# Den Europæiske Unions C 81/4. a

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 81 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang4. april 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 81

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang4. april 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005 |
| 2006/C 081/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelser til Rådet og Europa-Parlamentet om Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion, Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner, Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme og Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme | 1 |
| 2006/C 081/2 | Regionsudvalgets udtalelse om Bedre lovgivning 2004 og Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union | 6 |
| 2006/C 081/3 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed | 11 |
| 2006/C 081/4 | Regionsudvalgets udtalelse om Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008), Meddelelse fra formanden efter aftale med næstformand Verheugen og kommissionsmedlem Almunia og Spidla, herunder en Henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (ifølge traktatens artikel 99) og et Forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (ifølge traktatens artikel 128) | 13 |
| 2006/C 081/5 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres | 16 |
| 2006/C 081/6 | Regionsudvalgets initiativudtalelse om EU's havpolitik: bæredygtig udvikling — en udfordring for de lokale og regionale myndigheder | 20 |
| 2006/C 081/7 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — At vinde kampen mod den globale klimaændring | 26 |
| 2006/C 081/8 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer | 28 |
| 2006/C 081/9 | Regionsudvalgets udtalelse om Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union | 32 |
| 2006/C 081/0 | Regionsudvalgets udtalelse om Kvinder og fattigdom i EU | 37 |
| 2006/C 081/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien | 42 |
| 2006/C 081/2 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Euro-Middelhavspartnerskabet har bestået i ti år: Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer | 46 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005

2006/C 081/1

Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelser til Rådet og Europa-Parlamentet om Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion, Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner, Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme og Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

1

2006/C 081/2

Regionsudvalgets udtalelse om Bedre lovgivning 2004 og Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union

6

2006/C 081/3

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed

11

2006/C 081/4

Regionsudvalgets udtalelse om Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008), Meddelelse fra formanden efter aftale med næstformand Verheugen og kommissionsmedlem Almunia og Spidla, herunder en Henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (ifølge traktatens artikel 99) og et Forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (ifølge traktatens artikel 128)

13

2006/C 081/5

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres

16

2006/C 081/6

Regionsudvalgets initiativudtalelse om EU's havpolitik: bæredygtig udvikling — en udfordring for de lokale og regionale myndigheder

20

2006/C 081/7

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — At vinde kampen mod den globale klimaændring

26

2006/C 081/8

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer

28

2006/C 081/9

Regionsudvalgets udtalelse om Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union

32

2006/C 081/0

Regionsudvalgets udtalelse om Kvinder og fattigdom i EU

37

2006/C 081/1

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien

42

2006/C 081/2

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Euro-Middelhavspartnerskabet har bestået i ti år: Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer

46

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Forberedende retsakter

Regionsudvalget

61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelser til Rådet og Europa-Parlamentet om »Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion«, »Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner«, »Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme« og »Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme«

(2006/C 81/01)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 20. oktober 2004 om »Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion« (KOM(2004) 698 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 20. oktober 2004 om »Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner« (KOM(2004) 700 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 20. oktober 2004 om »Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme« (KOM(2004) 701 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 20. oktober 2004 om »Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme« (KOM(2004) 702 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 12. november 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om disse emner,

under henvisning til formandens beslutning af 3. november 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU,

under henvisning til Traktaten om Den Europæiske Union, herunder især afsnit I »Fælles bestemmelser« og afsnit VI »Bestemmelser vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager« og Traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union,

under henvisning til Traktaten om en forfatning for Europa, som blev underskrevet den 29. oktober 2004, herunder især afsnit I »Definition af Unionen og dens mål« i del I, hele del II »Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder« samt kapitel IV »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed« og afsnit III »Interne politikker og aktioner« i del III.

under henvisning til handlingsprogrammet vedrørende bekæmpelse af terrorisme vedtaget af Rådet den 21. september 2001,

under henvisning til det reviderede handlingsprogram vedrørende bekæmpelse af terrorisme vedtaget af Rådet den18. juni 2004,

under henvisning til konklusionerne af Det Europæiske Råd den 17. december 2004,

under henvisning til Det Europæiske Råds erklæring om bekæmpelsen af terrorisme af 25. marts 2004,

under henvisning til Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme,

under henvisning til Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og overgivelsesprocedurerne mellem medlemsstaterne,

under henvisning til Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold,

under henvisning til Rådets rammeafgørelse af 15. marts 2001 om ofres stilling i forbindelse med straffesager,

under henvisning til Europa-Parlamentets betænkninger om samme emne,

under henvisning til sin udtalelse om »Det lokale og regionale aspekt i forbindelse med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed« (CdR 61/2003) (1),

under henvisning til sin resolution om »Støtte til lokale folkevalgte, som er udsat for angreb og trusler i Baskerlandet«, (CdR 72/2003 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Styrkelse af EU's civilbeskyttelseskapacitet« (CdR 241/2003 fin) (3),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om »Kriminalitetsforebyggelse i Den Europæiske Union« (CdR 355/2003 fin) (4),

under henvisning til erklæring om civilbeskyttelse og grænseoverskridende samarbejde vedtaget den 27. maj 2005 i Udine af medlemmerne af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til sin udtalelse (CdR 465/2004 rev. 1) vedtaget den 14. juni 2005 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU med Theodora Bakogianni, borgmester i Athen, (EL/PPE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Det hedder i artikel 2 i Traktaten om Den Europæiske Union, at et af EU's grundlæggende principper er at bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Dette mål bekræftes i Traktaten om en forfatning for Europa, hvor artikel II-66 i afsnit II »Friheder« i Del II »Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder« udtrykkeligt knæsætter enhver persons »ret« til »frihed og sikkerhed«; |
| --- | --- |

1)

Det hedder i artikel 2 i Traktaten om Den Europæiske Union, at et af EU's grundlæggende principper er at bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Dette mål bekræftes i Traktaten om en forfatning for Europa, hvor artikel II-66 i afsnit II »Friheder« i Del II »Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder« udtrykkeligt knæsætter enhver persons »ret« til »frihed og sikkerhed«;

| 2) | Udformningen af en fælles EU-politik til bekæmpelse af terrorisme og de kompetente myndigheders samordnede aktion på overnationalt og nationalt niveau er absolut nødvendige tiltag, hvis man ønsker at bevare denne ret og realisere det ovenfor nævnte EU-mål; |
| --- | --- |

2)

Udformningen af en fælles EU-politik til bekæmpelse af terrorisme og de kompetente myndigheders samordnede aktion på overnationalt og nationalt niveau er absolut nødvendige tiltag, hvis man ønsker at bevare denne ret og realisere det ovenfor nævnte EU-mål;

| 3) | Terrortruslen angriber det frie og åbne demokrati og krænker selve samfundet; |
| --- | --- |

3)

Terrortruslen angriber det frie og åbne demokrati og krænker selve samfundet;

| 4) | En reel og effektiv beskyttelse af de grundlæggende rettigheder er noget fundamentalt i det fælleseuropæiske projekt og er en væsentlig og tvingende forudsætning for, at der kan opstilles en EU-handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

4)

En reel og effektiv beskyttelse af de grundlæggende rettigheder er noget fundamentalt i det fælleseuropæiske projekt og er en væsentlig og tvingende forudsætning for, at der kan opstilles en EU-handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme;

| 5) | I mange stater har de lokale og regionale myndigheder vidtrækkende beføjelser inden for sikkerhed og civilbeskyttelse. De er ligeledes selv aktører i udformningen af politikker inden for infrastrukturarbejder, de befinder sig tæt på borgerne og de kan bidrage markant til at bevidstgøre den europæiske offentlighed om terrortruslen; |
| --- | --- |

5)

I mange stater har de lokale og regionale myndigheder vidtrækkende beføjelser inden for sikkerhed og civilbeskyttelse. De er ligeledes selv aktører i udformningen af politikker inden for infrastrukturarbejder, de befinder sig tæt på borgerne og de kan bidrage markant til at bevidstgøre den europæiske offentlighed om terrortruslen;

| 6) | som repræsentativt organ for de lokale og regionale myndigheder og nærdemokratiets vogter i EU's beslutningsproces er Regionsudvalget direkte berørt af gennemførelsen foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme — |
| --- | --- |

6)

som repræsentativt organ for de lokale og regionale myndigheder og nærdemokratiets vogter i EU's beslutningsproces er Regionsudvalget direkte berørt af gennemførelsen foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme —

på sin 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1   Bemærkninger vedrørende Kommissionens meddelelse om terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion

Regionsudvalget

| 1.1.1 | takker Kommissionen for høringsanmodningen, som opfylder Udvalgets krav og udgør et nyttigt præcedens, der kan opveje det manglende retsgrundlag såvel i den gældende traktat (artikel 22 i den konsoliderede udgave) som i forfatningstraktaten for Europa (artikel III-129); |
| --- | --- |

1.1.1

takker Kommissionen for høringsanmodningen, som opfylder Udvalgets krav og udgør et nyttigt præcedens, der kan opveje det manglende retsgrundlag såvel i den gældende traktat (artikel 22 i den konsoliderede udgave) som i forfatningstraktaten for Europa (artikel III-129);

| 1.1.2 | udtrykker tilfredshed med, at man i forfatningstraktaten integrerer chartret om grundlæggende rettigheder, som indeholder et særligt kapitel om beskyttelse af personlige frihedsrettigheder og retfærdighed, således at dette får bindende lovgyldighed og så det rodfæstes i de europæiske borgers bevidsthed, at Unionen er »et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«; |
| --- | --- |

1.1.2

udtrykker tilfredshed med, at man i forfatningstraktaten integrerer chartret om grundlæggende rettigheder, som indeholder et særligt kapitel om beskyttelse af personlige frihedsrettigheder og retfærdighed, således at dette får bindende lovgyldighed og så det rodfæstes i de europæiske borgers bevidsthed, at Unionen er »et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«;

| 1.1.3 | bifalder de forslag, som Kommissionen formulerer i sin meddelelse »Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion«, med den kommentar, at disse er af generel art, og udtrykker navnlig sin tilfredshed med den efterhånden alment accepterede konstatering, at hele samfundet må medvirke til at opstille nye metoder til at forebygge og udrydde terrorisme samt formulere nye bestemmelser, der kan sikre ligevægt mellem kollektiv sikkerhed og personlig frihed, hvis man vil bekæmpe terror helt ind til benet; |
| --- | --- |

1.1.3

bifalder de forslag, som Kommissionen formulerer i sin meddelelse »Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion«, med den kommentar, at disse er af generel art, og udtrykker navnlig sin tilfredshed med den efterhånden alment accepterede konstatering, at hele samfundet må medvirke til at opstille nye metoder til at forebygge og udrydde terrorisme samt formulere nye bestemmelser, der kan sikre ligevægt mellem kollektiv sikkerhed og personlig frihed, hvis man vil bekæmpe terror helt ind til benet;

| 1.1.4 | opfordrer til nøje at vurdere eventuelle forebyggende foranstaltninger mod den voldelige ekstremisme, ud fra hovedmålsætningen om at sikre borgernes tryghed; et forebyggende tiltag må imidlertid ikke i praksis betyde en indskrænkning af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.1.4

opfordrer til nøje at vurdere eventuelle forebyggende foranstaltninger mod den voldelige ekstremisme, ud fra hovedmålsætningen om at sikre borgernes tryghed; et forebyggende tiltag må imidlertid ikke i praksis betyde en indskrænkning af de grundlæggende rettigheder;

| 1.1.5 | erindrer dog om, at de beslutninger, som er truffet på fællesskabsniveau for at bekæmpe racisme og fremmedhad, endnu ikke er gennemført i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

1.1.5

erindrer dog om, at de beslutninger, som er truffet på fællesskabsniveau for at bekæmpe racisme og fremmedhad, endnu ikke er gennemført i alle medlemsstater;

| 1.1.6 | påpeger, at forebyggelse, selv i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, inddrager en lang række tværgående offentlige politikker, som implementeres af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.1.6

påpeger, at forebyggelse, selv i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, inddrager en lang række tværgående offentlige politikker, som implementeres af de lokale og regionale myndigheder;

| 1.1.7 | finder det på den ene side positivt med en dialog mellem det private og det offentlige om sikkerhedsspørgsmål, men ser på den anden side en risiko for, at fortrolige personlige og kommercielle oplysninger, som indsamles af sikkerhedsgrunde, vil kunne blive åbenbaret; |
| --- | --- |

1.1.7

finder det på den ene side positivt med en dialog mellem det private og det offentlige om sikkerhedsspørgsmål, men ser på den anden side en risiko for, at fortrolige personlige og kommercielle oplysninger, som indsamles af sikkerhedsgrunde, vil kunne blive åbenbaret;

| 1.1.8 | udtrykker fuld tilfredshed med Kommissionens bestræbelser på at hjælpe ofre for terrorangreb og/eller deres familier og på at bevidstgøre offentligheden, og støtter indførelsen af en mekanisme, der kan fordele den økonomiske byrde i forbindelse med hændelser, der volder ekstraordinær skade, blandt alle Den Europæiske Unions medlemsstater; |
| --- | --- |

1.1.8

udtrykker fuld tilfredshed med Kommissionens bestræbelser på at hjælpe ofre for terrorangreb og/eller deres familier og på at bevidstgøre offentligheden, og støtter indførelsen af en mekanisme, der kan fordele den økonomiske byrde i forbindelse med hændelser, der volder ekstraordinær skade, blandt alle Den Europæiske Unions medlemsstater;

| 1.1.9 | finder, at integration af det politimæssige og retlige samarbejde i de overordnede politikker vil bidrage til en effektiv bekæmpelse af terrorisme, men peger samtidig på, at en sådan integration forudsætter en meget præcis afgrænsning af de relevante beføjelser og kompetencer; |
| --- | --- |

1.1.9

finder, at integration af det politimæssige og retlige samarbejde i de overordnede politikker vil bidrage til en effektiv bekæmpelse af terrorisme, men peger samtidig på, at en sådan integration forudsætter en meget præcis afgrænsning af de relevante beføjelser og kompetencer;

| 1.1.10 | støtter, at terrorismebekæmpelse gøres til en del af EU's politik for eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

1.1.10

støtter, at terrorismebekæmpelse gøres til en del af EU's politik for eksterne forbindelser;

| 1.1.11 | finder, at de interne kommunikationssystemer mellem de kompetente myndigheder på nationalt og overnationalt plan, samt mellem disse myndigheder og offentligheden, bør styrkes som beredskab i tilfælde af terrorangreb eller en lignende nødsituation og understreger navnlig betydningen af at oprette et brugerforum, der kan sikre en effektiv anvendelse af sådanne systemer; |
| --- | --- |

1.1.11

finder, at de interne kommunikationssystemer mellem de kompetente myndigheder på nationalt og overnationalt plan, samt mellem disse myndigheder og offentligheden, bør styrkes som beredskab i tilfælde af terrorangreb eller en lignende nødsituation og understreger navnlig betydningen af at oprette et brugerforum, der kan sikre en effektiv anvendelse af sådanne systemer;

| 1.1.12 | anser det for nødvendigt at udvikle et tæt samarbejde mellem Europol og Eurojust på den ene side og de kompetente nationale myndigheder på informationsområdet på den anden, og gør i den forbindelse opmærksom på, at dette skal ske inden for en klar institutionel ramme; |
| --- | --- |

1.1.12

anser det for nødvendigt at udvikle et tæt samarbejde mellem Europol og Eurojust på den ene side og de kompetente nationale myndigheder på informationsområdet på den anden, og gør i den forbindelse opmærksom på, at dette skal ske inden for en klar institutionel ramme;

| 1.1.13 | støtter en styrkelse af forskning i sikkerhed og sikkerhedsteknologi. |
| --- | --- |

1.1.13

støtter en styrkelse af forskning i sikkerhed og sikkerhedsteknologi.

1.2   Bemærkninger vedrørende Kommissionens meddelelse om forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner

Regionsudvalget

| 1.2.1 | er principielt enig i, at bekæmpelse af finansiering af terrorisme indebærer såvel forbedret samarbejde i forbindelse med udveksling af oplysninger, øgede muligheder for at spore finansielle transaktioner og større gennemsigtighed med hensyn til retlige enheder; |
| --- | --- |

1.2.1

er principielt enig i, at bekæmpelse af finansiering af terrorisme indebærer såvel forbedret samarbejde i forbindelse med udveksling af oplysninger, øgede muligheder for at spore finansielle transaktioner og større gennemsigtighed med hensyn til retlige enheder;

| 1.2.2 | udtrykker i lyset af bestemmelserne i charteret om grundlæggende frihedsrettigheder tilfredshed med Kommissionens anstrengelser for at finde frem til den altid vanskeligt opnåelige balance mellem gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger på den ene side og beskyttelse af de borgerlige rettigheder på den anden; |
| --- | --- |

1.2.2

udtrykker i lyset af bestemmelserne i charteret om grundlæggende frihedsrettigheder tilfredshed med Kommissionens anstrengelser for at finde frem til den altid vanskeligt opnåelige balance mellem gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger på den ene side og beskyttelse af de borgerlige rettigheder på den anden;

| 1.2.3 | konstaterer, at der er sket fremskridt med hensyn til informationsudveksling mellem de kompetente myndigheder, og støtter indførelsen af fælles efterforskningshold, der bl.a. skal tælle anklagere og dommere. |
| --- | --- |

1.2.3

konstaterer, at der er sket fremskridt med hensyn til informationsudveksling mellem de kompetente myndigheder, og støtter indførelsen af fælles efterforskningshold, der bl.a. skal tælle anklagere og dommere.

| 1.2.4 | gør opmærksom på, at vil man andet og mere end samarbejdsmekanismer og udveksling af informationer og reaktionsmønstre mellem de offentlige myndigheder og de finansielle institutioner forudsætter dette vedtagelse af nye bestemmelser, der definerer konkrete beføjelser og muligheder for at anvende de pågældende data; |
| --- | --- |

1.2.4

gør opmærksom på, at vil man andet og mere end samarbejdsmekanismer og udveksling af informationer og reaktionsmønstre mellem de offentlige myndigheder og de finansielle institutioner forudsætter dette vedtagelse af nye bestemmelser, der definerer konkrete beføjelser og muligheder for at anvende de pågældende data;

| 1.2.5 | anser det i lyset af de eksisterende forskelle mellem de enkelte retssystemer for en forudsætning for en effektiv tværnational indsats for at fremme etablering af nationale organer, der skal tage sig af identifikation, sporing, indefrysning og konfiskering af terroristers aktiver, at samme fremgangsmåde følges i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

1.2.5

anser det i lyset af de eksisterende forskelle mellem de enkelte retssystemer for en forudsætning for en effektiv tværnational indsats for at fremme etablering af nationale organer, der skal tage sig af identifikation, sporing, indefrysning og konfiskering af terroristers aktiver, at samme fremgangsmåde følges i alle medlemsstater;

| 1.2.6 | understreger, at man ved brug og udnyttelse af elektronisk bevismateriale over for domstolene skal tage hensyn til og undersøge spørgsmål vedrørende grænserne for udnyttelsen af disse og risikoen for at uvedkommende trænger ind i programmerne; |
| --- | --- |

1.2.6

understreger, at man ved brug og udnyttelse af elektronisk bevismateriale over for domstolene skal tage hensyn til og undersøge spørgsmål vedrørende grænserne for udnyttelsen af disse og risikoen for at uvedkommende trænger ind i programmerne;

| 1.2.7 | er principielt enig i behovet for yderligere lovgivningstiltag med henblik på en effektiv overvågning af kapitalstrømmene over grænserne; |
| --- | --- |

1.2.7

er principielt enig i behovet for yderligere lovgivningstiltag med henblik på en effektiv overvågning af kapitalstrømmene over grænserne;

| 1.2.8 | mener, at foranstaltninger som fastsættelse af fælles mindstestandarder for EU's finansielle institutioner, for så vidt angår kontrol af kundeidentitet og registrering af identifikationsdata, og oprettelse af en elektronisk database med prøver på identitetsdokumenter vil kræve en særlig bearbejdning af specialiserede forskere, al den stund de vil resultere i betydelige begrænsninger i den enkeltes ret til beskyttelse af personlige oplysninger; |
| --- | --- |

1.2.8

mener, at foranstaltninger som fastsættelse af fælles mindstestandarder for EU's finansielle institutioner, for så vidt angår kontrol af kundeidentitet og registrering af identifikationsdata, og oprettelse af en elektronisk database med prøver på identitetsdokumenter vil kræve en særlig bearbejdning af specialiserede forskere, al den stund de vil resultere i betydelige begrænsninger i den enkeltes ret til beskyttelse af personlige oplysninger;

| 1.2.9 | anser det for nødvendigt at føre en bredere dialog om problematikken omkring indførelse af minimumsregulering vedrørende gennemsigtighed i velgørenheds-/non-profit-sektoren; |
| --- | --- |

1.2.9

anser det for nødvendigt at føre en bredere dialog om problematikken omkring indførelse af minimumsregulering vedrørende gennemsigtighed i velgørenheds-/non-profit-sektoren;

| 1.2.10 | gør opmærksom på, at vanskelighederne med at udarbejde et europæisk katalog over terroristorganisationer endnu ikke er overvundet. |
| --- | --- |

1.2.10

gør opmærksom på, at vanskelighederne med at udarbejde et europæisk katalog over terroristorganisationer endnu ikke er overvundet.

1.3.   Bemærkninger vedrørende Kommissionens meddelelse om beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme

Regionsudvalget

| 1.3.1 | er tilfreds med den foreslåede styrkelse af civilbeskyttelsesordningen og er enig i, at organiseret kollektiv handling baseret på solidaritet kan sikre en rettidig og passende indsats i alle terrorscenarier; |
| --- | --- |

1.3.1

er tilfreds med den foreslåede styrkelse af civilbeskyttelsesordningen og er enig i, at organiseret kollektiv handling baseret på solidaritet kan sikre en rettidig og passende indsats i alle terrorscenarier;

| 1.3.2 | understreger vigtigheden af systematisk uddannelse af de personer, som er tilknyttet de forskellige tjenester, og beklager, at man hidtil ikke har være lige opmærksom på dette i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

1.3.2

understreger vigtigheden af systematisk uddannelse af de personer, som er tilknyttet de forskellige tjenester, og beklager, at man hidtil ikke har være lige opmærksom på dette i alle medlemsstater;

| 1.3.3 | er enig i forslaget om en fortegnelse over EU-civilbeskyttelsens muligheder for at bistå medlemsstater, der rammes af terrorisme, med så effektivt som muligt at oprette et beredskab og udføre konsekvensstyring i forbindelse med et terrorangreb på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

1.3.3

er enig i forslaget om en fortegnelse over EU-civilbeskyttelsens muligheder for at bistå medlemsstater, der rammes af terrorisme, med så effektivt som muligt at oprette et beredskab og udføre konsekvensstyring i forbindelse med et terrorangreb på lokalt og regionalt niveau;

| 1.3.4 | anser fællesskabsordninger for sundhedsbeskyttelse for at være særligt vigtige og vurderer, at det er absolut nødvendigt med en bred og koordineret deltagelse af de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

1.3.4

anser fællesskabsordninger for sundhedsbeskyttelse for at være særligt vigtige og vurderer, at det er absolut nødvendigt med en bred og koordineret deltagelse af de nationale myndigheder;

| 1.3.5 | går ind for, at der indføres et centralt varslingssystem, der kæder de allerede eksisterende europæiske systemer sammen, og et varslingssystem for polititjenester, og er desuden enig i behovet for at oprette et krisestyringscenter. |
| --- | --- |

1.3.5

går ind for, at der indføres et centralt varslingssystem, der kæder de allerede eksisterende europæiske systemer sammen, og et varslingssystem for polititjenester, og er desuden enig i behovet for at oprette et krisestyringscenter.

1.4   Bemærkninger vedrørende Kommissionens meddelelse om beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

Regionsudvalget

| 1.4.1 | er fuldstændig enig i, at en krise som følge af et terrorangreb på kritisk infrastruktur, f.eks. et såkaldt cyberangreb, risikerer at blive meget vanskelig at reagere på og styre; |
| --- | --- |

1.4.1

er fuldstændig enig i, at en krise som følge af et terrorangreb på kritisk infrastruktur, f.eks. et såkaldt cyberangreb, risikerer at blive meget vanskelig at reagere på og styre;

| 1.4.2 | finder, at de kriterier, som skal lægges til grund for definitionen af kritisk infrastruktur, er de rigtige, og er enig i, at disse må afgrænses specielt på nationalt plan under hensyntagen til sektoriale og kollektive erfaringer, men understreger samtidig, at man skal tilstræbe et fælles beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

1.4.2

finder, at de kriterier, som skal lægges til grund for definitionen af kritisk infrastruktur, er de rigtige, og er enig i, at disse må afgrænses specielt på nationalt plan under hensyntagen til sektoriale og kollektive erfaringer, men understreger samtidig, at man skal tilstræbe et fælles beskyttelsesniveau;

| 1.4.3 | konstaterer, at der er sket betydelige fremskridt med hensyn til EU-lovgivning vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur, og mener, at Regionsudvalget bør tage aktiv del i udformningen af yderligere lovforslag; |
| --- | --- |

1.4.3

konstaterer, at der er sket betydelige fremskridt med hensyn til EU-lovgivning vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur, og mener, at Regionsudvalget bør tage aktiv del i udformningen af yderligere lovforslag;

| 1.4.4 | støtter indførelsen af et EU-program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og et varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur, og understreger, at Regionsudvalgets aktive medvirken i udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger er absolut nødvendig, hvis de skal være effektive. |
| --- | --- |

1.4.4

støtter indførelsen af et EU-program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og et varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur, og understreger, at Regionsudvalgets aktive medvirken i udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger er absolut nødvendig, hvis de skal være effektive.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

2.1.   Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion

Regionsudvalget

| 2.1.1 | anbefaler at fremme kommunikationspolitikken mod terrorisme og oprettelsen af centre til dette formål på lokalt og regionalt niveau i en institutionel ramme, eftersom udviklingen af en offentlig dialog er et af de bedste midler til at forsvare det åbne, demokratiske samfund mod lukkede terroristorganisationer; |
| --- | --- |

2.1.1

anbefaler at fremme kommunikationspolitikken mod terrorisme og oprettelsen af centre til dette formål på lokalt og regionalt niveau i en institutionel ramme, eftersom udviklingen af en offentlig dialog er et af de bedste midler til at forsvare det åbne, demokratiske samfund mod lukkede terroristorganisationer;

| 2.1.2 | foreslår, at man sørger for at inddrage de lokale og regionale myndigheder, når der træffes foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad, for at lette gennemførelsen af EU-politikken på området; |
| --- | --- |

2.1.2

foreslår, at man sørger for at inddrage de lokale og regionale myndigheder, når der træffes foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad, for at lette gennemførelsen af EU-politikken på området;

| 2.1.3 | foreslår Rådet, at der oprettes en europæisk enhed med ansvar for tiltag til gunst for ofre for terror under EU's anti-terrorkoordinators ansvar og myndighed; enheden skal spille en koordinerende rolle sammen med nationale centre, der kan støtte og hjælpe ofrene for terrorangreb og disses familier, bl.a. med medvirken fra lokale og regionale myndigheder, og anmoder om, at der på EU's budget afsættes passende bevillinger til dette formål; |
| --- | --- |

2.1.3

foreslår Rådet, at der oprettes en europæisk enhed med ansvar for tiltag til gunst for ofre for terror under EU's anti-terrorkoordinators ansvar og myndighed; enheden skal spille en koordinerende rolle sammen med nationale centre, der kan støtte og hjælpe ofrene for terrorangreb og disses familier, bl.a. med medvirken fra lokale og regionale myndigheder, og anmoder om, at der på EU's budget afsættes passende bevillinger til dette formål;

| 2.1.4 | foreslår i samarbejde med de kompetente EU-institutioner og –organer at udarbejde et handlingsprogram til fremme af godt naboskab med tredjelande med henblik på at understøtte EU's strategi til bekæmpelse af terrorisme i de eksterne relationer; |
| --- | --- |

2.1.4

foreslår i samarbejde med de kompetente EU-institutioner og –organer at udarbejde et handlingsprogram til fremme af godt naboskab med tredjelande med henblik på at understøtte EU's strategi til bekæmpelse af terrorisme i de eksterne relationer;

| 2.1.5 | slår til lyd for, at EU — som led i sine forbindelser udadtil — samt medlemsstaterne arbejder for en hurtig afslutning af den globale konvention om international terrorisme, som fremmes af De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

2.1.5

slår til lyd for, at EU — som led i sine forbindelser udadtil — samt medlemsstaterne arbejder for en hurtig afslutning af den globale konvention om international terrorisme, som fremmes af De Forenede Nationer.

2.2   Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner

Regionsudvalget

| 2.2.1 | anbefaler, at en uafhængig instans sættes til at føre en mere omfattende kontrol med de kompetente myndigheders aktiviteter i forbindelse med indsamling og behandling af oplysninger, samt bedre muligheder for at spore finansielle transaktioner; |
| --- | --- |

2.2.1

anbefaler, at en uafhængig instans sættes til at føre en mere omfattende kontrol med de kompetente myndigheders aktiviteter i forbindelse med indsamling og behandling af oplysninger, samt bedre muligheder for at spore finansielle transaktioner;

| 2.2.2 | opfordrer i den sammenhæng af hensyn til en beskyttelse af borgernes grundlæggende rettigheder atter en gang Kommissionen til at fremlægge et forslag til beskyttelse og ikke-spredning af persondata i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

2.2.2

opfordrer i den sammenhæng af hensyn til en beskyttelse af borgernes grundlæggende rettigheder atter en gang Kommissionen til at fremlægge et forslag til beskyttelse og ikke-spredning af persondata i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme;

| 2.2.3. | foreslår at definere de lokale og regionale myndigheders handlefelt i forbindelse med indsamling og struktureret udveksling af oplysninger i et regelsæt; |
| --- | --- |

2.2.3.

foreslår at definere de lokale og regionale myndigheders handlefelt i forbindelse med indsamling og struktureret udveksling af oplysninger i et regelsæt;

| 2.2.4 | anbefaler at nedsætte et særligt udvalg til nøje at følge såvel etablering af nationale organer, der skal tage sig af identifikation, sporing, indefrysning og konfiskering af terroristers aktiver i lyset af de forskelle, der eksisterer i de enkelte medlemsstaters retssystemer, som disses samarbejde med andre myndigheder på overnationalt og nationalt niveau, og henstiller, at der bliver mulighed for at lade domstolene kontrollere disse organers aktiviteter; |
| --- | --- |

2.2.4

anbefaler at nedsætte et særligt udvalg til nøje at følge såvel etablering af nationale organer, der skal tage sig af identifikation, sporing, indefrysning og konfiskering af terroristers aktiver i lyset af de forskelle, der eksisterer i de enkelte medlemsstaters retssystemer, som disses samarbejde med andre myndigheder på overnationalt og nationalt niveau, og henstiller, at der bliver mulighed for at lade domstolene kontrollere disse organers aktiviteter;

| 2.2.5 | anmoder om, at det bliver en fast institution, at en repræsentant for de lokale og regionale myndigheder får sæde i det rådgivende nævn for sikkerhedsforskning, og at en særlig post i EU's budget øremærkes til finansiering af forskningsprogrammer om dette emne. |
| --- | --- |

2.2.5

anmoder om, at det bliver en fast institution, at en repræsentant for de lokale og regionale myndigheder får sæde i det rådgivende nævn for sikkerhedsforskning, og at en særlig post i EU's budget øremærkes til finansiering af forskningsprogrammer om dette emne.

2.3   Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme

Regionsudvalget

| 2.3.1 | foreslår, at der indføres systematisk uddannelse af de ansatte i servicecentrene for civil beskyttelse på lokalt og regionalt niveau, og henstiller, at en sådan uddannelse bl.a. skal omfatte støtte til brug af krisestyringsprogrammet, kriseanalyse og kommunikation med offentligheden og desuden indebære udveksling af efteruddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

2.3.1

foreslår, at der indføres systematisk uddannelse af de ansatte i servicecentrene for civil beskyttelse på lokalt og regionalt niveau, og henstiller, at en sådan uddannelse bl.a. skal omfatte støtte til brug af krisestyringsprogrammet, kriseanalyse og kommunikation med offentligheden og desuden indebære udveksling af efteruddannelsesprogrammer;

| 2.3.2 | anmoder om, at Regionsudvalgets institutionelle rolle i forbindelse med udformningen af EU's politik til støtte for civilbeskyttelsesmekanismer udvikles; |
| --- | --- |

2.3.2

anmoder om, at Regionsudvalgets institutionelle rolle i forbindelse med udformningen af EU's politik til støtte for civilbeskyttelsesmekanismer udvikles;

| 2.3.3 | anmoder om, at man udtrykkeligt sikrer, at de lokale og regionale myndigheder bliver repræsenteret i det foreslåede krisestyringscenter; |
| --- | --- |

2.3.3

anmoder om, at man udtrykkeligt sikrer, at de lokale og regionale myndigheder bliver repræsenteret i det foreslåede krisestyringscenter;

| 2.3.4 | foreslår at fremme solidt strukturerede lokale net, der skal fungere som operationscentre og besidde høj varslings- og koordinationskapacitet i nødsituationer, parallelt med mulighed for direkte kommunikation og samarbejde med tilsvarende kompetente aktører på nationalt og overnationalt niveau; |
| --- | --- |

2.3.4

foreslår at fremme solidt strukturerede lokale net, der skal fungere som operationscentre og besidde høj varslings- og koordinationskapacitet i nødsituationer, parallelt med mulighed for direkte kommunikation og samarbejde med tilsvarende kompetente aktører på nationalt og overnationalt niveau;

| 2.3.5 | slår atter en gang til lyd for, at der oprettes et europæisk observatorium for sikkerhed i byerne med deltagelse af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne, som skal levere oplysninger om udformning af politikker samt fremme af og koordinering af forskningen, indsamling, systematisering og bearbejdelse af data vedrørende sikkerhed, især via formidling af gode eksempler og god praksis samt etablering af regionale og lokale partnerskaber, til Regionsudvalget og alle andre EU-institutioner og organer med kompetence på området. |
| --- | --- |

2.3.5

slår atter en gang til lyd for, at der oprettes et europæisk observatorium for sikkerhed i byerne med deltagelse af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne, som skal levere oplysninger om udformning af politikker samt fremme af og koordinering af forskningen, indsamling, systematisering og bearbejdelse af data vedrørende sikkerhed, især via formidling af gode eksempler og god praksis samt etablering af regionale og lokale partnerskaber, til Regionsudvalget og alle andre EU-institutioner og organer med kompetence på området.

2.4   Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme

Regionsudvalget

| 2.4.1 | foreslår, at der nedsættes et særligt udvalg til at fastlægge de kriterier, som medlemsstaterne skal foreslå vedrørende definitionen af kritisk infrastruktur, og anmoder om, at det gøres til en institution, at en repræsentant for de lokale og regionale myndigheder i hvert af medlemslandene deltager med henblik på at lette udformningen og gennemførelsen af EU-programmet for beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

2.4.1

foreslår, at der nedsættes et særligt udvalg til at fastlægge de kriterier, som medlemsstaterne skal foreslå vedrørende definitionen af kritisk infrastruktur, og anmoder om, at det gøres til en institution, at en repræsentant for de lokale og regionale myndigheder i hvert af medlemslandene deltager med henblik på at lette udformningen og gennemførelsen af EU-programmet for beskyttelse af kritisk infrastruktur.

| 2.4.2 | foreslår, at der oprettes centre på nationalt plan til beskyttelse af enhver kritisk infrastruktur, hvor de lokale og regionale myndigheder repræsenteres, og som skal bidrage til at løse problemer og foreslå løsninger ved at kommunikere og direkte samarbejde indbyrdes; |
| --- | --- |

2.4.2

foreslår, at der oprettes centre på nationalt plan til beskyttelse af enhver kritisk infrastruktur, hvor de lokale og regionale myndigheder repræsenteres, og som skal bidrage til at løse problemer og foreslå løsninger ved at kommunikere og direkte samarbejde indbyrdes;

| 2.4.3 | foreslår at fremme systematisk specialuddannelse i kontrolsystemer og IT-net af bestemte ansatte i tjenester med kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

2.4.3

foreslår at fremme systematisk specialuddannelse i kontrolsystemer og IT-net af bestemte ansatte i tjenester med kritisk infrastruktur.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 73 af 23.2.2004, s. 41.

