

-

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

KOM nov. 2005

3,4

3,2

2,6

2,9

-

KP nov. 2004

2,8

2,8

2,7

3,3

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005 (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

KOM nov. 2005

1,8

1,6

0,9

1,1

-

KP nov. 2004 (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

-

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP nov. 2005 (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

KOM nov. 2005 (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

-

KP nov. 2004

-

-

-

-

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2005

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

KOM nov. 2005

51,1

50,6

49,4

47,8

-

KP nov. 2004

51,7

50,5

50,0

49,0

-

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har mangler vedrørende de obligatoriske data og indeholder ikke alle de valgfrie data, der kræves i den nye adfærdskodeks (navnlig mangler data for aflønning af ansatte).

(3)  Nærmere oplysninger om de offentlige finansers holdbarhed er indeholdt i den tekniske vurdering af programmet, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget, og som vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  I budgetfremskrivningerne er ikke medregnet virkningerne af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der skal gennemføres inden opdateringen i foråret 2007. Hvis denne virkning medregnes, kommer den offentlige saldo til at ligge på 0,6% i 2005, -0,1% i 2006, 0,2% i 2007 og 0,7% i 2008, mens den offentlige bruttogæld bliver 51,4% i 2005, 49,9% i 2006, 48,3% i 2007 og 46,5% i 2008.

(5)  Beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rubrikker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Programmet giver ingen eksplicitte oplysninger om engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det svenske finansministerium har dog estimeret engangsforanstaltningerne til 0,6% af BNP i 2004 og 0,2% af BNP i 2005.

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,6% af BNP i 2004 og 0,2% af BNP i 2005, hvilket virker i retning af en nedbringelse af underskuddet).

(9)  Baseret på en anslået potentiel vækst på hhv. 2,5%, 2,6%, 2,8% og 2,7% i årene 2004-2007.

Kilder:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/25

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2009

(2006/C 55/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1) | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

1)

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| 2) | I Belgien har den årlige reale BNP-vækst i de sidste ti år ligget omkring 2 % i gennemsnit, hvilket er lidt over gennemsnittet i euroområdet. Beskæftigelsesfrekvensen er dog lav (omkring 60 %), og arbejdsløsheden er præget af betydelige regionale forskelle og omfattende langtidsarbejdsløshed. Siden 2000 har Belgien opretholdt en budgetstilling på eller omkring balance. |
| --- | --- |

2)

I Belgien har den årlige reale BNP-vækst i de sidste ti år ligget omkring 2 % i gennemsnit, hvilket er lidt over gennemsnittet i euroområdet. Beskæftigelsesfrekvensen er dog lav (omkring 60 %), og arbejdsløsheden er præget af betydelige regionale forskelle og omfattende langtidsarbejdsløshed. Siden 2000 har Belgien opretholdt en budgetstilling på eller omkring balance.

| 3) | I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i 2004-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram. |
| --- | --- |

3)

I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i 2004-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram.

| 4) | Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 forudser Kommissionens efterårsprognose fra 2005 et samlet offentligt budget i balance, hvilket er i overensstemmelse med det mål, der blev sat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet, på trods af væsentligt lavere BNP-vækst. Imidlertid er den statistiske behandling af nogle engangsforanstaltninger stadig ikke afklaret med Eurostat og kan føre til en stor enkeltstående forøgelse af underskuddet i 2005 (2), som dog ikke vil have nogen negativ indvirkning på budgetresultatet i perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

4)

Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 forudser Kommissionens efterårsprognose fra 2005 et samlet offentligt budget i balance, hvilket er i overensstemmelse med det mål, der blev sat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet, på trods af væsentligt lavere BNP-vækst. Imidlertid er den statistiske behandling af nogle engangsforanstaltninger stadig ikke afklaret med Eurostat og kan føre til en stor enkeltstående forøgelse af underskuddet i 2005 (2), som dog ikke vil have nogen negativ indvirkning på budgetresultatet i perioden 2006-2009.

| 5) | 2005-opdateringen af programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3). |
| --- | --- |

5)

2005-opdateringen af programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3).

| 6) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil stige fra 1,4 % i 2005 til 2,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. Sammenholdt med de oplysninger, der er til rådighed nu, forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

6)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil stige fra 1,4 % i 2005 til 2,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. Sammenholdt med de oplysninger, der er til rådighed nu, forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske.

| 7) | I programmets budgetstrategi sigter man på at opretholde et offentligt budget i balance indtil 2006 og derefter at opbygge overskud (op til 0,7 % af BNP i 2009) for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Efter et gradvist fald fra 7,2 % af BNP i 2001 skulle det primære overskud stabilisere sig lige over 4 % af BNP fra 2007. I programmet påregnes et fald i de offentlige indtægter (især som følge af en lettelse af skattebyrden på arbejde), men det mere end udlignes af et fald i udgiftskvoten (hovedsagelig renteudgifter). Den nye opdatering bekræfter i det store og hele den budgetstrategi, der blev skitseret i det foregående program, på baggrund af stort set uændrede vækstudsigter. |
| --- | --- |

7)

I programmets budgetstrategi sigter man på at opretholde et offentligt budget i balance indtil 2006 og derefter at opbygge overskud (op til 0,7 % af BNP i 2009) for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Efter et gradvist fald fra 7,2 % af BNP i 2001 skulle det primære overskud stabilisere sig lige over 4 % af BNP fra 2007. I programmet påregnes et fald i de offentlige indtægter (især som følge af en lettelse af skattebyrden på arbejde), men det mere end udlignes af et fald i udgiftskvoten (hovedsagelig renteudgifter). Den nye opdatering bekræfter i det store og hele den budgetstrategi, der blev skitseret i det foregående program, på baggrund af stort set uændrede vækstudsigter.

| 8) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode skal efter planen forbedres med næsten 1 % af BNP i programperioden. Myndighederne har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, som søges opnået i 2007. Da den mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring 1 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning kan i denne vurdering betragtes som hensigtsmæssig, da den ligger inden for den ramme, der er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er væsentlig mere krævende, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer. |
| --- | --- |

8)

Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode skal efter planen forbedres med næsten 1 % af BNP i programperioden. Myndighederne har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, som søges opnået i 2007. Da den mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring 1 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning kan i denne vurdering betragtes som hensigtsmæssig, da den ligger inden for den ramme, der er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er væsentlig mere krævende, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer.

| 9) | Budgetresultatet er ikke uden risiko og kan således blive værre end forventet i programmet, især i 2006 og 2007. Mens det makroøkonomiske scenario kan betragtes som plausibelt, og regeringen for nylig har truffet nye foranstaltninger for bedre at kontrollere sundhedsudgifterne for 2006, forekommer de skatteindtægter, der påregnes i programmet, at være lidt optimistiske. Selv om udgiftsfremskrivningerne er baseret på plausible makroøkonomiske antagelser, synes de ikke at skabe en stødpude mod eventuelle ugunstige udviklinger. For 2007 forklarer programmet ikke, hvordan man vil kompensere for udløbet af engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det skal dog medgives, at de belgiske myndigheder i den senere tid har vist et stærkt engagement i at nå deres mål om et budget i balance. |
| --- | --- |

9)

Budgetresultatet er ikke uden risiko og kan således blive værre end forventet i programmet, især i 2006 og 2007. Mens det makroøkonomiske scenario kan betragtes som plausibelt, og regeringen for nylig har truffet nye foranstaltninger for bedre at kontrollere sundhedsudgifterne for 2006, forekommer de skatteindtægter, der påregnes i programmet, at være lidt optimistiske. Selv om udgiftsfremskrivningerne er baseret på plausible makroøkonomiske antagelser, synes de ikke at skabe en stødpude mod eventuelle ugunstige udviklinger. For 2007 forklarer programmet ikke, hvordan man vil kompensere for udløbet af engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det skal dog medgives, at de belgiske myndigheder i den senere tid har vist et stærkt engagement i at nå deres mål om et budget i balance.

| 10) | På baggrund af denne risikovurdering vil den finanspolitiske kurs i programmet måske ikke være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning nås i 2007, som forudset i programmet. Som nævnt, er programmets mellemfristede målsætning dog mere ambitiøs end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Budgetstrategien forekommer at være tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Den finanspolitiske kurs i programmet synes endvidere at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske fluktuationer i hele programperioden. Hvad angår tilpasningen hen imod opfyldelse af den mellemfristede målsætning, så er den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo nok lille, men hastigheden i tilpasningen hen imod den ambitiøse mellemfristede målsætning kan alt i alt betragtes som passende, bortset fra 2006, hvor den strukturelle saldo forventes forværret med 0,4 % af BNP. |
| --- | --- |

10)

På baggrund af denne risikovurdering vil den finanspolitiske kurs i programmet måske ikke være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning nås i 2007, som forudset i programmet. Som nævnt, er programmets mellemfristede målsætning dog mere ambitiøs end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Budgetstrategien forekommer at være tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Den finanspolitiske kurs i programmet synes endvidere at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske fluktuationer i hele programperioden. Hvad angår tilpasningen hen imod opfyldelse af den mellemfristede målsætning, så er den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo nok lille, men hastigheden i tilpasningen hen imod den ambitiøse mellemfristede målsætning kan alt i alt betragtes som passende, bortset fra 2006, hvor den strukturelle saldo forventes forværret med 0,4 % af BNP.

| 11) | Gældskvoten forventes at have nået 94 % af BNP ved udgangen af 2005, altså langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet forventes gældskvoten at ville falde med 16 procentpoint af BNP igennem programperioden til under 80 % af BNP. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end angivet i programmet, hvis de nedadgående risici bliver til virkelighed. Gældskvoten synes dog at falde i tilstrækkeligt omfang i retning af referenceværdien, som den nærmer sig hurtigt. Holdbarheden i Belgiens offentlige finanser synes at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning og i betragtning af nødvendigheden af at fastholde store primære overskud over en længere periode (4). Selv om den nuværende bruttogæld er faldende, ligger den stadig langt over referenceværdien, og en støt reduktion af gældskvoten, som fastlagt i opdateringen, er påkrævet. Den belgiske strategi med at basere finanspolitikken på langsigtede betragtninger, blandt andet ved nedbringelse af gælden, vil utvivlsomt mindske risiciene for holdbarheden, og loven om en »aldringsfond« styrker den politiske forpligtelse ved at fastsætte retligt bindende budgetmål. Endvidere burde de seneste foranstaltninger for at hæve den faktiske pensionsalder og beskæftigelsesfrekvensen bidrage positivt til holdbarheden. Den nuværende budgetstilling kan dog vise sig ikke at være tilstrækkelig til helt at dække den betydelige udgiftsstigning som følge af den aldrende befolkning, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at opretholde store primære overskud i de kommende år. |
| --- | --- |

11)

Gældskvoten forventes at have nået 94 % af BNP ved udgangen af 2005, altså langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet forventes gældskvoten at ville falde med 16 procentpoint af BNP igennem programperioden til under 80 % af BNP. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end angivet i programmet, hvis de nedadgående risici bliver til virkelighed. Gældskvoten synes dog at falde i tilstrækkeligt omfang i retning af referenceværdien, som den nærmer sig hurtigt. Holdbarheden i Belgiens offentlige finanser synes at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning og i betragtning af nødvendigheden af at fastholde store primære overskud over en længere periode (4). Selv om den nuværende bruttogæld er faldende, ligger den stadig langt over referenceværdien, og en støt reduktion af gældskvoten, som fastlagt i opdateringen, er påkrævet. Den belgiske strategi med at basere finanspolitikken på langsigtede betragtninger, blandt andet ved nedbringelse af gælden, vil utvivlsomt mindske risiciene for holdbarheden, og loven om en »aldringsfond« styrker den politiske forpligtelse ved at fastsætte retligt bindende budgetmål. Endvidere burde de seneste foranstaltninger for at hæve den faktiske pensionsalder og beskæftigelsesfrekvensen bidrage positivt til holdbarheden. Den nuværende budgetstilling kan dog vise sig ikke at være tilstrækkelig til helt at dække den betydelige udgiftsstigning som følge af den aldrende befolkning, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at opretholde store primære overskud i de kommende år.

| 12) | De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er især vigtigt, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt, og at der er iværksat reformer for at forbedre det sociale sikringssystems holdbarhed. Forværringen af den strukturelle saldo i 2006 er dog ikke helt i overensstemmelse med de integrerede retningslinjer, hvorefter der skal træffes alle nødvendige korrigerende foranstaltninger for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning. |
| --- | --- |

12)

De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er især vigtigt, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt, og at der er iværksat reformer for at forbedre det sociale sikringssystems holdbarhed. Forværringen af den strukturelle saldo i 2006 er dog ikke helt i overensstemmelse med de integrerede retningslinjer, hvorefter der skal træffes alle nødvendige korrigerende foranstaltninger for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning.

| 13) | Belgiens nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: i) at støtte beskæftigelsen ved at lette skattebyrden på arbejde, og ii) at opretholde et offentligt budget tæt på balance og begynde at opbygge overskud fra 2007 og fremefter, for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Budgetvirkningerne af de tiltag, der er skitseret i det nationale reformprogram, præciseres dog ikke tilstrækkeligt i stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, synes i det store og hele at være i overensstemmelse med tiltagene i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

13)

Belgiens nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: i) at støtte beskæftigelsen ved at lette skattebyrden på arbejde, og ii) at opretholde et offentligt budget tæt på balance og begynde at opbygge overskud fra 2007 og fremefter, for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Budgetvirkningerne af de tiltag, der er skitseret i det nationale reformprogram, præciseres dog ikke tilstrækkeligt i stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, synes i det store og hele at være i overensstemmelse med tiltagene i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at budgetstillingen alt i alt er sund, og at den fortsatte gældsnedbringelse fra det stadig høje niveau, der er planlagt i programmet, er et eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten. Afhængigheden af enkeltstående foranstaltninger i periodens begyndelse understreger behovet for en strukturel konsolidering, der er stærkest i begyndelsen. Rådet opfordrer Belgien til at overveje foranstaltninger for at undgå en forværring af den strukturelle saldo i 2006 og til at gennemføre de påkrævede foranstaltninger for at nå de ambitiøse budgetmål i de efterfølgende år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP dec. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | - | - |
| SP dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | - |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | - | - |
| SP dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | - |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | - | - |
| SP dec. 2004 (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| KOM nov. 2005 | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | - | - |
| SP dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| KOM nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | - | - |
| SP dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | - | - |
| SP dec. 2004 (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | - |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (8) | - | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | - | - |
| SP dec. 2004 | - | - | - | - | - | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| KOM nov. 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | - | - |
| SP dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | - |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP dec. 2005

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

KOM nov. 2005

2,6

1,4

2,1

2,0

-

-

SP dec. 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

-

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

KOM nov. 2005

1,9

2,7

2,6

1,9

-

-

SP dec. 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

-

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

KOM nov. 2005 (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

-

-

SP dec. 2004 (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

KOM nov. 2005

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

-

-

SP dec. 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

-

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

KOM nov. 2005

4,8

4,4

3,8

3,4

-

-

SP dec. 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005 (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

KOM nov. 2005

0,1

0,4

0,1

0,0

-

-

SP dec. 2004 (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

-

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (8)

-

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

KOM nov. 2005 (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

-

-

SP dec. 2004

-

-

-

-

-

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

KOM nov. 2005

96,2

94,9

91,1

88,1

-

-

SP dec. 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

-

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Foreløbig er reorganiseringen af de belgiske jernbaner, der har øget den offentlige gæld med 2,5 % af BNP, behandlet uden direkte påvirkning af det offentlige underskud, mens sikkerhedsstillelse for skatterestancer i 2005 (0,2 % af BNP) er registreret som underskudsbegrænsende.

(3)  Programmet indeholder ikke et særskilt afsnit om de offentlige finansers institutionelle træk, men andre afsnit indeholder nogle oplysninger herom. Der er desuden mangler i de obligatoriske data, og ikke alle de valgfrie data, der er omtalt i den nye adfærdskodeks, er opgivet.

(4)  Detaljer vedrørende holdbarheden på lang sigt foreligger i den tekniske vurdering af programmet, der er foretaget af Kommissionens tjenestegrene

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Baseret på potentiel vækst på henholdsvis 2,0%, 2,1% og 2,3% i perioden 2004-2007.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående kolonner) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet (0,4% af BNP i 2005 og 0,6% i 2006, alle underskudsbegrænsende). Tallene for engangsforanstaltninger fra og med 2007 (0,2% i 2007, 0,1% i 2008 og 0,0% i 2009) afgav de belgiske myndigheder efter forelæggelsen af programmet med det forbehold, at de »skulle betragtes som antagelser og ikke foregreb nogen beslutning truffet af de belgiske myndigheder«.

(9)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (0,4% af BNP i 2005 og 0,5% i 2006, alle underskudsbegrænsende).

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/29

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008

(2006/C 55/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Luxembourg har i de sidste 20 år opnået en række usædvanlig gode økonomiske resultater, idet det reale BNP er vokset med gennemsnitligt 5

  % om året og den indenlandske beskæftigelse med 3

  %. Væksten faldt markant i 2001, men rettede sig hurtigt og nåede 4,4 % i 2004. De offentlige finanser i Luxembourg har traditionelt set været meget sunde, med tilbagevendende overskud siden begyndelsen af 1990'erne og en meget lav offentlig gæld. Som følge af den meget stærke stigning i udgifterne er disse overskud imidlertid faldet hurtigt siden begyndelsen af dette tiår og forvandledes til et underskud i 2004. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev præsenteret i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet omfattende perioden 2004-2007. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev præsenteret i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet omfattende perioden 2004-2007.

| (4) | For så vidt angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud i øjeblikket til – 2,3 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene i forhold til et mål på – 1,0 % af BNP, der blev fastsat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet. Ca. halvdelen af den registrerede forværring forklares med en statistisk revision, efter at de luxembourgske myndigheder har gennemført Eurostats afgørelse om den statistiske behandling af projekter finansieret via offentlig-private partnerskaber. Mens de offentlige indtægter, der ifølge den foregående opdatering skulle stige med 1,2 % af BNP, rent faktisk kun steg med 0,2 procentpoint af BNP, delvis som følge af store og uventede momsrefusioner, steg de offentlige udgifter med 1,4 procentpoint af BNP (hvoraf offentlige investeringer tegnede sig for 0,8) i stedet for 0,8 procentpoint som planlagt. |
| --- | --- |

(4)

For så vidt angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud i øjeblikket til – 2,3 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene i forhold til et mål på – 1,0 % af BNP, der blev fastsat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet. Ca. halvdelen af den registrerede forværring forklares med en statistisk revision, efter at de luxembourgske myndigheder har gennemført Eurostats afgørelse om den statistiske behandling af projekter finansieret via offentlig-private partnerskaber. Mens de offentlige indtægter, der ifølge den foregående opdatering skulle stige med 1,2 % af BNP, rent faktisk kun steg med 0,2 procentpoint af BNP, delvis som følge af store og uventede momsrefusioner, steg de offentlige udgifter med 1,4 procentpoint af BNP (hvoraf offentlige investeringer tegnede sig for 0,8) i stedet for 0,8 procentpoint som planlagt.

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (6) | Ifølge programmets makroøkonomiske scenario skulle væksten i det reale BNP stige fra de anslåede 4,0 % i 2005 til 4,4 % i 2006 og til 4,9 % i både 2007 og 2008. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket foreliggende oplysninger synes dette scenario at være baseret på stort set plausible vækstantagelser, om end en smule optimistiske i yderårene. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske i betragtning af, at HICP i Luxembourg er yderst følsomt over for ændringer i oliepriserne. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmets makroøkonomiske scenario skulle væksten i det reale BNP stige fra de anslåede 4,0 % i 2005 til 4,4 % i 2006 og til 4,9 % i både 2007 og 2008. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket foreliggende oplysninger synes dette scenario at være baseret på stort set plausible vækstantagelser, om end en smule optimistiske i yderårene. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske i betragtning af, at HICP i Luxembourg er yderst følsomt over for ændringer i oliepriserne.

| (7) | Programmet tager sigte på at bringe det offentlige underskud tæt på balance inden udgangen af programperioden og derved nå en mellemfristet målsætning på – 0,8 % af BNP i samme år. Tidsprofilen og niveauet for den primære saldo svarer til den samlede saldos, med en forbedring fra et primært underskud på – 2,1 % af BNP i 2005 til et primært overskud på 0,1 % ved udgangen af perioden. Reduktionen af underskuddet er udgiftsbaseret, idet de samlede offentlige udgifter forventes at falde med 2,5 procentpoint af BNP over perioden, mens indtægtskvoten skulle falde med 0,4 procentpoint af BNP. For at klare den uventede forværring i den offentlige saldo i 2005 er budgetstrategien blevet tilpasset siden forelæggelsen af den foregående opdatering, der var baseret på et mindre optimistisk makroøkonomisk scenario, og hvor det offentlige underskud, efter en forbedring fra de anslåede – 1,4 % af BNP i 2004 til forventet – 1,0 % i 2005, efter planen skulle forblive på stort set samme niveau i 2006 og 2007. |
| --- | --- |

(7)

Programmet tager sigte på at bringe det offentlige underskud tæt på balance inden udgangen af programperioden og derved nå en mellemfristet målsætning på – 0,8 % af BNP i samme år. Tidsprofilen og niveauet for den primære saldo svarer til den samlede saldos, med en forbedring fra et primært underskud på – 2,1 % af BNP i 2005 til et primært overskud på 0,1 % ved udgangen af perioden. Reduktionen af underskuddet er udgiftsbaseret, idet de samlede offentlige udgifter forventes at falde med 2,5 procentpoint af BNP over perioden, mens indtægtskvoten skulle falde med 0,4 procentpoint af BNP. For at klare den uventede forværring i den offentlige saldo i 2005 er budgetstrategien blevet tilpasset siden forelæggelsen af den foregående opdatering, der var baseret på et mindre optimistisk makroøkonomisk scenario, og hvor det offentlige underskud, efter en forbedring fra de anslåede – 1,4 % af BNP i 2004 til forventet – 1,0 % i 2005, efter planen skulle forblive på stort set samme niveau i 2006 og 2007.

| (8) | Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode forventes i programperioden at forbedres med gennemsnitligt lidt mere end 0,5 % af BNP om året. Vægten i tilpasningen ligger sidst i perioden og stiger betydeligt i 2007 i både nominelle og strukturelle termer. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP og tilstræber at nå denne stilling senest i 2008. Programmets mellemfristede målsætning svarer til den minimale referenceværdi og tager sigte på at tilvejebringe en sikkerhedsmargen, der er tilstrækkelig til at hindre en overskridelse af den tærskel på 3 %, der er sat for det offentlige underskud. Opfyldes denne målsætning, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe denne sikkerhedsmargen er nået. Den mellemfristede målsætning kan endvidere anses for passende ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstater, og i tilstrækkelig grad afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode forventes i programperioden at forbedres med gennemsnitligt lidt mere end 0,5 % af BNP om året. Vægten i tilpasningen ligger sidst i perioden og stiger betydeligt i 2007 i både nominelle og strukturelle termer. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP og tilstræber at nå denne stilling senest i 2008. Programmets mellemfristede målsætning svarer til den minimale referenceværdi og tager sigte på at tilvejebringe en sikkerhedsmargen, der er tilstrækkelig til at hindre en overskridelse af den tærskel på 3 %, der er sat for det offentlige underskud. Opfyldes denne målsætning, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe denne sikkerhedsmargen er nået. Den mellemfristede målsætning kan endvidere anses for passende ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstater, og i tilstrækkelig grad afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultatet kunne blive værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske fremskrivninger, der præsenteres i programmet, være en smule optimistiske i de sidste år af den omhandlede periode. Endvidere er de foranstaltninger, der bebudes i programmet, og som tager sigte på at fortsætte tilpasningsbestræbelserne i 2007 og 2008, endnu ikke blevet specificeret. Opnåelsen af programmets budgetmæssige målsætninger er betinget af, at disse foranstaltninger specificeres og gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kunne blive værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske fremskrivninger, der præsenteres i programmet, være en smule optimistiske i de sidste år af den omhandlede periode. Endvidere er de foranstaltninger, der bebudes i programmet, og som tager sigte på at fortsætte tilpasningsbestræbelserne i 2007 og 2008, endnu ikke blevet specificeret. Opnåelsen af programmets budgetmæssige målsætninger er betinget af, at disse foranstaltninger specificeres og gennemføres korrekt.

| (10) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning opfyldes senest i 2008, som planlagt i programmet, på betingelse af, at de bebudede foranstaltninger for 2007 og 2008 specificeres og gennemføres korrekt. Ifølge beregninger fra Kommissionens tjenestegrene kan risikoen for en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske svingninger ikke udelukkes i 2006. Selv om det planlagte strukturelle underskud fra og med 2007 er lavere end den minimale referenceværdi, er sikkerhedsmargenen måske heller ikke tilstrækkelig i 2007, medmindre de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er bebudet for det år, specificeres og gennemføres. Hastigheden i tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning er stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at for euroområdet og ERM II-medlemsstater skal den årlige forbedring i struktursaldoen være 0,5 % af BNP som referenceværdi. Den forbedring i det strukturelle underskud, der planlægges i programmet, udgør imidlertid kun 0,3 procentpoint af BNP i 2006, selv om de generelle økonomiske vilkår er gunstige. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning opfyldes senest i 2008, som planlagt i programmet, på betingelse af, at de bebudede foranstaltninger for 2007 og 2008 specificeres og gennemføres korrekt. Ifølge beregninger fra Kommissionens tjenestegrene kan risikoen for en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske svingninger ikke udelukkes i 2006. Selv om det planlagte strukturelle underskud fra og med 2007 er lavere end den minimale referenceværdi, er sikkerhedsmargenen måske heller ikke tilstrækkelig i 2007, medmindre de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er bebudet for det år, specificeres og gennemføres. Hastigheden i tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning er stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at for euroområdet og ERM II-medlemsstater skal den årlige forbedring i struktursaldoen være 0,5 % af BNP som referenceværdi. Den forbedring i det strukturelle underskud, der planlægges i programmet, udgør imidlertid kun 0,3 procentpoint af BNP i 2006, selv om de generelle økonomiske vilkår er gunstige.

| (11) | Den offentlige gæld anslås til 6,4 % af BNP i 2005. Den forventes i programmet at stige til 10,2 % af BNP i 2008, idet størstedelen af denne stigning sker i 2006. |
| --- | --- |

(11)

Den offentlige gæld anslås til 6,4 % af BNP i 2005. Den forventes i programmet at stige til 10,2 % af BNP i 2008, idet størstedelen af denne stigning sker i 2006.

| (12) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Luxembourg ud til at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Gældens nuværende niveau er ganske vist meget lavt, og den planlagte konsolidering på mellemlang sigt burde bidrage til delvis at dæmpe risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Luxembourg har imidlertid i de seneste to årtier oplevet en periode med en usædvanlig stærk vækst i beskæftigelsen, der efterhånden vil blive forvandlet til en tilsvarende stigning i antallet af pensionister og en stor stigning i pensionsudgifterne. Selv om de nuværende aktiver i pensionsfondene yder et stort bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil de ikke være tilstrækkelige, og, som det anerkendes i programmet, vil det på et tidspunkt være nødvendigt med en række ændringer i pensionsordningerne for at dæmme op for en fremtidig stigning i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Luxembourg ud til at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Gældens nuværende niveau er ganske vist meget lavt, og den planlagte konsolidering på mellemlang sigt burde bidrage til delvis at dæmpe risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Luxembourg har imidlertid i de seneste to årtier oplevet en periode med en usædvanlig stærk vækst i beskæftigelsen, der efterhånden vil blive forvandlet til en tilsvarende stigning i antallet af pensionister og en stor stigning i pensionsudgifterne. Selv om de nuværende aktiver i pensionsfondene yder et stort bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil de ikke være tilstrækkelige, og, som det anerkendes i programmet, vil det på et tidspunkt være nødvendigt med en række ændringer i pensionsordningerne for at dæmme op for en fremtidig stigning i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt.

| (13) | Programmets strategi inden for offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, især den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet ved at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet. Så længe denne målsætning ikke er opfyldt, vil regeringen skulle træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed på baggrund af de forventede udgifter som følge af en aldrende befolkning. |
| --- | --- |

(13)

Programmets strategi inden for offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, især den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet ved at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet. Så længe denne målsætning ikke er opfyldt, vil regeringen skulle træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed på baggrund af de forventede udgifter som følge af en aldrende befolkning.

| (14) | Luxembourgs nationale reformprogram, der blev forelagt den 17. november 2005, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) sikring af økonomisk stabilitet og ii) sikring af økonomisk holdbarhed. Det identificerer også udfordringer på andre områder, som har stor indvirkning på de offentlige finanser, herunder især behovet for en væsentlig udvidelse af offentlig F&U. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, og de foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(14)

Luxembourgs nationale reformprogram, der blev forelagt den 17. november 2005, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) sikring af økonomisk stabilitet og ii) sikring af økonomisk holdbarhed. Det identificerer også udfordringer på andre områder, som har stor indvirkning på de offentlige finanser, herunder især behovet for en væsentlig udvidelse af offentlig F&U. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, og de foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram.

Selv om programmets samlede strategi for underskudsreduktion gennem udgiftsbegrænsninger er anbefalelsesværdig, er Rådet af den opfattelse, at de luxembourgske myndigheder bør:

| — | forstærke bestræbelserne på budgettilpasning i 2006 og identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for 2007 og 2008, og |
| --- | --- |

—

forstærke bestræbelserne på budgettilpasning i 2006 og identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for 2007 og 2008, og

| — | forbedre den langfristede holdbarhed, navnlig ved at dæmme op for stigninger i de offentlige udgifter gennem en reform af pensionssystemet. |
| --- | --- |

—

forbedre den langfristede holdbarhed, navnlig ved at dæmme op for stigninger i de offentlige udgifter gennem en reform af pensionssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| KOM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo = struktursaldo (6)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| KOM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | ikke relevant |
| Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2005

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

KOM nov. 2005

4,5

4,2

4,4

4,5

ikke relevant

SP dec. 2004

4,4

3,8

3,3

4,3

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

KOM nov. 2005

3,2

4,1

4,4

2,2

ikke relevant

SP dec. 2004

2,6

3,2

1,5

1,7

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

KOM nov. 2005 (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

ikke relevant

SP dec. 2004 (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

KOM nov. 2005

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

ikke relevant

SP dec. 2004

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

KOM nov. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

ikke relevant

SP dec. 2004

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo = struktursaldo (6)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

KOM nov. 2005

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

ikke relevant

SP dec. 2004 (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

KOM nov. 2005

6,6

6,8

7,1

7,3

ikke relevant

SP dec. 2004

5,0

5,0

4,6

4,5

ikke relevant

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har mangler i de obligatoriske og frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks.