1

(2)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 53.

2

(3)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 38.

3

(4)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 10.

4

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/6

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Bedre lovgivning 2004« og »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union«

(2006/C 81/02)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til beretning fra Kommissionen om »Bedre lovgivning 2004« af 21. marts 2005 — KOM(2005) 98 endelig og dens bilag SEK(2005) 364,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« af 16. marts 2005 — KOM(2005) 97 endelig og dens bilag SEK(2005) 175,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 21. marts 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om dets udtalelse om dette emne,

under henvisning til formandens beslutning af 20. januar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU,

under henvisning til »Protokollen om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget«, underskrevet af de to formænd den 20. september 2001 (DI CdR 81/2001 rev. 1),

under henvisning til hvidbogen om »Nye styreformer i EU« af 25. juli 2001 — KOM(2001) 428 endelig,

under henvisning til sin samlede udtalelse om »Opfølgningen på hvidbogen om nye styreformer i EU« af 2. juli 2003 (CdR 19/2003 fin (1)),

under henvisning til sin udtalelse om »Bedre lovgivning 2002« og »Bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer« af 20. november 2003 (CdR 62/2003 fin (2)),

under henvisning til forslag til udtalelse fra Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU om »Anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet« (CdR 220/2004),

under henvisning til erklæringen vedtaget den 13. maj 2005 i Vitoria-Gasteiz (Spanien) af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU efter seminaret om »Det lokale og regionale styre: et spørgsmål om effektivitet og demokrati for Den Europæiske Union« (CdR 125/2005 fin),

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 121/2005 rev. 1) vedtaget den 14. juni 2005 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU (ordfører: Michel Delebarre, Tidligere minister — Borgmester i Dunkerque (FR/PSE)),

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Der skal tages større hensyn til principperne om subsidiaritet, proportionalitet og borgernærhed, hvis EU-lovgivningen skal gøres enkel, klar og letforståelig for den enkelte borger; |
| --- | --- |

1)

Der skal tages større hensyn til principperne om subsidiaritet, proportionalitet og borgernærhed, hvis EU-lovgivningen skal gøres enkel, klar og letforståelig for den enkelte borger;

| 2) | Hvis de lokale og regionale myndigheder inddrages i passende omfang i udarbejdelsen af EU's retsakter, vil de kunne spille en afgørende rolle i gennemførelsen og håndhævelsen af disse på deres niveau; |
| --- | --- |

2)

Hvis de lokale og regionale myndigheder inddrages i passende omfang i udarbejdelsen af EU's retsakter, vil de kunne spille en afgørende rolle i gennemførelsen og håndhævelsen af disse på deres niveau;

| 3) | Der er en klar potentiel merværdi ved de nye styreformer i EU, herunder den udvidede konsekvensanalyse og indførelsen af partnerskabsmodellen i målrettede trepartskontrakter og aftaler, hvis succes Regionsudvalget kan bidrage aktivt til — |
| --- | --- |

3)

Der er en klar potentiel merværdi ved de nye styreformer i EU, herunder den udvidede konsekvensanalyse og indførelsen af partnerskabsmodellen i målrettede trepartskontrakter og aftaler, hvis succes Regionsudvalget kan bidrage aktivt til —

på den 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) enstemmigt VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1.   Anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

Regionsudvalget

| 1.1.1. | ønsker at fuldende rækken af udtalelser
   (3), som det har afgivet i forbindelse med »styreformer i EU« og forfatningsprocessen, der knæsætter disse principper, samt sit forslag til udtalelse om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet
   (4)
  ; |
| --- | --- |

1.1.1.

ønsker at fuldende rækken af udtalelser
   (3), som det har afgivet i forbindelse med »styreformer i EU« og forfatningsprocessen, der knæsætter disse principper, samt sit forslag til udtalelse om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet
   (4)
  ;

| 1.1.2. | tager de fremskridt, som Kommissionen belyser i sin 12. årsberetning om bedre lovgivning, til efterretning og understreger, at der bør lægges vægt på en udvidet analyse af de tværinstitutionelle hørings- og dialogprocedurer og af perspektiv- og konsekvensrapporterne; |
| --- | --- |

1.1.2.

tager de fremskridt, som Kommissionen belyser i sin 12. årsberetning om bedre lovgivning, til efterretning og understreger, at der bør lægges vægt på en udvidet analyse af de tværinstitutionelle hørings- og dialogprocedurer og af perspektiv- og konsekvensrapporterne;

| 1.1.3. | mener, at »bedre lovgivning« og »bedre anvendelse« af de EU-retsakter, som disse samråd resulterer i, er et overordnet mål for såvel Kommissionen som Regionsudvalget, og henviser til den rolle, som dets præsidium ønsker, at Regionsudvalget skal spille i tilrettelæggelsen af denne dialog som besluttet på mødet den 19. marts 2004; |
| --- | --- |

1.1.3.

mener, at »bedre lovgivning« og »bedre anvendelse« af de EU-retsakter, som disse samråd resulterer i, er et overordnet mål for såvel Kommissionen som Regionsudvalget, og henviser til den rolle, som dets præsidium ønsker, at Regionsudvalget skal spille i tilrettelæggelsen af denne dialog som besluttet på mødet den 19. marts 2004;

| 1.1.4. | minder om, at der på baggrund af dets henstillinger blev vedtaget en strategi, der gør det muligt i højere grad at inddrage lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af fællesskabsreglerne (5), og bifalder, at Kommissionen har medtaget strategien i sin beretning om »Bedre lovgivning 2004«; |
| --- | --- |

1.1.4.

minder om, at der på baggrund af dets henstillinger blev vedtaget en strategi, der gør det muligt i højere grad at inddrage lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af fællesskabsreglerne (5), og bifalder, at Kommissionen har medtaget strategien i sin beretning om »Bedre lovgivning 2004«;

| 1.1.5. | beklager, at Kommissionen imidlertid ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til Regionsudvalgets tidligere henstillinger om at sikre høring af de lokale og regionale myndigheder tidligt i den lovforberedende fase
   (6), og ønsker, at den i fremtiden foretager en fornuftig vurdering af bestemte foranstaltningers konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders finansielle behov; |
| --- | --- |

1.1.5.

beklager, at Kommissionen imidlertid ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til Regionsudvalgets tidligere henstillinger om at sikre høring af de lokale og regionale myndigheder tidligt i den lovforberedende fase
   (6), og ønsker, at den i fremtiden foretager en fornuftig vurdering af bestemte foranstaltningers konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders finansielle behov;

| 1.1.6. | bifalder, at Kommissionen i henhold til handlingsplanen fra juni 2002 i sin indsats retter sig efter den interinstitutionelle aftale, som Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen vedtog i december 2003 (7); |
| --- | --- |

1.1.6.

bifalder, at Kommissionen i henhold til handlingsplanen fra juni 2002 i sin indsats retter sig efter den interinstitutionelle aftale, som Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen vedtog i december 2003 (7);

| 1.1.7. | bifalder
  Kommissionens plan om fra oktober 2005 at opstille et rammeprogram til forenkling af EU-lovgivningen 2005-2009, der tilgodeser de henstillinger, som gruppen på højt plan om »Styreformer i EU« fremsatte på mødet i Haag (8), og som er af afgørende betydning for de lokale og regionale myndigheder, nemlig






  — | anvendelsen af nærhedsprincippet, |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

bifalder
  Kommissionens plan om fra oktober 2005 at opstille et rammeprogram til forenkling af EU-lovgivningen 2005-2009, der tilgodeser de henstillinger, som gruppen på højt plan om »Styreformer i EU« fremsatte på mødet i Haag (8), og som er af afgørende betydning for de lokale og regionale myndigheder, nemlig

—

anvendelsen af nærhedsprincippet,

| — | opfølgningen af Kommissionens hvidbog — særlig i forbindelse med trepartskontrakter eller aftaler og dialogen med regional- og lokalstyresammenslutningerne, |
| --- | --- |

—

opfølgningen af Kommissionens hvidbog — særlig i forbindelse med trepartskontrakter eller aftaler og dialogen med regional- og lokalstyresammenslutningerne,

| — | gennemførelsen af EU-lovgivningen på regionalt og lokalt niveau, og indførelsen af bedre lovgivning (better regulation). |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af EU-lovgivningen på regionalt og lokalt niveau, og indførelsen af bedre lovgivning (better regulation).

1.2.   Struktureret dialog, høringsproces og kontraktlige partnerskaber

Regionsudvalget

| 1.2.1. | bifalder, at Kommissionen længe (9) har krævet et stærkere »samspil med regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet« i en tidlig fase i udformningen af politikkerne, som skal opnås gennem en systematisk dialog
   (10) med brede høringer af lokale og regionale myndigheder på områder, hvor de er ansvarlige for gennemførelsen eller anvendelsen af lovgivningen, og under inddragelse af de berørte organisationer; |
| --- | --- |

1.2.1.

bifalder, at Kommissionen længe (9) har krævet et stærkere »samspil med regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet« i en tidlig fase i udformningen af politikkerne, som skal opnås gennem en systematisk dialog
   (10) med brede høringer af lokale og regionale myndigheder på områder, hvor de er ansvarlige for gennemførelsen eller anvendelsen af lovgivningen, og under inddragelse af de berørte organisationer;

| 1.2.2. | noterer sig med tilfredshed, at der på Det Europæiske Råds forårsmøde
   (11) for nylig blev erklæret følgende: »Foruden regeringerne bør alle andre berørte aktører — parlamenter, regionale og lokale instanser, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet — tage strategien til sig og deltage aktivt i at virkeliggøre dens mål«; |
| --- | --- |

1.2.2.

noterer sig med tilfredshed, at der på Det Europæiske Råds forårsmøde
   (11) for nylig blev erklæret følgende: »Foruden regeringerne bør alle andre berørte aktører — parlamenter, regionale og lokale instanser, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet — tage strategien til sig og deltage aktivt i at virkeliggøre dens mål«;

| 1.2.3. | glæder sig over, at den første målrettede trepartsaftale mellem EU, den italienske stat og Lombardiet om transportmobilitet i byerne er blevet undertegnet; |
| --- | --- |

1.2.3.

glæder sig over, at den første målrettede trepartsaftale mellem EU, den italienske stat og Lombardiet om transportmobilitet i byerne er blevet undertegnet;

| 1.2.4. | mener nemlig, at etablering af partnerskaber gør det muligt at rette op på manglerne i det nuværende system og fremme opfyldelsen af nøjagtigt definerede fælles målsætninger, uden at fordelingen af de forskellige parters institutionelle ansvar ændres; |
| --- | --- |

1.2.4.

mener nemlig, at etablering af partnerskaber gør det muligt at rette op på manglerne i det nuværende system og fremme opfyldelsen af nøjagtigt definerede fælles målsætninger, uden at fordelingen af de forskellige parters institutionelle ansvar ændres;

| 1.2.5. | ønsker dels, at denne type aftaler udvikler sig til et effektivt instrument til inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i en national strategisk referenceramme, der giver »et passende spillerum til at fastsætte specifikke mål og foranstaltninger for den enkelte region«, dels at en kontrakt eller aftale med Kommissionen undertegnes af en instans, der har den relevante lovgivende eller udøvende kompetence; |
| --- | --- |

1.2.5.

ønsker dels, at denne type aftaler udvikler sig til et effektivt instrument til inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i en national strategisk referenceramme, der giver »et passende spillerum til at fastsætte specifikke mål og foranstaltninger for den enkelte region«, dels at en kontrakt eller aftale med Kommissionen undertegnes af en instans, der har den relevante lovgivende eller udøvende kompetence;

| 1.2.6. | har et stort ønske om, at bestræbelserne på at sikre en smidig vertikal decentralisering og et samarbejde mellem forskellige territoriale niveauer på passende vis suppleres med nye horisontale, tværregionale samarbejdsmekanismer og et partnerskab, som i større eller mindre grad bygger på aftaler indgået med andre lokale myndigheder eller med repræsentanter for civilsamfundet, samt med muligheden for at trække på eksisterende interregionale organisationers ekspertise. |
| --- | --- |

1.2.6.

har et stort ønske om, at bestræbelserne på at sikre en smidig vertikal decentralisering og et samarbejde mellem forskellige territoriale niveauer på passende vis suppleres med nye horisontale, tværregionale samarbejdsmekanismer og et partnerskab, som i større eller mindre grad bygger på aftaler indgået med andre lokale myndigheder eller med repræsentanter for civilsamfundet, samt med muligheden for at trække på eksisterende interregionale organisationers ekspertise.

1.3.   Udvidet konsekvensanalyse og ekspertrådgivning

Regionsudvalget

| 1.3.1. | glæder sig over indførelsen i 2004 af en ny metode til konsekvensanalyse af alle større initiativer fra Kommissionen og over anvendelsen af et instrument, der gør det muligt at undersøge et forslags økonomiske, miljømæssige og reguleringsmæssige konsekvenser og omfatter høring af interesserede parter og relevante sagkyndige; |
| --- | --- |

1.3.1.

glæder sig over indførelsen i 2004 af en ny metode til konsekvensanalyse af alle større initiativer fra Kommissionen og over anvendelsen af et instrument, der gør det muligt at undersøge et forslags økonomiske, miljømæssige og reguleringsmæssige konsekvenser og omfatter høring af interesserede parter og relevante sagkyndige;

| 1.3.2. | finder det imidlertid nødvendigt gradvis at garantere en hensyntagen til de større kommissionsinitiativers regionale indvirkning for at styrke sammenhængen i EU's indsats; |
| --- | --- |

1.3.2.

finder det imidlertid nødvendigt gradvis at garantere en hensyntagen til de større kommissionsinitiativers regionale indvirkning for at styrke sammenhængen i EU's indsats;

| 1.3.3. | lægger i forbindelse med Kommissionens foreslåede initiativer særlig vægt på spørgsmålet om:






  — | bestemte foranstaltningers konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders økonomi |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

lægger i forbindelse med Kommissionens foreslåede initiativer særlig vægt på spørgsmålet om:

—

bestemte foranstaltningers konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders økonomi

| — | forbedring af konsekvensanalyserne under hensyntagen til omkostningerne for virksomhederne, |
| --- | --- |

—

forbedring af konsekvensanalyserne under hensyntagen til omkostningerne for virksomhederne,

| — | behandling og eventuelt ændring eller tilbagetrækning af verserende forslag, |
| --- | --- |

—

behandling og eventuelt ændring eller tilbagetrækning af verserende forslag,

| — | fremskyndelse af lovgivningsforenklingen, der skal bidrage til en øget konkurrenceevne, |
| --- | --- |

—

fremskyndelse af lovgivningsforenklingen, der skal bidrage til en øget konkurrenceevne,

| — | pilotprojekter, der skal nedbringe den administrative byrde, |
| --- | --- |

—

pilotprojekter, der skal nedbringe den administrative byrde,

| — | alternative reguleringsformer (samregulering og selvregulering), |
| --- | --- |

—

alternative reguleringsformer (samregulering og selvregulering),

| — | anvendelse af eksterne eksperter, |
| --- | --- |

—

anvendelse af eksterne eksperter,

| — | en mere omfattende høring af borgere, virksomheder og ngo'er via internettet. |
| --- | --- |

—

en mere omfattende høring af borgere, virksomheder og ngo'er via internettet.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

2.1.   Henstillinger vedrørende spørgsmålet om »Bedre lovgivning«

Regionsudvalget

| 2.1.1 | bifalder det prioriterede strategiske mål, som Kommissionen har opstillet for »Bedre lovgivning« for sin femårige mandatperiode, og det interinstitutionelle samarbejde, som er blevet iværksat i dette øjemed. Udvalget beklager dog, at der ikke i tilstrækkelig grad er blevet taget hensyn til den lokale og regionale dimension i den forbindelse, og opfordrer indstændigt rådsformandskaberne, Europa-Parlamentet og Kommissionen til i højere grad at inddrage det lokale plan; |
| --- | --- |

2.1.1

bifalder det prioriterede strategiske mål, som Kommissionen har opstillet for »Bedre lovgivning« for sin femårige mandatperiode, og det interinstitutionelle samarbejde, som er blevet iværksat i dette øjemed. Udvalget beklager dog, at der ikke i tilstrækkelig grad er blevet taget hensyn til den lokale og regionale dimension i den forbindelse, og opfordrer indstændigt rådsformandskaberne, Europa-Parlamentet og Kommissionen til i højere grad at inddrage det lokale plan;

| 2.1.2 | minder om, at Protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er vedføjet forfatningstraktaten, åbner mulighed for at tage hensyn til den regionale og lokale dimension i Den Europæiske Union ved omfattende konsultationer før vedtagelsen af enhver retsakt, og fastsætter, at enhver europæisk rammelov skal indeholde en nærhedsprincipanalyse, hvori Kommissionen vurderer dens følger for de bestemmelser, der skal træffes, og de finansielle virkninger for de regionale og lokale myndigheder; Kommissionen opfordres endvidere til fremover at tage hensyn hertil i EU-lovgivningen og dette uafhængigt af udviklingen i ratificeringsprocessen; |
| --- | --- |

2.1.2

minder om, at Protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er vedføjet forfatningstraktaten, åbner mulighed for at tage hensyn til den regionale og lokale dimension i Den Europæiske Union ved omfattende konsultationer før vedtagelsen af enhver retsakt, og fastsætter, at enhver europæisk rammelov skal indeholde en nærhedsprincipanalyse, hvori Kommissionen vurderer dens følger for de bestemmelser, der skal træffes, og de finansielle virkninger for de regionale og lokale myndigheder; Kommissionen opfordres endvidere til fremover at tage hensyn hertil i EU-lovgivningen og dette uafhængigt af udviklingen i ratificeringsprocessen;

| 2.1.3 | ønsker at udnytte de muligheder, der ligger i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet til at spille en central rolle i de konsultationer, der i henhold til samarbejdsprotokollen med Kommissionen
   (12) skal afholdes mellem de lokale og regionale myndigheder og EU-institutionerne; |
| --- | --- |

2.1.3

ønsker at udnytte de muligheder, der ligger i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet til at spille en central rolle i de konsultationer, der i henhold til samarbejdsprotokollen med Kommissionen
   (12) skal afholdes mellem de lokale og regionale myndigheder og EU-institutionerne;

| 2.1.4 | agter at styrke sin indsats i den lovforberedende fase, som vil blive afgørende i lyset af kravet om større effektivitet, gennemsigtighed og demokratisk legitimitet i EU, og gentager sit ønske om at kunne deltage i høringer før en beslutning træffes og i iværksættelsen af mekanismer til samregulering, som kan vise sig at være et effektivt middel til opnåelse af Den Europæiske Unions mål; |
| --- | --- |

2.1.4

agter at styrke sin indsats i den lovforberedende fase, som vil blive afgørende i lyset af kravet om større effektivitet, gennemsigtighed og demokratisk legitimitet i EU, og gentager sit ønske om at kunne deltage i høringer før en beslutning træffes og i iværksættelsen af mekanismer til samregulering, som kan vise sig at være et effektivt middel til opnåelse af Den Europæiske Unions mål;

| 2.1.5 | minder om, at forfatningstraktaten giver Regionsudvalget del i ansvaret for anvendelsen og overvågningen af nærheds- og proportionalitetsprincippet ved at tillægge det nye rettigheder og pligter ved udarbejdelsen og gennemførelsen af EU-lovgivningen og således konsolidere dets institutionelle dimension i EU; |
| --- | --- |

2.1.5

minder om, at forfatningstraktaten giver Regionsudvalget del i ansvaret for anvendelsen og overvågningen af nærheds- og proportionalitetsprincippet ved at tillægge det nye rettigheder og pligter ved udarbejdelsen og gennemførelsen af EU-lovgivningen og således konsolidere dets institutionelle dimension i EU;

| 2.1.6 | agter at udøve sit nye ansvar bedst muligt og varetage den rolle som nærhedsprincippets vogter, forfatningstraktaten tillægger det, og om nødvendigt benytte sig af sin ret til at anlægge sag ved EF-Domstolen ikke kun for at forsvare sine rettigheder, men også ved krænkelser af nærhedsprincippet og dette straks efter vedtagelsen af en udtalelse som led i sin traktatfæstede rådgivende funktion, uden at det nødvendigvis har afgivet en kritisk vurdering af overholdelsen af nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.1.6

agter at udøve sit nye ansvar bedst muligt og varetage den rolle som nærhedsprincippets vogter, forfatningstraktaten tillægger det, og om nødvendigt benytte sig af sin ret til at anlægge sag ved EF-Domstolen ikke kun for at forsvare sine rettigheder, men også ved krænkelser af nærhedsprincippet og dette straks efter vedtagelsen af en udtalelse som led i sin traktatfæstede rådgivende funktion, uden at det nødvendigvis har afgivet en kritisk vurdering af overholdelsen af nærhedsprincippet;

| 2.1.7 | mener, at effekten af EU's indsats kunne styrkes gennem overholdelse af proportionalitetsprincippet, for så vidt som valget af foreslåede instrumenter og reguleringens omfang og dybde er afgørende elementer i lovgivningsforslaget; |
| --- | --- |

2.1.7

mener, at effekten af EU's indsats kunne styrkes gennem overholdelse af proportionalitetsprincippet, for så vidt som valget af foreslåede instrumenter og reguleringens omfang og dybde er afgørende elementer i lovgivningsforslaget;

| 2.1.8 | ønsker at bidrage til lovgivningens kvalitet ved at fremme en integreret og samvirkende tilgang, forbedre koordinationen mellem de europæiske aktører på tre niveauer: EU-institutionerne, medlemsstaterne og de lokale myndigheder, og i særdeleshed ved at bidrage til dialogen mellem de lokale myndigheder og civilsamfundet gennem afholdelse af diskussionsfora; |
| --- | --- |

2.1.8

ønsker at bidrage til lovgivningens kvalitet ved at fremme en integreret og samvirkende tilgang, forbedre koordinationen mellem de europæiske aktører på tre niveauer: EU-institutionerne, medlemsstaterne og de lokale myndigheder, og i særdeleshed ved at bidrage til dialogen mellem de lokale myndigheder og civilsamfundet gennem afholdelse af diskussionsfora;

| 2.1.9 | ønsker ligeledes at styrke sin rolle som mellemled mellem EU-institutionerne og de lokale og regionale myndigheder






  — | ved aktivt at deltage i tilrettelæggelsen og iværksættelsen af netværk for meningsudveksling med det formål at strukturere partnerskaberne mellem de forskellige forvaltningsniveauer, især med henblik på regionalisering af EU's politik, |
| --- | --- | --- |

2.1.9

ønsker ligeledes at styrke sin rolle som mellemled mellem EU-institutionerne og de lokale og regionale myndigheder

—

ved aktivt at deltage i tilrettelæggelsen og iværksættelsen af netværk for meningsudveksling med det formål at strukturere partnerskaberne mellem de forskellige forvaltningsniveauer, især med henblik på regionalisering af EU's politik,

| — | ved at blive tæt inddraget i EU's politiske agenda og opfyldelsen af målene om bedre styreformer i EU; |
| --- | --- |

—

ved at blive tæt inddraget i EU's politiske agenda og opfyldelsen af målene om bedre styreformer i EU;

| 2.1.10 | bekræfter, at det i løbet af 2005 vil organisere sig således, at det kan overvåge, om subsidiaritetsprincippet bliver overholdt, dels ved at opstille et skema til evaluering af subsidiaritet, der bliver vedlagt som bilag til udvalgets udtalelser, dels ved gradvis at få opbygget et netværk af lokale og regionale myndigheder, der skal sørge for overvågning af subsidiariteten; |
| --- | --- |

2.1.10

bekræfter, at det i løbet af 2005 vil organisere sig således, at det kan overvåge, om subsidiaritetsprincippet bliver overholdt, dels ved at opstille et skema til evaluering af subsidiaritet, der bliver vedlagt som bilag til udvalgets udtalelser, dels ved gradvis at få opbygget et netværk af lokale og regionale myndigheder, der skal sørge for overvågning af subsidiariteten;

| 2.1.11 | gentager sin anmodning om, at de lokale og regionale myndigheder bliver inddraget tidligt i den lovforberedende fase om ikke andet for at overholde protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet med hensyn til de budgetmæssige konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder og overholdelsen af disse principper. |
| --- | --- |

2.1.11

gentager sin anmodning om, at de lokale og regionale myndigheder bliver inddraget tidligt i den lovforberedende fase om ikke andet for at overholde protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet med hensyn til de budgetmæssige konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder og overholdelsen af disse principper.

2.2.   Henstillinger vedrørende trepartskontrakter og aftaler

Regionsudvalget

| 2.2.1 | opfordrer Kommissionen til at sætte skub i undertegnelsen af trepartskontrakter og –aftaler som partnerskabsbaseret metode, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, medlemsstaterne og EU, og til at diversificere anvendelsen af dette instrument inden for EU's øvrige politikområder, især dem, der vedrører store europæiske infrastrukturer og ved at bruge dette instrument i gennemførelsen af samhørighedspolitikken
   (13); |
| --- | --- |

2.2.1

opfordrer Kommissionen til at sætte skub i undertegnelsen af trepartskontrakter og –aftaler som partnerskabsbaseret metode, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, medlemsstaterne og EU, og til at diversificere anvendelsen af dette instrument inden for EU's øvrige politikområder, især dem, der vedrører store europæiske infrastrukturer og ved at bruge dette instrument i gennemførelsen af samhørighedspolitikken
   (13);

| 2.2.2 | anbefaler, at der snarest bliver indgået trepartskontrakter og -aftaler, som har været genstand for et langt og frugtbart samråd mellem de berørte parter; |
| --- | --- |

2.2.2

anbefaler, at der snarest bliver indgået trepartskontrakter og -aftaler, som har været genstand for et langt og frugtbart samråd mellem de berørte parter;

| 2.2.3 | mener, at den første trepartsaftale, der er indgået mellem Den Europæiske Union, den italienske stat og regionen Lombardiet om transportmobilitet i byerne samt de eksperimentelle pilotprojekter, der er udformet på miljøområdet i samarbejde med byrådene i Birmingham, Lille og Pescara, vil give mulighed for at uddrage resultater og god praksis, der kan bruges til at fastlægge en egnet fremgangsmåde for udarbejdelse af fremtidige trepartskontrakter; |
| --- | --- |

2.2.3

mener, at den første trepartsaftale, der er indgået mellem Den Europæiske Union, den italienske stat og regionen Lombardiet om transportmobilitet i byerne samt de eksperimentelle pilotprojekter, der er udformet på miljøområdet i samarbejde med byrådene i Birmingham, Lille og Pescara, vil give mulighed for at uddrage resultater og god praksis, der kan bruges til at fastlægge en egnet fremgangsmåde for udarbejdelse af fremtidige trepartskontrakter;

| 2.2.4 | understreger, at trepartskontrakterne er et nyttigt styringsinstrument, som skal sikre, at lovgivning og programmer med kraftig regional indvirkning kan iværksættes med større fleksibilitet og større effektivitet; |
| --- | --- |

2.2.4

understreger, at trepartskontrakterne er et nyttigt styringsinstrument, som skal sikre, at lovgivning og programmer med kraftig regional indvirkning kan iværksættes med større fleksibilitet og større effektivitet;

| 2.2.5 | anmoder
  Kommissionen om at tage specifikke finansielle skridt til at sikre de lokale og regionale myndigheder passende midler til hurtigt at iværksætte trepartskontrakter og aftaler, således at de fuldt ud og uden hindringer kan varetage deres opgaver i lokalområdet; |
| --- | --- |

2.2.5

anmoder
  Kommissionen om at tage specifikke finansielle skridt til at sikre de lokale og regionale myndigheder passende midler til hurtigt at iværksætte trepartskontrakter og aftaler, således at de fuldt ud og uden hindringer kan varetage deres opgaver i lokalområdet;

| 2.2.6 | opfordrer hermed Kommissionen til at styrke den tværgående koordination af denne forsøgsfase og opfølgningen heraf via Kommissionens generalsekretariat og til at træffe foranstaltninger for at oplyse om og udbrede dette instrument; |
| --- | --- |

2.2.6

opfordrer hermed Kommissionen til at styrke den tværgående koordination af denne forsøgsfase og opfølgningen heraf via Kommissionens generalsekretariat og til at træffe foranstaltninger for at oplyse om og udbrede dette instrument;

| 2.2.7 | henstiller til Rådet for Den Europæiske Union, at det mere udtrykkeligt støtter videreførelsen af dette initiativ, som medvirker til at forny de europæiske styreformer; |
| --- | --- |

2.2.7

henstiller til Rådet for Den Europæiske Union, at det mere udtrykkeligt støtter videreførelsen af dette initiativ, som medvirker til at forny de europæiske styreformer;

| 2.2.8 | foreslår, at Kommissionen i alle initiativer til relancering af Lissabon-strategien medtager en vurdering af, hvorledes målrettede trepartskontrakter eller –aftaler kan bidrage til, at denne strategiske proces krones med held ved at give de regioner, som måtte ønske det, mulighed for at bidrage mere til dens succes. |
| --- | --- |

2.2.8

foreslår, at Kommissionen i alle initiativer til relancering af Lissabon-strategien medtager en vurdering af, hvorledes målrettede trepartskontrakter eller –aftaler kan bidrage til, at denne strategiske proces krones med held ved at give de regioner, som måtte ønske det, mulighed for at bidrage mere til dens succes.

2.3   Henstillinger vedrørende konsekvensanalysen

Regionsudvalget

| 2.3.1 | foreslår, at Kommissionen sørger for, at indførelsen af en ny metode til konsekvensanalyse af dens vigtigste lovgivningsinitiativer fører til en optimal inddragelse af den lokale og regionale dimension i den forudgående kontrol med lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

2.3.1

foreslår, at Kommissionen sørger for, at indførelsen af en ny metode til konsekvensanalyse af dens vigtigste lovgivningsinitiativer fører til en optimal inddragelse af den lokale og regionale dimension i den forudgående kontrol med lovgivningsprocessen;

| 2.3.2 | opfordrer
  Kommissionen til at overdrage det den opgave at udarbejde perspektivrapporter, som indgår i dets beføjelser, især vedrørende større initiativer med en regional indvirkning; |
| --- | --- |

2.3.2

opfordrer
  Kommissionen til at overdrage det den opgave at udarbejde perspektivrapporter, som indgår i dets beføjelser, især vedrørende større initiativer med en regional indvirkning;

| 2.3.3 | mener, at en indledende evaluering fra Regionsudvalgets side ville være særlig vigtig i forbindelse med anvendelsen af ikke-lovgivningsmæssige instrumenter (samregulering og selvregulering) og i forbindelse med alle informations- og koordinationsaktiviteter, som involverer det lokale og regionale plan; |
| --- | --- |

2.3.3

mener, at en indledende evaluering fra Regionsudvalgets side ville være særlig vigtig i forbindelse med anvendelsen af ikke-lovgivningsmæssige instrumenter (samregulering og selvregulering) og i forbindelse med alle informations- og koordinationsaktiviteter, som involverer det lokale og regionale plan;

| 2.3.4 | er af den opfattelse, at konsekvensanalysen bør spille en vigtig rolle i begrænsningen af administrative byrder, som EU-lovgivningen påfører de lokale og regionale myndigheder, og at de orienterende analyser følgelig bør omfatte en konsekvensanalyse af retsaktens finansielle indvirkning på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

2.3.4

er af den opfattelse, at konsekvensanalysen bør spille en vigtig rolle i begrænsningen af administrative byrder, som EU-lovgivningen påfører de lokale og regionale myndigheder, og at de orienterende analyser følgelig bør omfatte en konsekvensanalyse af retsaktens finansielle indvirkning på lokalt og regionalt plan;

| 2.3.5. | henstiller til, at de udvidede konsekvensanalyser ved revisionen af samarbejdsprotokollen med Kommissionen
   (14) giver mulighed for at fastlægge detaljerede evaluerings- og kvalitetskriterier for gennemførelsen af sådanne analyser, og at der udarbejdes en egentlig strategi for høring af det regionale plan; |
| --- | --- |

2.3.5.

henstiller til, at de udvidede konsekvensanalyser ved revisionen af samarbejdsprotokollen med Kommissionen
   (14) giver mulighed for at fastlægge detaljerede evaluerings- og kvalitetskriterier for gennemførelsen af sådanne analyser, og at der udarbejdes en egentlig strategi for høring af det regionale plan;

| 2.3.6. | opfordrer
  Kommissionen til at lade Regionsudvalget spille en mere proaktiv rolle forud for EU's indsats via sonderende udtalelser om den fremtidige EU-politik og dens følger for de lokale og regionale myndigheder samt via effektrapporter om bestemte direktivers indvirkning på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.3.6.

opfordrer
  Kommissionen til at lade Regionsudvalget spille en mere proaktiv rolle forud for EU's indsats via sonderende udtalelser om den fremtidige EU-politik og dens følger for de lokale og regionale myndigheder samt via effektrapporter om bestemte direktivers indvirkning på lokalt og regionalt niveau;

| 2.3.7. | gentager sin henstilling til Kommissionen om at oprette en uafhængig rådgivende ekspertgruppe til overvågning af konsekvensanalyserne, sikre objektivitet og anspore til god praksis, og at holde Regionsudvalget underrettet om dens arbejde, således at det bedre kan varetage sin politiske rolle i de senere faser af beslutningsprocessen (15); |
| --- | --- |

2.3.7.

gentager sin henstilling til Kommissionen om at oprette en uafhængig rådgivende ekspertgruppe til overvågning af konsekvensanalyserne, sikre objektivitet og anspore til god praksis, og at holde Regionsudvalget underrettet om dens arbejde, således at det bedre kan varetage sin politiske rolle i de senere faser af beslutningsprocessen (15);

| 2.3.8. | anmoder om at blive informeret om arbejdet i den arbejdsgruppe, som Europa-Parlamentet har nedsat om gennemførelse af og kontrol med konsekvensanalyser, således at det kan medvirke i det interinstitutionelle samarbejde, som Europa-Parlamentet har indledt, og sammen med Kommissionen og Rådet fastlægge fælles kriterier for kvalitetsevaluering af konsekvensanalyserne og for anlæggelse af et skøn over, hvor store udgifter, lovgivningsforslagene vil resultere i. |
| --- | --- |

2.3.8.

anmoder om at blive informeret om arbejdet i den arbejdsgruppe, som Europa-Parlamentet har nedsat om gennemførelse af og kontrol med konsekvensanalyser, således at det kan medvirke i det interinstitutionelle samarbejde, som Europa-Parlamentet har indledt, og sammen med Kommissionen og Rådet fastlægge fælles kriterier for kvalitetsevaluering af konsekvensanalyserne og for anlæggelse af et skøn over, hvor store udgifter, lovgivningsforslagene vil resultere i.

2.4   Henstillinger vedrørende bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union

Regionsudvalget

| 2.4.1 | noterer sig med store interesse de bekymringer, som Rådet har givet udtryk for i forbindelse med genoptagelsen af Lissabon-processen, og indholdet i de meddelelser (16) fra Kommissionen, der har til sigte at understøtte denne proces gennem »bedre lovgivning«. Regionsudvalget mener, at der er et afgørende behov for at forenkle og forbedre de lovgivningsmæssige rammer på såvel nationalt som fællesskabsniveau; |
| --- | --- |

2.4.1

noterer sig med store interesse de bekymringer, som Rådet har givet udtryk for i forbindelse med genoptagelsen af Lissabon-processen, og indholdet i de meddelelser (16) fra Kommissionen, der har til sigte at understøtte denne proces gennem »bedre lovgivning«. Regionsudvalget mener, at der er et afgørende behov for at forenkle og forbedre de lovgivningsmæssige rammer på såvel nationalt som fællesskabsniveau;

| 2.4.2 | støtter
  Kommissionens henstilling om, at forbedring af lovgivningen bliver en integreret del af de nationale handlingsplaner, der indgår i Lissabon-strategien, og opfordrer til, at der udarbejdes en fælles arbejdsplan om spørgsmålet »bedre lovgivning«; |
| --- | --- |

2.4.2

støtter
  Kommissionens henstilling om, at forbedring af lovgivningen bliver en integreret del af de nationale handlingsplaner, der indgår i Lissabon-strategien, og opfordrer til, at der udarbejdes en fælles arbejdsplan om spørgsmålet »bedre lovgivning«;

| 2.4.3 | foreslår, at de nationale handlingsplaner også kommer til at omfatte et afsnit om regionale anliggender, der skal have til formål at gøre de administrative tiltag på lokalt plan mere fleksible og mere effektive; foreslår endvidere, at de nationale programmer til forenkling af lovgivningen — som foreslået af Kommissionen — ledsages af høringer af de lokale og regionale myndigheder, således at regioner og kommuner kan få et bedre indblik i reformen. |
| --- | --- |

2.4.3

foreslår, at de nationale handlingsplaner også kommer til at omfatte et afsnit om regionale anliggender, der skal have til formål at gøre de administrative tiltag på lokalt plan mere fleksible og mere effektive; foreslår endvidere, at de nationale programmer til forenkling af lovgivningen — som foreslået af Kommissionen — ledsages af høringer af de lokale og regionale myndigheder, således at regioner og kommuner kan få et bedre indblik i reformen.