(3)  I Kommissionens tjenestegrenes tekniske vurdering findes nærmere enkeltheder om den langsigtede holdbarhed

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % og 4,3 % i perioden 2004-2007.

(6)  Eftersom der ikke er specificeret nogen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet, er den konjunkturkorrigerede saldo og struktursaldoen identiske.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/33

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008

(2006/C 55/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | I det sidste årti har Østrigs økonomiske vækst i gennemsnit været på 2,2 % pr. år i reale termer og har dermed ligget på linje med vækstraten for euroområdet som helhed. Selv om jobskabelsen har været mindre dynamisk end i euroområdet, har Østrig fortsat en af de laveste arbejdsløshedsprocenter i hele EU. Med hensyn til budgetsaldoen udviste de offentlige finanser et overskud eller en stilling tæt på balance i 2001 og 2002. Den seneste udvikling har været karakteriseret af, at der igen er opstået et underskud (1,2 % og 1 % af BNP i henholdsvis 2003 og 2004). |
| --- | --- |

(2)

I det sidste årti har Østrigs økonomiske vækst i gennemsnit været på 2,2 % pr. år i reale termer og har dermed ligget på linje med vækstraten for euroområdet som helhed. Selv om jobskabelsen har været mindre dynamisk end i euroområdet, har Østrig fortsat en af de laveste arbejdsløshedsprocenter i hele EU. Med hensyn til budgetsaldoen udviste de offentlige finanser et overskud eller en stilling tæt på balance i 2001 og 2002. Den seneste udvikling har været karakteriseret af, at der igen er opstået et underskud (1,2 % og 1 % af BNP i henholdsvis 2003 og 2004).

| (3) | I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Østrig til at gøre en større indsats i begyndelsen af den samlede budgetkonsolideringsproces og til at give flere detaljer om de specifikke foranstaltninger, der skal træffes for at opnå en væsentlig budgetkonsolidering i programmets to sidste år. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Østrig til at gøre en større indsats i begyndelsen af den samlede budgetkonsolideringsproces og til at give flere detaljer om de specifikke foranstaltninger, der skal træffes for at opnå en væsentlig budgetkonsolidering i programmets to sidste år.

| (4) | Ifølge de foreløbige resultater udgjorde det offentlige underskud i 2005 1,7 % af BNP, hvilket var 0,2 procentpoint lavere end planlagt i det opdaterede program og 0,1 procentpoint lavere end fremskrevet af Kommissionens tjenestegrene. At resultatet blev bedre end planlagt, skyldtes en gunstigere udvikling på indtægtssiden trods væsentlige skattenedskæringer. De planlagte udgifter blev også overskredet, men dog i mindre omfang. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge de foreløbige resultater udgjorde det offentlige underskud i 2005 1,7 % af BNP, hvilket var 0,2 procentpoint lavere end planlagt i det opdaterede program og 0,1 procentpoint lavere end fremskrevet af Kommissionens tjenestegrene. At resultatet blev bedre end planlagt, skyldtes en gunstigere udvikling på indtægtssiden trods væsentlige skattenedskæringer. De planlagte udgifter blev også overskredet, men dog i mindre omfang.

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (6) | Ifølge opdateringen forventes den reale BNP-vækst at stige fra 1

  % i 2005 og 2006 til 2

  % i 2008. Væksten i 2005 og 2006 er lavere end tidligere forventet, hvilket tilskrives en mindre dynamisk international handel og højere oliepriser, og er resulteret i en udvidelse af det negative outputgab. Der forventes en stigning i den økonomiske aktivitet i de sidste år af programperioden som følge af vækst i investeringerne og det private forbrug. Både det kortsigtede og det mellemfristede scenario er baseret på plausible vækstantagelser. Det ville imidlertid være noget optimistisk at forvente beskæftigelsesgevinster. Inflationen forventes at falde fra 2,3 % i 2005 til 1,5 % i 2008, hvilket forekommer sandsynligt. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | I programmet beskrives budgetstrategien som »trestrenget«. For det første sigter den på et balanceret budget over konjunkturcyklen. For det andet opereres der i strategien med, at skattebyrden falder til under 40 % af BNP senest i 2010. For det tredje satses der på at øge den potentielle vækst ved at fremme investeringer i forskning, uddannelse og infrastruktur. Ifølge opdateringen sigtes der på et fald i det offentlige underskud fra 1,9 % af BNP i 2005 til 0 % i 2008 og en stigning i det primære overskud fra 1,1 % af BNP til 2,7 %. Da indtægterne forventes at falde med 0,9 procentpoint af BNP over perioden 2005-2008, skal den planlagte konsolidering ske ved at begrænse udgifterne, sådan at udgifternes andel af BNP reduceres med 2,8 procentpoint. Hovedparten af udgiftsbesparelserne vil falde på kategorierne »andre primære udgifter« og »sociale overførsler«. Sammenlignet med det foregående program bekræfter den nye opdatering i det store og hele den planlagte justering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(7)

I programmet beskrives budgetstrategien som »trestrenget«. For det første sigter den på et balanceret budget over konjunkturcyklen. For det andet opereres der i strategien med, at skattebyrden falder til under 40 % af BNP senest i 2010. For det tredje satses der på at øge den potentielle vækst ved at fremme investeringer i forskning, uddannelse og infrastruktur. Ifølge opdateringen sigtes der på et fald i det offentlige underskud fra 1,9 % af BNP i 2005 til 0 % i 2008 og en stigning i det primære overskud fra 1,1 % af BNP til 2,7 %. Da indtægterne forventes at falde med 0,9 procentpoint af BNP over perioden 2005-2008, skal den planlagte konsolidering ske ved at begrænse udgifterne, sådan at udgifternes andel af BNP reduceres med 2,8 procentpoint. Hovedparten af udgiftsbesparelserne vil falde på kategorierne »andre primære udgifter« og »sociale overførsler«. Sammenlignet med det foregående program bekræfter den nye opdatering i det store og hele den planlagte justering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario.

| (8) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og anden midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af programdataene skal efter planen i gennemsnit forbedres med omkring

  % af BNP pr. år i programperioden. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen 0 % af BNP i strukturelle termer og sigter på at nå denne stilling senest i 2008. Den mellemfristede målsætning i programmet er passende, da den ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og i tilstrækkeligt omfang afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Den budgetmæssige kurs, der er fremskrevet for 2005 og 2006, forekommer plausibel, da den er baseret på lovgivningsforanstaltninger. Konsolideringen i 2007 og 2008 ser imidlertid ikke ud til at være fuldstændig underbygget af de økonomisk-politiske foranstaltninger, der diskuteres i opdateringen. Næsten halvdelen af udgiftsbegrænsningerne omfatter kategorien »andre primære udgifter«, og der gives ingen oplysninger i programmet om, hvordan de præcist vil blive gennemført. Hertil kommer, at troværdigheden af den planlagte forbedring i vid udstrækning afhænger af den østrigske nationale stabilitetspagts effektivitet. Erfaringerne med den tidligere pagt giver imidlertid kun begrænset hjælp til at afgøre, om målsætningerne vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

(9)

Den budgetmæssige kurs, der er fremskrevet for 2005 og 2006, forekommer plausibel, da den er baseret på lovgivningsforanstaltninger. Konsolideringen i 2007 og 2008 ser imidlertid ikke ud til at være fuldstændig underbygget af de økonomisk-politiske foranstaltninger, der diskuteres i opdateringen. Næsten halvdelen af udgiftsbegrænsningerne omfatter kategorien »andre primære udgifter«, og der gives ingen oplysninger i programmet om, hvordan de præcist vil blive gennemført. Hertil kommer, at troværdigheden af den planlagte forbedring i vid udstrækning afhænger af den østrigske nationale stabilitetspagts effektivitet. Erfaringerne med den tidligere pagt giver imidlertid kun begrænset hjælp til at afgøre, om målsætningerne vil blive opfyldt.

| (10) | På baggrund af denne risikovurdering vil den finanspolitiske kurs i programmet måske ikke være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2008. Hvis budgetstrategien imidlertid gennemføres som anført i programmet, synes den at være tilstrækkelig til at sikre en strukturel budgetstilling, der ved udgangen af programperioden kan betragtes som passende i henhold til pagten. Den finanspolitiske kurs i programmet synes herudover at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske svingninger i hele programperioden. Den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, ligger fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne som benchmark bør være på

  % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Selv om tilpasningen ifølge Kommissionens tjenestegrene vil kunne blive langsommere end anført i programmet, vil den fortsat være forenelig med kravene i pagten, navnlig i betragtning af, at der vil være et negativt outputgab i hele programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Gældskvoten vurderes til at have udgjort 63,4 % af BNP i 2005, hvilket er lidt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3,9 procentpoint, sådan at den igen kommer under referenceværdien. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalanceret. På den ene side vil det kunne være vanskeligt at fastholde tilpasningskursen i programmet, hvis underskuddet overstiger det opstillede mål. På den anden side tager opdateringen ikke hensyn til potentielle privatiseringsindtægter. På baggrund af denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten vurderes til at have udgjort 63,4 % af BNP i 2005, hvilket er lidt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3,9 procentpoint, sådan at den igen kommer under referenceværdien. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalanceret. På den ene side vil det kunne være vanskeligt at fastholde tilpasningskursen i programmet, hvis underskuddet overstiger det opstillede mål. På den anden side tager opdateringen ikke hensyn til potentielle privatiseringsindtægter. På baggrund af denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed forekommer Østrig ikke særlig risikoudsat, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Gældsniveauet, der i øjeblikket ligger over 60 % af BNP, er fremskrevet til at falde og forblive under referenceværdien frem til 2050 under forudsætning af, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres. Østrigs nylige pensionsreform skulle bidrage betydeligt til at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. Det strukturelle underskud på de offentlige finanser kunne indebære en risiko for de offentlige finansers holdbarhed, hvis det ikke korrigeres. Gennemførelsen af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed forekommer Østrig ikke særlig risikoudsat, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Gældsniveauet, der i øjeblikket ligger over 60 % af BNP, er fremskrevet til at falde og forblive under referenceværdien frem til 2050 under forudsætning af, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres. Østrigs nylige pensionsreform skulle bidrage betydeligt til at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. Det strukturelle underskud på de offentlige finanser kunne indebære en risiko for de offentlige finansers holdbarhed, hvis det ikke korrigeres. Gennemførelsen af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne ligger navnlig på linje med retningslinjerne om at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og fremme en effektiv ressourceallokering, der kan bidrage til at skabe højere vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne ligger navnlig på linje med retningslinjerne om at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og fremme en effektiv ressourceallokering, der kan bidrage til at skabe højere vækst og beskæftigelse.

| (14) | Østrigs nationale reformprogram, der blev fremlagt den 19. oktober 2005, fremhæver, at en af nøgleudfordringerne for Østrig er at skabe holdbare offentlige finanser. Det forklarer imidlertid ikke tydeligt, hvilke fremtidige foranstaltninger der tænkes truffet for at tage denne udfordring op. I denne henseende er stabilitetsprogrammet mere detaljeret, da det indeholder oplysninger om nogle af de foranstaltninger, der skal bidrage til at konsolidere de offentlige finanser. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger på det mikroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige område, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i store træk i stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger. I stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger, der skal effektivisere den offentlige administration og sundhedssystemet. Det kompletterer disse foranstaltninger med forslag til ændringer af de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig to omfattende reformer af lovgivningen om budgetprocessen i Østrig, der indebærer indførelse af en mellemfristet budgetramme fra 2007 og overgang fra inputdominerede til måldrevne budgetter fra 2011. Disse foranstaltninger er i overensstemmelse med prioriteterne i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(14)

Østrigs nationale reformprogram, der blev fremlagt den 19. oktober 2005, fremhæver, at en af nøgleudfordringerne for Østrig er at skabe holdbare offentlige finanser. Det forklarer imidlertid ikke tydeligt, hvilke fremtidige foranstaltninger der tænkes truffet for at tage denne udfordring op. I denne henseende er stabilitetsprogrammet mere detaljeret, da det indeholder oplysninger om nogle af de foranstaltninger, der skal bidrage til at konsolidere de offentlige finanser. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger på det mikroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige område, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i store træk i stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger. I stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger, der skal effektivisere den offentlige administration og sundhedssystemet. Det kompletterer disse foranstaltninger med forslag til ændringer af de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig to omfattende reformer af lovgivningen om budgetprocessen i Østrig, der indebærer indførelse af en mellemfristet budgetramme fra 2007 og overgang fra inputdominerede til måldrevne budgetter fra 2011. Disse foranstaltninger er i overensstemmelse med prioriteterne i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovennævnte vurdering hilser Rådet den ambitiøse strukturelle tilpasning, der er planlagt over programperioden, velkommen. Rådet opfordrer dog Østrig til at sikre sig, at den mellemfristede målsætning i programmet nås inden udgangen af opdateringsperioden, ved nærmere at specificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte budgetkonsolidering i programmets to sidste år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring) | SP nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | - |
| SP nov. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| HICP-inflation
  (%) | SP nov. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | - |
| SP nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP nov. 2005 (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | - |
| SP nov. 2004 (4) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2005 (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | - |
| SP nov. 2004 | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | - |
| SP nov. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | - |
| SP nov. 2004 (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| KOM nov. 2005 (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | - |
| SP nov. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(procentvis ændring)

SP nov. 2005

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

KOM nov. 2005

2,4

1,7

1,9

2,2

-

SP nov. 2004

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

HICP-inflation

(%)

SP nov. 2005

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

KOM nov. 2005

2,0

2,2

2,1

1,7

-

SP nov. 2004

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP nov. 2005 (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

KOM nov. 2005 (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

-

SP nov. 2004 (4)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

KOM nov. 2005 (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

-

SP nov. 2004

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

KOM nov. 2005

1,9

1,0

1,0

1,4

-

SP nov. 2004

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005 (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM nov. 2005

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

-

SP nov. 2004 (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP nov. 2005

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

KOM nov. 2005 (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

-

SP nov. 2004

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EFT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de fakultative data, der er fastsat i den nye adfærdskodeks. Det er en mindre mangel, at der ikke er foretaget en beregning af skattebyrden i tabel 2.

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Fremskrivningerne af underskuds- og gældskvoterne i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra 2005 er gjort sammenlignelige med fremskrivningerne i stabilitetsprogrammet ved at nyberegne kvoterne på grundlag af de nye BNP-tidsserier.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 1,9%, 2,2%, 2,2% og 2,1% i de enkelte år i perioden 2004-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/37

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Estlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2009

(2006/C 55/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| (2) | Efter tidligt at have høstet fordel af dristige reform- og stabiliseringsbestræbelser i midten af 1990'erne blev Estland i kølvandet på krisen i Rusland i 1998 ramt af et midlertidigt tilbageslag med ringe vækst i 1999. Efter omfattende strukturreformer i finans- og virksomhedssektoren, der styrkede økonomiens evne til at reagere på markedskræfterne og gjorde den mere åben internationalt, kom der hurtigt ny gang i væksten efter 2000. I det seneste årti har den årlige reale BNP-vækst i gennemsnit ligget omkring 6 %, altså langt højere end den gennemsnitlige årlige vækstrate på 1,7 % i EU. Et stort eksternt underskud på 10,5 % af BNP i 2004 udgør den største makroøkonomiske ubalance. Budgetudviklingen var kendetegnet af en generelt forsigtig finanspolitik, der førte til sunde overskud i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(2)

Efter tidligt at have høstet fordel af dristige reform- og stabiliseringsbestræbelser i midten af 1990'erne blev Estland i kølvandet på krisen i Rusland i 1998 ramt af et midlertidigt tilbageslag med ringe vækst i 1999. Efter omfattende strukturreformer i finans- og virksomhedssektoren, der styrkede økonomiens evne til at reagere på markedskræfterne og gjorde den mere åben internationalt, kom der hurtigt ny gang i væksten efter 2000. I det seneste årti har den årlige reale BNP-vækst i gennemsnit ligget omkring 6 %, altså langt højere end den gennemsnitlige årlige vækstrate på 1,7 % i EU. Et stort eksternt underskud på 10,5 % af BNP i 2004 udgør den største makroøkonomiske ubalance. Budgetudviklingen var kendetegnet af en generelt forsigtig finanspolitik, der førte til sunde overskud i de offentlige finanser.

| (3) | I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i den foregående opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2004-2008. Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige overskud for 2005 i Kommissionens efterårsprognose fra 2005 til 1,1 % af BNP sammenholdt med det mål om et budget i balance, man satte sig i den foregående opdatering af programmet. På grund af en kombination af høj vækst, forbedringer af skatteopkrævningen og udgifter, der var lavere end planlagt, bliver det faktiske overskud i 2005 langt større end ventet, nemlig 2-2,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i den foregående opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2004-2008. Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige overskud for 2005 i Kommissionens efterårsprognose fra 2005 til 1,1 % af BNP sammenholdt med det mål om et budget i balance, man satte sig i den foregående opdatering af programmet. På grund af en kombination af høj vækst, forbedringer af skatteopkrævningen og udgifter, der var lavere end planlagt, bliver det faktiske overskud i 2005 langt større end ventet, nemlig 2-2,5 % af BNP.

| (4) | Det opdaterede program følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Det opdaterede program følger i store træk modelstrukturen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (5) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil stige lidt fra 6,5 % i 2005 til 6,6 % i 2006 og stabilisere sig på 6,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at bygge på overordentligt forsigtige vækstantagelser. Efter Kommissionens beregninger på grundlag af programmet efter den i fællesskab aftalte metode vil den potentielle BNP-vækstfortsat være forholdsvis høj, men dog falde en smule på mellemlang sigt. Den forsigtige prognose for den reale BNP-vækst vil derfor føre til et negativt outputgab i hele programperioden, mens Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra 2005 viser et positivt outputgab for 2005 og 2006. Programmets inflationsprognose for 2006 virker også lavt sat i betragtning af inflationsratens store følsomhed over for udviklingen i olieprisen. Programfremskrivningerne for 2007 er i overensstemmelse med Kommissionens prognose. |
| --- | --- |

(5)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil stige lidt fra 6,5 % i 2005 til 6,6 % i 2006 og stabilisere sig på 6,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at bygge på overordentligt forsigtige vækstantagelser. Efter Kommissionens beregninger på grundlag af programmet efter den i fællesskab aftalte metode vil den potentielle BNP-vækstfortsat være forholdsvis høj, men dog falde en smule på mellemlang sigt. Den forsigtige prognose for den reale BNP-vækst vil derfor føre til et negativt outputgab i hele programperioden, mens Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra 2005 viser et positivt outputgab for 2005 og 2006. Programmets inflationsprognose for 2006 virker også lavt sat i betragtning af inflationsratens store følsomhed over for udviklingen i olieprisen. Programfremskrivningerne for 2007 er i overensstemmelse med Kommissionens prognose.

| (6) | Estlands mellemfristede budgetpolitik tager især sigte på at opretholde sunde offentlige finanser i en situation med holdbar høj vækst og stigende beskæftigelse. Programmet påregner et samlet offentligt regnskab i fortsat balance fra 2007 efter overskud på 0,3 % og 0,1 % af BNP i henholdsvis 2005 og 2006. Den primære saldo er kun ubetydeligt højere på grund af en minimal rentebyrde. De planlagte mål for det samlede offentlige overskud i 2005 og 2006 er en smule højere end i den foregående opdatering, men afspejler kun delvis det overraskende gode resultat i 2005 med et overskud på omkring 2

  % af BNP, der især skyldes en kraftig økonomisk vækst og forbedringer af skatteopkrævningen. Både udgifts- og indtægtskvoten forventes at blive gradvis faldende igennem programperioden. I forhold til den tidligere opdatering bekræfter opdateringen fra december 2005 i store træk den planlagte finanspolitiske strategi med budgetter i balance på baggrund af et betydeligt gunstigere makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Det strukturelle overskud (dvs. den konjunkturkorrigede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil efter planen falde med gennemsnitligt 0,1 % af BNP om året i programperioden. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et budget i balance i strukturelle termer og påregner opretholdelse af en strukturel saldo, der opfylder programmets mellemfristede målsætning i hele programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået strukturelt underskud på omkring 2 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning i programmet er passende, da den ligger inden for det interval, der er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er mere krævende, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer. |
| --- | --- |

(7)

Det strukturelle overskud (dvs. den konjunkturkorrigede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil efter planen falde med gennemsnitligt 0,1 % af BNP om året i programperioden. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et budget i balance i strukturelle termer og påregner opretholdelse af en strukturel saldo, der opfylder programmets mellemfristede målsætning i hele programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået strukturelt underskud på omkring 2 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning i programmet er passende, da den ligger inden for det interval, der er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er mere krævende, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer.

| (8) | Budgetresultaterne kan blive væsentligt bedre end forudset i programmet, selv efter 2005. Den underliggende økonomiske prognose for 2006-2009 er yderst forsigtig. Desuden har Estland hidtil ofte overgået sine finanspolitiske mål, hvilket skaber begrundede forventninger om, at risikobalancen hælder til den positive side. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kan blive væsentligt bedre end forudset i programmet, selv efter 2005. Den underliggende økonomiske prognose for 2006-2009 er yderst forsigtig. Desuden har Estland hidtil ofte overgået sine finanspolitiske mål, hvilket skaber begrundede forventninger om, at risikobalancen hælder til den positive side.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets budgetstrategi at være tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Endvidere giver den finanspolitiske kurs i programmet en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske fluktuationer i hele programperioden. Under hensyn til sandsynligheden af et bedre resultat for 2005 end forudset vil et budgetoverskud på kun 0,1 % af BNP i 2006 imidlertid medføre en risiko for medcykliske virkninger i gode tider. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets budgetstrategi at være tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Endvidere giver den finanspolitiske kurs i programmet en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske fluktuationer i hele programperioden. Under hensyn til sandsynligheden af et bedre resultat for 2005 end forudset vil et budgetoverskud på kun 0,1 % af BNP i 2006 imidlertid medføre en risiko for medcykliske virkninger i gode tider.

| (10) | Gældskvoten anslås til 4,6 % af BNP ved udgangen af 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. Ifølge fremskrivningen i programmet vil gældskvoten falde med 1,8 procentpoint i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Gældskvoten anslås til 4,6 % af BNP ved udgangen af 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. Ifølge fremskrivningen i programmet vil gældskvoten falde med 1,8 procentpoint i løbet af programperioden.

| (11) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, forekommer Estland ikke særlig risikoudsat, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Bruttogælden er i øjeblikket meget lav og forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % gennem hele referenceperioden. Estlands strategi med at basere sin finanspolitik på holdbarhed, herunder reformen af pensionssystemet, der indebærer kumulering af aktiver, bidrager positivt til de gode udsigter for de offentlige finanser. Den nuværende budgetstilling med overskud er medvirkende til at begrænse den forventede budgetmæssige virkning af den aldrende befolkning, og den mellemfristede budgetmålsætning om at opretholde budgetter i balance stemmer overens med lav risiko for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, forekommer Estland ikke særlig risikoudsat, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Bruttogælden er i øjeblikket meget lav og forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % gennem hele referenceperioden. Estlands strategi med at basere sin finanspolitik på holdbarhed, herunder reformen af pensionssystemet, der indebærer kumulering af aktiver, bidrager positivt til de gode udsigter for de offentlige finanser. Den nuværende budgetstilling med overskud er medvirkende til at begrænse den forventede budgetmæssige virkning af den aldrende befolkning, og den mellemfristede budgetmålsætning om at opretholde budgetter i balance stemmer overens med lav risiko for de offentlige finansers holdbarhed.

| (12) | De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især de store offentlige overskud i 2005 har bidraget kraftigt til en væsentlig nedbringelse af det eksterne underskud til under 10 % af BNP. En forsigtig finanspolitik er en af hjørnestenene i det estiske policy-mix i programperioden, især for at opnå et yderligere fald i det eksterne underskud, så det når et holdbart niveau. Opdateringen præsenterer også foranstaltninger for at fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret allokering af ressourcerne, især ved at mindske den offentlige sektors vægt i økonomien og ved at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning. |
| --- | --- |

(12)

De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især de store offentlige overskud i 2005 har bidraget kraftigt til en væsentlig nedbringelse af det eksterne underskud til under 10 % af BNP. En forsigtig finanspolitik er en af hjørnestenene i det estiske policy-mix i programperioden, især for at opnå et yderligere fald i det eksterne underskud, så det når et holdbart niveau. Opdateringen præsenterer også foranstaltninger for at fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret allokering af ressourcerne, især ved at mindske den offentlige sektors vægt i økonomien og ved at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning.

| (13) | Estlands nationale reformprogram, der blev fremlagt den 15. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, påpeger følgende udfordringer med implikationer for de offentlige finanser. i) de offentlige finansers holdbarhed, ii) en finanspolitik, der stimulerer vækst og beskæftigelse, og iii) et stabilt makroøkonomisk miljø. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de tiltag, der indgår i det nationale reformprogram. Konvergensprogrammet skitserer mere specifikt foranstaltninger med henblik på at fuldende pensionsreformen fra 2002, at forhøje forbrugs- og miljøafgifterne og nedsætte skatten på arbejde samt systematisk at overflytte budgetmidler til investeringer, fremme af forskning og udvikling og erhvervsuddannelse. Konvergensprogrammet supplerer disse foranstaltninger med ændringer af de institutionelle ordninger for de offentlige finanser, nemlig ved at fuldende et it-baseret budgetsystem, der forbinder alle ressortministerierne med finansministeriet, som dermed kan kontrollere dem, ved yderligere at formalisere den strategiske planlægningsproces og ved gennem ny lovgivning at forbedre de lokale myndigheders finansielle forvaltning. |
| --- | --- |

(13)

Estlands nationale reformprogram, der blev fremlagt den 15. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, påpeger følgende udfordringer med implikationer for de offentlige finanser. i) de offentlige finansers holdbarhed, ii) en finanspolitik, der stimulerer vækst og beskæftigelse, og iii) et stabilt makroøkonomisk miljø. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de tiltag, der indgår i det nationale reformprogram. Konvergensprogrammet skitserer mere specifikt foranstaltninger med henblik på at fuldende pensionsreformen fra 2002, at forhøje forbrugs- og miljøafgifterne og nedsætte skatten på arbejde samt systematisk at overflytte budgetmidler til investeringer, fremme af forskning og udvikling og erhvervsuddannelse. Konvergensprogrammet supplerer disse foranstaltninger med ændringer af de institutionelle ordninger for de offentlige finanser, nemlig ved at fuldende et it-baseret budgetsystem, der forbinder alle ressortministerierne med finansministeriet, som dermed kan kontrollere dem, ved yderligere at formalisere den strategiske planlægningsproces og ved gennem ny lovgivning at forbedre de lokale myndigheders finansielle forvaltning.

På baggrund af ovenstående vurdering bemærker Rådet, at budgetstillingen alt i alt er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten. Rådet opfordrer Estland til på baggrund af et budgetresultat i 2005, der er væsentligt bedre end anslået i programmet, og nødvendigheden af at undgå procykliske politikker, at søge at opnå et større budgetoverskud i 2006 og de kommende år for fortsat at medvirke til at korrigere den eksterne ubalance.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | KP dec. 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov. 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP nov. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP nov. 2004 (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo = Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | ikke relevant |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

KP dec. 2005

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

KOM nov. 2005

7,8

8,4

7,2

7,4

ikke relevant

ikke relevant

KP nov. 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

KOM nov. 2005

3,0

4,1

3,3

2,6

ikke relevant

ikke relevant

KP nov. 2004 (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

KOM nov. 2005 (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

ikke relevant

ikke relevant

KP nov. 2004 (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

KOM nov. 2005

1,7

1,1

0,6

0,4

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

KOM nov. 2005

1,9

1,3

0,8

0,5

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo = Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP dec. 2005

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

KOM nov. 2005

1,8

1,0

0,6

0,4

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

KOM nov. 2005

5,5

5,1

4,0

3,1

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

ikke relevant

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet indeholder de fleste obligatoriske og valgfrie data, der kræves i den nye adfærdskodeks.

(3)  Detaljer vedrørende holdbarheden på lang sigt foreligger i den tekniske vurdering af programmet, der er foretaget af Kommissionens tjenestegrene

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  I opdateringen af programmet fra december 2004 omtales den nationale CPI-inflation og ikke HICP. Forskellene er ubetydelige.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Baseret på en anslået potentiel vækst på henholdsvis 7,2%, 7,1%, 6,7% og 6,5% i perioden 2004-2007.