2.5   Generelle henstillinger

Regionsudvalget

| 2.5.1 | anmoder navnlig Kommissionen om, at den inden for rammerne af dette forslag sammen med Regionsudvalget sikrer en specifik opfølgning gennem en hurtigere og kraftigere politisk reaktion; |
| --- | --- |

2.5.1

anmoder navnlig Kommissionen om, at den inden for rammerne af dette forslag sammen med Regionsudvalget sikrer en specifik opfølgning gennem en hurtigere og kraftigere politisk reaktion;

| 2.5.2 | agter endeligt med jævne mellemrum at evaluere de foranstaltninger, der er bebudet i handlingsplanen om »bedre lovgivningsmæssige rammer«, blandt andet i forbindelse med sin årlige høring om Kommissionens rapport, og ønsker, at Kommissionen indfører et edb-system, som giver adgang til information om den igangværende lovgivningsproces for at give de lokale og regionale myndigheder mulighed for at holde sig bedre informeret om alle stadier af lovgivningsprocessen. |
| --- | --- |

2.5.2

agter endeligt med jævne mellemrum at evaluere de foranstaltninger, der er bebudet i handlingsplanen om »bedre lovgivningsmæssige rammer«, blandt andet i forbindelse med sin årlige høring om Kommissionens rapport, og ønsker, at Kommissionen indfører et edb-system, som giver adgang til information om den igangværende lovgivningsproces for at give de lokale og regionale myndigheder mulighed for at holde sig bedre informeret om alle stadier af lovgivningsprocessen.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 256 af 24.10.2003, s. 24.

1

(2)  EFT C 73 af 23.3.2004, s. 38.

2

(3)  Regionsudvalget udtalelser CdR 50/99 fin (Bedre lovgivning 1998), CdR 18/2000 fin (Bedre lovgivning 1999) og CdR 62/2003 fin (Bedre lovgivning 2002).

3

Bedre lovgivning 1998

Bedre lovgivning 1999

Bedre lovgivning 2002

(4)  Forslag til udtalelse af 5. februar 2005 fra Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU om »Anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet« (CdR 220/2004).

4

»Anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet«

(5)  Se eksempelvis KOM(2003) 811 endelig »Dialog med regional og lokalstyresammenslutningerne om udformningen af EU's politik« af 19. december 2003.

5

(6)  Se CdR 62/2003 fin.

6

(7)  Meddelelse fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om en interinstitutionel aftale om bedre lovgivning – EFT 2003/C 321/01 af 31. december 2003.

7

(8)  Slutkonklusioner og henstillinger fra mødet på højt plan om »Styreformer i EU«, Haag, 9.-10. december 2004.

8

(9)  Meddelelse fra Kommissionen om »Dialog med regional og lokalstyresammenslutningerne om udformningen af EU's politik« – KOM(2003) 811 endelig, 23. november 2003.

9

(10)  Hvidbog om nye styreformer i EU – KOM(2001) 428 endelig af 25. juli 2001.

10

(11)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22.-23. marts 2005, 7619/05.

11

(12)  Protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget, der blev indgået i Bruxelles den 20. september 2001.

12

(13)  Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden« – CdR 232/2004 fin af 13. april 2005.

13

»Forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden«

(14)  »Protokollen om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget«, underskrevet af de to formænd den 20. september 2001 (DI CdR 81/2001 rev. 1).

14

»Protokollen om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget«

(15)  Regionsudvalgets udtalelse (CdR 62/2003 fin).

15

(16)  Meddelelserne om »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« af 16. marts 2005 – KOM(2005) 97 og dens bilag SEK(2005) 175 og om »Bedre lovgivning 2004« af 21. marts 2005 – KOM(2005) 98 endelig og dens bilag SEK(2005) 364.

16

»Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union«

»Bedre lovgivning 2004«

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/11

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen »Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed««

(2006/C 81/03)

REGIONSUDVALGET HAR

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2005»Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed«, KOM(2005) 192 endelig, [SEK(2005) 632],

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. maj 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed,

under henvisning til Kommissionens »Tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed — et nyt partnerskab for samhørighed, konvergens, konkurrenceevne og samarbejde« af 18. februar 2004, KOM(2004) 107 endelig,

under henvisning til sin udtalelse om »Tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed« (CdR 120/2004 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om de finansielle overslag »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (CdR 162/2004 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)« (CdR 233/2004 fin) (3),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden« (CdR 234/2004 fin) (4),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond« (CdR 240/2004 fin) (5),

under henvisning til sin udtalelse om »Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden« (CdR 232/2004 fin) (6),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 141/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Territorial Samhørighed den 24. juni 2005 med Michael Schneider (DE/PPE), statssekretær og repræsentant for Sachsen-Anhalt i Forbundsdagen, som ordfører —

på sin 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter

I.   Der er stadig store økonomiske og sociale forskelle i den udvidede Union

Regionsudvalget

| 1. | betragter forelæggelsen af den tredje interimsrapport som et vigtigt dokument for den fortsatte debat om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken i Europa; |
| --- | --- |

1.

betragter forelæggelsen af den tredje interimsrapport som et vigtigt dokument for den fortsatte debat om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken i Europa;

| 2. | konstaterer, at de regionale forskelle i den udvidede Union stadig er store, og at det regionale BNP i de ti rigeste regioner var 153 % højere end i de 10 fattigste; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at de regionale forskelle i den udvidede Union stadig er store, og at det regionale BNP i de ti rigeste regioner var 153 % højere end i de 10 fattigste;

| 3. | noterer sig, at i alt 64 regioner i den udvidede Union i dag har et BNP på under 75 % af fællesskabsgennemsnittet, og at 90 % af befolkningen i de nye medlemsstater bor i disse regioner; |
| --- | --- |

3.

noterer sig, at i alt 64 regioner i den udvidede Union i dag har et BNP på under 75 % af fællesskabsgennemsnittet, og at 90 % af befolkningen i de nye medlemsstater bor i disse regioner;

| 4. | genfremsætter sit krav om, at disse regioner modtager særlig støtte gennem EU's strukturpolitikmidler; |
| --- | --- |

4.

genfremsætter sit krav om, at disse regioner modtager særlig støtte gennem EU's strukturpolitikmidler;

| 5. | påpeger, at 3,5 % af EU's befolkning bor i regioner, der udelukkes fra støtte af statistiske årsager, og genfremsætter sit krav om en fælles retfærdig løsning for disse regioner i overensstemmelse med de konvergensmål, der er fastsat i den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at 3,5 % af EU's befolkning bor i regioner, der udelukkes fra støtte af statistiske årsager, og genfremsætter sit krav om en fælles retfærdig løsning for disse regioner i overensstemmelse med de konvergensmål, der er fastsat i den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed;

| 6. | konstaterer, at andre 4 % af EU's befolkning bor i områder, som på grund af en positiv økonomisk udvikling har overskredet tærsklen på 75 %, og støtter disse regioners krav om en passende overgangsperiode for den nye konkurrencemålsætning; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at andre 4 % af EU's befolkning bor i områder, som på grund af en positiv økonomisk udvikling har overskredet tærsklen på 75 %, og støtter disse regioners krav om en passende overgangsperiode for den nye konkurrencemålsætning;

| 7. | er enig med interimsrapporten i, at der på trods af den stærke produktivitetsforøgelse igennem de seneste år er brug for en større og støt vækst såvel i produktiviteten som i beskæftigelsen for at opnå konvergens; |
| --- | --- |

7.

er enig med interimsrapporten i, at der på trods af den stærke produktivitetsforøgelse igennem de seneste år er brug for en større og støt vækst såvel i produktiviteten som i beskæftigelsen for at opnå konvergens;

| 8. | er foruroliget over, at de regionale skævheder er vokset i visse medlemsstater, og kræver i den forbindelse en stærkere indsats på både europæisk og nationalt niveau; påpeger samtidig, at skævhederne i EU er mindsket siden 1995, og at dette er sket hurtigere mellem landene end mellem regionerne; |
| --- | --- |

8.

er foruroliget over, at de regionale skævheder er vokset i visse medlemsstater, og kræver i den forbindelse en stærkere indsats på både europæisk og nationalt niveau; påpeger samtidig, at skævhederne i EU er mindsket siden 1995, og at dette er sket hurtigere mellem landene end mellem regionerne;

| 9. | understreger som rapporten, at der i mange nye medlemsstater er behov for en vedvarende høj vækst i flere generationer for at udjævne de bestående skævheder; |
| --- | --- |

9.

understreger som rapporten, at der i mange nye medlemsstater er behov for en vedvarende høj vækst i flere generationer for at udjævne de bestående skævheder;

| 10. | hilser det derfor velkommen, når der i rapporten står, at det i betragtning af omfanget af de eksisterende EU-forskelle er klart nødvendigt med en aktiv samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

10.

hilser det derfor velkommen, når der i rapporten står, at det i betragtning af omfanget af de eksisterende EU-forskelle er klart nødvendigt med en aktiv samhørighedspolitik;

| 11. | gør i den forbindelse opmærksom på, at regioner med særlige sociale og økonomiske problemer også skal modtage støtte til at iværksætte strukturelle forandringer med henblik på indførelse af vidensamfundet; |
| --- | --- |

11.

gør i den forbindelse opmærksom på, at regioner med særlige sociale og økonomiske problemer også skal modtage støtte til at iværksætte strukturelle forandringer med henblik på indførelse af vidensamfundet;

| 12. | fremhæver med Kommissionen, at det for at fremme vækst og beskæftigelse er nødvendigt at bevare en aktiv samhørighedspolitik også uden for de allerfattigste regioner. |
| --- | --- |

12.

fremhæver med Kommissionen, at det for at fremme vækst og beskæftigelse er nødvendigt at bevare en aktiv samhørighedspolitik også uden for de allerfattigste regioner.

| 13. | peger på nødvendigheden af at gennemføre samhørighedsforanstaltninger i de regioner, som lider under strukturelle naturbetingede handicap, såsom øer, bjergregioner og tyndt befolkede områder |
| --- | --- |

13.

peger på nødvendigheden af at gennemføre samhørighedsforanstaltninger i de regioner, som lider under strukturelle naturbetingede handicap, såsom øer, bjergregioner og tyndt befolkede områder

II.   EU's samhørighedspolitik og Lissabon-dagsordenen

Regionsudvalget

| 14. | er enig, når rapporten konstaterer, at over halvdelen af foranstaltningerne i mange programmer er foranstaltninger til gennemførelse af Lissabon-dagsordenen; |
| --- | --- |

14.

er enig, når rapporten konstaterer, at over halvdelen af foranstaltningerne i mange programmer er foranstaltninger til gennemførelse af Lissabon-dagsordenen;

| 15. | fremhæver programmeringens betydning for udviklingen af regionale støttetyngdepunkter og innovationsstrategier og plæderer for en styrkelse af lokale og regionale myndigheder i forbindelse med gennemførelse og omsætning af strukturfondsstøtte; |
| --- | --- |

15.

fremhæver programmeringens betydning for udviklingen af regionale støttetyngdepunkter og innovationsstrategier og plæderer for en styrkelse af lokale og regionale myndigheder i forbindelse med gennemførelse og omsætning af strukturfondsstøtte;

| 16. | bifalder, at mange midtvejsevalueringer har trukket strukturfondsindsatsen mere i retning af foranstaltninger til fremme af vækst og beskæftigelse. Understreger dog, at fremgangsmåden til omlægning og finjustering af strukturfondsprogrammer må forenkles; |
| --- | --- |

16.

bifalder, at mange midtvejsevalueringer har trukket strukturfondsindsatsen mere i retning af foranstaltninger til fremme af vækst og beskæftigelse. Understreger dog, at fremgangsmåden til omlægning og finjustering af strukturfondsprogrammer må forenkles;

| 17. | bekræfter i den sammenhæng sin kritik af Kommissionens forslag vedrørende en revision af fremgangsmåden for tildeling af resultatreserven og Rådets fordeling af den på medlemsstaterne i 2011. Regionsudvalget mener, at det bør være medlemsstaterne, som i tæt kontakt med Kommissionen evaluerer effektiviteten midtvejs i programmeringsperioden og tildeler forpligtelsesbevillingerne til de operative programmer og de prioriterede opgaver, som anses for at have givet de bedste resultater; |
| --- | --- |

17.

bekræfter i den sammenhæng sin kritik af Kommissionens forslag vedrørende en revision af fremgangsmåden for tildeling af resultatreserven og Rådets fordeling af den på medlemsstaterne i 2011. Regionsudvalget mener, at det bør være medlemsstaterne, som i tæt kontakt med Kommissionen evaluerer effektiviteten midtvejs i programmeringsperioden og tildeler forpligtelsesbevillingerne til de operative programmer og de prioriterede opgaver, som anses for at have givet de bedste resultater;

| 18. | er enig i Kommissionens vurdering af, at strukturfondsstøtten har fået en god start i de nye medlemsstater, og bekræfter, at udvalget ønsker at fastholde en absorberingsprocent på 4 % for anvendelsen af strukturfondene i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

18.

er enig i Kommissionens vurdering af, at strukturfondsstøtten har fået en god start i de nye medlemsstater, og bekræfter, at udvalget ønsker at fastholde en absorberingsprocent på 4 % for anvendelsen af strukturfondene i medlemsstaterne;

| 19. | noterer sig, at kun 9 ud af de 13 medlemsstater, der i det mindste delvis falder under mål 1, har overholdt additionalitetsprincippet, og henviser i den forbindelse til, at bedømmelsen af additionaliteten i henhold til artikel 11 i forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (7) sker på baggrund af de relevante overordnede makroøkonomiske betingelser og under hensyn til visse særlige økonomiske omstændigheder, såsom privatiseringer og uforholdsmæssigt store offentlige strukturudgifter. Det skal ligeledes fremhæves, at strukturfondene har en betydelig løftestangseffekt i by- og landområder, idet de forener opretholdelsen af et højt offentligt investeringsniveau med medlemsstaternes bestræbelser på at sikre sunde offentlige finanser; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at kun 9 ud af de 13 medlemsstater, der i det mindste delvis falder under mål 1, har overholdt additionalitetsprincippet, og henviser i den forbindelse til, at bedømmelsen af additionaliteten i henhold til artikel 11 i forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (7) sker på baggrund af de relevante overordnede makroøkonomiske betingelser og under hensyn til visse særlige økonomiske omstændigheder, såsom privatiseringer og uforholdsmæssigt store offentlige strukturudgifter. Det skal ligeledes fremhæves, at strukturfondene har en betydelig løftestangseffekt i by- og landområder, idet de forener opretholdelsen af et højt offentligt investeringsniveau med medlemsstaternes bestræbelser på at sikre sunde offentlige finanser;

| 20. | genfremsætter derfor sit krav om, at man fremover lader private midler indgå i en samfinansiering af strukturfondsprojekter, så der ikke lægges ekstra pres på de kommunale og regionale økonomier, samtidig med at man opretholder et højt offentligt investeringsniveau på regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

20.

genfremsætter derfor sit krav om, at man fremover lader private midler indgå i en samfinansiering af strukturfondsprojekter, så der ikke lægges ekstra pres på de kommunale og regionale økonomier, samtidig med at man opretholder et højt offentligt investeringsniveau på regionalt og lokalt plan.

III.   Samhørighedspolitikkens fremtid og dagsordenen for vækst og beskæftigelse

Regionsudvalget

| 21. | noterer sig, at dets synspunkter vedrørende den fremtidige udformning af strukturpolitikken langt hen ad vejen deles af Europa-Parlamentet og EØSU; |
| --- | --- |

21.

noterer sig, at dets synspunkter vedrørende den fremtidige udformning af strukturpolitikken langt hen ad vejen deles af Europa-Parlamentet og EØSU;

| 22. | understreger nødvendigheden af at mobilisere de lokale og regionale aktører i den kommende indsats for strukturpolitikken og gentager sit ønske om også i fremtiden at tage aktivt del i debatten om økonomisk, social og territorial samhørighed gennem afholdelsen af fælles arrangementer og konferencer; |
| --- | --- |

22.

understreger nødvendigheden af at mobilisere de lokale og regionale aktører i den kommende indsats for strukturpolitikken og gentager sit ønske om også i fremtiden at tage aktivt del i debatten om økonomisk, social og territorial samhørighed gennem afholdelsen af fælles arrangementer og konferencer;

| 23. | er foruroliget over, at medlemsstaternes synspunkter vedrørende den kommende finansiering af Den Europæiske Union efter Det Europæiske Topmøde den 16.-17. juni 2005 stadig ligger langt fra hinanden, frygter navnlig, at forsinkelser i forbindelse med indgåelsen af en aftale først og fremmest vil så tvivl om, hvorvidt den næste støtteperiode vil komme gnidningsløst fra start og føre til finansiel ustabilitet for alle lokale og regionale myndigheder i EU. Den nuværende krise vil også få negative økonomiske konsekvenser, især i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

23.

er foruroliget over, at medlemsstaternes synspunkter vedrørende den kommende finansiering af Den Europæiske Union efter Det Europæiske Topmøde den 16.-17. juni 2005 stadig ligger langt fra hinanden, frygter navnlig, at forsinkelser i forbindelse med indgåelsen af en aftale først og fremmest vil så tvivl om, hvorvidt den næste støtteperiode vil komme gnidningsløst fra start og føre til finansiel ustabilitet for alle lokale og regionale myndigheder i EU. Den nuværende krise vil også få negative økonomiske konsekvenser, især i de nye medlemsstater;

| 24. | opfordrer derfor medlemsstaterne til snarest at træffe afgørelse om den fremtidige finansiering af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

24.

opfordrer derfor medlemsstaterne til snarest at træffe afgørelse om den fremtidige finansiering af Den Europæiske Union;

| 25. | advarer mod, at man ved at sænke det generelle statsstøtteniveau taber samhørighedsmålene af syne, og gentager sit ønske om en afbalanceret og rimelig støttepolitik i Den Europæiske Union under behørig hensyntagen til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001; |
| --- | --- |

25.

advarer mod, at man ved at sænke det generelle statsstøtteniveau taber samhørighedsmålene af syne, og gentager sit ønske om en afbalanceret og rimelig støttepolitik i Den Europæiske Union under behørig hensyntagen til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001;

| 26. | bifalder, at de strategiske retningslinjer for programmering af de nye støtteprogrammer er blevet forelagt i god tid, og gør opmærksom på, at udvalget vil fremlægge sin holdning hertil i en særskilt udtalelse. |
| --- | --- |

26.

bifalder, at de strategiske retningslinjer for programmering af de nye støtteprogrammer er blevet forelagt i god tid, og gør opmærksom på, at udvalget vil fremlægge sin holdning hertil i en særskilt udtalelse.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 19.

3

(4)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 35

4

(5)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 48.

5

(6)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 1.

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene. EFT nr. L 161 af 26.6.1999, s. 1

7

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/13

---

Regionsudvalgets udtalelse om Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008), Meddelelse fra formanden efter aftale med næstformand Verheugen og kommissionsmedlem Almunia og Spidla, herunder en Henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (ifølge traktatens artikel 99) og et Forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (ifølge traktatens artikel 128)

(2006/C 81/04)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til »Forslag til udtalelse om Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008), som indeholder Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (ifølge EF-traktatens artikel 99) og et forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker«, KOM(2005) 141 endelig — 2005/0057 (CNS),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 12. april 2005 og Rådets beslutning af 22. april 2005 om at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom i henhold til EF-traktatens art. 265, stk. 1, og art. 128,

under henvisning til formandens beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde om dette emne til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om »Revitalisering af Lissabon-strategien« vedtaget den 24. februar 2005,

under henvisning til det forslag til udtalelse (CdR 147/2005 rev. 1), som blev vedtaget den 29. juni 2005 af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ordfører: Pauliina Haijanen, medlem af regionalrådet i Egentliga Finland, medlem af Laitila kommunalbestyrelse (FI/PPE)) —

på sin 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) enstemmigt VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1 | finder, at strategien med at målrette de integrerede retningslinjer mod øget økonomisk vækst og beskæftigelse skal gennemføres med større social samhørighed som mål for at forbedre borgernes velfærd og livskvalitet; større konkurrenceevne og et varigt højt niveau af social beskyttelse er forudsætningerne for dette; |
| --- | --- |

1.1

finder, at strategien med at målrette de integrerede retningslinjer mod øget økonomisk vækst og beskæftigelse skal gennemføres med større social samhørighed som mål for at forbedre borgernes velfærd og livskvalitet; større konkurrenceevne og et varigt højt niveau af social beskyttelse er forudsætningerne for dette;

| 1.2 | gentager sit ønske om en mere intensiv og decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon, hvori det hedder, at »der (ved gennemførelsen af Lissabon-strategien) vil blive anvendt en fuldt decentraliseret tilgang, der er i tråd med nærhedsprincippet, og hvor EU, medlemsstaterne, de regionale og lokale niveauer samt arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet deltager aktivt ved hjælp af forskellige former for partnerskab«; |
| --- | --- |

1.2

gentager sit ønske om en mere intensiv og decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon, hvori det hedder, at »der (ved gennemførelsen af Lissabon-strategien) vil blive anvendt en fuldt decentraliseret tilgang, der er i tråd med nærhedsprincippet, og hvor EU, medlemsstaterne, de regionale og lokale niveauer samt arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet deltager aktivt ved hjælp af forskellige former for partnerskab«;

| 1.3 | anser ikke desto mindre de integrerede retningslinjer for at udgøre et fremskridt på metodemæssigt plan, således forstået, at de udmønter komplementariteten mellem EU's politiske og økonomiske politikker og markerer en vilje til at styrke forenklingen og forståeligheden af EU's makroøkonomiske styringsredskaber; |
| --- | --- |

1.3

anser ikke desto mindre de integrerede retningslinjer for at udgøre et fremskridt på metodemæssigt plan, således forstået, at de udmønter komplementariteten mellem EU's politiske og økonomiske politikker og markerer en vilje til at styrke forenklingen og forståeligheden af EU's makroøkonomiske styringsredskaber;

| 1.4 | mener, at formålet med at øge væksten og beskæftigelsen bør være at opretholde og forbedre borgernes velfærd i hele EU og give dem mulighed for at udvikle deres fulde potentiale i samfundet; |
| --- | --- |

1.4

mener, at formålet med at øge væksten og beskæftigelsen bør være at opretholde og forbedre borgernes velfærd i hele EU og give dem mulighed for at udvikle deres fulde potentiale i samfundet;

| 1.5 | finder, at en svag social udvikling i sidste ende også forsinker de økonomiske fremskridt; |
| --- | --- |

1.5

finder, at en svag social udvikling i sidste ende også forsinker de økonomiske fremskridt;

| 1.6 | mener, at lønudviklingen — internationalt set — er en vigtig målestok for den samfundsmæssige udvikling; |
| --- | --- |

1.6

mener, at lønudviklingen — internationalt set — er en vigtig målestok for den samfundsmæssige udvikling;

| 1.7 | finder, at dets forslag om at vurdere merværdien af decentraliseret forvaltning og sikre de lokale og regionale myndigheders inddragelse i udarbejdelsen og gennemførelsen af retningslinjerne ikke i tilstrækkelig grad er blevet realiseret; |
| --- | --- |

1.7

finder, at dets forslag om at vurdere merværdien af decentraliseret forvaltning og sikre de lokale og regionale myndigheders inddragelse i udarbejdelsen og gennemførelsen af retningslinjerne ikke i tilstrækkelig grad er blevet realiseret;

| 1.8 | understreger sin vilje til aktivt at deltage i den nye Lissabon-proces og årligt bidrage til Det Europæiske Råds forårstopmøde, mener, at de regionale og lokale myndigheders øgede deltagelse i styringscyklusen på EU-niveau vil give mulighed for aktive partnerskaber i forbindelse med udviklingen af EU's beslutningstagning og øge bevidstheden om den regionale dimension. |
| --- | --- |

1.8

understreger sin vilje til aktivt at deltage i den nye Lissabon-proces og årligt bidrage til Det Europæiske Råds forårstopmøde, mener, at de regionale og lokale myndigheders øgede deltagelse i styringscyklusen på EU-niveau vil give mulighed for aktive partnerskaber i forbindelse med udviklingen af EU's beslutningstagning og øge bevidstheden om den regionale dimension.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | anser det for vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder aktivt inddrages i den praktiske gennemførelse af de integrerede retningslinjer, og foreslår, at man derudover også giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at blive hørt ved udarbejdelsen og revisionen af retningslinjerne; |
| --- | --- |

2.1

anser det for vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder aktivt inddrages i den praktiske gennemførelse af de integrerede retningslinjer, og foreslår, at man derudover også giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at blive hørt ved udarbejdelsen og revisionen af retningslinjerne;

| 2.2 | anser det for vigtigt, at man gør det lettere for kommuner og regioner at udvikle og styrke de erhvervsmæssige rammevilkår, som er forudsætningen for deres vitalitet. Udviklingen af kommunal og regional service er én metode, der bør overvejes; |
| --- | --- |

2.2

anser det for vigtigt, at man gør det lettere for kommuner og regioner at udvikle og styrke de erhvervsmæssige rammevilkår, som er forudsætningen for deres vitalitet. Udviklingen af kommunal og regional service er én metode, der bør overvejes;

| 2.3 | anser det for vigtigt, at kommunale og regionale tjenester bliver mere effektive og konkurrencedygtige. Med henblik herpå bør det gøres lettere at organisere tjenester ved at fjerne regler og bestemmelser og andre hindringer, der hæmmer innovation og kreativitet i forbindelse med udviklingen af konkurrencedygtige offentlige tjenester, forudsat at mindstekravene på nationalt og europæisk plan overholdes; |
| --- | --- |

2.3

anser det for vigtigt, at kommunale og regionale tjenester bliver mere effektive og konkurrencedygtige. Med henblik herpå bør det gøres lettere at organisere tjenester ved at fjerne regler og bestemmelser og andre hindringer, der hæmmer innovation og kreativitet i forbindelse med udviklingen af konkurrencedygtige offentlige tjenester, forudsat at mindstekravene på nationalt og europæisk plan overholdes;

| 2.4 | anser det for vigtigt, at man i forbindelse med udvidelsen og uddybningen af det indre marked for tjenesteydelser sætter særlig fokus på tjenesteudbuddet i vanskeligt tilgængelige, tyndt befolkede regioner. Hvis det indre marked skal fungere hensigtsmæssigt, er der brug for mere præcise definitioner af almennyttige tjenester og tjenester af almindelig økonomiske interesse; |
| --- | --- |

2.4

anser det for vigtigt, at man i forbindelse med udvidelsen og uddybningen af det indre marked for tjenesteydelser sætter særlig fokus på tjenesteudbuddet i vanskeligt tilgængelige, tyndt befolkede regioner. Hvis det indre marked skal fungere hensigtsmæssigt, er der brug for mere præcise definitioner af almennyttige tjenester og tjenester af almindelig økonomiske interesse;

| 2.5 | anser det for vigtigt, at der udvikles en social dialog, hvor arbejdsmarkedsparterne kan få dynamisk indflydelse på reformarbejdet; |
| --- | --- |

2.5

anser det for vigtigt, at der udvikles en social dialog, hvor arbejdsmarkedsparterne kan få dynamisk indflydelse på reformarbejdet;

Integrerede retningslinjer og nationale reformprogrammer

| 2.6 | foreslår, at det — med henblik på bedre inddragelse af de regionale og lokale myndigheder samt arbejdsmarkedet og civilsamfundet — skal fremgå af teksten i de integrerede retningslinjer, at der fremover vil blive udarbejdet konkrete målsætninger med udgangspunkt i det lokale og regionale niveau; |
| --- | --- |

2.6

foreslår, at det — med henblik på bedre inddragelse af de regionale og lokale myndigheder samt arbejdsmarkedet og civilsamfundet — skal fremgå af teksten i de integrerede retningslinjer, at der fremover vil blive udarbejdet konkrete målsætninger med udgangspunkt i det lokale og regionale niveau;

| 2.7 | anser det for vigtigt at sikre, at medlemsstaterne har tilstrækkelig tid til en dialog med kommuner og regioner, når de nationale reformprogrammer skal udarbejdes, og foreslår, at Kommissionen i dette øjemed også udarbejder en vejledende tidsramme for denne fase af retningslinjeprocessen; |
| --- | --- |

2.7

anser det for vigtigt at sikre, at medlemsstaterne har tilstrækkelig tid til en dialog med kommuner og regioner, når de nationale reformprogrammer skal udarbejdes, og foreslår, at Kommissionen i dette øjemed også udarbejder en vejledende tidsramme for denne fase af retningslinjeprocessen;

| 2.8 | foreslår et mere konkret oplæg til, hvordan man styrker det partnerskab med kommuner og regioner, som foreslås i retningslinjerne. Ikke kun i retningslinjerne, men især ved udarbejdelsen af strategierne for Den Europæiske Socialfond, bør man tage hensyn til dette aspekt: ESF-strategierne bør støtte udviklingen af nye modeller for det partnerskab, der foreslås i retningslinjerne mellem forskellige forvaltningsområder og arbejdsmarkedsparterne; |
| --- | --- |

2.8

foreslår et mere konkret oplæg til, hvordan man styrker det partnerskab med kommuner og regioner, som foreslås i retningslinjerne. Ikke kun i retningslinjerne, men især ved udarbejdelsen af strategierne for Den Europæiske Socialfond, bør man tage hensyn til dette aspekt: ESF-strategierne bør støtte udviklingen af nye modeller for det partnerskab, der foreslås i retningslinjerne mellem forskellige forvaltningsområder og arbejdsmarkedsparterne;

| 2.9 | foreslår, at målsætningernes og reformbehovenes europæiske karakter fremhæves, når borgerne skal orienteres om udarbejdelsen af retningslinjerne og de nationale reformprogrammer og at civilsamfundet i hele EU inddrages i udviklingen af nye målsætninger og aktiviteter; |
| --- | --- |

2.9

foreslår, at målsætningernes og reformbehovenes europæiske karakter fremhæves, når borgerne skal orienteres om udarbejdelsen af retningslinjerne og de nationale reformprogrammer og at civilsamfundet i hele EU inddrages i udviklingen af nye målsætninger og aktiviteter;

| 2.10 | anser det for vigtigt at sikre, at udarbejdelsen af reformprogrammet ses i sammenhæng med målsætningerne for samhørigheds- og socialfonden, planerne om social inddragelse og Fællesskabets uddannelsespolitiske processer; |
| --- | --- |

2.10

anser det for vigtigt at sikre, at udarbejdelsen af reformprogrammet ses i sammenhæng med målsætningerne for samhørigheds- og socialfonden, planerne om social inddragelse og Fællesskabets uddannelsespolitiske processer;

| 2.11 | anser det for vigtigt at vurdere, hvor realistisk det er at fjerne statsstøtten i tyndt befolkede regioner, hvor der ikke er noget privat tjenesteudbud til at konkurrere med offentligt finansierede tjenester; |
| --- | --- |

2.11

anser det for vigtigt at vurdere, hvor realistisk det er at fjerne statsstøtten i tyndt befolkede regioner, hvor der ikke er noget privat tjenesteudbud til at konkurrere med offentligt finansierede tjenester;

| 2.12 | minder om, at indsatsen for at udvikle menneskelige ressourcer er en nøglefaktor, som på mange måder gavner den økonomiske vækst og beskæftigelsen, bl.a. ved at fremme innovation og udnyttelsen heraf samt ved at gøre det lettere for medarbejdere og organisationer at tilpasse sig til de udfordringer, forandringerne indebærer; |
| --- | --- |

2.12

minder om, at indsatsen for at udvikle menneskelige ressourcer er en nøglefaktor, som på mange måder gavner den økonomiske vækst og beskæftigelsen, bl.a. ved at fremme innovation og udnyttelsen heraf samt ved at gøre det lettere for medarbejdere og organisationer at tilpasse sig til de udfordringer, forandringerne indebærer;

| 2.13 | anbefaler medlemsstaterne at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at lære af andre EU-landes erfaringer med at revidere tjenesteydelsessystemerne i forskellige typer kommuner og forskellige regioner; |
| --- | --- |

2.13

anbefaler medlemsstaterne at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at lære af andre EU-landes erfaringer med at revidere tjenesteydelsessystemerne i forskellige typer kommuner og forskellige regioner;

| 2.14 | ser gerne en redegørelse for, hvordan aflønningsordninger kan udvikles, så der tages bedre hensyn til de regionale produktivitetsforskelle; |
| --- | --- |

2.14

ser gerne en redegørelse for, hvordan aflønningsordninger kan udvikles, så der tages bedre hensyn til de regionale produktivitetsforskelle;

| 2.15 | anser det for vigtigt, at der ved udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer tages tilstrækkeligt hensyn til de lokale og regionale myndigheders kapacitet til at konkurrere om den kvalificerede arbejdskraft samt at disse færdigheder beskyttes ved at opretholde arbejdsevnen og -motivationen hos en aldrende medarbejderstab; |
| --- | --- |

2.15

anser det for vigtigt, at der ved udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer tages tilstrækkeligt hensyn til de lokale og regionale myndigheders kapacitet til at konkurrere om den kvalificerede arbejdskraft samt at disse færdigheder beskyttes ved at opretholde arbejdsevnen og -motivationen hos en aldrende medarbejderstab;

| 2.16 | understreger, at uddannelsespolitikken er grundpillen i et demokratisk samfund og har til opgave at udvikle de menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

2.16

understreger, at uddannelsespolitikken er grundpillen i et demokratisk samfund og har til opgave at udvikle de menneskelige ressourcer;

| 2.17 | understreger de lokale og regionale aktørers rolle, når det gælder om at forudse efterspørgsel og udbud for arbejdskraft og uddannelse og koordinere viden og foreslår i den forbindelse, at man indsamler eksempler på god praksis; |
| --- | --- |

2.17

understreger de lokale og regionale aktørers rolle, når det gælder om at forudse efterspørgsel og udbud for arbejdskraft og uddannelse og koordinere viden og foreslår i den forbindelse, at man indsamler eksempler på god praksis;

| 2.18 | anser det for vigtigt at udvikle tværgående kompetencer, som gør det muligt at bevæge sig fra et arbejdsområde til et andet via videreuddannelse; |
| --- | --- |

2.18

anser det for vigtigt at udvikle tværgående kompetencer, som gør det muligt at bevæge sig fra et arbejdsområde til et andet via videreuddannelse;

| 2.19 | understreger nødvendigheden af at tage hensyn til nationale kompetenceområder og nationale behov, når man skal tilrettelægge uddannelsestjenester og udvikle sammenlignelige kvalifikationer; |
| --- | --- |

2.19

understreger nødvendigheden af at tage hensyn til nationale kompetenceområder og nationale behov, når man skal tilrettelægge uddannelsestjenester og udvikle sammenlignelige kvalifikationer;

| 2.20 | minder om, at forudsætningen for en øget beskæftigelsesgrad og livslang uddannelse er et tilstrækkeligt omfattende netværk af uddannelsestjenester, som reagerer fleksibelt på efterspørgslen. Fjernundervisning kan yde sit bidrag hertil. Det bør præciseres, hvor grænsen mellem arbejdsmarkedsuddannelser og faglige uddannelser går og overlapninger bør undgås; |
| --- | --- |