(7)  Da der ikke er tale om engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger i programmet, er den konjunkturkorrigede saldo og den strukturelle saldo identiske.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/41

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Letlands opdaterede konvergensprogram for 2005-2008

(2006/C 55/11)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | I de seneste ti år har den årlige reale BNP-vækst i gennemsnit ligget på 6 %. Dette vækstresultat har været karakteriseret ved en kraftig udvikling i produktiviteten og i den seneste tid også ved en vækst i beskæftigelsen. Høje eksterne ubalancer har imidlertid gjort Letland afhængig af kapitaltilstrømning, og den samlede udlandsgælds andel af BNP er steget. Inflationen er steget siden midten af 2003 og ligger over 6 %, hvilket underminerer økonomiens eksterne konkurrenceevne og udgør en trussel for væksten. Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, vil den reale BNP-vækst aftage fra 8,4 % i 2005 til i gennemsnit 7,2 % over resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programfremskrivningerne for inflationen og underskuddet på de løbende poster forekommer lavt sat. |
| --- | --- |

(2)

I de seneste ti år har den årlige reale BNP-vækst i gennemsnit ligget på 6 %. Dette vækstresultat har været karakteriseret ved en kraftig udvikling i produktiviteten og i den seneste tid også ved en vækst i beskæftigelsen. Høje eksterne ubalancer har imidlertid gjort Letland afhængig af kapitaltilstrømning, og den samlede udlandsgælds andel af BNP er steget. Inflationen er steget siden midten af 2003 og ligger over 6 %, hvilket underminerer økonomiens eksterne konkurrenceevne og udgør en trussel for væksten. Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, vil den reale BNP-vækst aftage fra 8,4 % i 2005 til i gennemsnit 7,2 % over resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programfremskrivningerne for inflationen og underskuddet på de løbende poster forekommer lavt sat.

| (3) | Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(3)

Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks (2).

| (4) | Det skønnede offentlige underskud for 2005 i denne opdatering er 1,5 % af BNP baseret på en BNP-vækst på 8,4 %. Dette betyder et lidt mindre underskud og et betydeligt bedre vækstresultat end forudset i det tidligere program (underskud på 1,6 % af BNP, vækst på 6,7 %). Kommissionens prognose fra efteråret skønnede, at der ville blive et underskud på 1,2 % af BNP baseret på en BNP-vækst på 9,1 %. Imidlertid peger de seneste data opgjort på kassebasis om gennemførelsen af statsbudgettet på, at resultatet vil blive endnu bedre end forventet i opdateringen og Kommissionens prognose fra efteråret. |
| --- | --- |

(4)

Det skønnede offentlige underskud for 2005 i denne opdatering er 1,5 % af BNP baseret på en BNP-vækst på 8,4 %. Dette betyder et lidt mindre underskud og et betydeligt bedre vækstresultat end forudset i det tidligere program (underskud på 1,6 % af BNP, vækst på 6,7 %). Kommissionens prognose fra efteråret skønnede, at der ville blive et underskud på 1,2 % af BNP baseret på en BNP-vækst på 9,1 %. Imidlertid peger de seneste data opgjort på kassebasis om gennemførelsen af statsbudgettet på, at resultatet vil blive endnu bedre end forventet i opdateringen og Kommissionens prognose fra efteråret.

| (5) | Rådets udtalelse om den tidligere opdatering, der blev vedtaget den 8. marts 2005, indeholdt ingen politiske anbefalinger. Det blev imidlertid sagt i udtalelsen, at vurderingen af konsolideringskursen og af hensigtsmæssigheden i den finanspolitiske stilling var betinget af en gunstig udvikling på den eksterne balance, efterspørgselspressene i økonomien og en mere moderat inflationsudvikling i forhold til det seneste højdepunkt. |
| --- | --- |

(5)

Rådets udtalelse om den tidligere opdatering, der blev vedtaget den 8. marts 2005, indeholdt ingen politiske anbefalinger. Det blev imidlertid sagt i udtalelsen, at vurderingen af konsolideringskursen og af hensigtsmæssigheden i den finanspolitiske stilling var betinget af en gunstig udvikling på den eksterne balance, efterspørgselspressene i økonomien og en mere moderat inflationsudvikling i forhold til det seneste højdepunkt.

| (6) | Det opdaterede program sigter mod en beskeden formindskelse af det offentlige underskud. I opdateringen opereres der med et offentligt overskud på 1,5 % i 2005, 1,5 % i 2006, 1,4 % i 2007 og 1,3 % i det sidste år, 2008. Den primære saldo er ansat til at falde med 0,1 procentpoint over samme periode. Både udgifts- og indtægtskvoten vil ifølge planerne stige i løbet af programperioden (med henholdsvis 1,9 og 2,1 procentpoint). Offentlige investeringer og ikke særskilt identificerede »andre« udgifter vil stige mest (henholdsvis fra 2,3 % af BNP i 2005 til 3,3 % af BNP i 2008 og fra 12,3 % af BNP til 13,8 % af BNP i 2008), og sociale overførsler ud over naturalydelser vil falde mest (fra 9,3 % af BNP i 2005 til 8,9 % af BNP i 2008). I forhold til den tidligere opdatering bekræfter opdateringen fra november 2005 i store træk den planlagte tilpasning, selv om vækstudsigterne er væsentligt stærkere. |
| --- | --- |

(6)

Det opdaterede program sigter mod en beskeden formindskelse af det offentlige underskud. I opdateringen opereres der med et offentligt overskud på 1,5 % i 2005, 1,5 % i 2006, 1,4 % i 2007 og 1,3 % i det sidste år, 2008. Den primære saldo er ansat til at falde med 0,1 procentpoint over samme periode. Både udgifts- og indtægtskvoten vil ifølge planerne stige i løbet af programperioden (med henholdsvis 1,9 og 2,1 procentpoint). Offentlige investeringer og ikke særskilt identificerede »andre« udgifter vil stige mest (henholdsvis fra 2,3 % af BNP i 2005 til 3,3 % af BNP i 2008 og fra 12,3 % af BNP til 13,8 % af BNP i 2008), og sociale overførsler ud over naturalydelser vil falde mest (fra 9,3 % af BNP i 2005 til 8,9 % af BNP i 2008). I forhold til den tidligere opdatering bekræfter opdateringen fra november 2005 i store træk den planlagte tilpasning, selv om vækstudsigterne er væsentligt stærkere.

| (7) | Efter Kommissionens beregninger på grundlag af programmet efter den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, efter planen kun blive forbedret en smule i programperioden (med ca.

  procentpoint af BNP). De planlagte finanspolitiske bestræbelser er koncentreret sent i perioden, og især i de år, hvor outputgabet skønnes at være negativt. Opdateringen har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen, som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten, et strukturelt underskud på »omkring 1 % af BNP« og sigter mod at nå denne stilling i det sidste år af programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring 2 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen med et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning ligger inden for det interval, der er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og afspejler i tilstrækkeligt omfang gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på længere sigt. Tages der imidlertid hensyn til risiciene for en holdbar økonomisk konvergens som omtalt ovenfor, kunne mere ambitiøse budgetstillinger end de aktuelt planlagte forekomme passende. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. Selv om de vækstprognoser og antagelser om skatteelasticitet, der ligger til grund for tidligere budgetter, normalt har været forsigtige, er dette ikke længere nødvendigvis tilfældet i det aktuelle program, da antagelserne om skatteelasticitet synes gunstige. Desuden nævner programmet flere (foreslåede) socialpolitiske foranstaltninger, der vil øge sådanne udgifter snarere end mindske dem som forudset i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. Selv om de vækstprognoser og antagelser om skatteelasticitet, der ligger til grund for tidligere budgetter, normalt har været forsigtige, er dette ikke længere nødvendigvis tilfældet i det aktuelle program, da antagelserne om skatteelasticitet synes gunstige. Desuden nævner programmet flere (foreslåede) socialpolitiske foranstaltninger, der vil øge sådanne udgifter snarere end mindske dem som forudset i programmet.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering er den finanspolitiske linje i programmet måske ikke tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten ved udgangen af programperioden. Som det desuden siges ovenfor, ville en mere ambitiøs strategi end den i programmet fastsatte være ønskelig. Rytmen i tilpasningen hen imod programmets mellemfristede målsætning som indikeret i programmet er langsommere end den årlige forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som referenceværdi (højere i økonomisk gode tider) som præciseret i stabilitets- og vækstpagten. Navnlig ville en eventuel forværring af den strukturelle saldo i 2006, der kunne følge af en opretholdelse af målet for 2006, hvis resultatet for 2005 er væsentligt bedre end forventet, svare til en betydelig finanspolitisk lempelse i en periode med vedvarende høje efterspørgselspres og relevante stabilitetsrisici. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering er den finanspolitiske linje i programmet måske ikke tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten ved udgangen af programperioden. Som det desuden siges ovenfor, ville en mere ambitiøs strategi end den i programmet fastsatte være ønskelig. Rytmen i tilpasningen hen imod programmets mellemfristede målsætning som indikeret i programmet er langsommere end den årlige forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som referenceværdi (højere i økonomisk gode tider) som præciseret i stabilitets- og vækstpagten. Navnlig ville en eventuel forværring af den strukturelle saldo i 2006, der kunne følge af en opretholdelse af målet for 2006, hvis resultatet for 2005 er væsentligt bedre end forventet, svare til en betydelig finanspolitisk lempelse i en periode med vedvarende høje efterspørgselspres og relevante stabilitetsrisici.

| (10) | Ifølge stabilitets- og vækstpagten bør der tages hensyn til »større strukturreformer« med en verificerbar indvirkning på de offentlige finansers langfristede holdbarhed, når man fastlægger tilpasningskursen til programmets mellemfristede målsætning eller tillader en midlertidig afvigelse fra programmets mellemfristede målsætning. Det bemærkes i programmet, at den igangværende pensionsreform og især indførelsen af en anden søjle gradvis vil mindske socialsikringsbidragene på den offentlige saldo sammenlignet med niveauet i 2004. Nettoomkostningerne til pensionsreformen skønnes i programmet at andrage

  % af BNP i 2005 med en gradvis stigning til 1

  % af BNP i 2008. Dette kunne åbne mulighed for en midlertidig afvigelse fra den krævede årlige tilpasningskurs på 0,5 % af BNP til imødekommelse af den mellemfristede målsætning, fordi de strukturreformer, som de er baseret på, er tilstrækkeligt beskrevet i programmet og har en betydelig gunstig indvirkning på de offentlige finansers langfristede holdbarhed. Tilpasningen for 2006, også når der tages hensyn til strukturreformerne, er imidlertid ikke helt på linje med stabilitets- og vækstpagten. Sikkerhedsmargenen mod overskridelse af underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP er ikke desto mindre garanteret i alle programårene. Forslaget ovenfor om en mere krævende tilpasningshastighed henimod opfyldelse af den mellemfristede målsætning end angivet i programmet synes at kunne gennemføres, i betragtning af at de skønnede nettoomkostninger ved pensionsreformen er beskedne i de tidlige programår. |
| --- | --- |

(10)

Formula

Formula

| (11) | Gældskvoten forventes at blive på 14,9 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes at falde lidt i programperioden, nemlig til 14,7 % af BNP i 2008, men virkningerne af permanente underskud vil blive afdæmpet i betydelig grad som følge af høj nominel BNP-vækst. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten forventes at blive på 14,9 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes at falde lidt i programperioden, nemlig til 14,7 % af BNP i 2008, men virkningerne af permanente underskud vil blive afdæmpet i betydelig grad som følge af høj nominel BNP-vækst.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed, forekommer Letland ikke særlig risikoudsat på baggrund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning (3). Den aktuelle lave bruttogæld forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % i fremskrivningsperioden 2005-2050. Letland er ved at gennemføre en pensionsreform, der blev lanceret i 1996, og som i betydelig grad bidrager til at afdæmpe budgetvirkningen af en aldrende befolkning. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed, forekommer Letland ikke særlig risikoudsat på baggrund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning (3). Den aktuelle lave bruttogæld forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % i fremskrivningsperioden 2005-2050. Letland er ved at gennemføre en pensionsreform, der blev lanceret i 1996, og som i betydelig grad bidrager til at afdæmpe budgetvirkningen af en aldrende befolkning.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Navnlig skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger, der skal støtte vækst og beskæftigelse ved ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en beskæring af overførslerne) og ved at gøre offentlige investeringer til en prioritet på udgiftssiden. Der er ikke desto mindre brug for større fokus på opfyldelsen af de centrale målsætninger, såsom at holde inflationen i ave, finde en løsning på den eksterne ubalance og øge erhvervsfrekvensen ved at fremme et rummeligt arbejdsmarked. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Navnlig skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger, der skal støtte vækst og beskæftigelse ved ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en beskæring af overførslerne) og ved at gøre offentlige investeringer til en prioritet på udgiftssiden. Der er ikke desto mindre brug for større fokus på opfyldelsen af de centrale målsætninger, såsom at holde inflationen i ave, finde en løsning på den eksterne ubalance og øge erhvervsfrekvensen ved at fremme et rummeligt arbejdsmarked.

| (14) | Letlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, påpeger sikring af den makroøkonomiske stabilitet som den vigtigste udfordring med implikationer for de offentlige finanser, og til dette formål skal en styrkelse af den finanspolitiske disciplin og budgetplanlægningsprocedurerne spille en vigtig rolle. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammets påtænkte foranstaltninger i forbindelse med de offentlige finanser er forenelige med de tiltag, der indgår i det nationale reformprogram. Som nævnt ovenfor skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger, der skal støtte vækst og beskæftigelse ved ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en beskæring af overførslerne) og ved at gøre offentlige investeringer til en prioritet på udgiftssiden. |
| --- | --- |

(14)

Letlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, påpeger sikring af den makroøkonomiske stabilitet som den vigtigste udfordring med implikationer for de offentlige finanser, og til dette formål skal en styrkelse af den finanspolitiske disciplin og budgetplanlægningsprocedurerne spille en vigtig rolle. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammets påtænkte foranstaltninger i forbindelse med de offentlige finanser er forenelige med de tiltag, der indgår i det nationale reformprogram. Som nævnt ovenfor skitserer konvergensprogrammet foranstaltninger, der skal støtte vækst og beskæftigelse ved ændringer i indtægts- og udgiftsstrukturen (især en omlægning af skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og en beskæring af overførslerne) og ved at gøre offentlige investeringer til en prioritet på udgiftssiden.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af nødvendigheden af at sikre holdbar konvergens, herunder ved at mindske den eksterne ubalance og dæmme op for inflationen, opfordrer Rådet Letland til at stræbe efter mere ambitiøse budgetstillinger end de aktuelt planlagte, også for 2006, især ved at fremskynde opfyldelsen af den mellemfristede målsætning, der er fastlagt i programmet, opretholde denne i programperioden og undgå procykliske finanspolitikker i »gode tider«.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP nov. 2005 | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| KOM nov. 2005 | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | - |
| CP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | - |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2005 | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| KOM nov. 2005 | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | - |
| CP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | - |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2005 (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | - |
| KP dec. 2004 (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | - |
| Offentlig saldo (4)

  (% af BNP) | KP nov. 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2005 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | - |
| KP dec. 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | - |
| CP dec. 2004 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | - |
| CP dec. 2004 | - | - | - | - | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| KOM nov. 2005 | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | - |
| CP dec. 2004 | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | - |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(% ændring)

KP nov. 2005

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

KOM nov. 2005

8,3

9,1

7,7

7,1

-

CP dec. 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

-

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2005

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

KOM nov. 2005

6,2

6,8

6,0

4,8

-

CP dec. 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

-

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2005 (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

KOM nov. 2005 (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

-

KP dec. 2004 (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

-

Offentlig saldo (4)

(% af BNP)

KP nov. 2005

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2005

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

-

KP dec. 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

-

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2005

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

-

CP dec. 2004

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

-

Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (5)

(% af BNP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005 (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

-

CP dec. 2004

-

-

-

-

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2005

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

KOM nov. 2005

14,7

12,8

13,0

13,2

-

CP dec. 2004

14,2

1,5

15,8

15,0

-

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har mangler i de fakultative data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks (især er der ikke oplyst data for arbejdsproduktiviteten i relation til antallet af arbejdstimer).

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Nettoomkostningerne ved den igangværende pensionsreform (indførelse af en anden søjle) er medregnet i underskuddet. Omkostningerne er skønsmæssigt ansat til 0,27% af BNP i 2005, 0,37% af BNP i 2006, 0,62% af BNP i 2007 og 1,32% af BNP i 2008.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Forbedringen på årsbasis af den konjunkturkorrigerede saldo som forudset i programmet, som justerer for virkningen af den etapevise gennemførelse af pensionsreformen, skulle være 0,2% af BNP i 2006, 0,6% i 2007 og 1,0% i 2008, et gennemsnit på 0,6% i perioden 2006-2008. Eftersom der ikke er andre engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger specificeret i programmet, er den konjunkturkorrigerede saldo identisk med den strukturelle saldo.

(6)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(7)  Der er ikke nogen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose.

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 7,9%, 8,3%, 8,3% og 8,2% i perioden 2004-2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/45

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. februar 2006

om Sloveniens opdaterede konvergensprogram for 2005-2008

(2006/C 55/12)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE

| 1. | Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005 til 2008. |
| --- | --- |

1.

Den 14. februar 2006 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005 til 2008.

| 2. | Efter en overgangsrecession i begyndelsen af 1990'erne vendte den slovenske økonomi fuldt ud tilbage til en solid vækst i BNP, som i gennemsnit har ligget på næsten 4 % i det seneste tiår. Ved slutningen af 2005 var inflationspresset blevet dæmpet, og væksten i forbrugerpriserne nærmede sig EU-gennemsnittet. Den offentlige saldo gik i minus i 1997 og har siden da været negativ med underskud på gennemsnitligt 3 % af BNP på grundlag af ESA95 i perioden 2000-2004. |
| --- | --- |

2.

Efter en overgangsrecession i begyndelsen af 1990'erne vendte den slovenske økonomi fuldt ud tilbage til en solid vækst i BNP, som i gennemsnit har ligget på næsten 4 % i det seneste tiår. Ved slutningen af 2005 var inflationspresset blevet dæmpet, og væksten i forbrugerpriserne nærmede sig EU-gennemsnittet. Den offentlige saldo gik i minus i 1997 og har siden da været negativ med underskud på gennemsnitligt 3 % af BNP på grundlag af ESA95 i perioden 2000-2004.

| 3. | I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovenien til at i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud og ii) gennemføre yderligere foranstaltninger til at styrke de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, herunder reformer af pensions- og sundhedssystemet. |
| --- | --- |

3.

I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovenien til at i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud og ii) gennemføre yderligere foranstaltninger til at styrke de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, herunder reformer af pensions- og sundhedssystemet.

| 4. | Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud for 2005 i Kommissionens prognose fra efteråret 2005 til 1,7 % af BNP sammenholdt med det mål om 2,1 % af BNP, der blev fastsat i den tidligere opdatering af konvergensprogrammet. Det foreløbige resultat er bedre end forventet som følge af en bedre inkassering af indtægter, og fordi de samlede offentlige udgifter netto har været 0,5 % af BNP lavere. |
| --- | --- |

4.

Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud for 2005 i Kommissionens prognose fra efteråret 2005 til 1,7 % af BNP sammenholdt med det mål om 2,1 % af BNP, der blev fastsat i den tidligere opdatering af konvergensprogrammet. Det foreløbige resultat er bedre end forventet som følge af en bedre inkassering af indtægter, og fordi de samlede offentlige udgifter netto har været 0,5 % af BNP lavere.

| 5. | Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

5.

Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| 6. | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det, at det reale BNP vil vokse støt med omkring 4 % efter 2005. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Konjunkturerne vil formentlig forbedres gradvis; det negative outputgab, der anslås til at have været på 1 % af BNP i 2005, forventes at blive lukket inden periodens udgang. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske. Programmet indeholder et omfattende sæt socioøkonomiske reformer, der tager sigte på at forbedre den slovenske industris konkurrenceevne; de nærmere detaljer og gennemførelsesbestemmelser skal fastsættes i løbet af 2006. Fremskrivningerne følger dog konsekvent en tilgang med en uændret politik. |
| --- | --- |

6.

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det, at det reale BNP vil vokse støt med omkring 4 % efter 2005. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Konjunkturerne vil formentlig forbedres gradvis; det negative outputgab, der anslås til at have været på 1 % af BNP i 2005, forventes at blive lukket inden periodens udgang. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske. Programmet indeholder et omfattende sæt socioøkonomiske reformer, der tager sigte på at forbedre den slovenske industris konkurrenceevne; de nærmere detaljer og gennemførelsesbestemmelser skal fastsættes i løbet af 2006. Fremskrivningerne følger dog konsekvent en tilgang med en uændret politik.

| 7. | Det opdaterede program tager sigte på at skabe betingelser for en vellykket ØMU-integration og samtidig indhente de gennemsnitlige EU-indkomstniveauer. Budgetstrategien tilstræber at holde det offentlige underskud et godt stykke under 3 % af BNP og sigter på at nå den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som anført i stabilitets- og vækstpagten inden 2008. Programmet bebuder skattereformforanstaltninger, der vil resultere i et fald i indtægternes andel som procentdel af BNP på 1,8 %, og foranstaltninger på udgiftssiden, der resulterer i et fald i udgiftskvoten på 2,5 % af BNP. Programmet forventer en konsolidering, hvor vægten ligger sidst i perioden. I begyndelsen af programperioden forventes det offentlige underskud at holde sig på 1,7 % af BNP for derefter at falde langsomt til 1,4 % i 2007 og yderligere til 1,0 % af BNP i 2008. Sammenholdt med det tidligere program udsætter den nye opdatering målet om at opnå et underskud på 1 % af BNP med et år på baggrund af en ændret finanspolitisk linje og et stort set uændret makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

7.

Det opdaterede program tager sigte på at skabe betingelser for en vellykket ØMU-integration og samtidig indhente de gennemsnitlige EU-indkomstniveauer. Budgetstrategien tilstræber at holde det offentlige underskud et godt stykke under 3 % af BNP og sigter på at nå den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som anført i stabilitets- og vækstpagten inden 2008. Programmet bebuder skattereformforanstaltninger, der vil resultere i et fald i indtægternes andel som procentdel af BNP på 1,8 %, og foranstaltninger på udgiftssiden, der resulterer i et fald i udgiftskvoten på 2,5 % af BNP. Programmet forventer en konsolidering, hvor vægten ligger sidst i perioden. I begyndelsen af programperioden forventes det offentlige underskud at holde sig på 1,7 % af BNP for derefter at falde langsomt til 1,4 % i 2007 og yderligere til 1,0 % af BNP i 2008. Sammenholdt med det tidligere program udsætter den nye opdatering målet om at opnå et underskud på 1 % af BNP med et år på baggrund af en ændret finanspolitisk linje og et stort set uændret makroøkonomisk scenario.

| 8. | Over programperioden forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet ifølge den i fællesskab aftalte metode forbedret med omkring

  % af BNP. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt underskud på 1,0 % af BNP og tilstræber at nå denne situation i 2008. Programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end den mindste benchmark (anslået til et underskud på næsten 2 % af BNP), og realiseringen af denne målsætning vil opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning ligger inden for det interval, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for euroområdet og ERM II-medlemsstater, og afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

8.

Formula

| 9. | De risici, der er forbundet med budgetfremskrivningerne i programmet, forekommer stort set afbalancerede. På den ene side har Slovenien i de seneste år kunnet opvise uventet gode budgetresultater, der også understøttes af en effektiv budgetmekanisme til dæmpning af de offentlige udgifter i tilfælde af et uventet indtægtsfald. Antagelserne om væksten kan endvidere vise sig bedre end forventet, hvis strukturreformerne gennemføres til tiden. Den strikte gennemførelse af politikker for nedbringelse af de offentlige udgifter, der er nødvendig for at opveje indtægtstabet på grund af skattereformen, samt den nylige beslutning om at ændre indekseringen af pensionerne kan skabe en risiko for gennemførelsen af målene. Navnlig har den store andel af obligatoriske udgifter rødder i stive lovgivningsmæssige rammer, som der endnu ikke er politisk enighed om at omstrukturere på en måde, så de bliver mere fleksible. |
| --- | --- |

9.

De risici, der er forbundet med budgetfremskrivningerne i programmet, forekommer stort set afbalancerede. På den ene side har Slovenien i de seneste år kunnet opvise uventet gode budgetresultater, der også understøttes af en effektiv budgetmekanisme til dæmpning af de offentlige udgifter i tilfælde af et uventet indtægtsfald. Antagelserne om væksten kan endvidere vise sig bedre end forventet, hvis strukturreformerne gennemføres til tiden. Den strikte gennemførelse af politikker for nedbringelse af de offentlige udgifter, der er nødvendig for at opveje indtægtstabet på grund af skattereformen, samt den nylige beslutning om at ændre indekseringen af pensionerne kan skabe en risiko for gennemførelsen af målene. Navnlig har den store andel af obligatoriske udgifter rødder i stive lovgivningsmæssige rammer, som der endnu ikke er politisk enighed om at omstrukturere på en måde, så de bliver mere fleksible.

| 10. | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske linje at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske svingninger i hele programperioden. Den synes også at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning som planlagt vil blive nået i 2008. Da det strukturelle underskud i 2005 ligger tæt på den mellemfristede målsætning, er hastigheden i tilpasningen hen imod programmets mellemfristede målsætning langsommere end den årlige forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark (højere i økonomiske opgangstider), jf. stabilitets- og vækstpagten. En moderat tilpasning i 2006 ville have bragt budgettet i overensstemmelse med den mellemfristede målsætning. |
| --- | --- |

10.

På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske linje at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske svingninger i hele programperioden. Den synes også at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning som planlagt vil blive nået i 2008. Da det strukturelle underskud i 2005 ligger tæt på den mellemfristede målsætning, er hastigheden i tilpasningen hen imod programmets mellemfristede målsætning langsommere end den årlige forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark (højere i økonomiske opgangstider), jf. stabilitets- og vækstpagten. En moderat tilpasning i 2006 ville have bragt budgettet i overensstemmelse med den mellemfristede målsætning.

| 11. | Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 29,0 % af BNP i 2005, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet forventes der en mindre stigning i gældskvoten i de kommende to år, der vil kulminere med 29,8 % i 2007. I 2008 forventes gælden at falde til 29,4 % af BNP. |
| --- | --- |

11.

Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 29,0 % af BNP i 2005, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet forventes der en mindre stigning i gældskvoten i de kommende to år, der vil kulminere med 29,8 % i 2007. I 2008 forventes gælden at falde til 29,4 % af BNP.

| 12. | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed forekommer Slovenien at være udsat for en høj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Den forholdsvis lave gældskvote vil bidrage til at begrænse de budgetmæssige virkninger af befolkningens stigende gennemsnitsalder. Slovenien vil imidlertid stadig stå over for en meget stor stigning i de offentlige udgifter. Selv om pensionsreformen fra 1999 har dæmpet de fremtidige udgiftsstigninger betydeligt, er dens virkninger blevet noget svækket af ændringen af indekseringsregelen. Det vil på et tidspunkt være nødvendigt med yderligere ændringer i pensionssystemerne, som anerkendt i programmet, for at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt. Hvis der ikke træffes yderligere foranstaltninger til at lette presset fra aldersrelaterede udgifter, vil de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt blive undermineret. En omhyggelig planlægning og rettidig vedtagelse at foranstaltninger er af afgørende betydning i så henseende. |
| --- | --- |

12.

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed forekommer Slovenien at være udsat for en høj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). Den forholdsvis lave gældskvote vil bidrage til at begrænse de budgetmæssige virkninger af befolkningens stigende gennemsnitsalder. Slovenien vil imidlertid stadig stå over for en meget stor stigning i de offentlige udgifter. Selv om pensionsreformen fra 1999 har dæmpet de fremtidige udgiftsstigninger betydeligt, er dens virkninger blevet noget svækket af ændringen af indekseringsregelen. Det vil på et tidspunkt være nødvendigt med yderligere ændringer i pensionssystemerne, som anerkendt i programmet, for at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt. Hvis der ikke træffes yderligere foranstaltninger til at lette presset fra aldersrelaterede udgifter, vil de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt blive undermineret. En omhyggelig planlægning og rettidig vedtagelse at foranstaltninger er af afgørende betydning i så henseende.

| 13. | De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er imidlertid ikke tydeligt præciseret, at de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er den politiske prioritet. Foranstaltningerne er fortsat vage og giver ikke mulighed for en vurdering af strategiens gennemførlighed på længere sigt. |
| --- | --- |

13.

De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er imidlertid ikke tydeligt præciseret, at de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er den politiske prioritet. Foranstaltningerne er fortsat vage og giver ikke mulighed for en vurdering af strategiens gennemførlighed på længere sigt.

| 14. | Sloveniens nationale reformprogram, der blev forelagt den 28. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger indførelsen af euroen i 2007 som den centrale prioritet. Det opdaterede konvergensprogram, der tager sigte på at skabe betingelser for en vellykket ØMU-integration, herunder gennem forbedring af de offentlige finansers kvalitet, er tæt forbundet med det nationale reformprograms omfattende liste over politiske foranstaltninger. Eftersom en række foranstaltninger imidlertid fortsat er forholdsvis uspecificerede, er de budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, ikke medtaget i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. |
| --- | --- |

14.

Sloveniens nationale reformprogram, der blev forelagt den 28. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger indførelsen af euroen i 2007 som den centrale prioritet. Det opdaterede konvergensprogram, der tager sigte på at skabe betingelser for en vellykket ØMU-integration, herunder gennem forbedring af de offentlige finansers kvalitet, er tæt forbundet med det nationale reformprograms omfattende liste over politiske foranstaltninger. Eftersom en række foranstaltninger imidlertid fortsat er forholdsvis uspecificerede, er de budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, ikke medtaget i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger.

På baggrund af ovenstående vurdering konstaterer Rådet, at programmet tager sigte på at holde inflationen tæt på EU-gennemsnittet og samtidig opererer med en gradvis finanspolitisk tilpasning. Rådet opfordrer Slovenien til at:

| i) | gøre større fremskridt med hensyn til at nå programmets mellemfristede målsætning, navnlig ved at gennemføre de foranstaltninger, der ligger til grund for den planlagte reduktion af udgiftskvoten, samt ved at lægge vægten i tilpasningsbestræbelserne i starten af perioden; |
| --- | --- |

i)

gøre større fremskridt med hensyn til at nå programmets mellemfristede målsætning, navnlig ved at gennemføre de foranstaltninger, der ligger til grund for den planlagte reduktion af udgiftskvoten, samt ved at lægge vægten i tilpasningsbestræbelserne i starten af perioden;

| ii) | træffe foranstaltninger til at styrke de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, navnlig i relation til pensionssystemet. |
| --- | --- |

ii)

træffe foranstaltninger til at styrke de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, navnlig i relation til pensionssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | KP dec. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 (4) | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Struktursaldo (5)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | ikke relevant |
| KP jan. 2005 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| KOM nov. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | ikke relevant |
| KP jan 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | ikke relevant |
| Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(%-ændring)

KP dec. 2005

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

KOM nov. 2005

4,2

3,8

4,0

4,2

ikke relevant

KP jan. 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

KOM nov. 2005

3,6

2,6

2,5

2,5

ikke relevant

KP jan. 2005

3,6

3,0

2,7

2,6

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

KOM nov. 2005 (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

ikke relevant

KP jan. 2005 (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

KOM nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

ikke relevant

KP jan. 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

KOM nov. 2005

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

ikke relevant

KP jan. 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

ikke relevant

KP jan. 2005 (4)

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Struktursaldo (5)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005 (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

ikke relevant

KP jan. 2005

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

KOM nov. 2005

29,8

29,3

29,5

29,2

ikke relevant

KP jan 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

ikke relevant

Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har mangler i de obligatoriske og frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks. Der foreligger bl.a. ingen obligatoriske data om væksten i arbejdsproduktiviteten. Der mangler også visse frivillige data vedrørende udviklingen på arbejdsmarkedet, sektorbalancer og udviklingen i den offentlige gæld. Tabellen om samlede offentlige udgifter opdelt efter funktion er ikke medtaget.