2.20

minder om, at forudsætningen for en øget beskæftigelsesgrad og livslang uddannelse er et tilstrækkeligt omfattende netværk af uddannelsestjenester, som reagerer fleksibelt på efterspørgslen. Fjernundervisning kan yde sit bidrag hertil. Det bør præciseres, hvor grænsen mellem arbejdsmarkedsuddannelser og faglige uddannelser går og overlapninger bør undgås;

| 2.21 | foreslår, at man udvikler fleksible undervisningsformer for at imødekomme unges og voksnes behov samt for at fremme uddannelse på arbejdspladsen. I forbindelse med udviklingen af uddannelsesformer bør man koordinere arbejdsgiveres og ansattes behov og muligheder samt tage hensyn til iværksætteres særlige uddannelsesbehov; |
| --- | --- |

2.21

foreslår, at man udvikler fleksible undervisningsformer for at imødekomme unges og voksnes behov samt for at fremme uddannelse på arbejdspladsen. I forbindelse med udviklingen af uddannelsesformer bør man koordinere arbejdsgiveres og ansattes behov og muligheder samt tage hensyn til iværksætteres særlige uddannelsesbehov;

| 2.22 | støtter, at man fremmer en livscyklustilgang til arbejdet og udvikler et rummeligt arbejdsmarked, men understreger, at kommuner og regioner ikke skal tildeles ekstra opgaver, hvis der ikke afsættes ressourcer hertil. Reformer må ikke gennemføres på en sådan måde, at de lokale og regionale myndigheders tjenesteydelser eller ansatte stilles ringere end andre sektorer; |
| --- | --- |

2.22

støtter, at man fremmer en livscyklustilgang til arbejdet og udvikler et rummeligt arbejdsmarked, men understreger, at kommuner og regioner ikke skal tildeles ekstra opgaver, hvis der ikke afsættes ressourcer hertil. Reformer må ikke gennemføres på en sådan måde, at de lokale og regionale myndigheders tjenesteydelser eller ansatte stilles ringere end andre sektorer;

| 2.23 | anser det for vigtigt, at man udvikler og styrker foranstaltninger til at integrere indvandrere i samfundet og arbejdslivet og få dem til at føle sig hjemme, og foreslår, at oplysningsindsatsen om forskningsresultater og eksempler på god praksis vedrørende integration styrkes; |
| --- | --- |

2.23

anser det for vigtigt, at man udvikler og styrker foranstaltninger til at integrere indvandrere i samfundet og arbejdslivet og få dem til at føle sig hjemme, og foreslår, at oplysningsindsatsen om forskningsresultater og eksempler på god praksis vedrørende integration styrkes;

| 2.24 | tilskynder til, at man finder frem til, hvordan arbejdsgivere, som rekrutterer udenlandsk arbejdskraft, kan bidrage til tilrettelæggelsen og finansieringen af integrationsfremmende foranstaltninger samt indgå i et samarbejde med de lokale og regionale myndigheder på dette område; |
| --- | --- |

2.24

tilskynder til, at man finder frem til, hvordan arbejdsgivere, som rekrutterer udenlandsk arbejdskraft, kan bidrage til tilrettelæggelsen og finansieringen af integrationsfremmende foranstaltninger samt indgå i et samarbejde med de lokale og regionale myndigheder på dette område;

| 2.25 | støtter, at man styrker kapaciteten til at foregribe globaliseringens virkninger på regionens erhvervsaktiviteter og udvikler foranstaltninger, der hjælper virksomheder med at tilpasse sig og forblive konkurrencedygtige, og som fremmer hurtig omskoling og genbeskæftigelse af arbejdstagere i tilfælde af virksomhedslukninger eller -udflytninger. |
| --- | --- |

2.25

støtter, at man styrker kapaciteten til at foregribe globaliseringens virkninger på regionens erhvervsaktiviteter og udvikler foranstaltninger, der hjælper virksomheder med at tilpasse sig og forblive konkurrencedygtige, og som fremmer hurtig omskoling og genbeskæftigelse af arbejdstagere i tilfælde af virksomhedslukninger eller -udflytninger.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand

for Regionsudvalget

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/16

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen: Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres«

(2006/C 81/05)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til
  Meddelelse fra Kommissionen: »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres«

under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. juni 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. april 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til beslutningen på Det Europæiske Råds møde i Lissabon om at vedtage princippet om det europæiske forskningsrum og dermed lægge grunden til en fælles videnskabs- og teknologipolitik i EU,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Midtvejsevaluering af Lissabon-strategien (CdR 152/2004 fin), (1)

under henvisning til
  Meddelelse fra Kommissionen »Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund«
   (2) og sin perspektivudtalelse om»Universiteternes rolle i den lokale og regionale udvikling i et vidensbaseret Europa« (CdR 89/2003 fin) (3),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et integreret handlingsprogram inden for livslang læring« (CdR 258/2004 fin)

under henvisning til det forslag til udtalelse, som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 11. juli 2005 (CdR 154/2005 rev. 1) (ordfører: Gerd Harms, befuldmægtiget repræsentant for delstaten Brandenburg hos forbundsmyndighederne og for europæiske anliggender, statssekretær i statskancelliet (DE/PSE),

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Kommissionens meddelelse må ses i sammenhæng med den overordnede europæiske strategi for »Vækst gennem Viden«. Et samfunds innovationsevne afhænger af uddannelse og forskning. Lissabon-strategiens mål kan kun nås ved hjælp af en global konkurrence, hvor forskning, almen uddannelse og videreuddannelse spiller en nøglerolle. Dette betyder, at universiteterne har en central rolle i Lissabon-processen. |
| --- | --- |

1)

Kommissionens meddelelse må ses i sammenhæng med den overordnede europæiske strategi for »Vækst gennem Viden«. Et samfunds innovationsevne afhænger af uddannelse og forskning. Lissabon-strategiens mål kan kun nås ved hjælp af en global konkurrence, hvor forskning, almen uddannelse og videreuddannelse spiller en nøglerolle. Dette betyder, at universiteterne har en central rolle i Lissabon-processen.

| 2) | Om 20 år vil kun 5 % af verdens befolkning leve og arbejde i Europa sammenlignet med 52 % i Asien. Disse tal viser, at det haster med effektive foranstaltninger for at gøre det europæiske uddannelses- og forskningsmiljø mere attraktivt. Universiteternes tiltrækningskraft er en vigtig faktor i Europas bestræbelser på at opbygge de intellektuelle ressourcer, det behøver for at fremtidssikre sig. |
| --- | --- |

2)

Om 20 år vil kun 5 % af verdens befolkning leve og arbejde i Europa sammenlignet med 52 % i Asien. Disse tal viser, at det haster med effektive foranstaltninger for at gøre det europæiske uddannelses- og forskningsmiljø mere attraktivt. Universiteternes tiltrækningskraft er en vigtig faktor i Europas bestræbelser på at opbygge de intellektuelle ressourcer, det behøver for at fremtidssikre sig.

| 3) | Adgangen til uddannelse må være så omfattende som muligt, ikke kun for at sikre fremtiden for et vidensbaseret Europa, men også for at tjene som grundlag for den sociale samhørighed i de europæiske lande og i Europa som helhed. De største udfordringer på alle niveauer består i at fjerne uddannelsesbarrierer, sikre livslange uddannelsesmuligheder for alle og forbedre uddannelsessystemernes kvalitet. |
| --- | --- |

3)

Adgangen til uddannelse må være så omfattende som muligt, ikke kun for at sikre fremtiden for et vidensbaseret Europa, men også for at tjene som grundlag for den sociale samhørighed i de europæiske lande og i Europa som helhed. De største udfordringer på alle niveauer består i at fjerne uddannelsesbarrierer, sikre livslange uddannelsesmuligheder for alle og forbedre uddannelsessystemernes kvalitet.

| 4) | For at sætte nyt skub i Lissabon-strategien og aktivt tage disse udfordringer op har Kommissionen foreslået et sæt foranstaltninger. Det syvende forskningsrammeprogram er én af hovedaktiviteterne under Kommissionen ansvarsområde. Det er nødvendigt med reformer af den almene uddannelse og de videregående uddannelser for at sikre, at det potentiale, der sigtes på i rammeprogrammet, kan blive integreret i den europæiske innovationsproces. |
| --- | --- |

4)

For at sætte nyt skub i Lissabon-strategien og aktivt tage disse udfordringer op har Kommissionen foreslået et sæt foranstaltninger. Det syvende forskningsrammeprogram er én af hovedaktiviteterne under Kommissionen ansvarsområde. Det er nødvendigt med reformer af den almene uddannelse og de videregående uddannelser for at sikre, at det potentiale, der sigtes på i rammeprogrammet, kan blive integreret i den europæiske innovationsproces.

| 5) | De europæiske regioner, som har væsentlige beføjelser inden for videnskabelig uddannelse og forskning, har et særligt ansvar i denne proces. Regionsudvalget anerkender, at de lokale og regionale myndigheder har en konkret rolle at spille, navnlig som kommunikationskanal til samtlige borgere. De lokale og regionale myndigheder kan også deltage i netværkssamarbejde med henblik på at skabe synergier mellem de forskellige interessenter. De europæiske regioners udvikling er stærkt afhængig af, hvordan de udnytter deres potentiale inden for videnskab, forskning og innovation; dette potentiale i Europa kan ikke styrkes uden regionernes inddragelse — |
| --- | --- |

5)

De europæiske regioner, som har væsentlige beføjelser inden for videnskabelig uddannelse og forskning, har et særligt ansvar i denne proces. Regionsudvalget anerkender, at de lokale og regionale myndigheder har en konkret rolle at spille, navnlig som kommunikationskanal til samtlige borgere. De lokale og regionale myndigheder kan også deltage i netværkssamarbejde med henblik på at skabe synergier mellem de forskellige interessenter. De europæiske regioners udvikling er stærkt afhængig af, hvordan de udnytter deres potentiale inden for videnskab, forskning og innovation; dette potentiale i Europa kan ikke styrkes uden regionernes inddragelse —

på sin 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005, mødet den 12. oktober, enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter og henstillinger

Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder
  meddelelsen fra Kommissionen: »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres« og ser den som en vigtig saltvandsindsprøjtning til den stærkt påkrævede debat i hele Europa om en forbedring af de videregående uddannelser; |
| --- | --- |

1.1

bifalder
  meddelelsen fra Kommissionen: »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres« og ser den som en vigtig saltvandsindsprøjtning til den stærkt påkrævede debat i hele Europa om en forbedring af de videregående uddannelser;

| 1.2 | gentager, at de højere læreanstalter i Europa, der i meddelelsen omtales som »universiteter«, er meget forskellige. Denne udtalelse anvender også udtrykket i en bredere betydning; |
| --- | --- |

1.2

gentager, at de højere læreanstalter i Europa, der i meddelelsen omtales som »universiteter«, er meget forskellige. Denne udtalelse anvender også udtrykket i en bredere betydning;

| 1.3 | er enigt med Kommissionen i, at Europas fremtidige vækst og sociale velfærd i stigende grad vil være afhængig af vidensintensive erhverv og tjenester, og at stadig flere job vil kræve højere uddannelser; |
| --- | --- |

1.3

er enigt med Kommissionen i, at Europas fremtidige vækst og sociale velfærd i stigende grad vil være afhængig af vidensintensive erhverv og tjenester, og at stadig flere job vil kræve højere uddannelser;

| 1.4 | erkender behovet for en radikal kursændring i den europæiske politik for videregående uddannelse, hvor man både tager hensyn til lokal- og regionalsamfundenes behov og gør det muligt for forskningen og undervisningen at konkurrere internationalt; |
| --- | --- |

1.4

erkender behovet for en radikal kursændring i den europæiske politik for videregående uddannelse, hvor man både tager hensyn til lokal- og regionalsamfundenes behov og gør det muligt for forskningen og undervisningen at konkurrere internationalt;

| 1.5 | understreger i denne forbindelse, at der findes fremragende universiteter i Europa, hvor uddannelsen af kommende forskere og forskningsresultaterne er enestående selv i international målestok. Samtidig er der imidlertid mange universiteter, der ikke er i stand til at udvikle deres fulde potentiale som anført i Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

1.5

understreger i denne forbindelse, at der findes fremragende universiteter i Europa, hvor uddannelsen af kommende forskere og forskningsresultaterne er enestående selv i international målestok. Samtidig er der imidlertid mange universiteter, der ikke er i stand til at udvikle deres fulde potentiale som anført i Kommissionens meddelelse;

| 1.6 | bifalder den klare henvisning til subsidiaritet, men peger endvidere på regionernes rolle som fastsat i hvidbogen om Styreformer i Europa 2001 og knæsat i forslaget til forfatningstraktaten for Europa; |
| --- | --- |

1.6

bifalder den klare henvisning til subsidiaritet, men peger endvidere på regionernes rolle som fastsat i hvidbogen om Styreformer i Europa 2001 og knæsat i forslaget til forfatningstraktaten for Europa;

| 1.7 | understreger kraftigt, at ud over de økonomiske betragtninger tilfører en universitetsuddannelse også en social og kulturel merværdi, som ikke kan gøres op i penge, men som alligevel er grundlaget for et udviklet samfund; |
| --- | --- |

1.7

understreger kraftigt, at ud over de økonomiske betragtninger tilfører en universitetsuddannelse også en social og kulturel merværdi, som ikke kan gøres op i penge, men som alligevel er grundlaget for et udviklet samfund;

| 1.8 | påpeger, at de ambitiøse mål, der ligger til grund for meddelelsen, kun kan nås, hvis de grundlæggende betingelser er i orden i henseende til den almindelige skole- og førskoleundervisning, og erkender, at det regionale niveau har en særlig rolle at spille på dette felt; |
| --- | --- |

1.8

påpeger, at de ambitiøse mål, der ligger til grund for meddelelsen, kun kan nås, hvis de grundlæggende betingelser er i orden i henseende til den almindelige skole- og førskoleundervisning, og erkender, at det regionale niveau har en særlig rolle at spille på dette felt;

| 1.9 | mener, at universiteter og andre højere læreanstalter for at nå Lissabon-strategiens mål i højere grad må bidrage til at fremme livslang læring; |
| --- | --- |

1.9

mener, at universiteter og andre højere læreanstalter for at nå Lissabon-strategiens mål i højere grad må bidrage til at fremme livslang læring;

| 1.10 | mener, at de hurtigt skiftende samfundsmæssige krav til videregående uddannelser mest effektivt kan imødekommes med fleksible strukturer. Selv om det primært er universiteternes opgave at oprette sådanne strukturer, har regionale og nationale niveauer også ansvaret for at sikre, at forudsætningerne for fleksibilitet er til stede ved at fjerne juridiske barrierer og fremskaffe de nødvendige midler; |
| --- | --- |

1.10

mener, at de hurtigt skiftende samfundsmæssige krav til videregående uddannelser mest effektivt kan imødekommes med fleksible strukturer. Selv om det primært er universiteternes opgave at oprette sådanne strukturer, har regionale og nationale niveauer også ansvaret for at sikre, at forudsætningerne for fleksibilitet er til stede ved at fjerne juridiske barrierer og fremskaffe de nødvendige midler;

| 1.11 | beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at udarbejde en tværtjenestelig meddelelse, som dækker alle aspekter af den europæiske politik for videregående uddannelse, herunder forskningsområdet. Det Europæiske Forskningsrum og afsnittet om »Vidensregioner« i Kommissionens forslag til det syvende rammeprogram er af særlig relevans for videregående uddannelse i Europa, især hvad angår virkeliggørelsen af Lissabon-målene; |
| --- | --- |

1.11

beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at udarbejde en tværtjenestelig meddelelse, som dækker alle aspekter af den europæiske politik for videregående uddannelse, herunder forskningsområdet. Det Europæiske Forskningsrum og afsnittet om »Vidensregioner« i Kommissionens forslag til det syvende rammeprogram er af særlig relevans for videregående uddannelse i Europa, især hvad angår virkeliggørelsen af Lissabon-målene;

| 1.12 | fastslår, at en opsplitning på forskningsområdet både skærer båndet over mellem forskning, uddannelse af kommende forskere og akademiske kvalifikationer til en videnskabelig karriere og mellem universitets- og ikke-universitetsforskning. |
| --- | --- |

1.12

fastslår, at en opsplitning på forskningsområdet både skærer båndet over mellem forskning, uddannelse af kommende forskere og akademiske kvalifikationer til en videnskabelig karriere og mellem universitets- og ikke-universitetsforskning.

2.   Voksende udfordringer

Regionsudvalget

| 2.1 | deler Kommissionens bekymring over, at uddannelsesressourcerne i de europæiske lande ikke udvikles tilstrækkeligt og mener, at Kommissionens analyse er et nyttigt grundlag for at tage fat på områder, hvor ændringer er nødvendige; |
| --- | --- |

2.1

deler Kommissionens bekymring over, at uddannelsesressourcerne i de europæiske lande ikke udvikles tilstrækkeligt og mener, at Kommissionens analyse er et nyttigt grundlag for at tage fat på områder, hvor ændringer er nødvendige;

| 2.2 | mener dog, at de statistiske oplysninger, der anvendes i meddelelsen, giver et fordrejet billede af den rent faktiske situation i mange europæiske lande. Især tager den lave procentsats for universitetskandidater og –studerende ikke hensyn til de mange studerende, der går på tekniske skoler eller er under erhvervsuddannelse, mens studerende på lignende kurser i Nordamerika eller Asien medregnes i statistikken; |
| --- | --- |

2.2

mener dog, at de statistiske oplysninger, der anvendes i meddelelsen, giver et fordrejet billede af den rent faktiske situation i mange europæiske lande. Især tager den lave procentsats for universitetskandidater og –studerende ikke hensyn til de mange studerende, der går på tekniske skoler eller er under erhvervsuddannelse, mens studerende på lignende kurser i Nordamerika eller Asien medregnes i statistikken;

| 2.3 | er enigt i analysen af de faktorer, der hæmmer en dynamisk udvikling inden for universitetssektoren, især den tydelige tendens til, at universiteterne isolerer sig fra erhvervslivet og samfundet, overreguleringen af systemerne for videregående uddannelse pga. den ex ante statslige kontrol og de relativt få ressourcer, den europæiske universitetssektor råder over, fordi den er afhængig af offentlige midler; |
| --- | --- |

2.3

er enigt i analysen af de faktorer, der hæmmer en dynamisk udvikling inden for universitetssektoren, især den tydelige tendens til, at universiteterne isolerer sig fra erhvervslivet og samfundet, overreguleringen af systemerne for videregående uddannelse pga. den ex ante statslige kontrol og de relativt få ressourcer, den europæiske universitetssektor råder over, fordi den er afhængig af offentlige midler;

| 2.4 | understreger dog, at kvaliteten af de europæiske universiteter i reglen er god, og at en række universiteter allerede for længe siden gennemførte de nødvendige ændringer, der beskrives i meddelelsen, eller er i færd med at gøre det, dog i mange tilfælde uden en bevidst orientering mod Lissabon-målene. Det forhold, at mange universiteter stadig ikke ved, hvad Bologna-processen er, tilsiger dog ikke en generel negativ bedømmelse af de europæiske universiteter; |
| --- | --- |

2.4

understreger dog, at kvaliteten af de europæiske universiteter i reglen er god, og at en række universiteter allerede for længe siden gennemførte de nødvendige ændringer, der beskrives i meddelelsen, eller er i færd med at gøre det, dog i mange tilfælde uden en bevidst orientering mod Lissabon-målene. Det forhold, at mange universiteter stadig ikke ved, hvad Bologna-processen er, tilsiger dog ikke en generel negativ bedømmelse af de europæiske universiteter;

| 2.5 | støtter Bologna-processens anstrengelser for at skabe ét fælles område for videregående uddannelse, men peger dog på, at dette bør afspejle de mange forskellige nationale og regionale strategier for videregående uddannelse. Regionsudvalget deler ikke de bekymringer, der gives udtryk for i meddelelsen, hvad angår den sproglige mangfoldighed. |
| --- | --- |

2.5

støtter Bologna-processens anstrengelser for at skabe ét fælles område for videregående uddannelse, men peger dog på, at dette bør afspejle de mange forskellige nationale og regionale strategier for videregående uddannelse. Regionsudvalget deler ikke de bekymringer, der gives udtryk for i meddelelsen, hvad angår den sproglige mangfoldighed.

3.   Hjørnestenene i moderniseringen: tiltrækningskraft, forvaltning og finansiering

Regionsudvalget

| 3.1 | gentager, at Bologna-processen opstiller konkrete og relevante mål for udviklingen af de videregående uddannelser med sigte på at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010. Disse vedrører især indførelse af et sammenligneligt eksamenssystem, der tager udgangspunkt i et årsværkssystem med to afsluttende eksamener, fremme af mobilitet, kvalitetssikring og den europæiske dimension. Regionsudvalget fastslår, at der endnu ikke er blevet gjort tilstrækkeligt for at nå disse mål, og at ikke kun universiteterne, men også regionerne, medlemsstaterne og Unionen må gøre sig øgede anstrengelser; |
| --- | --- |

3.1

gentager, at Bologna-processen opstiller konkrete og relevante mål for udviklingen af de videregående uddannelser med sigte på at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010. Disse vedrører især indførelse af et sammenligneligt eksamenssystem, der tager udgangspunkt i et årsværkssystem med to afsluttende eksamener, fremme af mobilitet, kvalitetssikring og den europæiske dimension. Regionsudvalget fastslår, at der endnu ikke er blevet gjort tilstrækkeligt for at nå disse mål, og at ikke kun universiteterne, men også regionerne, medlemsstaterne og Unionen må gøre sig øgede anstrengelser;

| 3.2 | er enigt med Kommissionen i, at universiteterne har brug for støtte fra deres omgivelser til at gennemføre de nødvendige ændringer. Der har dog længe været et snævert samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder og universiteterne og andre lokale institutioner om støtte til de nødvendige skridt; |
| --- | --- |

3.2

er enigt med Kommissionen i, at universiteterne har brug for støtte fra deres omgivelser til at gennemføre de nødvendige ændringer. Der har dog længe været et snævert samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder og universiteterne og andre lokale institutioner om støtte til de nødvendige skridt;

| 3.3 | bifalder opfordringen til at etablere en »topklassekultur« over hele linjen. Regionsudvalget mener, at fakulteterne og netværkene af innovative forskere er de væsentlige aktører i indsatsen for at fremme toppræstationer. Incitamenterne til at opnå ekspertise inden for undervisning og forskning må øges og understøttes over en bank; |
| --- | --- |

3.3

bifalder opfordringen til at etablere en »topklassekultur« over hele linjen. Regionsudvalget mener, at fakulteterne og netværkene af innovative forskere er de væsentlige aktører i indsatsen for at fremme toppræstationer. Incitamenterne til at opnå ekspertise inden for undervisning og forskning må øges og understøttes over en bank;

| 3.4 | noterer sig med tilfredshed Kommissionens analyse af de faktorer, der har betydning for at gøre universiteterne mere attraktive. Netop »menneskelige ressourcer« er et område, hvor der er mange muligheder for at gøre universiteterne mere europæisk orienterede; |
| --- | --- |

3.4

noterer sig med tilfredshed Kommissionens analyse af de faktorer, der har betydning for at gøre universiteterne mere attraktive. Netop »menneskelige ressourcer« er et område, hvor der er mange muligheder for at gøre universiteterne mere europæisk orienterede;

| 3.5 | bifalder de øgede ambitioner om, at Erasmus-programmet skal omfatte tre millioner studerende; |
| --- | --- |

3.5

bifalder de øgede ambitioner om, at Erasmus-programmet skal omfatte tre millioner studerende;

| 3.6 | er enigt med Kommissionen i, at partnerskaber mellem universiteterne og industrien er af særlig betydning, men mener, at der også kan eksistere et frugtbart partnerskab med aktører fra andre erhvervssektorer, forvaltningen, kultursektoren og offentlige organisationer. I betragtning af videnskabens betydning for den regionale udvikling er fokuset på partnerskaber med industrien for snævert; |
| --- | --- |

3.6

er enigt med Kommissionen i, at partnerskaber mellem universiteterne og industrien er af særlig betydning, men mener, at der også kan eksistere et frugtbart partnerskab med aktører fra andre erhvervssektorer, forvaltningen, kultursektoren og offentlige organisationer. I betragtning af videnskabens betydning for den regionale udvikling er fokuset på partnerskaber med industrien for snævert;

| 3.7 | er bekymret over, at universiteterne endnu ikke er blevet tilstrækkeligt bevidste om behovet for at åbne sig for nye grupper af studerende, orientere sig mod livslang læring og tilbyde øget adgang til en akademisk uddannelse som forudsætning for at kunne klare de demografiske og strukturelle udfordringer i de næste årtier. Det bifalder derfor Kommissionens plan om at sætte dette spørgsmål øverst på dagsordenen for en europæisk debat og lover at støtte den heri; |
| --- | --- |

3.7

er bekymret over, at universiteterne endnu ikke er blevet tilstrækkeligt bevidste om behovet for at åbne sig for nye grupper af studerende, orientere sig mod livslang læring og tilbyde øget adgang til en akademisk uddannelse som forudsætning for at kunne klare de demografiske og strukturelle udfordringer i de næste årtier. Det bifalder derfor Kommissionens plan om at sætte dette spørgsmål øverst på dagsordenen for en europæisk debat og lover at støtte den heri;

| 3.8 | understreger, at konkurrence og højere kvalitet af de videregående uddannelser ikke må få de europæiske regioner til at glide fra hinanden i henseende til videnskabelige resultater. Et af særtrækkene ved Europa er dets brede uddannelsesmæssige grundlag, og det må opretholdes. Enhver europæisk region må kunne tilbyde videregående uddannelser, som opfylder europæiske kvalitetsnormer; |
| --- | --- |

3.8

understreger, at konkurrence og højere kvalitet af de videregående uddannelser ikke må få de europæiske regioner til at glide fra hinanden i henseende til videnskabelige resultater. Et af særtrækkene ved Europa er dets brede uddannelsesmæssige grundlag, og det må opretholdes. Enhver europæisk region må kunne tilbyde videregående uddannelser, som opfylder europæiske kvalitetsnormer;

| 3.9 | påpeger, at Kommissionens ønske om mere og bedre finansiel støtte til universiteterne nok er forståelig, men afspejler dog ikke på passende vis de faktiske forhold i mange regioner, hvor uddannelsesområdet ofte prioriteres på budgettet; |
| --- | --- |

3.9

påpeger, at Kommissionens ønske om mere og bedre finansiel støtte til universiteterne nok er forståelig, men afspejler dog ikke på passende vis de faktiske forhold i mange regioner, hvor uddannelsesområdet ofte prioriteres på budgettet;

| 3.10 | fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder, der er repræsenteret i Regionsudvalget, er villige til at gå ind i en fælles diskussion med universiteterne om institutionelle moderniseringsstrategier og gennemføre dem, hvor det er muligt. Dette vil indebære flerårige kontrakter, støtte til innovativ universitetsledelse og endnu større åbning fra universiteternes side over for partnerskaber med industrien. |
| --- | --- |

3.10

fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder, der er repræsenteret i Regionsudvalget, er villige til at gå ind i en fælles diskussion med universiteterne om institutionelle moderniseringsstrategier og gennemføre dem, hvor det er muligt. Dette vil indebære flerårige kontrakter, støtte til innovativ universitetsledelse og endnu større åbning fra universiteternes side over for partnerskaber med industrien.

4.   Prioriterede indsatsområder

Regionsudvalget

| 4.1 | anbefaler, at der udarbejdes en syntese af prioriteter inden for almen uddannelse, videregående uddannelse og forskning for at sætte fokus på indbyrdes sammenhænge og deraf følgende aktionsmuligheder for gennemførelse af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

4.1

anbefaler, at der udarbejdes en syntese af prioriteter inden for almen uddannelse, videregående uddannelse og forskning for at sætte fokus på indbyrdes sammenhænge og deraf følgende aktionsmuligheder for gennemførelse af Lissabon-strategien;

| 4.2 | understreger, at en generel og EU-omspændende anerkendelse af eksamensbeviser er en forudsætning for, at der kan iværksættes strukturændringer i universiteter. Bologna-processen sigter mod kvantitativ sammenlignelighed mellem studieforløb og udgør et vigtigt grundlag for denne gensidige anerkendelse. For at give alle regioner rimelig og effektiv adgang til det europæiske område for videregående uddannelser forekommer det imidlertid nødvendigt at gå videre ad denne vej og indlede en debat om kvalitative standarder på europæisk plan; |
| --- | --- |

4.2

understreger, at en generel og EU-omspændende anerkendelse af eksamensbeviser er en forudsætning for, at der kan iværksættes strukturændringer i universiteter. Bologna-processen sigter mod kvantitativ sammenlignelighed mellem studieforløb og udgør et vigtigt grundlag for denne gensidige anerkendelse. For at give alle regioner rimelig og effektiv adgang til det europæiske område for videregående uddannelser forekommer det imidlertid nødvendigt at gå videre ad denne vej og indlede en debat om kvalitative standarder på europæisk plan;

| 4.3 | henviser til, at Marie Curie-programmet inden for området forskermobilitet på effektiv vis er indgået i det europæiske forskningsrammeprogram. Yderligere foranstaltninger på dette felt, som foreslået i meddelelsen, er ikke hensigtsmæssige og vil føre til en udvanding af ressourcerne. Kommissionen opfordres til yderligere at styrke Marie Curie-programmet til fremme af forskernes mobilitet og medvirke til, at rammevilkårene for forskermobiliteten forbedres, som foreskrevet i det europæiske charter for forskere; |
| --- | --- |

4.3

henviser til, at Marie Curie-programmet inden for området forskermobilitet på effektiv vis er indgået i det europæiske forskningsrammeprogram. Yderligere foranstaltninger på dette felt, som foreslået i meddelelsen, er ikke hensigtsmæssige og vil føre til en udvanding af ressourcerne. Kommissionen opfordres til yderligere at styrke Marie Curie-programmet til fremme af forskernes mobilitet og medvirke til, at rammevilkårene for forskermobiliteten forbedres, som foreskrevet i det europæiske charter for forskere;

| 4.4 | understreger, at diskussionen om undervisningsafgifter kun kan føres på nationalt eller regionalt plan; |
| --- | --- |

4.4

understreger, at diskussionen om undervisningsafgifter kun kan føres på nationalt eller regionalt plan;

| 4.5 | afviser de differentierede afgifts- og støttesystemer til styring af studievalg, som Kommissionen foreslår. Det frie og individuelle valg af uddannelse må ikke begrænses gennem forsøg på statsstyring; |
| --- | --- |

4.5

afviser de differentierede afgifts- og støttesystemer til styring af studievalg, som Kommissionen foreslår. Det frie og individuelle valg af uddannelse må ikke begrænses gennem forsøg på statsstyring;

| 4.6 | er enigt med Kommissionen i, at alle EU-finansieringskilder bør anvendes til modernisering af de videregående uddannelser. Regionsudvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at indføje specifikke bestemmelser i strukturfondsordningerne med henblik på at styrke forskningens stilling i konkurrencen om nationale midler og understrege betydningen af de videregående uddannelsers udvikling; |
| --- | --- |

4.6

er enigt med Kommissionen i, at alle EU-finansieringskilder bør anvendes til modernisering af de videregående uddannelser. Regionsudvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at indføje specifikke bestemmelser i strukturfondsordningerne med henblik på at styrke forskningens stilling i konkurrencen om nationale midler og understrege betydningen af de videregående uddannelsers udvikling;

| 4.7 | understreger det vigtige i, at universiteterne og de højere læreanstalter har størst mulig frihed i fastlæggelsen af deres undervisnings- og forskningsplaner inden for rammerne af det nationale og regionale ansvar, de bærer på dette område. Strategiske og flerårige rammeaftaler bør anvendes til at fastlægge forholdet mellem frihed og ansvar, hvilket muliggør en gennemsigtig og effektiv efterfølgende kontrol af, om målene er opfyldt. I den forbindelse fremhæver Regionsudvalget regionernes ansvar for udviklingen af de videregående uddannelser og af disses betydning for den regionale udvikling; |
| --- | --- |

4.7

understreger det vigtige i, at universiteterne og de højere læreanstalter har størst mulig frihed i fastlæggelsen af deres undervisnings- og forskningsplaner inden for rammerne af det nationale og regionale ansvar, de bærer på dette område. Strategiske og flerårige rammeaftaler bør anvendes til at fastlægge forholdet mellem frihed og ansvar, hvilket muliggør en gennemsigtig og effektiv efterfølgende kontrol af, om målene er opfyldt. I den forbindelse fremhæver Regionsudvalget regionernes ansvar for udviklingen af de videregående uddannelser og af disses betydning for den regionale udvikling;

| 4.8 | foreslår, at Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre en reel anerkendelse af regioner, kommuner og byer for at fremme universiteters og forskningsinstitutters integration i regionerne, for at udbygge netværkene mellem videnskab, økonomi og forvaltning og for at styrke den udstrålende effekt, de videnskabelige institutter har på samfundet. Dette kunne tage form af en konkurrence. |
| --- | --- |

4.8

foreslår, at Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre en reel anerkendelse af regioner, kommuner og byer for at fremme universiteters og forskningsinstitutters integration i regionerne, for at udbygge netværkene mellem videnskab, økonomi og forvaltning og for at styrke den udstrålende effekt, de videnskabelige institutter har på samfundet. Dette kunne tage form af en konkurrence.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 1.

1

(2)  KOM(2003) 58 endelig.

2

(3)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 22.

3

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/20

---

Regionsudvalgets initiativudtalelse om EU's havpolitik: bæredygtig udvikling — en udfordring for de lokale og regionale myndigheder

(2006/C 81/06)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til beslutning truffet af Regionsudvalgets præsidium på dets møde den 25. januar 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at henvise udarbejdelsen af en initiativudtalelse om »EU's havpolitik: bæredygtig udvikling — en udfordring for de lokale og regionale myndigheder« til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE),

under henvisning til DEVE-underudvalgets arbejdsprogram for 2005 (1), hvori der lægges særlig vægt på en »horisontal og integreret tilgang til havpolitiske aspekter«,

under henvisning til artikel I-13 og I-14 i udkastet til traktat om en forfatning for Europa (2), hvori der refereres til havpolitiske aspekter,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 9. april 2003 om Kommissionens meddelelse »Frem mod en strategi til at beskytte og bevare havmiljøet«, KOM(2002) 539 endelig (3),

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2005»Mod en fremtidig havpolitik for Den Europæiske Union: En europæisk vision for havene«,

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2005 om »Strategiske mål 2005-2009« (4), hvori der refereres til det særligt store behov for »en altomfattende søfartspolitik, der tager sigte på at udvikle en blomstrende søfartsøkonomi og udnytte den havbaserede aktivitets fulde potentiale på en miljømæssigt bæredygtig måde«,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa (5),

under henvisning til Kommissionens hvidbog af 12. september 2001 om »Den europæiske transportpolitik frem til 2010: de svære valg« (6),

under henvisning til det forslag til udtalelse, som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 28. juni 2005 (CdR 84/2004) (ordfører: Uwe Döring, minister for beskæftigelse, justits og europæiske anliggender i Slesvig-Holsten (DE/PSE),

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | Havet har fundamental betydning for menneskers liv og økonomi, og det europæiske kontinent præges allerede af havet, da EU's samlede kyststrækning, inklusive de øer, der ligger tæt på kysten, er på ca. 325 000 km. Med randregionerne har EU verdens største havområde; en tredjedel af EU's 450 mio. indbyggere lever ved eller nær kysterne, og mere end 100 regioner grænser direkte op til havet; |
| --- | --- |

1.

Havet har fundamental betydning for menneskers liv og økonomi, og det europæiske kontinent præges allerede af havet, da EU's samlede kyststrækning, inklusive de øer, der ligger tæt på kysten, er på ca. 325 000 km. Med randregionerne har EU verdens største havområde; en tredjedel af EU's 450 mio. indbyggere lever ved eller nær kysterne, og mere end 100 regioner grænser direkte op til havet;

| 2. | Havet spiller en livsvigtig rolle for over 14 millioner mennesker, som bor på øerne i Den Europæiske Union, og det er den vigtigste betingelse for socioøkonomisk udvikling i alle øregioner; |
| --- | --- |

2.