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt gives i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet.

(7)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i prognosen fra Kommissionens tjenestegrene.

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,7 %, 3,45 %, 3,5 % og 3,5 % i perioden 2004-2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

Kommissionen

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/49

---

Euroens vekselkurs (1)

6. marts 2006

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2017 |
| JPY | japanske yen | 141,04 |
| DKK | danske kroner | 7,4622 |
| GBP | pund sterling | 0,68550 |
| SEK | svenske kroner | 9,4543 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5607 |
| ISK | islandske kroner | 79,51 |
| NOK | norske kroner | 7,9790 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5747 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,546 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 254,72 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8177 |
| RON | rumænske lei | 3,4813 |
| SIT | slovenske tolar | 239,51 |
| SKK | slovakiske koruna | 37,178 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,5748 |
| AUD | australske dollar | 1,6169 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3686 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,3247 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8185 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9536 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 171,60 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,4812 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,6595 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3280 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 037,61 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,455 |
| PHP | filippinske pesos | 61,323 |
| RUB | russiske rubler | 33,5830 |
| THB | thailandske bath | 46,606 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2017

JPY

japanske yen

141,04

DKK

danske kroner

7,4622

GBP

pund sterling

0,68550

SEK

svenske kroner

9,4543

CHF

schweiziske franc

1,5607

ISK

islandske kroner

79,51

NOK

norske kroner

7,9790

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5747

CZK

tjekkiske koruna

28,546

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

254,72

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8177

RON

rumænske lei

3,4813

SIT

slovenske tolar

239,51

SKK

slovakiske koruna

37,178

TRY

tyrkiske lira

1,5748

AUD

australske dollar

1,6169

CAD

canadiske dollar

1,3686

HKD

hongkongske dollar

9,3247

NZD

newzealandske dollar

1,8185

SGD

singaporeanske dollar

1,9536

KRW

sydkoreanske won

1 171,60

ZAR

sydafrikanske rand

7,4812

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,6595

HRK

kroatiske kuna

7,3280

IDR

indonesiske rupiah

11 037,61

MYR

malaysiske ringgit

4,455

PHP

filippinske pesos

61,323

RUB

russiske rubler

33,5830

THB

thailandske bath

46,606

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/50

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 23. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Abbott Laboratories (»Abbott«, USA) gennem opkøb af aktiver erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Guidant Corporation (»Guidant«, USA). |
| --- | --- |

1.

Den 23. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Abbott Laboratories (»Abbott«, USA) gennem opkøb af aktiver erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Guidant Corporation (»Guidant«, USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Abbott: design, udvikling og distribution af lægemidler og medicinsk udstyr |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Abbott: design, udvikling og distribution af lægemidler og medicinsk udstyr

| — | Guidant: design, udvikling og distribution af kardiovaskulært udstyr. |
| --- | --- |

—

Guidant: design, udvikling og distribution af kardiovaskulært udstyr.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4150 — Abbott/Guidant sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4150 — Abbott/Guidant sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/51

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 23. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Boston Scientific Corporation (»Boston Scientiftic«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Guidant Corporation (»Guidant«, USA), bortset fra Guidants afdelinger for udstyr til interventionel kardiologi og intravaskulært udstyr. |
| --- | --- |

1.

Den 23. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Boston Scientific Corporation (»Boston Scientiftic«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Guidant Corporation (»Guidant«, USA), bortset fra Guidants afdelinger for udstyr til interventionel kardiologi og intravaskulært udstyr.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Boston Scientific: design, udvikling og distribution af medicinsk udstyr |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Boston Scientific: design, udvikling og distribution af medicinsk udstyr

| — | Guidant: design og udvikling af kardiovaskulært udstyr. |
| --- | --- |

—

Guidant: design og udvikling af kardiovaskulært udstyr.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/52

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2006/C 55/16)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bluebottle UK Limited, der tilhører Virgin-koncernen (»Virgin«, Det Forenede Kongerige), og The Carphone Warehouse Limited (»CPW«, Det Forenede Kongerige) gennem tilførsel af aktiver og overførsel af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et nystiftet selskab, der udgør et joint venture, Omer Telecom Limited (»JV Co«, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

1.

Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bluebottle UK Limited, der tilhører Virgin-koncernen (»Virgin«, Det Forenede Kongerige), og The Carphone Warehouse Limited (»CPW«, Det Forenede Kongerige) gennem tilførsel af aktiver og overførsel af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et nystiftet selskab, der udgør et joint venture, Omer Telecom Limited (»JV Co«, Det Forenede Kongerige).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Virgin: leverer mobiltelefontjenester som en virtuel mobilnetoperatør i Det Forenede Kongerige og en række lande uden for Europa og er aktiv på verdensplan inden for luftfartstjenester (Virgin Atlantic), musikforretninger (Virgin Megastores), bryllupsudstyrsforretninger (Virgin Brides) osv. |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Virgin: leverer mobiltelefontjenester som en virtuel mobilnetoperatør i Det Forenede Kongerige og en række lande uden for Europa og er aktiv på verdensplan inden for luftfartstjenester (Virgin Atlantic), musikforretninger (Virgin Megastores), bryllupsudstyrsforretninger (Virgin Brides) osv.

| — | CPW: levering og salg af mobilteletjenester og mobilprodukter i Europa, levering af fastnetteletjenester i Frankrig |
| --- | --- |

—

CPW: levering og salg af mobilteletjenester og mobilprodukter i Europa, levering af fastnetteletjenester i Frankrig

| — | JV Co: levering af mobiltelefontjenester som en virtuel mobilnetoperatør i Frankrig. |
| --- | --- |

—

JV Co: levering af mobiltelefontjenester som en virtuel mobilnetoperatør i Frankrig.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/53

---

Indledning af procedure

(Sag COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(EØS-relevant tekst)

Den 28. februar 2006 har Kommissionen besluttet at indlede procedure i den ovennævnte sag, efter at den har fundet, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til om den er forenelig med det fælles marked. Indledningen af proceduren åbner en undersøgelse i anden fase med hensyn til den anmeldte fusion. Beslutningen er baseret på artikel 6, stk. 1, litra c) i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004.

Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

For at blive taget i betraktning fuldt ud, bør bemærkningerne være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 — 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

| Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/54

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4161 — SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sumitomo Electrical Industries Ltd. (»SEI«, Japan) erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Volkswagen Bordnetze GmbH (»VWBN«, Tyskland) gennem opkøb af aktier. |
| --- | --- |

1.

Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Sumitomo Electrical Industries Ltd. (»SEI«, Japan) erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Volkswagen Bordnetze GmbH (»VWBN«, Tyskland) gennem opkøb af aktier.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | SEI: optiske fibre, elektronisk udstyr, dele til bilindustrien |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

SEI: optiske fibre, elektronisk udstyr, dele til bilindustrien

| — | VWBN: ledninger til bilindustrien. |
| --- | --- |

—

VWBN: ledninger til bilindustrien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.4161 — SEI/VWBN sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.4161 — SEI/VWBN sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/55

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet Sea-Invest NV (»Sea-Invest«, Belgien) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over selskaberne Europees Massagoed-Overslagbedrijf BV og Erts- en Kolen Overslagbedrijf BV (»EMO-EKOM«, Nederlandene). Efter transaktionen kontrolleres EMO-EKOM i fællesskab af Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (»TKV«, Nederlandene), H.E.S. Beheer NV (»HES«, Nederlandene) og Manufrance BV (»Manufrance«, Nederlandene). |
| --- | --- |

1.

Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet Sea-Invest NV (»Sea-Invest«, Belgien) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over selskaberne Europees Massagoed-Overslagbedrijf BV og Erts- en Kolen Overslagbedrijf BV (»EMO-EKOM«, Nederlandene). Efter transaktionen kontrolleres EMO-EKOM i fællesskab af Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (»TKV«, Nederlandene), H.E.S. Beheer NV (»HES«, Nederlandene) og Manufrance BV (»Manufrance«, Nederlandene).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Sea-Invest: stevedore-ydelser for gods, der ikke transporteres i containere, herunder kul og jernmalm |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Sea-Invest: stevedore-ydelser for gods, der ikke transporteres i containere, herunder kul og jernmalm

| — | EMO-EKOM: stevedore-ydelser for kul og jernmalm |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: stevedore-ydelser for kul og jernmalm

| — | TKV: bugserbåds- og pramtjenester, stevedore-ydelser for kul og jernmalm |
| --- | --- |

—

TKV: bugserbåds- og pramtjenester, stevedore-ydelser for kul og jernmalm

| — | HES: logistikydelser i havne, herunder stevedore-ydelser for kul og jernmalm |
| --- | --- |

—

HES: logistikydelser i havne, herunder stevedore-ydelser for kul og jernmalm

| — | Manufrance: markedsføring, logistik og kvalitetskontrol af importeret kul, stevedore-ydelser for gods, der ikke transporteres i containere, herunder kul og jernmalm. |
| --- | --- |

—

Manufrance: markedsføring, logistik og kvalitetskontrol af importeret kul, stevedore-ydelser for gods, der ikke transporteres i containere, herunder kul og jernmalm.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/56

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2006/C 55/20)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Warner Bros. Entertainment Inc., der i sidste instans kontrolleres af Time Warner Inc. (»Time Warner«, USA), og CBS Corporation (»CBS«, USA), der kontrolleres af Sumner Redstone, gennem tilførsel af aktiver erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et nystiftet selskab, der udgør et joint venture, CW (»CW«, USA). |
| --- | --- |

1.

Den 24. februar 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Warner Bros. Entertainment Inc., der i sidste instans kontrolleres af Time Warner Inc. (»Time Warner«, USA), og CBS Corporation (»CBS«, USA), der kontrolleres af Sumner Redstone, gennem tilførsel af aktiver erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et nystiftet selskab, der udgør et joint venture, CW (»CW«, USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Time Warner: primært aktiv på verdensplan inden for levering af onlinetjenester, filmunderholdning, drift af kabelsystemer og kabel-tv-net og forlagsvirksomhed |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Time Warner: primært aktiv på verdensplan inden for levering af onlinetjenester, filmunderholdning, drift af kabelsystemer og kabel-tv-net og forlagsvirksomhed

| — | CBS: massemedieselskab, der er aktivt inden for produktion og udsendelse af tv og radio samt trykt materiale i USA |
| --- | --- |

—

CBS: massemedieselskab, der er aktivt inden for produktion og udsendelse af tv og radio samt trykt materiale i USA

| — | Sumner Redstone: privatperson, som ikke blot er ejer af CBS, men også af Viacom, et selskab, der er aktivt inden for kabel-tv, spillefilm og digitale medieplatforme |
| --- | --- |

—

Sumner Redstone: privatperson, som ikke blot er ejer af CBS, men også af Viacom, et selskab, der er aktivt inden for kabel-tv, spillefilm og digitale medieplatforme

| — | CW: ejer og operatør af et ukodet transmissionsnet i USA. |
| --- | --- |

—

CW: ejer og operatør af et ukodet transmissionsnet i USA.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV sendes til Kommissionen pr. fax (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV sendes til Kommissionen pr. fax (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/57

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(EØS-relevant tekst)

Den 24. februar 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4118. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4118. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/57

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(EØS-relevant tekst)

Den 15. februar 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4088. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4088. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/58

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(EØS-relevant tekst)

Den 24. februar 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4105. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4105. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/58

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(EØS-relevant tekst)

Den 29. september 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3930. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3930. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/59

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(EØS-relevant tekst)

Den 17. februar 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4084. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4084. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/59

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(EØS-relevant tekst)

Den 30. november 2004 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32004M3589. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32004M3589. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/60

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(EØS-relevant tekst)

Den 24. november 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3971. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3971. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/60

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(EØS-relevant tekst)

Den 3. marts 2005 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3670. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32005M3670. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Den Europæiske Centralbank

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/61

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 24. februar 2006

efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

Den 19. januar 2006 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata (COM (2005) 653 endelig) (i det følgende benævnt »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk. 4, første led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, da forordningsforslaget er inden for ECB's kompetenceområde. I overensstemmelse med forretningsordenen for ECB, artikel 17.5, første punktum, er denne udtalelse vedtaget af Styrelsesrådet.

1   ALMINDELIGE BEMÆRKNINGER

| 1.1 | Formålet med forordningsforslaget er at ændre bilag B i forordningen om Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995 (1) for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata. Forordningsforslaget tilsigter en ændring af tidsfrister, hyppighed og indhold af de nationalregnskabsdata, som medlemslandene indberetter til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Eurostat), og dermed at forbedre tilgængeligheden af nationalregnskabsdata og kvaliteten af europæisk statistik. Forordningsforslaget er i overensstemmelse med principperne om harmonisering og kohærens. Det omfatter også nogle af de nye krav, som de vigtigste brugere har fremsat, og flere reduktioner i indberetningsprogrammet, således som de nationale dataproducenter har anmodet om. |
| --- | --- |

1.1

Formålet med forordningsforslaget er at ændre bilag B i forordningen om Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995 (1) for så vidt angår indberetning af nationalregnskabsdata. Forordningsforslaget tilsigter en ændring af tidsfrister, hyppighed og indhold af de nationalregnskabsdata, som medlemslandene indberetter til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Eurostat), og dermed at forbedre tilgængeligheden af nationalregnskabsdata og kvaliteten af europæisk statistik. Forordningsforslaget er i overensstemmelse med principperne om harmonisering og kohærens. Det omfatter også nogle af de nye krav, som de vigtigste brugere har fremsat, og flere reduktioner i indberetningsprogrammet, således som de nationale dataproducenter har anmodet om.

| 1.2 | Det er meget vigtigt for ECB med henblik på at føre pengepolitik at kunne benytte og opstille statistik for euroområdet på grundlag af nationalregnskabsdata, som er fuldstændige, sammenlignelige, egnede til aggregering for medlemslandene i euroområdet, rettidige, pålidelige og konsistente inden for og mellem tabellerne i indberetningsprogrammet. ECB tillægger kvartalsstatistikken for nationalregnskaber meget stor værdi og ser med tilfredshed på det ændrede programs forslag til levering af disse data. Et sæt af konsistente nationalregnskabsdata er desuden af stor vigtighed, da det er nødvendigt for en omfattende analyse af produktivitetsændringer. I forbindelse hermed og i videre henseende er der behov for mere detaljerede opdelinger for nationale data end for kvartalsdata. ECB anser de mere detaljerede opdelinger af økonomiske aktiviteter og institutionelle sektorer i forordningsforslaget for en væsentlig forbedring. Regionalregnskabsdata er ikke af speciel betydning for ECB. |
| --- | --- |

1.2

Det er meget vigtigt for ECB med henblik på at føre pengepolitik at kunne benytte og opstille statistik for euroområdet på grundlag af nationalregnskabsdata, som er fuldstændige, sammenlignelige, egnede til aggregering for medlemslandene i euroområdet, rettidige, pålidelige og konsistente inden for og mellem tabellerne i indberetningsprogrammet. ECB tillægger kvartalsstatistikken for nationalregnskaber meget stor værdi og ser med tilfredshed på det ændrede programs forslag til levering af disse data. Et sæt af konsistente nationalregnskabsdata er desuden af stor vigtighed, da det er nødvendigt for en omfattende analyse af produktivitetsændringer. I forbindelse hermed og i videre henseende er der behov for mere detaljerede opdelinger for nationale data end for kvartalsdata. ECB anser de mere detaljerede opdelinger af økonomiske aktiviteter og institutionelle sektorer i forordningsforslaget for en væsentlig forbedring. Regionalregnskabsdata er ikke af speciel betydning for ECB.

| 1.3 | ECB ser ligeledes positivt på, at forordningsforslaget lægger vægt på, at medlemslandene tilvejebringer rettidige nationalregnskabsdata for de seneste perioder. ECB skal opfordre Kommissionen (Eurostat) og medlemslandene til at sikre, at der tilvejebringes gensidigt konsistente data for de krævede tabeller i indberetningsprogrammet, og at etablere og gennemføre en koordineret offentliggørelses- og revisionspolitik. Efter ECB's opfattelse gælder dette også den nøjagtige tidsfastsættelse for større statistiske revisioner af nationalregnskaberne, som kan relateres til vigtige metodologiske ændringer. |
| --- | --- |

1.3

ECB ser ligeledes positivt på, at forordningsforslaget lægger vægt på, at medlemslandene tilvejebringer rettidige nationalregnskabsdata for de seneste perioder. ECB skal opfordre Kommissionen (Eurostat) og medlemslandene til at sikre, at der tilvejebringes gensidigt konsistente data for de krævede tabeller i indberetningsprogrammet, og at etablere og gennemføre en koordineret offentliggørelses- og revisionspolitik. Efter ECB's opfattelse gælder dette også den nøjagtige tidsfastsættelse for større statistiske revisioner af nationalregnskaberne, som kan relateres til vigtige metodologiske ændringer.