Havet spiller en livsvigtig rolle for over 14 millioner mennesker, som bor på øerne i Den Europæiske Union, og det er den vigtigste betingelse for socioøkonomisk udvikling i alle øregioner;

| 3. | Havet udgør med ca. 1,4 mia. km2 det største overfladeareal på Jorden; |
| --- | --- |

3.

Havet udgør med ca. 1,4 mia. km2 det største overfladeareal på Jorden;

| 4. | Havet og klimaet hænger nøje sammen, og 70 % af den ilt, vi indånder, produceres af den maritime flora; |
| --- | --- |

4.

Havet og klimaet hænger nøje sammen, og 70 % af den ilt, vi indånder, produceres af den maritime flora;

| 5. | De forskellige maritime økonomiske sektorer såsom transport-, energi- og fødevaresektorerne vil skulle løse den vanskelige opgave at fremme økonomisk vækst på en bæredygtig, ressourcebevarende måde; |
| --- | --- |

5.

De forskellige maritime økonomiske sektorer såsom transport-, energi- og fødevaresektorerne vil skulle løse den vanskelige opgave at fremme økonomisk vækst på en bæredygtig, ressourcebevarende måde;

| 6. | I præamblen til De Forenede Nationers havretskonvention fastslås det bl.a., at »alle spørgsmål vedrørende havretten« skal afgøres »i en ånd af gensidig forståelse og samarbejde«, og »at havområdernes problemer er tæt forbundne og skal betragtes som en helhed«, hvilket »vil lette det internationale samkvem« og fremme »den rimelige og effektive anvendelse af deres ressourcer« samt »beskyttelsen og bevarelsen af havmiljøet«; |
| --- | --- |

6.

I præamblen til De Forenede Nationers havretskonvention fastslås det bl.a., at »alle spørgsmål vedrørende havretten« skal afgøres »i en ånd af gensidig forståelse og samarbejde«, og »at havområdernes problemer er tæt forbundne og skal betragtes som en helhed«, hvilket »vil lette det internationale samkvem« og fremme »den rimelige og effektive anvendelse af deres ressourcer« samt »beskyttelsen og bevarelsen af havmiljøet«;

| 7. | Navnlig de regionale og lokale myndigheder ved kysterne har allerede indhøstet mange erfaringer, der bør udnyttes under udarbejdelsen af den fremtidige havpolitik — |
| --- | --- |

7.

Navnlig de regionale og lokale myndigheder ved kysterne har allerede indhøstet mange erfaringer, der bør udnyttes under udarbejdelsen af den fremtidige havpolitik —

på sin 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober 2005) VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

Indledning

| 1.1 | bemærker, at det er første gang, at EU's politiske fokus rettes mod havet som helhed, og at man gennem en fælles strategi og under hensyntagen til deres indbyrdes synergi forsøger at være konstruktiv og samle de enkeltforanstaltninger, som EU i nogle tilfælde har haft kørende i flere år, i en moderne europæisk havpolitik for at sikre optimal udnyttelse, |
| --- | --- |

1.1

bemærker, at det er første gang, at EU's politiske fokus rettes mod havet som helhed, og at man gennem en fælles strategi og under hensyntagen til deres indbyrdes synergi forsøger at være konstruktiv og samle de enkeltforanstaltninger, som EU i nogle tilfælde har haft kørende i flere år, i en moderne europæisk havpolitik for at sikre optimal udnyttelse,

| 1.2 | forventer, at Kommissionen — ud over at gøre status over situationen — allerede i løbet af den nuværende mandatperiode vil iværksætte de første foranstaltninger til en europæisk havpolitik og fremsætte lovforslag på området, |
| --- | --- |

1.2

forventer, at Kommissionen — ud over at gøre status over situationen — allerede i løbet af den nuværende mandatperiode vil iværksætte de første foranstaltninger til en europæisk havpolitik og fremsætte lovforslag på området,

| 1.3 | bifalder Kommissionens beslutning om at udarbejde en grønbog om maritime anliggender med det formål at gøre status over situationen og danne et grundlag for en bæredygtig europæisk havøkonomi som nøgleinitiativ for 2010, |
| --- | --- |

1.3

bifalder Kommissionens beslutning om at udarbejde en grønbog om maritime anliggender med det formål at gøre status over situationen og danne et grundlag for en bæredygtig europæisk havøkonomi som nøgleinitiativ for 2010,

| 1.4 | støtter initiativerne fra de enkelte regioner og netværk om at følge denne proces intensivt, |
| --- | --- |

1.4

støtter initiativerne fra de enkelte regioner og netværk om at følge denne proces intensivt,

| 1.5 | bifalder ligeledes Kommissionens meddelelse af 2. marts 2005»Mod en fremtidig havpolitik for Den Europæiske Union: En europæisk vision for havene« og de i meddelelsen anførte betragtninger og målsætninger for EU's søfartssektor, |
| --- | --- |

1.5

bifalder ligeledes Kommissionens meddelelse af 2. marts 2005»Mod en fremtidig havpolitik for Den Europæiske Union: En europæisk vision for havene« og de i meddelelsen anførte betragtninger og målsætninger for EU's søfartssektor,

| 1.6 | understreger, at Kommissionens beslutning om at iværksætte en omfattende høring i forbindelse med udarbejdelsen af grønbogen er af afgørende betydning, og at de europæiske lokale og regionale myndigheder bør spille en central rolle i den forbindelse, |
| --- | --- |

1.6

understreger, at Kommissionens beslutning om at iværksætte en omfattende høring i forbindelse med udarbejdelsen af grønbogen er af afgørende betydning, og at de europæiske lokale og regionale myndigheder bør spille en central rolle i den forbindelse,

En integreret tilgang som overordnet princip

| 1.7 | bakker op om målsætningen om, at de europæiske haves enorme potentiale skal anerkendes og bevares, og at en aktiv europæisk havpolitik skal være sådan udformet, at de efterfølgende generationer også kan få del i havenes økonomiske, biologiske og kulturelle ressourcer, |
| --- | --- |

1.7

bakker op om målsætningen om, at de europæiske haves enorme potentiale skal anerkendes og bevares, og at en aktiv europæisk havpolitik skal være sådan udformet, at de efterfølgende generationer også kan få del i havenes økonomiske, biologiske og kulturelle ressourcer,

| 1.8 | fremhæver, at en bæredygtig og effektiv europæisk havpolitik skal danne grundlag for en integreret tilgang som overordnet princip for den strategiske samling af forskellige delpolitikker, |
| --- | --- |

1.8

fremhæver, at en bæredygtig og effektiv europæisk havpolitik skal danne grundlag for en integreret tilgang som overordnet princip for den strategiske samling af forskellige delpolitikker,

| 1.9 | gør opmærksom på, at der allerede findes en række eksempler på aktiv havpolitik også uden for EU, |
| --- | --- |

1.9

gør opmærksom på, at der allerede findes en række eksempler på aktiv havpolitik også uden for EU,

| 1.10 | håber, at en overordnet indfaldsvinkel til EU's havpolitik også baner vej for en effektiv genlancering af Barcelona-processen, som tager hensyn til det bidrag, regioner og lokale myndigheder kan yde i den sammenhæng; |
| --- | --- |

1.10

håber, at en overordnet indfaldsvinkel til EU's havpolitik også baner vej for en effektiv genlancering af Barcelona-processen, som tager hensyn til det bidrag, regioner og lokale myndigheder kan yde i den sammenhæng;

Delpolitikker

| 1.11 | påpeger, at den europæiske havpolitik berører en lang række sektorspecifikke områder, der delvis er reguleret på europæisk niveau, men som hidtil ikke er blevet samlet med en integreret tilgang, |
| --- | --- |

1.11

påpeger, at den europæiske havpolitik berører en lang række sektorspecifikke områder, der delvis er reguleret på europæisk niveau, men som hidtil ikke er blevet samlet med en integreret tilgang,

| 1.12 | udpeger følgende vigtige politikker, som en aktiv havpolitik skal tage hensyn til: |
| --- | --- |

1.12

udpeger følgende vigtige politikker, som en aktiv havpolitik skal tage hensyn til:

Handel, transport, skibsbygning og havnedrift

| 1.13 | understreger, at EU's regioner har en vital interesse i at være konkurrencedygtige inden for søtransport, skibsbygning og havnedrift. EU's geografiske forhold og store eksportorientering samt de tiltagende transportstrømme gør det strengt nødvendigt at udbygge søvejene i de indre farvande og til søs. En overflytning af trafik fra vej- til søtransport kan hjælpe til at absorbere transporttilvæksten. Derudover bør EU med sin havpolitik skabe de nødvendige rammer for, at økonomiske aktører inden for europæisk skibsfart, skibsbygning og havnedrift sikres en fair chance. Det er dog ikke nok at vedtage en række klare og bindende sikkerhedsforskrifter for international søtransport og sikkerhed til søs. De skal også håndhæves; |
| --- | --- |

1.13

understreger, at EU's regioner har en vital interesse i at være konkurrencedygtige inden for søtransport, skibsbygning og havnedrift. EU's geografiske forhold og store eksportorientering samt de tiltagende transportstrømme gør det strengt nødvendigt at udbygge søvejene i de indre farvande og til søs. En overflytning af trafik fra vej- til søtransport kan hjælpe til at absorbere transporttilvæksten. Derudover bør EU med sin havpolitik skabe de nødvendige rammer for, at økonomiske aktører inden for europæisk skibsfart, skibsbygning og havnedrift sikres en fair chance. Det er dog ikke nok at vedtage en række klare og bindende sikkerhedsforskrifter for international søtransport og sikkerhed til søs. De skal også håndhæves;

| 1.14 | konstaterer, at Europa har en strategisk interesse i at bevare en konkurrencedygtig handelsflåde og en stærk skibsindustri. Dette kræver iværksættelse af en aktiv industripolitik, der bygger på innovation, forskning og viden; |
| --- | --- |

1.14

konstaterer, at Europa har en strategisk interesse i at bevare en konkurrencedygtig handelsflåde og en stærk skibsindustri. Dette kræver iværksættelse af en aktiv industripolitik, der bygger på innovation, forskning og viden;

| 1.15 | understreger, at de europæiske havnes infrastruktur til vedligeholdelse og reparation af fartøjer bør udbygges, og sikkerhedsnormerne højnes, så sektoren kan styrkes; |
| --- | --- |

1.15

understreger, at de europæiske havnes infrastruktur til vedligeholdelse og reparation af fartøjer bør udbygges, og sikkerhedsnormerne højnes, så sektoren kan styrkes;

| 1.16 | foreslår at overveje, hvordan man kan bortskaffe skibsaffald på en miljøvenlig måde; dette kunne f.eks. ske gennem indførelsen af en særlig havneskat; |
| --- | --- |

1.16

foreslår at overveje, hvordan man kan bortskaffe skibsaffald på en miljøvenlig måde; dette kunne f.eks. ske gennem indførelsen af en særlig havneskat;

Fiskeri og havbrug

| 1.17 | konstaterer, at det traditionelle fiskeri trods EU's fælles fiskeripolitik, og selv om det f.eks. udgør en ressource for nogle virksomheder, har nået sine grænser som følge af overfiskning, selv om EU har verdens største marked for forarbejdede fiskeriprodukter. Medmindre den fælles fiskeripolitik gennemføres konsekvent og, om nødvendigt, understøttes af yderligere særforanstaltninger for bestemte europæiske havområder, vil en væsentlig del af de europæiske fiskebestande uvægerligt kollapse og flere fiskeribedrifter følgelig gå konkurs; |
| --- | --- |

1.17

konstaterer, at det traditionelle fiskeri trods EU's fælles fiskeripolitik, og selv om det f.eks. udgør en ressource for nogle virksomheder, har nået sine grænser som følge af overfiskning, selv om EU har verdens største marked for forarbejdede fiskeriprodukter. Medmindre den fælles fiskeripolitik gennemføres konsekvent og, om nødvendigt, understøttes af yderligere særforanstaltninger for bestemte europæiske havområder, vil en væsentlig del af de europæiske fiskebestande uvægerligt kollapse og flere fiskeribedrifter følgelig gå konkurs;

| 1.18 | gør opmærksom på, at ikke kun traditionelt fiskeri, men også udvikling af opdræt i dambrug og havbrug af dyre fisk, skaldyr og alger samt udvinding og produktion af havbaserede naturmaterialer ved anvendelse af den såkaldte blå bioteknologi udgør vigtige økonomiske vækstfaktorer, hvis de udnyttes på bæredygtig vis; |
| --- | --- |

1.18

gør opmærksom på, at ikke kun traditionelt fiskeri, men også udvikling af opdræt i dambrug og havbrug af dyre fisk, skaldyr og alger samt udvinding og produktion af havbaserede naturmaterialer ved anvendelse af den såkaldte blå bioteknologi udgør vigtige økonomiske vækstfaktorer, hvis de udnyttes på bæredygtig vis;

Energi, havets naturressourcer og havteknik

| 1.19 | konstaterer, at ud over olie- og gasudvinding er især vindenergi en af de former for vedvarende energi, der spiller en stadig større økonomisk rolle på offshore-energiområdet. Man bør i lyset af EU's voksende afhængighed af energiimport fremme udviklingen af vindenergi på havet; |
| --- | --- |

1.19

konstaterer, at ud over olie- og gasudvinding er især vindenergi en af de former for vedvarende energi, der spiller en stadig større økonomisk rolle på offshore-energiområdet. Man bør i lyset af EU's voksende afhængighed af energiimport fremme udviklingen af vindenergi på havet;

| 1.20 | bemærker, at havets naturressourcer er ganske omfattende, at man visse steder først lige er begyndt at udnytte dem, og at denne udnyttelse må ske på en måde, så den ikke på længere sigt truer med at ødelægge den økologiske balance; |
| --- | --- |

1.20

bemærker, at havets naturressourcer er ganske omfattende, at man visse steder først lige er begyndt at udnytte dem, og at denne udnyttelse må ske på en måde, så den ikke på længere sigt truer med at ødelægge den økologiske balance;

| 1.21 | gør opmærksom på den innovationsevne, der ligger i en alsidig havteknik med en bred palet af anvendelser, herunder hele spektret af søtransport, der omfatter skibsbygning, havnedrift og skibsværfter, udstyr til offshore-industrien, hydrografi, havbrug og miljø. Også miljøteknikken åbner for store økonomiske gevinster. Havteknik er med sit høje innovationspotentiale således både en vigtig økonomisk faktor og en central drivkraft for forskning og udvikling; |
| --- | --- |

1.21

gør opmærksom på den innovationsevne, der ligger i en alsidig havteknik med en bred palet af anvendelser, herunder hele spektret af søtransport, der omfatter skibsbygning, havnedrift og skibsværfter, udstyr til offshore-industrien, hydrografi, havbrug og miljø. Også miljøteknikken åbner for store økonomiske gevinster. Havteknik er med sit høje innovationspotentiale således både en vigtig økonomisk faktor og en central drivkraft for forskning og udvikling;

Havmiljø

| 1.22 | understreger, at havenes fysiske, kemiske og biologiske forhold er betinget af udefra kommende påvirkninger, såsom den tiltagende forurening, herunder etablering af giftlossepladser, en til dels uhensigtsmæssig udnyttelse af havenes biologiske og ikke-biologiske råstoffer samt de igangværende klimaændringer, som truer havenes fremtid som kilde til biologisk mangfoldighed og vigtig økonomisk ressource for millioner af mennesker i EU. Dette skaber et presserende behov for modforanstaltninger på energiområdet. EU's vandrammedirektiv og de mange års bestræbelser på at forbedre situationen i Østersøen, som næsten er blevet et EU-indhav, illustrerer udmærket dette; |
| --- | --- |

1.22

understreger, at havenes fysiske, kemiske og biologiske forhold er betinget af udefra kommende påvirkninger, såsom den tiltagende forurening, herunder etablering af giftlossepladser, en til dels uhensigtsmæssig udnyttelse af havenes biologiske og ikke-biologiske råstoffer samt de igangværende klimaændringer, som truer havenes fremtid som kilde til biologisk mangfoldighed og vigtig økonomisk ressource for millioner af mennesker i EU. Dette skaber et presserende behov for modforanstaltninger på energiområdet. EU's vandrammedirektiv og de mange års bestræbelser på at forbedre situationen i Østersøen, som næsten er blevet et EU-indhav, illustrerer udmærket dette;

Turisme

| 1.23 | bemærker, at sports-, wellness- og sundhedstilbud, høj badevandskvalitet, rene strande, naturlige kyster, begrænset bebyggelse af kystzonerne samt kultur- og fritidstilbud er med til at afgøre, hvilke kystregioner feriegæsterne vælger. Det er af den grund en vigtig forudsætning, at den europæiske maritime turisme, herunder mindre havne for sejl- og motorbåde, fremmes. EU bør derfor som led i sin havpolitik gøre et passende fremstød for, at disse regioner med deres høje beskæftigelsesgrad kan tiltrække investeringer; |
| --- | --- |

1.23

bemærker, at sports-, wellness- og sundhedstilbud, høj badevandskvalitet, rene strande, naturlige kyster, begrænset bebyggelse af kystzonerne samt kultur- og fritidstilbud er med til at afgøre, hvilke kystregioner feriegæsterne vælger. Det er af den grund en vigtig forudsætning, at den europæiske maritime turisme, herunder mindre havne for sejl- og motorbåde, fremmes. EU bør derfor som led i sin havpolitik gøre et passende fremstød for, at disse regioner med deres høje beskæftigelsesgrad kan tiltrække investeringer;

Kystsikring

| 1.24 | minder om, at det stigende havniveau og kysterosionerne gør det nødvendigt med en decideret kystsikring, og at klimaændringernes potentielle konsekvenser samtidig bør undersøges og vurderes økonomisk, så der kan foretages den nødvendige udbygning af kystsikringen. I den forbindelse synes det afgørende vigtigt at fremme udveksling af god praksis med hensyn til integreret forvaltning af kystzoner for at udvikle metoder, der — tilpasset til kystområdernes behov — kan sikre kystregionernes særlige kvaliteter og identitet for eftertiden. Ligeledes er det vigtigt at tage skridt til at beskytte de naturressourcer i kystområder, som er de mest produktive i havmiljøet. |
| --- | --- |

1.24

minder om, at det stigende havniveau og kysterosionerne gør det nødvendigt med en decideret kystsikring, og at klimaændringernes potentielle konsekvenser samtidig bør undersøges og vurderes økonomisk, så der kan foretages den nødvendige udbygning af kystsikringen. I den forbindelse synes det afgørende vigtigt at fremme udveksling af god praksis med hensyn til integreret forvaltning af kystzoner for at udvikle metoder, der — tilpasset til kystområdernes behov — kan sikre kystregionernes særlige kvaliteter og identitet for eftertiden. Ligeledes er det vigtigt at tage skridt til at beskytte de naturressourcer i kystområder, som er de mest produktive i havmiljøet.

Ødimension

| 1.25 | mener, at EU's havpolitik bør tage hensyn til øernes særlige karakteristika og kunne bistå dem med at overvinde de naturbetingede handicap, de lider under, og som medfører strukturelle ekstraomkostninger, der stiller dem i en ugunstig konkurrencesituation i forhold til kontinentet; |
| --- | --- |

1.25

mener, at EU's havpolitik bør tage hensyn til øernes særlige karakteristika og kunne bistå dem med at overvinde de naturbetingede handicap, de lider under, og som medfører strukturelle ekstraomkostninger, der stiller dem i en ugunstig konkurrencesituation i forhold til kontinentet;

| 1.26 | mener, at i betragtning af øernes store økonomiske afhængighed af søtransporten bør EU's havpolitik være et nyttigt redskab, som fremmer øernes integration i det indre marked på lige fod med regionerne på kontinentet; |
| --- | --- |

1.26

mener, at i betragtning af øernes store økonomiske afhængighed af søtransporten bør EU's havpolitik være et nyttigt redskab, som fremmer øernes integration i det indre marked på lige fod med regionerne på kontinentet;

Havets ressourcer i udenrigs- og naboskabspolitikken

| 1.27 | mener, at EU som »global aktør« har en stærk interesse i, at havets ressourcer udnyttes på en måde, der er fair for alle stater, og som tager hensyn til ønsket om global bæredygtighed. I den forbindelse skal der tages hensyn til de relevante internationale konventioner og især Den Internationale Søfartsorganisations bestemmelser; |
| --- | --- |

1.27

mener, at EU som »global aktør« har en stærk interesse i, at havets ressourcer udnyttes på en måde, der er fair for alle stater, og som tager hensyn til ønsket om global bæredygtighed. I den forbindelse skal der tages hensyn til de relevante internationale konventioner og især Den Internationale Søfartsorganisations bestemmelser;

Instrumenter i en integreret havpolitik

Forskning og uddannelse

| 1.28 | bemærker, at havforskning ikke blot bør gøres til en fast bestanddel, men til et af kerneområderne i EU's forskningspolitik; |
| --- | --- |

1.28

bemærker, at havforskning ikke blot bør gøres til en fast bestanddel, men til et af kerneområderne i EU's forskningspolitik;

| 1.29 | støtter Galway-erklæringen af 13. maj 2004, hvori de europæiske havforskningsinstitutter anbefaler, at det 7. rammeprogram for forskning omfatter støtte til havvidenskab og –teknologi; understreger, at der ved siden af støtten til sektorspecifikke tekniske forskningsområder, såsom materiale- og teknologiforskning, sundheds- og levnedsmiddelforskning samt klimaforskning og havbiologisk forskning, og ikke-tekniske forskningsområder, såsom handel og turisme, er et akut behov for støtte til tværgående internationale forskningscentre, der kan indsamle omfattende data om tværsektorielle spørgsmål; |
| --- | --- |

1.29

støtter Galway-erklæringen af 13. maj 2004, hvori de europæiske havforskningsinstitutter anbefaler, at det 7. rammeprogram for forskning omfatter støtte til havvidenskab og –teknologi; understreger, at der ved siden af støtten til sektorspecifikke tekniske forskningsområder, såsom materiale- og teknologiforskning, sundheds- og levnedsmiddelforskning samt klimaforskning og havbiologisk forskning, og ikke-tekniske forskningsområder, såsom handel og turisme, er et akut behov for støtte til tværgående internationale forskningscentre, der kan indsamle omfattende data om tværsektorielle spørgsmål;

| 1.30 | slår til lyd for, at man fremmer de maritime erhvervsuddannelser i medlemsstaterne og regionerne på basis af hele det europæiske arbejdsmarkeds behov. |
| --- | --- |

1.30

slår til lyd for, at man fremmer de maritime erhvervsuddannelser i medlemsstaterne og regionerne på basis af hele det europæiske arbejdsmarkeds behov.

Fysisk planlægning og overvågning

| 1.31 | mener, at de fysiske planlægningsinstrumenter udgør et vigtigt led i en integreret tilgang til EU's havpolitik. Passende overvågningssystemer og deres evaluering kan tilvejebringe oplysninger, der er vigtige for den fremtidige udvikling og anvendelse af havets forskellige parametre. En integreret strategi vil kunne sikre en optimal forvaltning af de territoriale farvande og af den eksklusive økonomiske zone i EU, hvilket er af fælles europæisk interesse, ikke mindst pga. de høje infrastrukturomkostninger; |
| --- | --- |

1.31

mener, at de fysiske planlægningsinstrumenter udgør et vigtigt led i en integreret tilgang til EU's havpolitik. Passende overvågningssystemer og deres evaluering kan tilvejebringe oplysninger, der er vigtige for den fremtidige udvikling og anvendelse af havets forskellige parametre. En integreret strategi vil kunne sikre en optimal forvaltning af de territoriale farvande og af den eksklusive økonomiske zone i EU, hvilket er af fælles europæisk interesse, ikke mindst pga. de høje infrastrukturomkostninger;

| 1.32 | tilslutter sig i den forbindelse Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa. En integreret kystzoneforvaltning indebærer bl.a., at land, kyst og det åbne hav betragtes ud fra et helhedsprincip, at de forskellige økonomiske, miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige interesser vejes op mod hinanden, og at politikere, administration og erhvervs- og interessegrupper inddrages. Formålet er på et tidligt tidspunkt at kunne indkredse eventuelle konflikter og udtænke mulige løsninger; |
| --- | --- |

1.32

tilslutter sig i den forbindelse Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa. En integreret kystzoneforvaltning indebærer bl.a., at land, kyst og det åbne hav betragtes ud fra et helhedsprincip, at de forskellige økonomiske, miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige interesser vejes op mod hinanden, og at politikere, administration og erhvervs- og interessegrupper inddrages. Formålet er på et tidligt tidspunkt at kunne indkredse eventuelle konflikter og udtænke mulige løsninger;

Bevidstgørelse af offentligheden

| 1.33 | beklager, at der skulle opsigtsvækkende ulykker med skibe, der ikke opfyldte EU-normerne, som Erika og Prestige, til for at få den brede offentlighed i Europa til at interessere sig for havet og dets ressourcer. En EU-havpolitik kan kun krones med held, hvis de berørte personer på lokalt og regionalt plan inddrages i dens udformning og gennemførelse ved hjælp af passende instrumenter. Der bør i den sammenhæng drages nytte af de mange eksempler på »god praksis« i EU's regioner; |
| --- | --- |

1.33

beklager, at der skulle opsigtsvækkende ulykker med skibe, der ikke opfyldte EU-normerne, som Erika og Prestige, til for at få den brede offentlighed i Europa til at interessere sig for havet og dets ressourcer. En EU-havpolitik kan kun krones med held, hvis de berørte personer på lokalt og regionalt plan inddrages i dens udformning og gennemførelse ved hjælp af passende instrumenter. Der bør i den sammenhæng drages nytte af de mange eksempler på »god praksis« i EU's regioner;

Landdimension

| 1.34 | mener, at landdimensionen spiller en vigtig rolle i havpolitikken, da de aktiviteter, der foregår på land, indvirker stærkt på kysterne og havene. |
| --- | --- |

1.34

mener, at landdimensionen spiller en vigtig rolle i havpolitikken, da de aktiviteter, der foregår på land, indvirker stærkt på kysterne og havene.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | ser positivt på, at EU's havpolitik indgår aktivt i Lissabon-strategiens overordnede målsætninger; |
| --- | --- |

2.1

ser positivt på, at EU's havpolitik indgår aktivt i Lissabon-strategiens overordnede målsætninger;

| 2.2 | anmoder Kommissionen om at anerkende de lokale og regionale myndigheders positive og mangeartede bidrag til forvaltningen af fiskeressourcerne og at sikre, at denne rolle bliver en del af den fremtidige havpolitik; |
| --- | --- |

2.2

anmoder Kommissionen om at anerkende de lokale og regionale myndigheders positive og mangeartede bidrag til forvaltningen af fiskeressourcerne og at sikre, at denne rolle bliver en del af den fremtidige havpolitik;

| 2.3 | henstiller, at Kommissionen tager højde for følgende tre centrale temaer: a) sikre, at kystområderne har den nødvendige kapacitet og de nødvendige faciliteter for erhvervslivet og lokalsamfundene, herunder støtte til innovation, faglig kunnen og nye tiltag, navnlig for en ny havteknologisk udvikling, der omfatter tilstrækkelige finansielle midler til sådanne faciliteter og udvikling af de fornødne menneskelige ressourcer, b) anvende havet og vore kyster til at støtte den økonomiske udvikling, herunder støtte til fornyelse af kystområder og landlige aktiviteter med en samfundsmæssig og økonomisk afsmitning, c) hjælpe kystbyer og deres bagland ved at fremme bedre adgang til større landbrugsområder samt regionale byer; |
| --- | --- |

2.3

henstiller, at Kommissionen tager højde for følgende tre centrale temaer: a) sikre, at kystområderne har den nødvendige kapacitet og de nødvendige faciliteter for erhvervslivet og lokalsamfundene, herunder støtte til innovation, faglig kunnen og nye tiltag, navnlig for en ny havteknologisk udvikling, der omfatter tilstrækkelige finansielle midler til sådanne faciliteter og udvikling af de fornødne menneskelige ressourcer, b) anvende havet og vore kyster til at støtte den økonomiske udvikling, herunder støtte til fornyelse af kystområder og landlige aktiviteter med en samfundsmæssig og økonomisk afsmitning, c) hjælpe kystbyer og deres bagland ved at fremme bedre adgang til større landbrugsområder samt regionale byer;

| 2.4 | slår til lyd for, at der udarbejdes en oversigt over eksisterende love og bestemmelser, hvori der refereres til havanliggender, og at det undersøges, om de regionalpolitiske instrumenter, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, bestemmelserne vedrørende fonden for livslang læring og det 7. EU-rammeprogram for forskning og udvikling tager tilstrækkelig hensyn til disse aspekter; |
| --- | --- |

2.4

slår til lyd for, at der udarbejdes en oversigt over eksisterende love og bestemmelser, hvori der refereres til havanliggender, og at det undersøges, om de regionalpolitiske instrumenter, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, bestemmelserne vedrørende fonden for livslang læring og det 7. EU-rammeprogram for forskning og udvikling tager tilstrækkelig hensyn til disse aspekter;

| 2.5 | ønsker, at der tages hensyn til EU's havdimension i de kommende målsætninger for konkurrenceevne og samarbejde i programmeringen for regionalpolitikken 2007-2013, f.eks. hvad angår grænseoverskridende og tværnational forureningsbekæmpelse, øget sikkerhed til søs og forvaltning af lufthavnssystemer og systemer for de indre vandveje, og slår til lyd for, at EU's gældende finansieringsinstrumenter for havanliggender efterprøves og samordnes; |
| --- | --- |

2.5

ønsker, at der tages hensyn til EU's havdimension i de kommende målsætninger for konkurrenceevne og samarbejde i programmeringen for regionalpolitikken 2007-2013, f.eks. hvad angår grænseoverskridende og tværnational forureningsbekæmpelse, øget sikkerhed til søs og forvaltning af lufthavnssystemer og systemer for de indre vandveje, og slår til lyd for, at EU's gældende finansieringsinstrumenter for havanliggender efterprøves og samordnes;

| 2.6 | opfordrer Kommissionen til i videst muligt omfang at fastlægge de enkelte havressourcers økonomiske og økologiske værdi og ud fra dette evaluere og om nødvendigt regulere den nuværende og fremtidige anvendelse; |
| --- | --- |

2.6

opfordrer Kommissionen til i videst muligt omfang at fastlægge de enkelte havressourcers økonomiske og økologiske værdi og ud fra dette evaluere og om nødvendigt regulere den nuværende og fremtidige anvendelse;

| 2.7 | opfordrer Kommissionen til at kortlægge det aktuelle og fremtidige potentiale samt merværdien og beskæftigelsesmulighederne i forskellige maritime økonomiske sektorer og fremsætte konkrete forslag til, hvordan dette potentiale kan udløses; |
| --- | --- |

2.7

opfordrer Kommissionen til at kortlægge det aktuelle og fremtidige potentiale samt merværdien og beskæftigelsesmulighederne i forskellige maritime økonomiske sektorer og fremsætte konkrete forslag til, hvordan dette potentiale kan udløses;

| 2.8 | tilskynder Kommissionen til at tage passende hensyn til og i samarbejde med medlemsstaterne fremme styrkelsen, forbedringen og udbygningen af søtransportvejene inden for rammerne af de transeuropæiske net; |
| --- | --- |

2.8

tilskynder Kommissionen til at tage passende hensyn til og i samarbejde med medlemsstaterne fremme styrkelsen, forbedringen og udbygningen af søtransportvejene inden for rammerne af de transeuropæiske net;

| 2.9 | anmoder om, at udviklingen af sekundære net og øernes fulde integration i »motorvejene til søs« fremmes for at forbedre øernes transportforhold og deres adgang til markederne på kontinentet; |
| --- | --- |

2.9

anmoder om, at udviklingen af sekundære net og øernes fulde integration i »motorvejene til søs« fremmes for at forbedre øernes transportforhold og deres adgang til markederne på kontinentet;

| 2.10 | opfordrer til en fornuftig fysisk planlægning, f.eks. via kystzoneforvaltning og fordeling eller reservering af områder med forskellige anvendelsesmuligheder; |
| --- | --- |

2.10

opfordrer til en fornuftig fysisk planlægning, f.eks. via kystzoneforvaltning og fordeling eller reservering af områder med forskellige anvendelsesmuligheder;

| 2.11 | støtter LeaderSHIP 2015-initiativet fra den europæiske skibsbygningsindustri og opfordrer Kommissionen til at styrke konkurrenceevnen i denne højt kvalificerede europæiske industri; |
| --- | --- |

2.11

støtter LeaderSHIP 2015-initiativet fra den europæiske skibsbygningsindustri og opfordrer Kommissionen til at styrke konkurrenceevnen i denne højt kvalificerede europæiske industri;

| 2.12 | opfordrer Kommissionen til at gøre forebyggelse af skibsulykker til søs, langs kysten og i havne til en af EU's prioriteter, til via EU-initiativer at øge sikkerhedsniveauet i de bindende konventioner i international offentlig ret som f.eks. Den Internationale Søfartsorganisations konventioner SOLAS og MARPOL, samt til at fremskynde ratifikationen af disse konventioner og forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af dem. I den forbindelse bør Kommissionen også undersøge, hvorvidt der kan afsættes strukturfondsmidler til finansiering af risikoforvaltning; |
| --- | --- |

2.12

opfordrer Kommissionen til at gøre forebyggelse af skibsulykker til søs, langs kysten og i havne til en af EU's prioriteter, til via EU-initiativer at øge sikkerhedsniveauet i de bindende konventioner i international offentlig ret som f.eks. Den Internationale Søfartsorganisations konventioner SOLAS og MARPOL, samt til at fremskynde ratifikationen af disse konventioner og forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af dem. I den forbindelse bør Kommissionen også undersøge, hvorvidt der kan afsættes strukturfondsmidler til finansiering af risikoforvaltning;

| 2.13 | kræver, at der gøres en større indsats for at øge kapaciteten og/eller etablere infrastrukturer for landadgang til havneanlæg, opbygning af logistiske distributionsnet og af nye havneinfrastrukturer samt for at diversificere de eksisterende med særlig vægt på øernes behov for havneinfrastrukturer; dette skal gøres med respekt for foranstaltningerne til beskyttelse af kystområdernes naturressourcer; |
| --- | --- |

2.13

kræver, at der gøres en større indsats for at øge kapaciteten og/eller etablere infrastrukturer for landadgang til havneanlæg, opbygning af logistiske distributionsnet og af nye havneinfrastrukturer samt for at diversificere de eksisterende med særlig vægt på øernes behov for havneinfrastrukturer; dette skal gøres med respekt for foranstaltningerne til beskyttelse af kystområdernes naturressourcer;

| 2.14 | opfordrer til i højere grad at tage hensyn til de sociale aspekter i havnene, f.eks. sømændenes overnatningsmuligheder; |
| --- | --- |

2.14

opfordrer til i højere grad at tage hensyn til de sociale aspekter i havnene, f.eks. sømændenes overnatningsmuligheder;

| 2.15 | anmoder om, at sikkerhedsplaner og –foranstaltninger for havneinstallationer og omgivende miljø hurtigst muligt justeres i forhold til de nye terrortrusler; |
| --- | --- |

2.15

anmoder om, at sikkerhedsplaner og –foranstaltninger for havneinstallationer og omgivende miljø hurtigst muligt justeres i forhold til de nye terrortrusler;

| 2.16 | opfordrer Kommissionen til at videreføre reformen af fiskeripolitikken for på længere sigt at sikre bevarelsen af fiskebestandene i de europæiske farvande og garantere fiskerne deres levebrød; |
| --- | --- |

2.16

opfordrer Kommissionen til at videreføre reformen af fiskeripolitikken for på længere sigt at sikre bevarelsen af fiskebestandene i de europæiske farvande og garantere fiskerne deres levebrød;

| 2.17 | anmoder Kommissionen og Rådet om, at man ved genlanceringen af euromiddelhavspolitikken giver den fælles fiskeripolitik en central rolle, ikke mindst med henblik på inden 2010 at oprette et frihandelsområde omkring Middelhavet; |
| --- | --- |

2.17

anmoder Kommissionen og Rådet om, at man ved genlanceringen af euromiddelhavspolitikken giver den fælles fiskeripolitik en central rolle, ikke mindst med henblik på inden 2010 at oprette et frihandelsområde omkring Middelhavet;

| 2.18 | anmoder Kommissionen om at skabe de rette betingelser for den fortsatte udvikling af vindkraftværker i EU. Der bør sættes stærkere ind på at undersøge potentialet i andre former for vedvarende energi, såsom udnyttelse af tidevandet, og i givet fald bør disse også støttes; |
| --- | --- |

2.18

anmoder Kommissionen om at skabe de rette betingelser for den fortsatte udvikling af vindkraftværker i EU. Der bør sættes stærkere ind på at undersøge potentialet i andre former for vedvarende energi, såsom udnyttelse af tidevandet, og i givet fald bør disse også støttes;

| 2.19 | beder Kommissionen sikre en miljøvenlig udvinding af olie og gas i EU's farvande; |
| --- | --- |

2.19

beder Kommissionen sikre en miljøvenlig udvinding af olie og gas i EU's farvande;

| 2.20 | opfordrer Kommissionen til på baggrund af de forskellige prognoser for stigning i havniveauet at opstille en række scenarier med de nødvendige kystsikringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

2.20

opfordrer Kommissionen til på baggrund af de forskellige prognoser for stigning i havniveauet at opstille en række scenarier med de nødvendige kystsikringsforanstaltninger;

| 2.21 | anmoder om, at der inden for havanliggender udvikles et instrument svarende til infrastrukturen for geografisk information (INSPIRE), så det bliver muligt at afveje de forskellige anvendelsesinteresser på et præcist grundlag; |
| --- | --- |

2.21

anmoder om, at der inden for havanliggender udvikles et instrument svarende til infrastrukturen for geografisk information (INSPIRE), så det bliver muligt at afveje de forskellige anvendelsesinteresser på et præcist grundlag;

| 2.22 | foreslår, at der ydes en mere målrettet støtte til skibsbygning og havteknik, bl.a. ved at sikre støtte til at indføre dobbeltskrogede tankskibe eller til den demontering af ca. 200 olie- og gas-offshore-platforme, der er planlagt inden for de næste år; |
| --- | --- |

2.22

foreslår, at der ydes en mere målrettet støtte til skibsbygning og havteknik, bl.a. ved at sikre støtte til at indføre dobbeltskrogede tankskibe eller til den demontering af ca. 200 olie- og gas-offshore-platforme, der er planlagt inden for de næste år;

| 2.23 | opfordrer Kommissionen til at fremme udarbejdelsen af statslige strategiske planer og støtte tværregionale og tværnationale tiltag til kystzoneforvaltning; |
| --- | --- |

2.23

opfordrer Kommissionen til at fremme udarbejdelsen af statslige strategiske planer og støtte tværregionale og tværnationale tiltag til kystzoneforvaltning;

| 2.24 | opfordrer Kommissionen til at øge støttebevillingerne til havforskning og koncentrere dem om fremme af nye teknologier, såsom polarteknik, og harmonisering af forholdene i EU, bl.a. inden for havbrug, og således på et tidligt stadie inddrage økonomien i processen; |
| --- | --- |

2.24

opfordrer Kommissionen til at øge støttebevillingerne til havforskning og koncentrere dem om fremme af nye teknologier, såsom polarteknik, og harmonisering af forholdene i EU, bl.a. inden for havbrug, og således på et tidligt stadie inddrage økonomien i processen;

| 2.25 | beder Kommissionen anlægge en systematisk strategi til fremme af en moderne havpolitik for at øge offentlighedens bevidstgørelse om emnet og således sikre, at politikken forankres på lokalt plan og gennemføres i praksis; |
| --- | --- |

2.25

beder Kommissionen anlægge en systematisk strategi til fremme af en moderne havpolitik for at øge offentlighedens bevidstgørelse om emnet og således sikre, at politikken forankres på lokalt plan og gennemføres i praksis;

| 2.26 | beder Kommissionen tage landdimensionen og samspillet mellem land, kyst og hav med i betragtning, så alle regioner og ikke kun de regioner, der grænser direkte op til havet, inddrages i udformningen af EU's havpolitik; |
| --- | --- |

2.26

beder Kommissionen tage landdimensionen og samspillet mellem land, kyst og hav med i betragtning, så alle regioner og ikke kun de regioner, der grænser direkte op til havet, inddrages i udformningen af EU's havpolitik;

| 2.27 | beder Kommissionen tage hensyn til tværregionale strukturer, navnlig dem, der allerede findes for de fire store europæiske havområder — Nordøstatlanten, Middelhavet, Østersøen og Sortehavet; |
| --- | --- |

2.27

beder Kommissionen tage hensyn til tværregionale strukturer, navnlig dem, der allerede findes for de fire store europæiske havområder — Nordøstatlanten, Middelhavet, Østersøen og Sortehavet;

| 2.28 | tilskynder Kommissionen til specifikt at tage hensyn til kulturelle interesser og lokal viden i kystsamfund og inddrage dette i planlægningen, forvaltningen og formuleringen af de nødvendige politikker. Endvidere er det altafgørende, at man tilskynder til fortsat kulturel kontakt mellem kystsamfund og havet, især hvor havet bidrager til samfundenes bæredygtighed. Dette vil øge værdien af turistproduktet; |
| --- | --- |

2.28

tilskynder Kommissionen til specifikt at tage hensyn til kulturelle interesser og lokal viden i kystsamfund og inddrage dette i planlægningen, forvaltningen og formuleringen af de nødvendige politikker. Endvidere er det altafgørende, at man tilskynder til fortsat kulturel kontakt mellem kystsamfund og havet, især hvor havet bidrager til samfundenes bæredygtighed. Dette vil øge værdien af turistproduktet;

| 2.29 | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i udformningen og gennemførelsen af EU's havpolitik, og til at tage regionernes mange indhøstede erfaringer med i betragtning ved udarbejdelsen af grønbogen. I den forbindelse kan eksemplerne på god praksis, men også de maritime modelregioner, være af afgørende betydning for udviklingen af en integreret tilgang til EU's havpolitik. Endvidere skulle man overveje den yderst succesrige Leader-model for at sikre en lokal dimension i forbindelse med gennemførelsen; |
| --- | --- |

2.29

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i udformningen og gennemførelsen af EU's havpolitik, og til at tage regionernes mange indhøstede erfaringer med i betragtning ved udarbejdelsen af grønbogen. I den forbindelse kan eksemplerne på god praksis, men også de maritime modelregioner, være af afgørende betydning for udviklingen af en integreret tilgang til EU's havpolitik. Endvidere skulle man overveje den yderst succesrige Leader-model for at sikre en lokal dimension i forbindelse med gennemførelsen;

| 2.30 | opfordrer til, at der i forbindelse med den omfattende høring om grønbogen og indtil dens offentliggørelse afholdes forskellige regionalkonferencer i kystregionerne for på den ene side at tage hensyn til den regionale og lokale sagkundskab og på den anden side bidrage til en styrket bevidstgørelse af offentligheden om havet. Konferencerne bør koncentrere sig om såvel regioner med store industrihavne og mindre havne med kystnært fiskeri; |
| --- | --- |

2.30

opfordrer til, at der i forbindelse med den omfattende høring om grønbogen og indtil dens offentliggørelse afholdes forskellige regionalkonferencer i kystregionerne for på den ene side at tage hensyn til den regionale og lokale sagkundskab og på den anden side bidrage til en styrket bevidstgørelse af offentligheden om havet. Konferencerne bør koncentrere sig om såvel regioner med store industrihavne og mindre havne med kystnært fiskeri;

| 2.31 | tilbyder at spille en vigtig rolle som partner inden for rammerne af de høringer, som skal ledsage grønbogen om en EU-havpolitik, og slår til lyd for en langsigtet oplysningskampagne med inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

2.31

tilbyder at spille en vigtig rolle som partner inden for rammerne af de høringer, som skal ledsage grønbogen om en EU-havpolitik, og slår til lyd for en langsigtet oplysningskampagne med inddragelse af de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CdR 7/2005 rev. 1.

1

(2)  EUT C 310 af 16.12.2004, s. 1.

2

(3)  CdR 24/2003 fin.

3

(4)  KOM(2005) 12 endelig.

4

(5)  EFT L 148 af 06.06.2002, s. 24.

5

(6)  Hvidbog om Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - de svære valg, KOM(2001) 370 endelig.

6

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/26

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — At vinde kampen mod den globale klimaændring

(2006/C 81/07)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — At vinde kampen mod den globale klimaændring (KOM(2005) 35 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 9. februar 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 22. februar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til konklusionerne fra Rådet af 22. og 23. marts 2005 og fra Miljørådet den 7. marts 2005,

under henvisning til Europa-Parlamentets resolution af torsdag den 12. maj 2005 om Seminaret for Regeringssagkyndige i Klimaændringer

under henvisning til sin udtalelse af 18. november 1999 (CdR 295/99 fin) om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Forberedelser til gennemførelse af Kyoto-protokollen (KOM(1999) 230 endelig udg. — CdR 295/1999 fin (1)),

under henvisning til sin udtalelse af 21. september 2000 om Grønbog om handel med emissioner af drivhusgasser inden for Den Europæiske Union og Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU's politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissionerne: Mod et europæisk klimaændringsprogram (KOM(2000) 87 endelig og KOM(2000) 88 endelig — CdR 189/2000 fin (2)),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 65/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 28. juni 2005 med José Macário Correia, Borgmester i Tavira (PT/PPE), som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | det er nødvendigt at fastlægge mellem- og langfristede strategier for at vinde kampen mod klimaændringer i EU og i samarbejde med det internationale samfund; |
| --- | --- |

1)

det er nødvendigt at fastlægge mellem- og langfristede strategier for at vinde kampen mod klimaændringer i EU og i samarbejde med det internationale samfund;

| 2) | EU's Ministerråd erklærede i 1996, at den globale gennemsnitstemperatur efter dets mening ikke burde stige med mere end 2 grader over det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

2)

EU's Ministerråd erklærede i 1996, at den globale gennemsnitstemperatur efter dets mening ikke burde stige med mere end 2 grader over det førindustrielle niveau;

| 3) | fordelene ved at begrænse den gennemsnitlige globale temperaturstigning til 2 °C opvejer omkostningerne ved emissionsbekæmpelsespolitikken; |
| --- | --- |

3)

fordelene ved at begrænse den gennemsnitlige globale temperaturstigning til 2 °C opvejer omkostningerne ved emissionsbekæmpelsespolitikken;

| 4) | der skal i tidens løb ubetinget benyttes de mest effektive og mindst omkostningskrævende tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger for at opfylde vore miljømålsætninger, samtidig med at vor økonomiske konkurrenceevne bevares; |
| --- | --- |

4)

der skal i tidens løb ubetinget benyttes de mest effektive og mindst omkostningskrævende tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger for at opfylde vore miljømålsætninger, samtidig med at vor økonomiske konkurrenceevne bevares;

| 5) | klimaændringer er et verdensomspændende problem, som også falder inden for de regionale og lokale myndigheders kompetenceområde. Kyoto-protokollen, som både EU og medlemsstaterne har undertegnet, er en international aftale, der forpligter medlemsstaterne — og dermed også regionerne og kommunerne — til at handle — |
| --- | --- |

5)

klimaændringer er et verdensomspændende problem, som også falder inden for de regionale og lokale myndigheders kompetenceområde. Kyoto-protokollen, som både EU og medlemsstaterne har undertegnet, er en international aftale, der forpligter medlemsstaterne — og dermed også regionerne og kommunerne — til at handle —

på sin 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | udtrykker tilfredshed med meddelelsen, som på relevant vis gør status over situationen og analyserer truslerne fra klimaændringer samt midlerne til at bekæmpe disse effektivt; |
| --- | --- |

1.1

udtrykker tilfredshed med meddelelsen, som på relevant vis gør status over situationen og analyserer truslerne fra klimaændringer samt midlerne til at bekæmpe disse effektivt;

| 1.2 | er tilfreds med Kyoto-protokollens ikrafttræden, da den er første etape i en global strategi til bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

1.2

er tilfreds med Kyoto-protokollens ikrafttræden, da den er første etape i en global strategi til bekæmpelse af klimaændringer;

| 1.3 | gentager sin støtte til en ambitiøs politik fra EU's side i dette spørgsmål; |
| --- | --- |

1.3

gentager sin støtte til en ambitiøs politik fra EU's side i dette spørgsmål;

| 1.4 | understreger, at langt flere lande bør deltage i bekæmpelsen af klimaændringer, og at man bør inddrage samtlige de hovedsektorer, som er ansvarlige for drivhusgasemissioner, især energiproduktion samt luftfart og søtransport; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at langt flere lande bør deltage i bekæmpelsen af klimaændringer, og at man bør inddrage samtlige de hovedsektorer, som er ansvarlige for drivhusgasemissioner, især energiproduktion samt luftfart og søtransport;

| 1.5 | er foruroliget over følgerne af manglende indsats på verdensplan; |
| --- | --- |

1.5

er foruroliget over følgerne af manglende indsats på verdensplan;

| 1.6 | beklager, at nogle medlemsstater er langt fra at nå deres mål som led i EU-målsætningen om »- 8 %«, som blev fastlagt i Kyoto, men finder det vigtigt at anspore disse lande til ligeledes at nærme sig de fastsatte målsætninger; |
| --- | --- |

1.6

beklager, at nogle medlemsstater er langt fra at nå deres mål som led i EU-målsætningen om »- 8 %«, som blev fastlagt i Kyoto, men finder det vigtigt at anspore disse lande til ligeledes at nærme sig de fastsatte målsætninger;

| 1.7 | fremhæver Kommissionens henstilling om at fremme bevidstgørelseskampagner med det sigte at øge befolkningens interesse og bekymring for dette spørgsmål ved at tilskynde til en mere bæredygtig levevis. Fremhæver tillige betydningen af iværksættelse og udvikling af projekter i skoler på dette område, da skoler kan anses for at afspejle samfundet; |
| --- | --- |

1.7

fremhæver Kommissionens henstilling om at fremme bevidstgørelseskampagner med det sigte at øge befolkningens interesse og bekymring for dette spørgsmål ved at tilskynde til en mere bæredygtig levevis. Fremhæver tillige betydningen af iværksættelse og udvikling af projekter i skoler på dette område, da skoler kan anses for at afspejle samfundet;

| 1.8 | mener, at der i politikken for fysisk planlægning bør tages hensyn til energieffektivitetsmålene — ved at fremme en blanding af kompatible og komplementære aktiviteter — for at nedbringe rejseafstande og dermed brændstofforbruget; |
| --- | --- |

1.8

mener, at der i politikken for fysisk planlægning bør tages hensyn til energieffektivitetsmålene — ved at fremme en blanding af kompatible og komplementære aktiviteter — for at nedbringe rejseafstande og dermed brændstofforbruget;

| 1.9 | understreger det vigtige i at bevare og etablere grønne områder, som bør indgå i den strategiske planlægning af bykerner; en forøgelse af omfanget af træbevoksede områder har overmåde stor betydning for at forbedre effektiviteten af kulstofopfangningen i atmosfæren; |
| --- | --- |

1.9

understreger det vigtige i at bevare og etablere grønne områder, som bør indgå i den strategiske planlægning af bykerner; en forøgelse af omfanget af træbevoksede områder har overmåde stor betydning for at forbedre effektiviteten af kulstofopfangningen i atmosfæren;

| 1.10 | støtter, at der skabes mere bæredygtige mobilitetsmønstre, hvor indførelsen af fodgængerområder og forbud mod eller begrænsning af biltrafikken i bycentre spiller en grundlæggende rolle. Mener tillige, at der bør tilvejebringes et attraktivt, kollektivt trafiksystem, som i vid udstrækning supplerer individuel transport og i mange tilfælde erstatter denne; |
| --- | --- |

1.10

støtter, at der skabes mere bæredygtige mobilitetsmønstre, hvor indførelsen af fodgængerområder og forbud mod eller begrænsning af biltrafikken i bycentre spiller en grundlæggende rolle. Mener tillige, at der bør tilvejebringes et attraktivt, kollektivt trafiksystem, som i vid udstrækning supplerer individuel transport og i mange tilfælde erstatter denne;

| 1.11 | fremhæver det vigtige i, at alle køretøjer bruger mindre forurenende brændstoffer, herunder også virksomheders og det offentliges bilparker; opfordrer de offentlige myndigheder til at gå i spidsen for at opnå renere bilparker; |
| --- | --- |

1.11

fremhæver det vigtige i, at alle køretøjer bruger mindre forurenende brændstoffer, herunder også virksomheders og det offentliges bilparker; opfordrer de offentlige myndigheder til at gå i spidsen for at opnå renere bilparker;

| 1.12 | mener, at tilvejebringelse af udstyr til selektiv indsamling og befolkningens opbakning herom er elementer, som kan bidrage til at nå målene; |
| --- | --- |

1.12

mener, at tilvejebringelse af udstyr til selektiv indsamling og befolkningens opbakning herom er elementer, som kan bidrage til at nå målene;

| 1.13 | mener, at man ved opførelse af nybygninger eller ombygning af eksisterende bygninger bør rette opmærksomheden mod god energieffektivitet; |
| --- | --- |

1.13

mener, at man ved opførelse af nybygninger eller ombygning af eksisterende bygninger bør rette opmærksomheden mod god energieffektivitet;

| 1.14 | henviser til det ansvar, som alle lokale og regionale myndigheder — ud over de nationale regeringer — har for bekæmpelse af klimaændringer, i kraft af de ovenfor anførte tiltag. |
| --- | --- |

1.14

henviser til det ansvar, som alle lokale og regionale myndigheder — ud over de nationale regeringer — har for bekæmpelse af klimaændringer, i kraft af de ovenfor anførte tiltag.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | peger på det nødvendige i, at Kommissionen fremmer bekæmpelsen af klimaændringer på samtlige niveauer, herunder også det lokale og regionale; |
| --- | --- |

2.1

peger på det nødvendige i, at Kommissionen fremmer bekæmpelsen af klimaændringer på samtlige niveauer, herunder også det lokale og regionale;

| 2.2 | opfordrer til at styrke tiltag til forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande, da dette er et afgørende middel til at modvirke drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

2.2

opfordrer til at styrke tiltag til forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande, da dette er et afgørende middel til at modvirke drivhusgasemissioner;

| 2.3 | forlanger en styrkelse af de foranstaltninger, der tager sigte på at studere og permanent overvåge de europæiske gletschere, eftersom der er tale om sårbare økosystemer, som er særdeles følsomme over for klimaændringer; |
| --- | --- |

2.3

forlanger en styrkelse af de foranstaltninger, der tager sigte på at studere og permanent overvåge de europæiske gletschere, eftersom der er tale om sårbare økosystemer, som er særdeles følsomme over for klimaændringer;

| 2.4 | opfordrer til at anspore virksomhederne til at indføre »rene teknologier« eller omlægge eksisterende teknologier gennem omfattende finansielle incitamenter; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer til at anspore virksomhederne til at indføre »rene teknologier« eller omlægge eksisterende teknologier gennem omfattende finansielle incitamenter;

| 2.5 | tilråder, at der føres en effektiv politik til kontrol med industrielle aktiviteter for at sikre legitimiteten i bekæmpelsen af klimaændringer; |
| --- | --- |

2.5

tilråder, at der føres en effektiv politik til kontrol med industrielle aktiviteter for at sikre legitimiteten i bekæmpelsen af klimaændringer;

| 2.6 | støtter, at alternative energikilder (såsom biomasse) kommer til at indgå i bygningers varmeanlæg, hvilket bør gælde for alle sektorer (herunder de offentlige myndigheder), og efterlyser også mere effektiv udnyttelse af forhåndenværende energikilder, f. eks. via udbygning af kombineret kraftvarmeproduktion, hvorved emissionerne pr. produceret enhed kan begrænses; |
| --- | --- |

2.6

støtter, at alternative energikilder (såsom biomasse) kommer til at indgå i bygningers varmeanlæg, hvilket bør gælde for alle sektorer (herunder de offentlige myndigheder), og efterlyser også mere effektiv udnyttelse af forhåndenværende energikilder, f. eks. via udbygning af kombineret kraftvarmeproduktion, hvorved emissionerne pr. produceret enhed kan begrænses;

| 2.7 | tilskynder til at fremme incitamentet til at foretrække forbrug af produkter med høj energieffektivitet eller produkter, som er fremstillet ved brug af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

2.7

tilskynder til at fremme incitamentet til at foretrække forbrug af produkter med høj energieffektivitet eller produkter, som er fremstillet ved brug af vedvarende energikilder;

| 2.8 | henstiller, at man afskaffer støtte til aktiviteter, som medvirker til klimaændringer; |
| --- | --- |

2.8

henstiller, at man afskaffer støtte til aktiviteter, som medvirker til klimaændringer;

| 2.9 | støtter og fremhæver Rådets forslag om at opstille mål for tidsrummet efter 2012; ligesom Rådet mener det, at det for udviklede lande er hensigtsmæssigt at opstille reduktionsmål på 15-30 % frem til 2020 på baggrund af referenceværdierne i Kyoto-protokollen; efter dette tidspunkt henstiller det, at der opstilles værdier, som ligger på linje med konklusionerne fra Miljørådet (60-80 % i 2050); |
| --- | --- |

2.9

støtter og fremhæver Rådets forslag om at opstille mål for tidsrummet efter 2012; ligesom Rådet mener det, at det for udviklede lande er hensigtsmæssigt at opstille reduktionsmål på 15-30 % frem til 2020 på baggrund af referenceværdierne i Kyoto-protokollen; efter dette tidspunkt henstiller det, at der opstilles værdier, som ligger på linje med konklusionerne fra Miljørådet (60-80 % i 2050);

| 2.10 | foreslår, at der i den tematiske strategi for bymiljøet indføres incitamenter til bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

2.10

foreslår, at der i den tematiske strategi for bymiljøet indføres incitamenter til bekæmpelse af klimaændringer;

| 2.11 | henstiller, at man undersøger/uddyber cost/benefit-analysen af begrænsningen af temperaturstigningen til 2 °C; det er vigtigt, at man mere nøjagtigt fastsætter, hvilken koncentration af drivhusgasser der er nødvendig for at nå målet om de 2 °C, og hvilke omkostninger en sådan nedsættelse medfører; |
| --- | --- |

2.11

henstiller, at man undersøger/uddyber cost/benefit-analysen af begrænsningen af temperaturstigningen til 2 °C; det er vigtigt, at man mere nøjagtigt fastsætter, hvilken koncentration af drivhusgasser der er nødvendig for at nå målet om de 2 °C, og hvilke omkostninger en sådan nedsættelse medfører;

| 2.12 | henstiller, at byerne fortsat bakker op om LA21-processen og lægger mere vægt på at iværksætte sådanne strategier; |
| --- | --- |

2.12

henstiller, at byerne fortsat bakker op om LA21-processen og lægger mere vægt på at iværksætte sådanne strategier;

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 107 af 3.5.2002, s.76.

1

(2)  EFT C 192 af 12.8.2002, s. 59.

2

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/28

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer

(2006/C 81/08)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: Første status og fremtidige retningslinjer«, KOM(2005) 37 endelig,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 9. februar 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. april 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om »En bæredygtig udvikling i Europa for en bedre verden: En EU-strategi for bæredygtig udvikling« (Kommissionens forslag til Det Europæiske Råd i Göteborg), KOM(2001) 264 endelig,

under henvisning til »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Mod et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling«, KOM(2002) 82 endelig,

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 15. januar 2002 til Det Europæiske Råds forårstopmøde i Barcelona den 15.-16. marts 2002, hvor man satte nyt skub i den strategi, der blev vedtaget to år forinden på Lissabon-topmødet (KOM(2002) 14) for at gøre Europa til verdens mest dynamiske, konkurrencedygtige og bæredygtige videnbaserede økonomi,

under henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs sonderende udtalelse, vedtaget den 28. april 2004, NAT/229 — CESE 661/2004,

under henvisning til Det Europæiske Råds »Erklæring om de styrende principper for bæredygtig udvikling« af 16. og 17. juni 2005,

under henvisning til sin udtalelse om »Mod temastrategi for bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne«, KOM(2003) 572 endelig, CdR 11/2004 fin (1),

under henvisning til sin udtalelse af 14. november 2001 om »Meddelelse fra Kommissionen om »Ti år efter Rio: Forberedelse af verdenskonferencen om bæredygtig udvikling i 2002««, KOM(2001) 53, CdR 37/2001 fin (2),

under henvisning til sin udtalelse af 15. juni 2000 om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet«, KOM(1999) 557 endelig — 1999/0233 (COD) — CdR 134/2000 fin (3),

under henvisning til sin udtalelse af 17. februar om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Mod et bæredygtigt landbrug««, KOM(1999) 22 endelig — CdR 183/1999 fin (4),

under henvisning til sin udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om Handel og udvikling — Hvordan udviklingslandene kan hjælpes til at få udbytte af handel« (KOM(2002) 513 endelig) — CdR 100/2003 fin (5),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om tjenesteydelser i det indre marked« (KOM(2004) 2 endelig — 2004/0001 (COD) — CdR 154/2004 fin (6),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 66/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 28. juni 2005 med Mona-Lisa Norrman, medlem af Jämtlands länsstyrelse, (SE/PSE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | De lokale og regionale myndigheder er det beslutningstagende og udøvende niveau, som er tættest på EU-borgerne. De foranstaltninger, som er nødvendige for at skabe en bæredygtig udvikling, må udarbejdes, godkendes, gennemføres og overvåges i dialog med EU-borgerne; |
| --- | --- |

1)

De lokale og regionale myndigheder er det beslutningstagende og udøvende niveau, som er tættest på EU-borgerne. De foranstaltninger, som er nødvendige for at skabe en bæredygtig udvikling, må udarbejdes, godkendes, gennemføres og overvåges i dialog med EU-borgerne;

| 2) | I EU's 25 medlemsstater er det på det lokale og regionale niveau, at den praktiske koordination mellem de forskellige politiksektorer skal finde sted. Ligeledes er det på lokalt og regionalt niveau, at EU's samhørighedspolitik realiseres; |
| --- | --- |

2)

I EU's 25 medlemsstater er det på det lokale og regionale niveau, at den praktiske koordination mellem de forskellige politiksektorer skal finde sted. Ligeledes er det på lokalt og regionalt niveau, at EU's samhørighedspolitik realiseres;

| 3) | Det er gennem en kombineret effekt af foranstaltninger gennemført lokalt og regionalt, både inden for EU og globalt, at de ikke-bæredygtige tendenser, vi ser i dag, kan ændres. Det rette slogan er: Tænk globalt, agér lokalt — |
| --- | --- |

3)

Det er gennem en kombineret effekt af foranstaltninger gennemført lokalt og regionalt, både inden for EU og globalt, at de ikke-bæredygtige tendenser, vi ser i dag, kan ændres. Det rette slogan er: Tænk globalt, agér lokalt —

på den 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 12. oktober) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder Kommissionens meddelelse om revisionen af EU's strategi for bæredygtig udvikling, som indeholder en første evaluering af de hidtidige fremskridt og opridser en række fremtidige mål; |
| --- | --- |

1.1

bifalder Kommissionens meddelelse om revisionen af EU's strategi for bæredygtig udvikling, som indeholder en første evaluering af de hidtidige fremskridt og opridser en række fremtidige mål;

| 1.2 | understreger, at der ikke er sket tilstrækkeligt fremskridt, siden strategien for bæredygtig udvikling blev vedtaget i Göteborg i 2001; er enig med Kommissionen i, at man nu bør sætte fokus på en proaktiv strategi for bæredygtig udvikling og træffe konkrete foranstaltninger i marken; |
| --- | --- |

1.2

understreger, at der ikke er sket tilstrækkeligt fremskridt, siden strategien for bæredygtig udvikling blev vedtaget i Göteborg i 2001; er enig med Kommissionen i, at man nu bør sætte fokus på en proaktiv strategi for bæredygtig udvikling og træffe konkrete foranstaltninger i marken;

| 1.3 | påpeger, at en tredimensional tilgang til bæredygtig udvikling, som omfatter økonomiske, økologiske og sociale aspekter, er en forudsætning for vækst, flere og bedre jobs, større velfærd og et renere og sundere miljø; |
| --- | --- |

1.3

påpeger, at en tredimensional tilgang til bæredygtig udvikling, som omfatter økonomiske, økologiske og sociale aspekter, er en forudsætning for vækst, flere og bedre jobs, større velfærd og et renere og sundere miljø;

| 1.4 | understreger betydningen af at integrere og sætte fokus på bæredygtig udvikling på alle EU's politikområder. Det er vigtigt, at samhørighedspolitikken støtter såvel den økonomiske som de økologiske og sociale dimensioner og at der tages behørigt hensyn til politikkens langsigtede virkninger. Endvidere bør EU's fremtidige udviklingspolitik og Afrikapolitik sikre konsekvent støtte til bæredygtig udvikling i internationale aktiviteter; |
| --- | --- |

1.4

understreger betydningen af at integrere og sætte fokus på bæredygtig udvikling på alle EU's politikområder. Det er vigtigt, at samhørighedspolitikken støtter såvel den økonomiske som de økologiske og sociale dimensioner og at der tages behørigt hensyn til politikkens langsigtede virkninger. Endvidere bør EU's fremtidige udviklingspolitik og Afrikapolitik sikre konsekvent støtte til bæredygtig udvikling i internationale aktiviteter;

International handel

| 1.5 | understreger, at Lissabon-strategien udgør grundlaget for EU's reaktion på globaliseringens konsekvenser for konkurrence, økonomi og arbejdsmarked i Europa, men der bør også tages højde for konsekvenserne for bæredygtig udvikling i Europa og internationalt. Den metode, som i dag anvendes til at opnå bæredygtig udvikling, nemlig forskellige internationale aftaler, bør udvikles, så den bedre afspejler globaliseringens følgevirkninger for offentlige tjenesteydelser og bæredygtig udvikling på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

1.5

understreger, at Lissabon-strategien udgør grundlaget for EU's reaktion på globaliseringens konsekvenser for konkurrence, økonomi og arbejdsmarked i Europa, men der bør også tages højde for konsekvenserne for bæredygtig udvikling i Europa og internationalt. Den metode, som i dag anvendes til at opnå bæredygtig udvikling, nemlig forskellige internationale aftaler, bør udvikles, så den bedre afspejler globaliseringens følgevirkninger for offentlige tjenesteydelser og bæredygtig udvikling på lokalt og regionalt plan;

Dialog og samarbejde

| 1.6 | understreger betydningen af en effektiv dialog med civilsamfundet. I det øjemed bør de budskaber, Kommissionen udsender, være konsekvente og velkoordinerede, og strategien bør overvåges og omsættes i konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.6

understreger betydningen af en effektiv dialog med civilsamfundet. I det øjemed bør de budskaber, Kommissionen udsender, være konsekvente og velkoordinerede, og strategien bør overvåges og omsættes i konkrete foranstaltninger;

Det lokale og regionale perspektiv

| 1.7 | vil især fremhæve de lokale og regionale myndigheders rolle og ansvar for skabelsen af en bæredygtig udvikling. Alle myndighedsniveauer bør samarbejde om at vedtage og gennemføre de fornødne forandringer for at opnå et bæredygtigt samfund gennem stærkt lederskab; |
| --- | --- |

1.7

vil især fremhæve de lokale og regionale myndigheders rolle og ansvar for skabelsen af en bæredygtig udvikling. Alle myndighedsniveauer bør samarbejde om at vedtage og gennemføre de fornødne forandringer for at opnå et bæredygtigt samfund gennem stærkt lederskab;

Fokus på borgerne

| 1.8 | understreger betydningen af at sikre, at bestræbelserne på at fremme bæredygtig udvikling er afpasset efter EU-borgernes behov og vilkår, så man kan opnå deres støtte. De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i denne dialog, og Kommissionen bør støtte disse bestræbelser administrativt og finansielt ved:






  — | at udvikle høringer og skabe naturlige fora for dialog og erfaringsudveksling, |
| --- | --- | --- |

1.8

understreger betydningen af at sikre, at bestræbelserne på at fremme bæredygtig udvikling er afpasset efter EU-borgernes behov og vilkår, så man kan opnå deres støtte. De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i denne dialog, og Kommissionen bør støtte disse bestræbelser administrativt og finansielt ved:

—

at udvikle høringer og skabe naturlige fora for dialog og erfaringsudveksling,

| — | at støtte lokale og regionale udviklingsprojekter, både i EU og på verdensplan, |
| --- | --- |

—

at støtte lokale og regionale udviklingsprojekter, både i EU og på verdensplan,

| — | at øge kendskabet og bevidstheden i EU om behovet for en fælles indsats for at opnå et bæredygtigt samfund; |
| --- | --- |

—

at øge kendskabet og bevidstheden i EU om behovet for en fælles indsats for at opnå et bæredygtigt samfund;

Folkesundhed, sikkerhed og ligestilling

| 1.9 | understreger, at folkesundhed i bredere forstand er et hovedkrav for at opnå bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.9

understreger, at folkesundhed i bredere forstand er et hovedkrav for at opnå bæredygtig udvikling;

| 1.10 | påpeger, at sikkerhed er en forudsætning for god livskvalitet og sammen med et bredt folkesundhedsperspektiv udgør kernen i bestræbelserne for at fremme en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.10

påpeger, at sikkerhed er en forudsætning for god livskvalitet og sammen med et bredt folkesundhedsperspektiv udgør kernen i bestræbelserne for at fremme en bæredygtig udvikling;

| 1.11 | fremhæver desuden behovet for at inkorporere et ligestillingsperspektiv i initiativer til fremme af bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.11

fremhæver desuden behovet for at inkorporere et ligestillingsperspektiv i initiativer til fremme af bæredygtig udvikling;

Miljøbaserede virksomheder og grønne jobs

| 1.12 | er enig med Kommissionen i, at vores fremtidige livskvalitet vil afhænge af vores produktion og forbrugsmønstre. Økonomisk vækst må afkobles fra miljøforringelse gennem uddannelse og information om de sundheds- og miljømæssige virkninger af varer og tjenester. Miljøkrav i procedurerne for offentlige indkøb spiller også en vigtig rolle for ændringen af produktions- og forbrugsmønstre; |
| --- | --- |

1.12

er enig med Kommissionen i, at vores fremtidige livskvalitet vil afhænge af vores produktion og forbrugsmønstre. Økonomisk vækst må afkobles fra miljøforringelse gennem uddannelse og information om de sundheds- og miljømæssige virkninger af varer og tjenester. Miljøkrav i procedurerne for offentlige indkøb spiller også en vigtig rolle for ændringen af produktions- og forbrugsmønstre;

| 1.13 | understreger behovet for støtteforanstaltninger til at udvikle miljøbaserede virksomheder, navnlig SMV'er. Forskningsintensive virksomheder i miljøteknologisektoren bør specifikt gøres til mål for støtte i forbindelse med det nuværende forslag til 7. rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FP7); |
| --- | --- |

1.13

understreger behovet for støtteforanstaltninger til at udvikle miljøbaserede virksomheder, navnlig SMV'er. Forskningsintensive virksomheder i miljøteknologisektoren bør specifikt gøres til mål for støtte i forbindelse med det nuværende forslag til 7. rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FP7);

Målsætninger, foranstaltninger og overvågning

| 1.14 | støtter Kommissionens plan om at opstille klare målsætninger, mål og tilknyttede tidsfrister. Det vil gøre det muligt at overvåge, måle og indrapportere om de opnåede fremskridt; |
| --- | --- |

1.14

støtter Kommissionens plan om at opstille klare målsætninger, mål og tilknyttede tidsfrister. Det vil gøre det muligt at overvåge, måle og indrapportere om de opnåede fremskridt;

| 1.15 | understreger behovet for aktive foranstaltninger og konkrete tiltag for at fremme bæredygtig udvikling. I det kommende handlingsprogram bør også indgå redskaber til gennemførelse og overvågning af forskellige foranstaltninger, ligesom de lokale og regionale myndigheder bør inkluderes som nøglepartnere i udarbejdelsen af handlingsprogrammet; |
| --- | --- |

1.15

understreger behovet for aktive foranstaltninger og konkrete tiltag for at fremme bæredygtig udvikling. I det kommende handlingsprogram bør også indgå redskaber til gennemførelse og overvågning af forskellige foranstaltninger, ligesom de lokale og regionale myndigheder bør inkluderes som nøglepartnere i udarbejdelsen af handlingsprogrammet;

Instrumenter til gennemførelse af bæredygtig udvikling

| 1.16 | understreger betydningen af at udarbejde nye instrumenter og forbedre de eksisterende. Det er nødvendigt for at gennemføre, evaluere og overvåge de foranstaltninger, der er brug for med henblik på fremme af bæredygtig udvikling. Følgende instrumenter bør udvikles og tilpasses, så man kan yde et effektivt bidrag til skabelsen af bæredygtig udvikling: |
| --- | --- |

1.16

understreger betydningen af at udarbejde nye instrumenter og forbedre de eksisterende. Det er nødvendigt for at gennemføre, evaluere og overvåge de foranstaltninger, der er brug for med henblik på fremme af bæredygtig udvikling. Følgende instrumenter bør udvikles og tilpasses, så man kan yde et effektivt bidrag til skabelsen af bæredygtig udvikling:

—   Miljøforvaltningssystemer

Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) bør forbedres og tilpasses til de forskellige aspekter og behov i forbindelse med bæredygtig udvikling. Et miljøforvaltningssystem bør udvikles, som omfatter økonomiske, økologiske og sociale hensyn.