2   SPECIELLE BEMÆRKNINGER

| 2.1 | Tabel 1 i indberetningsprogrammet dækker de vigtigste kvartalsvise og årlige aggregater, som er af væsentlig betydning for pengepolitikken og den økonomiske politik. ECB skal udtrykke tilfredshed med forbedringerne ved tilvejebringelse af data for tabel 1. Forbedringerne omfatter specifikation af eksport- og importdata efter hhv. bestemmelsessted og oprindelse (EU-medlemslande, medlemmer af Den Monetære Union og EU-institutioner) og den specifikke værditilvækst samt beskæftigelsesdata for produktion. ECB vil anbefale, at der anvendes en fælles metode til indsamling af kvartalsstatistik for kæde-indekserede mængdeændringer. Desuden vil ECB anbefale, at der kræves statistik korrigeret for antal arbejdsdage og sæsonsvingninger i indberetningsprogrammet for de vigtigste kvartalsaggregater, og hvor det er hensigtsmæssigt også blot statistik korrigeret for arbejdsdage. |
| --- | --- |

2.1

Tabel 1 i indberetningsprogrammet dækker de vigtigste kvartalsvise og årlige aggregater, som er af væsentlig betydning for pengepolitikken og den økonomiske politik. ECB skal udtrykke tilfredshed med forbedringerne ved tilvejebringelse af data for tabel 1. Forbedringerne omfatter specifikation af eksport- og importdata efter hhv. bestemmelsessted og oprindelse (EU-medlemslande, medlemmer af Den Monetære Union og EU-institutioner) og den specifikke værditilvækst samt beskæftigelsesdata for produktion. ECB vil anbefale, at der anvendes en fælles metode til indsamling af kvartalsstatistik for kæde-indekserede mængdeændringer. Desuden vil ECB anbefale, at der kræves statistik korrigeret for antal arbejdsdage og sæsonsvingninger i indberetningsprogrammet for de vigtigste kvartalsaggregater, og hvor det er hensigtsmæssigt også blot statistik korrigeret for arbejdsdage.

| 2.2 | Tabel 3 i indberetningsprogrammet dækker aggregater på årsbasis efter erhverv, som er meget vigtige for produktivitets- og strukturanalyser. Alle de steder, hvor der er angivet to slags opdelinger i denne tabel, vil ECB foretrække fuldstændig gennemførelse af den mindst detaljerede opdeling af hensyn til opstilling af aggregater for euroområdet. |
| --- | --- |

2.2

Tabel 3 i indberetningsprogrammet dækker aggregater på årsbasis efter erhverv, som er meget vigtige for produktivitets- og strukturanalyser. Alle de steder, hvor der er angivet to slags opdelinger i denne tabel, vil ECB foretrække fuldstændig gennemførelse af den mindst detaljerede opdeling af hensyn til opstilling af aggregater for euroområdet.

| 2.3 | ECB har behov for, at de ikke-finansielle konti på sektor (tabel 8 i indberetningsprogrammet) tilvejebringes med samme tidsfrister som de finansielle konti på sektor (tabel 6 i indberetningsprogrammet) og statuskonti for finansielle aktiver og passiver (tabel 7 i indberetningsprogrammet), for at muliggøre den nødvendige fuldstændige konsistens i opstilling af integrerede konti for euroområdet. |
| --- | --- |

2.3

ECB har behov for, at de ikke-finansielle konti på sektor (tabel 8 i indberetningsprogrammet) tilvejebringes med samme tidsfrister som de finansielle konti på sektor (tabel 6 i indberetningsprogrammet) og statuskonti for finansielle aktiver og passiver (tabel 7 i indberetningsprogrammet), for at muliggøre den nødvendige fuldstændige konsistens i opstilling af integrerede konti for euroområdet.

| 2.4 | ECB ville støtte en begrænsning af indberetningsfristen for tilvejebringelse af data om udgifter i offentlig forvaltning og service efter formål (tabel 11 i indberetningsprogrammet) fra 12 til 9 måneder efter udgangen af referenceåret. Dette ville også være i overensstemmelse med fristen for indberetning af den detaljerede opdeling af udgifter i offentlig forvaltning og service (tabel 2 i indberetningsprogrammet). ECB ville ligeledes støtte en obligatorisk bestemmelse om yderligere opdeling af COFOG-grupperne for udgifter i offentlig forvaltning og service for så vidt angår hovedgrupperne økonomiske anliggender, sundhedsvæsen, uddannelse og social beskyttelse. I modsætning hertil er den krævede opdeling på detaljerede skatteindtægter efter arten af skat og modtagende delsektor (tabel 9 i indberetningsprogrammet) mere detaljeret end nødvendig for ECB's vigtigste behov. |
| --- | --- |

2.4

ECB ville støtte en begrænsning af indberetningsfristen for tilvejebringelse af data om udgifter i offentlig forvaltning og service efter formål (tabel 11 i indberetningsprogrammet) fra 12 til 9 måneder efter udgangen af referenceåret. Dette ville også være i overensstemmelse med fristen for indberetning af den detaljerede opdeling af udgifter i offentlig forvaltning og service (tabel 2 i indberetningsprogrammet). ECB ville ligeledes støtte en obligatorisk bestemmelse om yderligere opdeling af COFOG-grupperne for udgifter i offentlig forvaltning og service for så vidt angår hovedgrupperne økonomiske anliggender, sundhedsvæsen, uddannelse og social beskyttelse. I modsætning hertil er den krævede opdeling på detaljerede skatteindtægter efter arten af skat og modtagende delsektor (tabel 9 i indberetningsprogrammet) mere detaljeret end nødvendig for ECB's vigtigste behov.

| 2.5 | ECB kunne desuden støtte en måling af forbrug af ansattes arbejdskraft i anvendelsestabellerne (tabel 16 i indberetningsprogrammet), også målt på faktisk udførte arbejdstimer og med underopdeling for at muliggøre en analyse af virkningerne af udviklingen i kvaliteten af arbejdskraft for udviklingen i produktionsændringer. EBC ville desuden foretrække anvendelsestabeller også i basispriser, således at symmetriske input-output tabeller kunne opstilles med årlige intervaller. Hvis disse årlige tabeller også opdeles på import og indenlandske produkter, vil ECB ikke have særligt behov for symmetriske input-output tabeller for import i basispriser (tabel 18 og 19 i indberetningsprogrammet). Med hensyn til tabel 16 i indberetningsprogrammet kunne overvejes en differentieret metode for så vidt angår større og mindre medlemslandes indberetningsforpligtelser. ECB finder, at de symmetriske input-output tabeller i basispriser (tabel 17 i indberetningsprogrammet) og de symmetriske input-output tabeller for den indenlandske produktion og import i basispriser (tabel 18 og 19 i indberetningsprogrammet) med 5 års mellemrum er mindre relevante, i betragtning af tidsforskydningen og den ringe hyppighed af dataene. |
| --- | --- |

2.5

ECB kunne desuden støtte en måling af forbrug af ansattes arbejdskraft i anvendelsestabellerne (tabel 16 i indberetningsprogrammet), også målt på faktisk udførte arbejdstimer og med underopdeling for at muliggøre en analyse af virkningerne af udviklingen i kvaliteten af arbejdskraft for udviklingen i produktionsændringer. EBC ville desuden foretrække anvendelsestabeller også i basispriser, således at symmetriske input-output tabeller kunne opstilles med årlige intervaller. Hvis disse årlige tabeller også opdeles på import og indenlandske produkter, vil ECB ikke have særligt behov for symmetriske input-output tabeller for import i basispriser (tabel 18 og 19 i indberetningsprogrammet). Med hensyn til tabel 16 i indberetningsprogrammet kunne overvejes en differentieret metode for så vidt angår større og mindre medlemslandes indberetningsforpligtelser. ECB finder, at de symmetriske input-output tabeller i basispriser (tabel 17 i indberetningsprogrammet) og de symmetriske input-output tabeller for den indenlandske produktion og import i basispriser (tabel 18 og 19 i indberetningsprogrammet) med 5 års mellemrum er mindre relevante, i betragtning af tidsforskydningen og den ringe hyppighed af dataene.

| 2.6 | ECB ser med tilfredshed på indberetning af statuskonti for ikke-finansielle aktiver (tabel 26 i indberetningsprogrammet) men finder, at flere af variablerne i denne tabel burde gøres obligatoriske. Især burde levering af obligatoriske oplysninger om værdien af boliger suppleres at tilsvarende oplysninger om værdien af jord, da disse data er grundlaget for vurdering af husholdningernes boligformue, som er af speciel vigtighed for ECB. |
| --- | --- |

2.6

ECB ser med tilfredshed på indberetning af statuskonti for ikke-finansielle aktiver (tabel 26 i indberetningsprogrammet) men finder, at flere af variablerne i denne tabel burde gøres obligatoriske. Især burde levering af obligatoriske oplysninger om værdien af boliger suppleres at tilsvarende oplysninger om værdien af jord, da disse data er grundlaget for vurdering af husholdningernes boligformue, som er af speciel vigtighed for ECB.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. februar 2006.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996, p. 1).

1

---

| 7.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 55/63

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 27. februar 2006

om forslag til Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 24. februar 2006 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (1) for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (i det følgende benævnt »forslaget til forordning«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk. 4, første led i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og af artikel 5, stk.3 i forordningen om det harmoniserede forbrugerprisindeks. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

| 1. | Formålet med forordningsforslaget er at fastlægge minimumsnormer for prisindsamlingsperioder i hver måned for at forbedre sammenligneligheden af de harmoniserede forbrugerindekser (HCPI'er) mellem medlemslandene og pålideligheden af indekset for euroområdet. Da prisindsamlingsperioder er forskellige i medlemslandene, kan kortvarige prisvariationer inden for en måned for visse produkter, der indgår i HCPI'er, medføre betydelige forskelle i skønnede prisændringer. ECB ser med tilfredshed på forordningsforslaget, hvorefter prisindsamlinger skal foregå over mindst én arbejdsuge, i eller tæt på midten af måneden, og over mere end én arbejdsuge for produkter, hvorom det vides, at priserne udviser markante og uregelmæssige ændringer inden for en måned. Disse minimumsnormer er resultatet af et kompromis mellem behovet for en harmonisering af prisindsamlingen i medlemslandene på den ene side og omkostningerne ved en ændring af den bestående prisindsamlingspraksis på den anden. |
| --- | --- |

1.

Formålet med forordningsforslaget er at fastlægge minimumsnormer for prisindsamlingsperioder i hver måned for at forbedre sammenligneligheden af de harmoniserede forbrugerindekser (HCPI'er) mellem medlemslandene og pålideligheden af indekset for euroområdet. Da prisindsamlingsperioder er forskellige i medlemslandene, kan kortvarige prisvariationer inden for en måned for visse produkter, der indgår i HCPI'er, medføre betydelige forskelle i skønnede prisændringer. ECB ser med tilfredshed på forordningsforslaget, hvorefter prisindsamlinger skal foregå over mindst én arbejdsuge, i eller tæt på midten af måneden, og over mere end én arbejdsuge for produkter, hvorom det vides, at priserne udviser markante og uregelmæssige ændringer inden for en måned. Disse minimumsnormer er resultatet af et kompromis mellem behovet for en harmonisering af prisindsamlingen i medlemslandene på den ene side og omkostningerne ved en ændring af den bestående prisindsamlingspraksis på den anden.

| 2. | Kravet om, at produkter, som udviser volatile priser, skal indsamles »over mindst én arbejdsuge«, giver medlemslandene en vis fleksibilitet ved gennemførelsen af forslaget til denne bestemmelse. Der er derfor grund til at foretage en tæt overvågning af effektiviteten ved gennemførelsen af forordningsforslaget på dette punkt. |
| --- | --- |

2.

Kravet om, at produkter, som udviser volatile priser, skal indsamles »over mindst én arbejdsuge«, giver medlemslandene en vis fleksibilitet ved gennemførelsen af forslaget til denne bestemmelse. Der er derfor grund til at foretage en tæt overvågning af effektiviteten ved gennemførelsen af forordningsforslaget på dette punkt.

| 3. | ECB forstår, at forordningsforslaget ikke skal være til hinder for offentliggørelse af foreløbige HCPI'er eller foreløbige estimater for HCPI, og ikke skal påvirke de gældende frister for offentliggørelse af HCPI for euroområdet. |
| --- | --- |

3.

ECB forstår, at forordningsforslaget ikke skal være til hinder for offentliggørelse af foreløbige HCPI'er eller foreløbige estimater for HCPI, og ikke skal påvirke de gældende frister for offentliggørelse af HCPI for euroområdet.

| 4. | ECB er enig i den foreslåede gennemførelse fra januar 2007 og fremefter, forudsat der ikke forventes nogen systematiske virkninger på målte årlige eller månedlige prisændringer. Det antages derfor, at det ikke vil være nødvendigt med revision af historiske data. |
| --- | --- |

4.

ECB er enig i den foreslåede gennemførelse fra januar 2007 og fremefter, forudsat der ikke forventes nogen systematiske virkninger på målte årlige eller månedlige prisændringer. Det antages derfor, at det ikke vil være nødvendigt med revision af historiske data.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. februar 2006.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1.

1

---