—   Offentlige indkøb

At medtage miljøkrav i offentlige indkøbskontrakter er et effektivt redskab til at tilskynde til ændringer i samfundets produktions- og forbrugsmønstre. Det bør yderligere styrkes ved f.eks. at fremhæve muligheden for at tage hensyn til miljøfordelene ved lokalt fremstillede varer og tjenester. Offentlige indkøb beløber sig i dag til 15 % af EU's BNP eller ca. 1 000 milliarder euro.

—   Teknologiindkøb

Procedurerne for teknologiindkøb bør udvikles, navnlig inden for affaldshåndtering, energi, transport, vand- og kloakforsyning, veje og anden infrastruktur. På disse områder har den offentlige sektor et ansvar på lokalt og regionalt niveau.

Forskning og udvikling

Der er et presserende behov for at udvikle nye og mere miljøvenlige teknologier. Kommissionens initiativ til at oprette en række teknologiske platforme, som bygger på samarbejde mellem forskningsmiljøet og det private erhvervsliv, er et skridt i denne retning. Diskussioner foregår bl.a. i Europa-Parlamentet om skabelsen af »socialt motiverede forskningsplatforme« med det udtrykkelige formål at støtte og fremme forskning og udvikling inden for bæredygtig udvikling. Regionsudvalget støtter dette initiativ og understreger behovet for at udvide det til at omfatte forskning og udvikling inden for social- og adfærdsforskning. Specifikke initiativer er også nødvendige for at sikre, at forskningsresultaterne kan omsættes i praksis, så man kan fremme bæredygtig udvikling på lokalt og regionalt niveau.

—   Information og bevidstgørelse af borgerne

Kommissionen har bl.a. vedtaget mindstekrav for høring af berørte aktører, inden beslutninger træffes på miljøområdet. Desuden er der blevet taget forskellige initiativer for at øge det private erhvervslivs deltagelse i fremstødet for bæredygtig udvikling. Kommissionen er ikke altid det bedste sendebud i denne sammenhæng.

—   Samarbejde og erfaringsudveksling

Muligheden for erfaringsudveksling og akkumulering af ny viden gennem samarbejde og samspil mellem forskellige aktører er et vigtigt led i arbejdet med bæredygtig udvikling. Et stort antal organisationer og netværk i EU arbejder med dette mål for øje.

—   Overvågning og evaluering

Redskaber til overvågning og evaluering er nødvendige for at iværksætte effektive og målrettede foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling. Evaluering af henholdsvis sundheds- og miljømæssige virkninger er to eksempler, men der skal gøres mere for at udvikle disse redskaber.

—   Markedsbaserede instrumenter

En række markedsbaserede instrumenter er for øjeblikket i brug i EU, f.eks. miljørelaterede afgifter, emissionshandelsordninger og subsidier. Disse instrumenter skal udvikles yderligere, så man sikrer, at priserne for alle økonomiske aktiviteter afspejler deres virkelige samfundsomkostninger.

—   Fysisk planlægning

Mange af de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme bæredygtig udvikling, har at gøre med areal- og vandanvendelse på lokalt og regionalt niveau og er forbundet med fysisk planlægning — det gælder f.eks. EU's vanddirektiv eller de tematiske strategier for byplanlægning og affaldshåndtering.

—   Lovgivning

Lovgivning er et andet vigtigt instrument til at fremme bæredygtig udvikling. Visse dele af både EU's og den nationale lovgivning understøtter ikke fuldt ud bestræbelserne på at fremme bæredygtig udvikling. Forbedring og udvikling af den gældende lovgivning bør prioriteres. Desuden bør sammenhængen mellem forskellige love tages op til fornyet behandling og forbedres, bl.a. med henblik på fastlæggelse af enklere lovrammer. Lovgivningen bør understøttes af nye instrumenter og metoder, der er baseret på aftaler mellem arbejdsmarkedets parter. Eksempler på denne fremgangsmåde omfatter aftaler, der indgås på basis af den åben koordinationsmetode, Ålborg-charteret og trepartsaftaler.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | understreger betydningen af, at EU-borgerne gøres til midtpunkt for indsatsen for at opnå bæredygtig udvikling. Dialogen om fysiske og økonomiske foranstaltninger og om forandringer i forbrugs- og adfærdsmønstre skal gennemføres i lyset af forholdene på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.1

understreger betydningen af, at EU-borgerne gøres til midtpunkt for indsatsen for at opnå bæredygtig udvikling. Dialogen om fysiske og økonomiske foranstaltninger og om forandringer i forbrugs- og adfærdsmønstre skal gennemføres i lyset af forholdene på lokalt og regionalt niveau;

| 2.2 | mener, at de målsætninger og foranstaltninger, der er nødvendige for bestræbelserne for at fremme bæredygtig udvikling, må baseres på og afpasses efter forholdene på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.2

mener, at de målsætninger og foranstaltninger, der er nødvendige for bestræbelserne for at fremme bæredygtig udvikling, må baseres på og afpasses efter forholdene på lokalt og regionalt niveau;

| 2.3 | understreger betydningen af at udvikle nye instrumenter og forbedre de eksisterende. Det er nødvendigt for at muliggøre gennemførelse, evaluering og overvågning af de fornødne foranstaltninger for at skabe en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.3

understreger betydningen af at udvikle nye instrumenter og forbedre de eksisterende. Det er nødvendigt for at muliggøre gennemførelse, evaluering og overvågning af de fornødne foranstaltninger for at skabe en bæredygtig udvikling;

| 2.4 | regner med, at Kommissionen i sin igangværende evaluering af strategien for bæredygtig udvikling og sit arbejde med handlingsprogrammet vil udvikle og uddybe dialogen med det lokale og regionale niveau og agter at spille en aktiv rolle i de igangværende bestræbelser for at opnå et bæredygtigt samfund både i EU og internationalt. |
| --- | --- |

2.4

regner med, at Kommissionen i sin igangværende evaluering af strategien for bæredygtig udvikling og sit arbejde med handlingsprogrammet vil udvikle og uddybe dialogen med det lokale og regionale niveau og agter at spille en aktiv rolle i de igangværende bestræbelser for at opnå et bæredygtigt samfund både i EU og internationalt.

Bruxelles, den 12. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 47.

1

(2)  EFT C 107 af 3.5.2002, s. 9.

2

(3)  EFT C 317 af 6.11.2000, s. 33.

3

(4)  EFT C 156 af 6.6.2000, s. 40.

4

(5)  EFT C 23 af 27.1.2004, s. 8.

5

(6)  EFT C 43 af 18.2.2005, s. 18

6

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/32

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union«

(2006/C 81/09)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 6. september 2005 om i henhold til i EF-Traktatens artikel 265, stk. 4, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 27. juli 2005 om i henhold til artikel 40, stk. 2, i forretningsordenen at udnævne Franz Schausberger, Repræsentant for delstaten Salzburg i Regionsudvalget (AT/PPE) og Lord Tope, Greater London Authority (UK/ALDE) som hovedordførere for udtalelsen,

under henvisning til Traktaten om en forfatning for Europa undertegnet af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004 (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 add. 1 rev. 1, CIG 87/04 add. 2 rev. 1),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 17. november om Traktaten om en forfatning for Europa (CdR 354/2003 fin (1)),

under henvisning til rapporten af 6. november 2001 om Nærhed (CdR 436/2000 fin) —

på den 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 13. oktober) VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

REGIONSUDVALGETS SYNSPUNKTER OG HENSTILLINGER

REGIONSUDVALGET —

(a)   Baggrund

| 1. | mener, at der for at opretholde fred, frihed og velstand er behov for en politisk stærk og demokratisk Europæisk Union og et stærkt lederskab i EU samt et stærkt samarbejde mellem institutionerne for at puste nyt liv i det europæiske projekt, |
| --- | --- |

1.

mener, at der for at opretholde fred, frihed og velstand er behov for en politisk stærk og demokratisk Europæisk Union og et stærkt lederskab i EU samt et stærkt samarbejde mellem institutionerne for at puste nyt liv i det europæiske projekt,

| 2. | udtrykker bekymring for, at en for lang tænkepause vil skade EU's image, og opfordrer alle institutionerne til at arbejde på atter at rette fokus mod det, der danner den egentlige baggrund for idealet om europæisk integration og det konkrete projekt omkring EU, |
| --- | --- |

2.

udtrykker bekymring for, at en for lang tænkepause vil skade EU's image, og opfordrer alle institutionerne til at arbejde på atter at rette fokus mod det, der danner den egentlige baggrund for idealet om europæisk integration og det konkrete projekt omkring EU,

| 3. | finder det imidlertid tilrådeligt, at tænkepausen anvendes til blotlægge borgernes holdninger til EU rundt om i medlemsstaterne og til at konsolidere EU's grundlæggende mål, værdier og principper som f.eks. solidaritet, effektivitet, gennemsigtighed og samarbejde baseret på borgernes støtte, |
| --- | --- |

3.

finder det imidlertid tilrådeligt, at tænkepausen anvendes til blotlægge borgernes holdninger til EU rundt om i medlemsstaterne og til at konsolidere EU's grundlæggende mål, værdier og principper som f.eks. solidaritet, effektivitet, gennemsigtighed og samarbejde baseret på borgernes støtte,

| 4. | minder i den sammenhæng om betydningen af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, som er inkorporeret i forfatningstraktaten, |
| --- | --- |

4.

minder i den sammenhæng om betydningen af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, som er inkorporeret i forfatningstraktaten,

| 5. | mener, at EU skal tage resultatet af den franske og den hollandske folkeafstemning alvorligt og tydeligt vise dette; finder, at det ville have været et dårligt signal at sende til de europæiske borgere, hvis man havde fortsat ratificeringsprocessen uden at ændre den oprindelige tidsplan og uden seriøse overvejelser på EU-plan, hvilket kunne have betydet, at forfatningstraktaten også var blevet forkastet i andre medlemsstater, |
| --- | --- |

5.

mener, at EU skal tage resultatet af den franske og den hollandske folkeafstemning alvorligt og tydeligt vise dette; finder, at det ville have været et dårligt signal at sende til de europæiske borgere, hvis man havde fortsat ratificeringsprocessen uden at ændre den oprindelige tidsplan og uden seriøse overvejelser på EU-plan, hvilket kunne have betydet, at forfatningstraktaten også var blevet forkastet i andre medlemsstater,

| 6. | anerkender imidlertid, at der er mange og forskelligartede grunde til disse afvisninger, som i visse tilfælde ikke har noget med selve traktaten at gøre; finder det derfor yderst vigtigt først og fremmest at sætte kræfterne ind på selve debatten, der skal centreres om at sikre enighed om de finansielle overslag; minder desuden om, at ti medlemsstater allerede har ratificeret forfatningstraktaten efter den af dem valgte metode, og at deres beslutning må veje lige så tungt som de andres »nej«, |
| --- | --- |

6.

anerkender imidlertid, at der er mange og forskelligartede grunde til disse afvisninger, som i visse tilfælde ikke har noget med selve traktaten at gøre; finder det derfor yderst vigtigt først og fremmest at sætte kræfterne ind på selve debatten, der skal centreres om at sikre enighed om de finansielle overslag; minder desuden om, at ti medlemsstater allerede har ratificeret forfatningstraktaten efter den af dem valgte metode, og at deres beslutning må veje lige så tungt som de andres »nej«,

| 7. | gentager sin støtte til fremskridtene i forfatningstraktaten, som sikrer bedre styreformer i EU via de betydelige forbedringer i funktion, enkelhed og gennemsigtighed i EU, som den foreslår, i forhold til de eksisterende traktater, |
| --- | --- |

7.

gentager sin støtte til fremskridtene i forfatningstraktaten, som sikrer bedre styreformer i EU via de betydelige forbedringer i funktion, enkelhed og gennemsigtighed i EU, som den foreslår, i forhold til de eksisterende traktater,

| 8. | mener, at EU's institutioner via en bredere debat om EU's fremtid bør fokusere på de aktuelle og potentielle, praktiske fordele, som medlemskab og unionsborgerskab giver borgerne, |
| --- | --- |

8.

mener, at EU's institutioner via en bredere debat om EU's fremtid bør fokusere på de aktuelle og potentielle, praktiske fordele, som medlemskab og unionsborgerskab giver borgerne,

| 9. | for at genskabe de europæiske borgeres tillid til det europæiske projekt opfordrer Regionsudvalget EU-institutionerne til:






  — | at træffe beslutninger der fortsat er udestående på de områder, hvor EU tilfører en reel merværdi for Europas borgere, |
| --- | --- | --- |

9.

for at genskabe de europæiske borgeres tillid til det europæiske projekt opfordrer Regionsudvalget EU-institutionerne til:

—

at træffe beslutninger der fortsat er udestående på de områder, hvor EU tilfører en reel merværdi for Europas borgere,

| — | at begynde at fungere på en meget mere decentraliseret måde, under efterlevelse af og til fremme af nærhedsprincippet, som også bør anvendes på substatslige niveauer, |
| --- | --- |

—

at begynde at fungere på en meget mere decentraliseret måde, under efterlevelse af og til fremme af nærhedsprincippet, som også bør anvendes på substatslige niveauer,

| — | at EU proaktivt viser, at en politisk union ikke vil underminere EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

at EU proaktivt viser, at en politisk union ikke vil underminere EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed,

| — | at vise, at EU vil give borgerne muligheder for at udvikle deres personlige og erhvervsmæssige erfaringer på europæisk plan, |
| --- | --- |

—

at vise, at EU vil give borgerne muligheder for at udvikle deres personlige og erhvervsmæssige erfaringer på europæisk plan,

| — | at etablere en varig tovejsdialog med Europas borgere, |
| --- | --- |

—

at etablere en varig tovejsdialog med Europas borgere,

| — | at fremme en kultur, der er præget af større åbenhed, navnlig ved at gøre Rådets arbejdsgang mere tilgængelig, således at borgerne bedre kan forstå og deltage i EU's beslutningsproces, |
| --- | --- |

—

at fremme en kultur, der er præget af større åbenhed, navnlig ved at gøre Rådets arbejdsgang mere tilgængelig, således at borgerne bedre kan forstå og deltage i EU's beslutningsproces,

| 10. | anmoder om, at man fortsætter med at arbejde på at fremme nærhedsprincippet på samtlige felter og udnytte de fordele, som de regionale og lokale institutioners større nærhed indebærer for borgerne, |
| --- | --- |

10.

anmoder om, at man fortsætter med at arbejde på at fremme nærhedsprincippet på samtlige felter og udnytte de fordele, som de regionale og lokale institutioners større nærhed indebærer for borgerne,

| 11. | appellerer til medlemsstaterne om at uddybe den politiske integration i EU, hvilket udgør et grundlæggende fundament for at udvikle det udvidede EU, som definerer målene, de potentielle geografiske grænser og langtidsmålene for integrationsprocessen i EU, hvorimod EU-medlemskab bør medføre respekt for lokalt og regionalt demokratisk selvstyre inden for den enkelte medlemsstats egen institutionelle ramme, |
| --- | --- |

11.

appellerer til medlemsstaterne om at uddybe den politiske integration i EU, hvilket udgør et grundlæggende fundament for at udvikle det udvidede EU, som definerer målene, de potentielle geografiske grænser og langtidsmålene for integrationsprocessen i EU, hvorimod EU-medlemskab bør medføre respekt for lokalt og regionalt demokratisk selvstyre inden for den enkelte medlemsstats egen institutionelle ramme,

| 12. | opfordrer politikere på nationalt niveau og lokale og regionale myndigheder til at tage ansvar for deres egne aktioner på deres ansvarsområder og afholde sig fra den gængse vane med at bruge »Bruxelles« som syndebuk; understreger, at EU kun kan blive en succes, hvis politikerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau ansvarligt fordeler byrderne og erkender, at institutionel respekt er afgørende for succes og må anses som en forudsætning for gode styreformer, |
| --- | --- |

12.

opfordrer politikere på nationalt niveau og lokale og regionale myndigheder til at tage ansvar for deres egne aktioner på deres ansvarsområder og afholde sig fra den gængse vane med at bruge »Bruxelles« som syndebuk; understreger, at EU kun kan blive en succes, hvis politikerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau ansvarligt fordeler byrderne og erkender, at institutionel respekt er afgørende for succes og må anses som en forudsætning for gode styreformer,

(b)   Debattens struktur

| 13. | mener, at det er nødvendigt for EU-institutionerne at gå ind i en debat med folk og de fællesskaber, de repræsenterer, på linje med den åbne tilgang til udformningen af traktaten via et konvent, hvor repræsentanter fra nationale parlamenter, politiske partier, lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet samt arbejdsmarkedets parter var repræsenteret. I denne debat er det afgørende, at den politiske, økonomiske og sociale merværdi, EU tilfører, tydeliggøres for borgerne, |
| --- | --- |

13.

mener, at det er nødvendigt for EU-institutionerne at gå ind i en debat med folk og de fællesskaber, de repræsenterer, på linje med den åbne tilgang til udformningen af traktaten via et konvent, hvor repræsentanter fra nationale parlamenter, politiske partier, lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet samt arbejdsmarkedets parter var repræsenteret. I denne debat er det afgørende, at den politiske, økonomiske og sociale merværdi, EU tilfører, tydeliggøres for borgerne,

| 14. | mener, at det som den institutionelle repræsentant for de lokale og regionale myndigheder i EU bør spille en aktiv rolle i politiske og institutionelle initiativer i den af stats- og regeringscheferne bebudede tænkepause; foreslår i den henseende en køreplan (2) med henblik på at indlede en egentlig decentraliseret debat, |
| --- | --- |

14.

mener, at det som den institutionelle repræsentant for de lokale og regionale myndigheder i EU bør spille en aktiv rolle i politiske og institutionelle initiativer i den af stats- og regeringscheferne bebudede tænkepause; foreslår i den henseende en køreplan (2) med henblik på at indlede en egentlig decentraliseret debat,

| 15. | appellerer til de regionale og lokale myndigheder om at engagere og informere deres borgere om de emner, der berører dem i debatten om EU's fremtid og bedre forklare processerne og de konkrete resultater af det europæiske samarbejde via en decentraliseret regionalt og lokalt baseret informationspolitik, og RU mener, at en debat, der kun finder sted på europæisk plan, ikke vil komme ud til den brede befolkning, og dermed bliver det nødvendigt med strukturerede debatter med grænseoverskridende elementer, men som styres nationalt, regionalt og lokalt, og som inddrager RU's medlemmer, og som støttes af EU-institutionerne, |
| --- | --- |

15.

appellerer til de regionale og lokale myndigheder om at engagere og informere deres borgere om de emner, der berører dem i debatten om EU's fremtid og bedre forklare processerne og de konkrete resultater af det europæiske samarbejde via en decentraliseret regionalt og lokalt baseret informationspolitik, og RU mener, at en debat, der kun finder sted på europæisk plan, ikke vil komme ud til den brede befolkning, og dermed bliver det nødvendigt med strukturerede debatter med grænseoverskridende elementer, men som styres nationalt, regionalt og lokalt, og som inddrager RU's medlemmer, og som støttes af EU-institutionerne,

| 16. | slår desuden til lyd for det karakteristiske ved den bottom-up tilgang, som netop kendetegner Regionsudvalget, og forpligter sig til via sine medlemmer at gå ud og informere sig om de krav, de lokale myndigheder stiller til EU-politikkerne og til institutionerne, fremme disse og videreformidle dem, herunder i form af politikanalyser og innovative forslag med adresse til EU's institutioner, |
| --- | --- |

16.

slår desuden til lyd for det karakteristiske ved den bottom-up tilgang, som netop kendetegner Regionsudvalget, og forpligter sig til via sine medlemmer at gå ud og informere sig om de krav, de lokale myndigheder stiller til EU-politikkerne og til institutionerne, fremme disse og videreformidle dem, herunder i form af politikanalyser og innovative forslag med adresse til EU's institutioner,

| 17. | anbefaler, at dialogen med borgerne ikke bør begrænses til engangskampagner og ikke bør fokusere på detaljerne ved institutionernes arbejdsprocedurer, opfordrer derfor EU til at formidle oplysninger, der er til direkte, praktisk gavn for borgerne, og som gør det muligt for dem at nyde godt af EU's fordele, |
| --- | --- |

17.

anbefaler, at dialogen med borgerne ikke bør begrænses til engangskampagner og ikke bør fokusere på detaljerne ved institutionernes arbejdsprocedurer, opfordrer derfor EU til at formidle oplysninger, der er til direkte, praktisk gavn for borgerne, og som gør det muligt for dem at nyde godt af EU's fordele,

| 18. | tilskynder EU's institutioner, medlemsstater og de regionale og lokale myndigheder til at udvikle nye og kreative måder, hvorpå man kan indgå i en dialog med borgerne på græsrodsplan under anvendelse af elektroniske medier til debatten (f.eks. »Europe listens« i Østrig og »National forum on Europe« i Irland), samt sikre, at budskabet er tilgængeligt på borgernes modersmål og ikke kun på EU-sprogene; finder endvidere, at det påhviler institutionerne og medlemsstaterne at tage til genmæle over for faktuelt urigtige udsagn om Den Europæiske Union, som borgerne præsenteres for, især i medierne, |
| --- | --- |

18.

tilskynder EU's institutioner, medlemsstater og de regionale og lokale myndigheder til at udvikle nye og kreative måder, hvorpå man kan indgå i en dialog med borgerne på græsrodsplan under anvendelse af elektroniske medier til debatten (f.eks. »Europe listens« i Østrig og »National forum on Europe« i Irland), samt sikre, at budskabet er tilgængeligt på borgernes modersmål og ikke kun på EU-sprogene; finder endvidere, at det påhviler institutionerne og medlemsstaterne at tage til genmæle over for faktuelt urigtige udsagn om Den Europæiske Union, som borgerne præsenteres for, især i medierne,

| 19. | erkender de lokale og regionale mediers — herunder navnlig den lokale presses — afgørende rolle i den forbindelse, ikke mindst fordi de kan formidle oplysninger til borgerne i almindelige vendinger på det lokale sprog, |
| --- | --- |

19.

erkender de lokale og regionale mediers — herunder navnlig den lokale presses — afgørende rolle i den forbindelse, ikke mindst fordi de kan formidle oplysninger til borgerne i almindelige vendinger på det lokale sprog,

(c)   Emner til overvejelse

Generelle emner

| 20. | mener, at forfatningstraktatens bestemmelser vedrørende EU's territoriale dimension og inddragelsen af lokale og regionale myndigheder, både institutionelt via RU og mere generelt, udgør en vigtig og positiv udvikling, |
| --- | --- |

20.

mener, at forfatningstraktatens bestemmelser vedrørende EU's territoriale dimension og inddragelsen af lokale og regionale myndigheder, både institutionelt via RU og mere generelt, udgør en vigtig og positiv udvikling,

| 21. | tilskynder EU-institutionerne til at bistå med at udvikle en ægte »nærhedskultur« i EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder, og uden tøven anvende nærheds- og proportionalitetsprincipperne, som forfatningstraktaten indeholder, som en enkel og effektiv måde at vise over for borgerne, at EU kun vil handle, når der er en klar merværdi og under overholdelse af princippet om bedre lovgivning, |
| --- | --- |

21.

tilskynder EU-institutionerne til at bistå med at udvikle en ægte »nærhedskultur« i EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder, og uden tøven anvende nærheds- og proportionalitetsprincipperne, som forfatningstraktaten indeholder, som en enkel og effektiv måde at vise over for borgerne, at EU kun vil handle, når der er en klar merværdi og under overholdelse af princippet om bedre lovgivning,

| 22. | appellerer om, at begrebet »nærhed« anvendes i EU's politikker og lovgivning, da dette vil være et synligt tegn på viljen til at iværksætte procedurer for mere gennemsigtighed som en øjeblikkelig reaktion på borgernes betænkeligheder; på den baggrund kan indførelsen af et nyt juridisk instrument til fremme af tværregionalt og grænseoverskridende samarbejde — herunder økonomisk og socialt samarbejde — f.eks. ses som et klart signal om et tættere borgernes Europa, |
| --- | --- |

22.

appellerer om, at begrebet »nærhed« anvendes i EU's politikker og lovgivning, da dette vil være et synligt tegn på viljen til at iværksætte procedurer for mere gennemsigtighed som en øjeblikkelig reaktion på borgernes betænkeligheder; på den baggrund kan indførelsen af et nyt juridisk instrument til fremme af tværregionalt og grænseoverskridende samarbejde — herunder økonomisk og socialt samarbejde — f.eks. ses som et klart signal om et tættere borgernes Europa,

| 23. | understreger, at mens det ville være hensigtsmæssigt at lade disse elementer indgå i traktaten, så kan mange af de aktioner og forpligtelser, der følger af disse bestemmelser umiddelbart inkorporeres i EU's aktiviteter, f.eks. udvidelsen af effektrapporterne til også at omfatte den finansielle og administrative effekt af ny EU-lovgivning på de lokale og regionale myndigheder, |
| --- | --- |

23.

understreger, at mens det ville være hensigtsmæssigt at lade disse elementer indgå i traktaten, så kan mange af de aktioner og forpligtelser, der følger af disse bestemmelser umiddelbart inkorporeres i EU's aktiviteter, f.eks. udvidelsen af effektrapporterne til også at omfatte den finansielle og administrative effekt af ny EU-lovgivning på de lokale og regionale myndigheder,

| 24. | har navnlig glædet sig over følgende punkter i traktaten som grundprincipper for gode styreformer og ønsker at sikre, at deres opretholdelse og gennemførelse får fuld opmærksomhed i tænkepausen,






  — | anerkendelse af de lokale og regionale myndigheders rolle i styreformer i EU, |
| --- | --- | --- |

24.

har navnlig glædet sig over følgende punkter i traktaten som grundprincipper for gode styreformer og ønsker at sikre, at deres opretholdelse og gennemførelse får fuld opmærksomhed i tænkepausen,

—

anerkendelse af de lokale og regionale myndigheders rolle i styreformer i EU,

| — | bedre høring inden offentliggørelsen af lovgivningsforslag, |
| --- | --- |

—

bedre høring inden offentliggørelsen af lovgivningsforslag,

| — | hensyn til den finansielle og administrative byrde, der falder på de lokale eller regionale myndigheder, |
| --- | --- |

—

hensyn til den finansielle og administrative byrde, der falder på de lokale eller regionale myndigheder,

| — | en bredere definition af nærhed, som også indbefatter lokale og regionale myndigheder, |
| --- | --- |

—

en bredere definition af nærhed, som også indbefatter lokale og regionale myndigheder,

| — | anerkendelse af den kulturelle og sproglige mangfoldighed som en kilde til velstand, der skal bevares, og af det grundlæggende princip om samarbejde og integration, |
| --- | --- |

—

anerkendelse af den kulturelle og sproglige mangfoldighed som en kilde til velstand, der skal bevares, og af det grundlæggende princip om samarbejde og integration,

| — | styrkelse af RU's rolle, navnlig indførelsen af en klageadgang for Domstolen til forsvar for dets beføjelser eller i forbindelse med krænkelser af nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

styrkelse af RU's rolle, navnlig indførelsen af en klageadgang for Domstolen til forsvar for dets beføjelser eller i forbindelse med krænkelser af nærhedsprincippet,

| — | henvisning til repræsentative sammenslutninger (af f.eks. lokale og regionale myndigheder), |
| --- | --- |

—

henvisning til repræsentative sammenslutninger (af f.eks. lokale og regionale myndigheder),

Aktuelle emner til debat

| 25. | mener, at det er af afgørende betydning for EU at have passende ressourcer til at gennemføre de opgaver, den har fået pålagt, minder om sin støtte til Kommissionens forslag til de finansielle overslag 2007-2013, |
| --- | --- |

25.

mener, at det er af afgørende betydning for EU at have passende ressourcer til at gennemføre de opgaver, den har fået pålagt, minder om sin støtte til Kommissionens forslag til de finansielle overslag 2007-2013,

| 26. | mener, at tiden nu er inde til at indlede overvejelser over grundlaget for finansieringen af EU-budgettet på lang sigt og til at styrke den demokratiske kontrol med budgettet via Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

26.

mener, at tiden nu er inde til at indlede overvejelser over grundlaget for finansieringen af EU-budgettet på lang sigt og til at styrke den demokratiske kontrol med budgettet via Europa-Parlamentet,

| 27. | minder medlemsstaterne om, at samhørighedspolitikken er et område, hvor EU længe har påvist en klar merværdi, hvis synlighed sætter borgerne i stand til at forholde sig dagligt til EU's praktiske og positive arbejde, og som repræsenterer grundlaget for europæisk solidaritet og således viser, at den europæiske samfundsmodel skiller sig ud fra andre eksempler på grænseoverskridende integration, |
| --- | --- |

27.

minder medlemsstaterne om, at samhørighedspolitikken er et område, hvor EU længe har påvist en klar merværdi, hvis synlighed sætter borgerne i stand til at forholde sig dagligt til EU's praktiske og positive arbejde, og som repræsenterer grundlaget for europæisk solidaritet og således viser, at den europæiske samfundsmodel skiller sig ud fra andre eksempler på grænseoverskridende integration,

| 28. | gentager sin støtte til partnerskabet for vækst og beskæftigelse (Lissabon-strategien) som en afbalanceret tilgang mellem de økonomiske målsætninger, bæredygtig udvikling samt modernisering og forbedring af den europæiske samfundsmodel, |
| --- | --- |

28.

gentager sin støtte til partnerskabet for vækst og beskæftigelse (Lissabon-strategien) som en afbalanceret tilgang mellem de økonomiske målsætninger, bæredygtig udvikling samt modernisering og forbedring af den europæiske samfundsmodel,

| 29. | mener, at styrkelsen af EU's konkurrenceevne også kræver, at man støtter Europas borgere med at udvikle deres færdigheder og kreativitet ud over de nationale grænser. Mener ydermere, at værdien af et kulturelt mangfoldigt EU vil blive langt mere synlig for europæerne, når de begynder at se hverdagen i en europæisk sammenhæng. Understreger derfor, at EU må sikres tilstrækkelige ressourcer til en stadig forbedring af den frie bevægelighed for borgere og til fremme af større mobilitet inden for EU, hvis konkurrenceevnen skal styrkes og borgerne skal identificere sig med det europæiske projekt, |
| --- | --- |

29.

mener, at styrkelsen af EU's konkurrenceevne også kræver, at man støtter Europas borgere med at udvikle deres færdigheder og kreativitet ud over de nationale grænser. Mener ydermere, at værdien af et kulturelt mangfoldigt EU vil blive langt mere synlig for europæerne, når de begynder at se hverdagen i en europæisk sammenhæng. Understreger derfor, at EU må sikres tilstrækkelige ressourcer til en stadig forbedring af den frie bevægelighed for borgere og til fremme af større mobilitet inden for EU, hvis konkurrenceevnen skal styrkes og borgerne skal identificere sig med det europæiske projekt,

| 30. | støtter EU-strategien for bæredygtig vækst og understreger navnlig, at EU's aktioner og finansiering af miljøforbedringer bør fungere som drivkraft på nationalt, regionalt og lokalt plan, |
| --- | --- |

30.

støtter EU-strategien for bæredygtig vækst og understreger navnlig, at EU's aktioner og finansiering af miljøforbedringer bør fungere som drivkraft på nationalt, regionalt og lokalt plan,

| 31. | minder om unionsborgerskabets unikke karakter som et identitetsskabende element, der ikke erstatter det nationale statsborgerskab, |
| --- | --- |

31.

minder om unionsborgerskabets unikke karakter som et identitetsskabende element, der ikke erstatter det nationale statsborgerskab,

| 32. | appellerer om flere investeringer i og samarbejde om uddannelse (herunder adgang til livslang læring for alle borgere), forskning og innovation på europæisk og nationalt plan som den bedste metode til at skabe flere og bedre arbejdspladser for EU's borgere og for at styrke EU's konkurrenceevne i den internationale økonomi, |
| --- | --- |

32.

appellerer om flere investeringer i og samarbejde om uddannelse (herunder adgang til livslang læring for alle borgere), forskning og innovation på europæisk og nationalt plan som den bedste metode til at skabe flere og bedre arbejdspladser for EU's borgere og for at styrke EU's konkurrenceevne i den internationale økonomi,

| 33. | er overbevist om, at nationale, regionale og lokale myndigheder for at forklare EU og dets politikker bør gennemføre uddannelsesmæssige aktioner, f.eks. via indførelsen af særlige timer i skolerne og en europæisk dimension i læseplanen, efteruddannelse efter skolegangen og kurser for lærere, |
| --- | --- |

33.

er overbevist om, at nationale, regionale og lokale myndigheder for at forklare EU og dets politikker bør gennemføre uddannelsesmæssige aktioner, f.eks. via indførelsen af særlige timer i skolerne og en europæisk dimension i læseplanen, efteruddannelse efter skolegangen og kurser for lærere,

| 34. | er desuden overbevist om, at det er nødvendigt at udbrede en positiv holdning til EU blandt de ansatte i de regionale og lokale myndigheder, som i deres daglige arbejde er konfronteret med EU-bestemmelser, |
| --- | --- |

34.

er desuden overbevist om, at det er nødvendigt at udbrede en positiv holdning til EU blandt de ansatte i de regionale og lokale myndigheder, som i deres daglige arbejde er konfronteret med EU-bestemmelser,

(d)   Evaluering

| 35. | beder EU-institutionerne og medlemsstaterne om at lytte til borgerne for at vurdere resultaterne af debatten i løbet af tænkepausen, |
| --- | --- |

35.

beder EU-institutionerne og medlemsstaterne om at lytte til borgerne for at vurdere resultaterne af debatten i løbet af tænkepausen,

| 36. | er bevidst om, at der i tænkepausen kan drøftes en række forskellige scenarier, men går imod, at man opgiver denne forfatningstraktat til fordel for Nice-traktaten, og appellerer til en konsensusbaseret tilgang med henblik på en ratifikation i 2009, |
| --- | --- |

36.

er bevidst om, at der i tænkepausen kan drøftes en række forskellige scenarier, men går imod, at man opgiver denne forfatningstraktat til fordel for Nice-traktaten, og appellerer til en konsensusbaseret tilgang med henblik på en ratifikation i 2009,

| 37. | ønsker aktivt at deltage i relanceringen af forfatningsprocessen og tilbyder Europa-Parlamentet støtte i dets indsats for at sikre et positivt resultat. |
| --- | --- |

37.

ønsker aktivt at deltage i relanceringen af forfatningsprocessen og tilbyder Europa-Parlamentet støtte i dets indsats for at sikre et positivt resultat.

Bruxelles, den 13. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 1.

1

(2)  Bilag.

2

---

BILAG

Forslag til RU's køreplan for en decentraliseret debat i løbet af tænkepausen

Pejlemærker

| — | Tænkepausen bør være en aktiv og dynamisk dialogfase, hvor EU-institutionerne går i marken for at fremme en struktureret og decentraliseret kvalitetsdebat om Europa, som beskæftiger sig med de emner, der er mest relevante for borgerne. |
| --- | --- |

—

Tænkepausen bør være en aktiv og dynamisk dialogfase, hvor EU-institutionerne går i marken for at fremme en struktureret og decentraliseret kvalitetsdebat om Europa, som beskæftiger sig med de emner, der er mest relevante for borgerne.

| — | En debat om styreformer, snarere end om selve ratifikationsprocessen, baseret på nærhedsbegrebet og som føres ude i Europas byer og regioner og ikke i Bruxelles, bør ikke være en debat om forfatningstraktaten, men om selve meningen med EU, dets merværdi, dets grundlæggende værdier og politikker. |
| --- | --- |

—

En debat om styreformer, snarere end om selve ratifikationsprocessen, baseret på nærhedsbegrebet og som føres ude i Europas byer og regioner og ikke i Bruxelles, bør ikke være en debat om forfatningstraktaten, men om selve meningen med EU, dets merværdi, dets grundlæggende værdier og politikker.

| — | De lokale og regionale besluttende organer og forsamlinger bør institutionelt gå mere proaktivt ind i og fuldt ud inddrages i debatten om EU's fremtid, samtidig med at de påtager sig deres ansvar over for borgerne. |
| --- | --- |

—

De lokale og regionale besluttende organer og forsamlinger bør institutionelt gå mere proaktivt ind i og fuldt ud inddrages i debatten om EU's fremtid, samtidig med at de påtager sig deres ansvar over for borgerne.

| — | Emner, der kan tages op til debat: Den rolle og betydning, de grundlæggende rettigheder, der er knæsat i det i forfatningstraktaten inkorporerede Charter, skal spille; den europæiske samfundsmodel, solidaritet, nærhed og proportionalitet, enhedsmarkedet, konkurrenceevnen, vækst og beskæftigelse, miljø, bæredygtig udvikling, energipolitik, serviceydelser og finansieringen af dem, de økonomiske aspekter af Den Økonomiske og Monetære Union, globaliseringens udfordringer for SMV, rettigheder og friheder samt følelsen af et tilhørsforhold via unionsborgerskabet, et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, udvidelse contra uddybning, samt uddannelses-, forsknings- og innovationspolitikken. Desuden bør de temaer, der tages op, afpasses efter de konstaterede konkrete forhold på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

—

Emner, der kan tages op til debat: Den rolle og betydning, de grundlæggende rettigheder, der er knæsat i det i forfatningstraktaten inkorporerede Charter, skal spille; den europæiske samfundsmodel, solidaritet, nærhed og proportionalitet, enhedsmarkedet, konkurrenceevnen, vækst og beskæftigelse, miljø, bæredygtig udvikling, energipolitik, serviceydelser og finansieringen af dem, de økonomiske aspekter af Den Økonomiske og Monetære Union, globaliseringens udfordringer for SMV, rettigheder og friheder samt følelsen af et tilhørsforhold via unionsborgerskabet, et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, udvidelse contra uddybning, samt uddannelses-, forsknings- og innovationspolitikken. Desuden bør de temaer, der tages op, afpasses efter de konstaterede konkrete forhold på lokalt og regionalt niveau.

| — | RU ønsker at spille en proaktiv rolle i partnerskab med Europa-Parlamentet. Medlemmerne af Europa-Parlamentet og regional- og lokalpolitikerne skal mobilisere sig i fællesskab for at bidrage til den politiske og demokratiske debat i løbet af tænkepausen. |
| --- | --- |

—

RU ønsker at spille en proaktiv rolle i partnerskab med Europa-Parlamentet. Medlemmerne af Europa-Parlamentet og regional- og lokalpolitikerne skal mobilisere sig i fællesskab for at bidrage til den politiske og demokratiske debat i løbet af tænkepausen.

| — | For at gennemføre de foreslåede aktioner effektivt og på passende vis ønsker RU at få flere budgetmidler, end det råder over, og tilmed til dette formål opnå en ny budgetpost fra 2006. |
| --- | --- |

—

For at gennemføre de foreslåede aktioner effektivt og på passende vis ønsker RU at få flere budgetmidler, end det råder over, og tilmed til dette formål opnå en ny budgetpost fra 2006.

Aktioner i perioden 2006-2009

| — | Oprettelse på samme tid i alle medlemsstater af »debatfora for Europa« i form af åbne informations- og diskussionsrum om EU, dets værdier, målsætninger og grænser:






  — | 1. fase (oktober 2005-marts 2006): struktureringen af regionale komiteer bestående af »ambassadører« for de lokale og regionale myndigheder, bestående af deres medlemmers netværk, politiske partier, de regionale parlamentarikere og medlemmer af nationale parlamenter, de lokale og regionale medier, civilsamfundet samt sociale og uddannelsesmæssige aktører med det formål at skabe lydhørhed blandt borgerne, herunder navnlig de unge, og gøre pr for EU-politikkerne. |
| --- | --- | --- |

—

Oprettelse på samme tid i alle medlemsstater af »debatfora for Europa« i form af åbne informations- og diskussionsrum om EU, dets værdier, målsætninger og grænser:

—

1. fase (oktober 2005-marts 2006): struktureringen af regionale komiteer bestående af »ambassadører« for de lokale og regionale myndigheder, bestående af deres medlemmers netværk, politiske partier, de regionale parlamentarikere og medlemmer af nationale parlamenter, de lokale og regionale medier, civilsamfundet samt sociale og uddannelsesmæssige aktører med det formål at skabe lydhørhed blandt borgerne, herunder navnlig de unge, og gøre pr for EU-politikkerne.

| — | 2. fase (fra januar 2006-juni 2009): afholdelse af offentlige møder om de konstaterede problemer ude i marken med deltagelse af medlemmer af RU og EP: |
| --- | --- |

—

2. fase (fra januar 2006-juni 2009): afholdelse af offentlige møder om de konstaterede problemer ude i marken med deltagelse af medlemmer af RU og EP:

| — | identifikation af målgrupper: lokal- og regionalforvaltninger, journalister, undervisere, unge osv.






  — | identifikation i samarbejde med Europa-Parlamentet og med hjælp fra medierne af de problemer, der af borgerne opfattes som de mest vedkommende via høringer om borgernes problemer og betænkeligheder på offentlige møder |
| --- | --- | --- |

—

identifikation af målgrupper: lokal- og regionalforvaltninger, journalister, undervisere, unge osv.

—

identifikation i samarbejde med Europa-Parlamentet og med hjælp fra medierne af de problemer, der af borgerne opfattes som de mest vedkommende via høringer om borgernes problemer og betænkeligheder på offentlige møder

| — | forberedelse af en række kommunikationsredskaber til brug for RU's medlemmer |
| --- | --- |

—

forberedelse af en række kommunikationsredskaber til brug for RU's medlemmer

| — | kommunikation til de lokale og nationale medier |
| --- | --- |

—

kommunikation til de lokale og nationale medier

| — | anvendelse af it-debatfora og oprettelse af virtuelle regionale fora |
| --- | --- |

—

anvendelse af it-debatfora og oprettelse af virtuelle regionale fora

| — | publikation af informationsdokumenter. |
| --- | --- |

—

publikation af informationsdokumenter.

| — | 3. fase (fra januar 2007): evaluering og konsolidering af resultaterne af debatten i EU's byer og regioner |
| --- | --- |

—

3. fase (fra januar 2007): evaluering og konsolidering af resultaterne af debatten i EU's byer og regioner

| — | Indførelse af årligt afholdte møder i Bruxelles i RU-regi for lokale og regionale medier i samarbejde med andre EU-institutioner og med økonomisk støtte fra Kommissionen. Første møde kan finde sted i 2006. |
| --- | --- |

—

Indførelse af årligt afholdte møder i Bruxelles i RU-regi for lokale og regionale medier i samarbejde med andre EU-institutioner og med økonomisk støtte fra Kommissionen. Første møde kan finde sted i 2006.

| — | Udarbejdelse af en undersøgelse af informationsaktiviteten og forbindelserne til de lokale og regionale medier i samarbejde med de lokale og regionale repræsentationskontorer i Bruxelles og RU's presse og kommunikationskontor. Dette emne kan eventuelt være det gennemgående tema for OPEN DAYS 2006. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af en undersøgelse af informationsaktiviteten og forbindelserne til de lokale og regionale medier i samarbejde med de lokale og regionale repræsentationskontorer i Bruxelles og RU's presse og kommunikationskontor. Dette emne kan eventuelt være det gennemgående tema for OPEN DAYS 2006.

| — | Udarbejdelse af en målrettet brochure om merværdien af EU's aktioner og deres betydning for de europæiske borgere, som skal udgives i stort oplag og som skal præsenteres af RU's medlemmer. Det skal være en publikation i et nyt format, som er pædagogisk, læservenlig og forståelig og som kan vække borgernes interesse. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af en målrettet brochure om merværdien af EU's aktioner og deres betydning for de europæiske borgere, som skal udgives i stort oplag og som skal præsenteres af RU's medlemmer. Det skal være en publikation i et nyt format, som er pædagogisk, læservenlig og forståelig og som kan vække borgernes interesse.

| — | Lancering af en strategi til bevidstgørelse af borgerne med særlig fokus på de unge, som er morgendagens europæiske borgere og som stemmer for første gang i 2009. |
| --- | --- |

—

Lancering af en strategi til bevidstgørelse af borgerne med særlig fokus på de unge, som er morgendagens europæiske borgere og som stemmer for første gang i 2009.

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/37

---

Regionsudvalgets udtalelse om Kvinder og fattigdom i EU

(2006/C 81/10)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 11. maj 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 4, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om »Kvinder og fattigdom i Den Europæiske Union«,

under henvisning til formandens beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til EF-traktatens artikel 2 (1), ifølge hvilken fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder er en af Fællesskabets opgaver,

under henvisning til EF-traktatens artikel 3, ifølge hvilken Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder,

under henvisning til EF-traktatens artikel 13, som giver Kommissionen ret til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling, navnlig på grund af køn,

under henvisning til EF-traktatens artikel 141, der forpligter til at gennemføre princippet om lige løn til mænd og kvinder,

under henvisning til artikel 23 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, der sikrer ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder,

under henvisning til konklusionerne fra Lissabon-topmødet (2000), hvori opstilles målet om en beskæftigelsesfrekvens på 70 % for befolkningen som helhed og 60 % for kvinder i den erhvervsaktive alder i 2010,

under henvisning til Rådets afgørelse om EF-handlingsprogrammet vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) (2),

under henvisning til sin udtalelse om »Lige muligheder for mænd og kvinder« (CdR 161/96 fin),

under henvisning til sin udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen — På vej mod en EF-rammestrategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)« og »Forslag til Rådets beslutning om støtteprogrammet til Fællesskabets rammeprogram for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)« (3) (CdR 233/2000 fin),

under henvisning til sin udtalelse af om »Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser« (4) (CdR 19/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse om »Kommissionens meddelelse om retningslinjer for anden runde af EF-initiativet Equal vedrørende tværnationalt samarbejde til fremme af en ny praksis i bekæmpelsen af forskelsbehandling og uligheder af enhver art i forbindelse med arbejdsmarkedet »Fri bevægelighed for gode idéer«« (5) (CdR 96/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse af 18. november 2004 om »Grønbog: Ligestilling og ikke-forskelsbehandling i den udvidede Europæiske Union« (6) (CdR 241/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse om »Forordning om Den Europæiske Socialfond« (7) og »Forslag til afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress« (8) (CdR 240/2004 fin),

under henvisning til sin udtalelse om »Kommissionens meddelelse om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden« (9) (CdR 80/2005 rev. 1),

under henvisning til erklæring fra den fjerde internationale kvindekonference vedtaget den 15. september 1995 i Beijing (Beijing-erklæringen) og handlingsprogrammet vedføjet erklæringen,

under henvisning til millenniumudviklingsmålene og især målet om at »fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og styrke kvinders indflydelse« samt forbedre mødres sundhed,

ud fra følgende betragtning: I overensstemmelse med Beijing-erklæringen »udgør kvinders deltagelse i den økonomiske og sociale udvikling, lige muligheder og fuld inddragelse, på lige fod, af kvinder og mænd, som skal være aktører i og have fordel af en bæredygtig udvikling til gavn for den enkelte, væsentlige forudsætninger for at kunne rydde fattigdom af vejen gennem en vedvarende økonomisk vækst, social udvikling, miljøbeskyttelse og social retfærdighed;«

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 151/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 29. juni 2005 med Mireille Lacombre (FR/PSE), medlem af regionalrådet i Puy-de-Dôme (Frankrig), som ordfører —

på den 61. plenarforsamling den 12. og 13. oktober 2005 (mødet den 13. oktober) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | mener, at Europa-Parlamentets anmodning om en udtalelse skal ses i lyset af følgende forhold: |
| --- | --- |

1.1

mener, at Europa-Parlamentets anmodning om en udtalelse skal ses i lyset af følgende forhold:

| 1.1.1 | Kvinder, navnlig enlige mødre med et eller flere børn og ældre kvinder, tvinges oftere end mænd ud i fattigdom og nød. 17 % af disse kvinder lever stadig under fattigdomstærsklen (10). |
| --- | --- |

1.1.1

Kvinder, navnlig enlige mødre med et eller flere børn og ældre kvinder, tvinges oftere end mænd ud i fattigdom og nød. 17 % af disse kvinder lever stadig under fattigdomstærsklen (10).

| 1.1.2 | Det bedste middel mod utrygge forhold er at sikre kvinder adgang til ordentligt lønnede job. Dette sikrer dem uafhængighed og selvstændighed og giver dem mulighed for at klare sig, hvis familien går i opløsning. |
| --- | --- |

1.1.2

Det bedste middel mod utrygge forhold er at sikre kvinder adgang til ordentligt lønnede job. Dette sikrer dem uafhængighed og selvstændighed og giver dem mulighed for at klare sig, hvis familien går i opløsning.

| 1.1.3 | Kvinder udgør omkring halvdelen af EU's erhvervsaktive befolkning (11). I EU-landene som helhed er det blevet almindeligt, at kvinder har lønnet beskæftigelse. Trods denne historiske udvikling på arbejdsmarkedet er Lissabon-målet (2000) om en beskæftigelsesgrad blandt kvinder på 60 % ikke nået. Arbejdsløsheden er stadig større blandt kvinder end blandt mænd i de fleste lande. Også når det gælder ledighedens varighed, er fordelingen skæv, navnlig i de sydeuropæiske lande. |
| --- | --- |

1.1.3

Kvinder udgør omkring halvdelen af EU's erhvervsaktive befolkning (11). I EU-landene som helhed er det blevet almindeligt, at kvinder har lønnet beskæftigelse. Trods denne historiske udvikling på arbejdsmarkedet er Lissabon-målet (2000) om en beskæftigelsesgrad blandt kvinder på 60 % ikke nået. Arbejdsløsheden er stadig større blandt kvinder end blandt mænd i de fleste lande. Også når det gælder ledighedens varighed, er fordelingen skæv, navnlig i de sydeuropæiske lande.

Regionsudvalget

| 1.2 | understreger, at de mange forskellige former for forskelsbehandling, som kvinder udsættes for, alle er med til at hindre realiseringen af EU's mål: |
| --- | --- |

1.2

understreger, at de mange forskellige former for forskelsbehandling, som kvinder udsættes for, alle er med til at hindre realiseringen af EU's mål:

| 1.2.1 | Kvinders løn er fortsat lavere end mænds. Trods direktivet fra 1975 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde er der stadig en lønforskel mellem mænd og kvinder på omkring 15 % (12). Denne lønmæssige ulighed afspejler i realiteten de barrierer og den modvilje, der er på arbejdsmarkedet mod kvinders deltagelse på lige fod med mænd. |
| --- | --- |

1.2.1

Kvinders løn er fortsat lavere end mænds. Trods direktivet fra 1975 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde er der stadig en lønforskel mellem mænd og kvinder på omkring 15 % (12). Denne lønmæssige ulighed afspejler i realiteten de barrierer og den modvilje, der er på arbejdsmarkedet mod kvinders deltagelse på lige fod med mænd.

| 1.2.2 | Der er desuden langt flere kvinder end mænd i deltidsbeskæftigelse o.l., hvilket stiller dem endnu svagere. 33,5 % af den kvindelige arbejdsstyrke arbejder på deltid. For mænd er tallet 6,5 % (2002). I løbet af 10 år er andelen af kvinder i deltidsarbejde steget dobbelt så hurtigt som blandt mænd (4,7 procentpoint over for 2,3). Er det ikke arbejdsgiveren, der tvinger dem på deltid, er det manglen på kvalificerede børnepasnings- og ældreplejeordninger. Kvinders dobbeltarbejde medfører en forringelse af deres livskvalitet. Der er lang vej igen til en lige byrdefordeling i hjemmet, selv om mænd i dag mener, at de også har et vigtigt ansvar med hensyn til at sikre ligestilling. Selv om beskæftigelse rigtigt nok har gjort kvinder mere selvstændige, har det ofte betydet en forringelse af livskvaliteten for de mest ugunstigt stillede grupper. Under disse strenge forhold tvinges den enkelte kvinde ofte til enten »frivilligt« at gå på deltid eller midlertidigt at forlade arbejdsmarkedet i en periode efter en fødsel. Dette øger risikoen for at ende i en prekær situation i tilfælde af skilsmisse. |
| --- | --- |

1.2.2

Der er desuden langt flere kvinder end mænd i deltidsbeskæftigelse o.l., hvilket stiller dem endnu svagere. 33,5 % af den kvindelige arbejdsstyrke arbejder på deltid. For mænd er tallet 6,5 % (2002). I løbet af 10 år er andelen af kvinder i deltidsarbejde steget dobbelt så hurtigt som blandt mænd (4,7 procentpoint over for 2,3). Er det ikke arbejdsgiveren, der tvinger dem på deltid, er det manglen på kvalificerede børnepasnings- og ældreplejeordninger. Kvinders dobbeltarbejde medfører en forringelse af deres livskvalitet. Der er lang vej igen til en lige byrdefordeling i hjemmet, selv om mænd i dag mener, at de også har et vigtigt ansvar med hensyn til at sikre ligestilling. Selv om beskæftigelse rigtigt nok har gjort kvinder mere selvstændige, har det ofte betydet en forringelse af livskvaliteten for de mest ugunstigt stillede grupper. Under disse strenge forhold tvinges den enkelte kvinde ofte til enten »frivilligt« at gå på deltid eller midlertidigt at forlade arbejdsmarkedet i en periode efter en fødsel. Dette øger risikoen for at ende i en prekær situation i tilfælde af skilsmisse.

| 1.2.3 | Størstedelen af den ældre befolkning er kvinder (13), og der er et betydeligt spænd mellem de månedlige pensioner (14). |
| --- | --- |

1.2.3

Størstedelen af den ældre befolkning er kvinder (13), og der er et betydeligt spænd mellem de månedlige pensioner (14).

| 1.2.4 | Vold mod kvinder er det største og mest alvorlige udtryk for den diskrimination, de er udsat for. Kønsbestemt vold har en ødelæggende effekt på kvinders liv og psyke, skaber ubalance i deres arbejdsliv og øger risikoen for social udstødelse. Kønsbestemt vold betragtes som en af årsagerne til, at så få kvinder tager del i det offentlige og det politiske liv. Hustruvold er en af hovedårsagerne til, at familier opløses. |
| --- | --- |

1.2.4

Vold mod kvinder er det største og mest alvorlige udtryk for den diskrimination, de er udsat for. Kønsbestemt vold har en ødelæggende effekt på kvinders liv og psyke, skaber ubalance i deres arbejdsliv og øger risikoen for social udstødelse. Kønsbestemt vold betragtes som en af årsagerne til, at så få kvinder tager del i det offentlige og det politiske liv. Hustruvold er en af hovedårsagerne til, at familier opløses.

Regionsudvalget

| 1.2.5 | beklager, at EU's primærret, trods dens tværnationale dimension og fortrinsstilling i samtlige EU-lande, ikke har et særskilt retsgrundlag, så der kan sættes direkte ind mod vold over for kvinder; |
| --- | --- |

1.2.5

beklager, at EU's primærret, trods dens tværnationale dimension og fortrinsstilling i samtlige EU-lande, ikke har et særskilt retsgrundlag, så der kan sættes direkte ind mod vold over for kvinder;

| 1.2.6 | spørgsmålet om handel med kvinder og prostitution er fortsat højaktuelt, i og med at der er tale om et problem, der ikke begrænser sig til oprindelses- og bestemmelseslandet, men også involverer transitlandet. For at kunne løse dette problem, er det ikke nok med repressive foranstaltninger i form af programmer styret af Kommissionens Generaldirektorat for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed, men det er også nødvendigt, at der på alle de felter, hvor marginalisering kan bekæmpes, skabes muligheder for social integration, uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.2.6

spørgsmålet om handel med kvinder og prostitution er fortsat højaktuelt, i og med at der er tale om et problem, der ikke begrænser sig til oprindelses- og bestemmelseslandet, men også involverer transitlandet. For at kunne løse dette problem, er det ikke nok med repressive foranstaltninger i form af programmer styret af Kommissionens Generaldirektorat for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed, men det er også nødvendigt, at der på alle de felter, hvor marginalisering kan bekæmpes, skabes muligheder for social integration, uddannelse og beskæftigelse;

| 1.2.7 | henleder endvidere opmærksomheden på de særlige forhold, der gør sig gældende for kvinder fra etniske minoriteter i Den Europæiske Union, for hvem problemerne med at få adgang til uddannelse er en medvirkende årsag til udstødelse, ligesom også traditionsbundne forhold i visse tilfælde vanskeliggør deres integration i de europæiske samfund. |
| --- | --- |

1.2.7

henleder endvidere opmærksomheden på de særlige forhold, der gør sig gældende for kvinder fra etniske minoriteter i Den Europæiske Union, for hvem problemerne med at få adgang til uddannelse er en medvirkende årsag til udstødelse, ligesom også traditionsbundne forhold i visse tilfælde vanskeliggør deres integration i de europæiske samfund.

Regionsudvalget

| 1.3 | vurderer, at det afgjort er forskelsbehandling af mænd og kvinder, der bidrager til social utryghed med risiko for fattigdom og marginalisering: |
| --- | --- |

1.3

vurderer, at det afgjort er forskelsbehandling af mænd og kvinder, der bidrager til social utryghed med risiko for fattigdom og marginalisering:

| 1.3.1 | glæder sig over, at EU ligger i front på verdensplan med hensyn til bekæmpelse af forskelsbehandling og generelt viser det gode eksempel; |
| --- | --- |

1.3.1

glæder sig over, at EU ligger i front på verdensplan med hensyn til bekæmpelse af forskelsbehandling og generelt viser det gode eksempel;

| 1.3.2 | bemærker, at netværket af juridiske eksperter vedrørende EU-rettens anvendelse på ligebehandling af mænd og kvinder nok konstaterer, at »princippet om ligebehandling af mænd og kvinder synes at være omsat i samtlige nationale retssystemer«, men at definitionen af begreberne direkte og indirekte forskelsbehandling »tydeligvis volder problemer«;
  endvidere konstaterer samme netværk, at definitionen af positiv forskelsbehandling og anvendelsen af princippet om omvendt bevisbyrde fortsat henstår som uløste spørgsmål i en del medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3.2

bemærker, at netværket af juridiske eksperter vedrørende EU-rettens anvendelse på ligebehandling af mænd og kvinder nok konstaterer, at »princippet om ligebehandling af mænd og kvinder synes at være omsat i samtlige nationale retssystemer«, men at definitionen af begreberne direkte og indirekte forskelsbehandling »tydeligvis volder problemer«;

endvidere konstaterer samme netværk, at definitionen af positiv forskelsbehandling og anvendelsen af princippet om omvendt bevisbyrde fortsat henstår som uløste spørgsmål i en del medlemsstater.

Regionsudvalget

| 1.3.3 | konstaterer ikke desto mindre, at det ikke er nok at gennemføre strategien for ligestilling (gender mainstreaming), som består i at integrere målsætningen om ligestilling mellem mænd og kvinder i samtlige makroøkonomiske politikker; |
| --- | --- |

1.3.3

konstaterer ikke desto mindre, at det ikke er nok at gennemføre strategien for ligestilling (gender mainstreaming), som består i at integrere målsætningen om ligestilling mellem mænd og kvinder i samtlige makroøkonomiske politikker;

| 1.3.4 | påpeger, at EF-Domstolen blandt andet i sin dom af 11. januar 2000 i sag C-285/98 Tanja Kreil fastslog, at retten til ikke at blive diskrimineret på grund af køn udgør en grundlæggende ret i henhold til fællesskabsretten, og at enhver undtagelse fra denne bestemmelse skal fortolkes indskrænkende. Domstolen præciserede endvidere: »I ethvert tilfælde, hvor der gøres undtagelse fra en grundlæggende rettighed, såsom princippet om ligebehandling af mænd og kvinder, skal den nærmere rækkevidde af undtagelsen desuden fastlægges under hensyntagen til proportionalitetsprincippet, som er en af fællesskabsrettens almindelige grundsætninger. Efter dette princip må undtagelserne ikke gå videre, end det er rimeligt og nødvendigt for at nå det tilsigtede mål«; |
| --- | --- |

1.3.4

påpeger, at EF-Domstolen blandt andet i sin dom af 11. januar 2000 i sag C-285/98 Tanja Kreil fastslog, at retten til ikke at blive diskrimineret på grund af køn udgør en grundlæggende ret i henhold til fællesskabsretten, og at enhver undtagelse fra denne bestemmelse skal fortolkes indskrænkende. Domstolen præciserede endvidere: »I ethvert tilfælde, hvor der gøres undtagelse fra en grundlæggende rettighed, såsom princippet om ligebehandling af mænd og kvinder, skal den nærmere rækkevidde af undtagelsen desuden fastlægges under hensyntagen til proportionalitetsprincippet, som er en af fællesskabsrettens almindelige grundsætninger. Efter dette princip må undtagelserne ikke gå videre, end det er rimeligt og nødvendigt for at nå det tilsigtede mål«;

| 1.3.5 | minder om, at foranstaltninger, der skal gøre det nemmere at forene familie- og arbejdsliv ikke er i modstrid med anerkendelsen af retten til arbejde, men beklager enhver politik, der ansporer kvinderne til at vende tilbage til hjemmet, når målet er at »pynte på« arbejdsløshedsstatistikken; |
| --- | --- |

1.3.5

minder om, at foranstaltninger, der skal gøre det nemmere at forene familie- og arbejdsliv ikke er i modstrid med anerkendelsen af retten til arbejde, men beklager enhver politik, der ansporer kvinderne til at vende tilbage til hjemmet, når målet er at »pynte på« arbejdsløshedsstatistikken;

| 1.3.6 | konstaterer, at deltidsarbejde — som varierer fra 18 % af den samlede beskæftigelse i EU-15 til 15 % i de nye medlemsstater og kandidatlandene — overalt i EU-landene fortsat er kvindens lod, og med undtagelse af Slovenien, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet og Cypern erklærer flertallet af kvinder på deltid såvel i Grækenland, Portugal, Italien, Finland og Sverige, at de ufrivilligt udfører denne type arbejde og ønsker at arbejde på fuld tid. De, der har »valgt« deltid (over 40 % i Danmark og Sverige, over 60 % i Frankrig, Luxembourg og Det Forenede Kongerige), gør det især på grund af familiemæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

1.3.6

konstaterer, at deltidsarbejde — som varierer fra 18 % af den samlede beskæftigelse i EU-15 til 15 % i de nye medlemsstater og kandidatlandene — overalt i EU-landene fortsat er kvindens lod, og med undtagelse af Slovenien, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet og Cypern erklærer flertallet af kvinder på deltid såvel i Grækenland, Portugal, Italien, Finland og Sverige, at de ufrivilligt udfører denne type arbejde og ønsker at arbejde på fuld tid. De, der har »valgt« deltid (over 40 % i Danmark og Sverige, over 60 % i Frankrig, Luxembourg og Det Forenede Kongerige), gør det især på grund af familiemæssige forpligtelser;

| 1.3.7 | understreger, at skabelsen af en rimelig balance mellem beskæftigelsesfleksibilitet og beskæftigelsessikkerhed er nødvendig for gennemførelsen af de grundlæggende mål i Lissabon-strategien, som tilråder en mere smidig tilrettelæggelse af arbejdet. Målet er at skabe gunstige vilkår for fuld beskæftigelse, social samhørighed og et arbejdsmarked med flere i beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.3.7

understreger, at skabelsen af en rimelig balance mellem beskæftigelsesfleksibilitet og beskæftigelsessikkerhed er nødvendig for gennemførelsen af de grundlæggende mål i Lissabon-strategien, som tilråder en mere smidig tilrettelæggelse af arbejdet. Målet er at skabe gunstige vilkår for fuld beskæftigelse, social samhørighed og et arbejdsmarked med flere i beskæftigelse;

| 1.3.8 | går ind for en mere smidig tilrettelæggelse af arbejdet, som ikke hindrer bestræbelserne på at skabe lige karrieremuligheder for mænd og kvinder i EU; |
| --- | --- |

1.3.8

går ind for en mere smidig tilrettelæggelse af arbejdet, som ikke hindrer bestræbelserne på at skabe lige karrieremuligheder for mænd og kvinder i EU;

| 1.3.9 | tilslutter sig EU's definition af indirekte forskelsbehandling som en umiddelbart neutral foranstaltning, fordring eller praksis, der i realiteten kan placere det ene eller det andet køn i en særlig ufordelagtig position uden nogen form for objektiv eller legitim begrundelse. Indirekte forskelsbehandling påvirker i høj grad kvinder i en yderst negativ retning og skyldes en manglende integration af kønsaspektet i de offentlige politikker samt en utilstrækkelig inddragelse af evalueringer af effekten af disse politikker på henholdsvis mænd og kvinder forud for deres gennemførelse; |
| --- | --- |

1.3.9

tilslutter sig EU's definition af indirekte forskelsbehandling som en umiddelbart neutral foranstaltning, fordring eller praksis, der i realiteten kan placere det ene eller det andet køn i en særlig ufordelagtig position uden nogen form for objektiv eller legitim begrundelse. Indirekte forskelsbehandling påvirker i høj grad kvinder i en yderst negativ retning og skyldes en manglende integration af kønsaspektet i de offentlige politikker samt en utilstrækkelig inddragelse af evalueringer af effekten af disse politikker på henholdsvis mænd og kvinder forud for deres gennemførelse;

| 1.3.10 | konstaterer, at selv om princippet om at integrere kønsdimensionen optræder i planlægningsdokumenterne for en decentraliseret regionalpolitik i medlemsstaterne, finder princippet ikke systematisk anvendelse i programgennemførelsen, hvor kønshensyn tit blot nævnes, men uden at blive integreret i projektudvælgelsen;
  det opfordrer de territoriale myndigheder i EU til at lægge mere vægt på de muligheder for ændringer, som strategien for inddragelse af kønsdimensionen indebærer på samtlige stadier i udformningen og gennemførelsen af regionalpolitikken. |
| --- | --- |

1.3.10

konstaterer, at selv om princippet om at integrere kønsdimensionen optræder i planlægningsdokumenterne for en decentraliseret regionalpolitik i medlemsstaterne, finder princippet ikke systematisk anvendelse i programgennemførelsen, hvor kønshensyn tit blot nævnes, men uden at blive integreret i projektudvælgelsen;

det opfordrer de territoriale myndigheder i EU til at lægge mere vægt på de muligheder for ændringer, som strategien for inddragelse af kønsdimensionen indebærer på samtlige stadier i udformningen og gennemførelsen af regionalpolitikken.

| 1.4 | Problematikken omkring den udbredte fattigdom blandt kvinder i global sammenhæng |
| --- | --- |

1.4

Problematikken omkring den udbredte fattigdom blandt kvinder i global sammenhæng

Regionsudvalget

| 1.4.1 | har allerede udtrykt tilfredshed med, at Kommissionen mener, at ligestilling er et af de grundlæggende mål i EU's eksterne politikker og udviklingspolitikker samt et afgørende element i de grundlæggende arbejdsnormer, som er lagt fast på internationalt plan (15);
  det kan næppe heller være anderledes, idet Den Internationale Arbejdsorganisation, ILO, konstaterer, at 70 % af verdens 1,3 milliarder fattige (dvs. dem, der må klare sig med, hvad der svarer til under én US-dollar om dagen) er kvinder; |
| --- | --- |

1.4.1

har allerede udtrykt tilfredshed med, at Kommissionen mener, at ligestilling er et af de grundlæggende mål i EU's eksterne politikker og udviklingspolitikker samt et afgørende element i de grundlæggende arbejdsnormer, som er lagt fast på internationalt plan (15);

det kan næppe heller være anderledes, idet Den Internationale Arbejdsorganisation, ILO, konstaterer, at 70 % af verdens 1,3 milliarder fattige (dvs. dem, der må klare sig med, hvad der svarer til under én US-dollar om dagen) er kvinder;

| 1.4.2 | i den sammenhæng er Beijing-handlingsprogrammet stadig fuldt ud relevant, navnlig de fire strategiske mål, som specifikt relaterer til »kvinder og fattigdom«:






  — | revidere, vedtage og gennemføre makroøkonomiske politikker og udviklingsstrategier, der imødekommer fattige kvinders behov og problemer |
| --- | --- | --- |

1.4.2

i den sammenhæng er Beijing-handlingsprogrammet stadig fuldt ud relevant, navnlig de fire strategiske mål, som specifikt relaterer til »kvinder og fattigdom«:

—

revidere, vedtage og gennemføre makroøkonomiske politikker og udviklingsstrategier, der imødekommer fattige kvinders behov og problemer

| — | revidere lovgivningen og den administrative praksis med henblik på at sikre kvinder lige rettigheder og øget adgang til økonomiske ressourcer |
| --- | --- |

—

revidere lovgivningen og den administrative praksis med henblik på at sikre kvinder lige rettigheder og øget adgang til økonomiske ressourcer

| — | give kvinder adgang til opsparings- og kreditfaciliteter og til kreditinstitutter |
| --- | --- |

—

give kvinder adgang til opsparings- og kreditfaciliteter og til kreditinstitutter

| — | udvikle metoder, der tager hensyn til specifikke forhold for hvert køn, og søge veje og midler for at dæmme op for, at fattigdommen i særlig grad rammer kvinder; |
| --- | --- |

—

udvikle metoder, der tager hensyn til specifikke forhold for hvert køn, og søge veje og midler for at dæmme op for, at fattigdommen i særlig grad rammer kvinder;

| 1.4.3 | virkeliggørelsen af disse strategiske mål bør imidlertid ikke begrænses til EU's eksterne politikker og udviklingspolitikker, men også udgøre grundlaget for bekæmpelsen af fattigdom blandt kvinder i EU. |
| --- | --- |

1.4.3

virkeliggørelsen af disse strategiske mål bør imidlertid ikke begrænses til EU's eksterne politikker og udviklingspolitikker, men også udgøre grundlaget for bekæmpelsen af fattigdom blandt kvinder i EU.

2.   Henstillinger fra Regionsudvalget

Regionsudvalget

| 2.1 | mener, at de lokale og regionale myndighedsniveauer står tættest på borgerne og derfor er bedst stillet til at bekæmpe udstødelse; |
| --- | --- |

2.1

mener, at de lokale og regionale myndighedsniveauer står tættest på borgerne og derfor er bedst stillet til at bekæmpe udstødelse;

| 2.2 | mener, at der som led i den løbende indsats for at bekæmpe fattigdom bør gives prioritet til på lokalt og regionalt niveau at fjerne de uligheder, der er roden til fattigdom; |
| --- | --- |

2.2

mener, at der som led i den løbende indsats for at bekæmpe fattigdom bør gives prioritet til på lokalt og regionalt niveau at fjerne de uligheder, der er roden til fattigdom;

| 2.3 | opfordrer medlemsstaterne til at fremme almene serviceydelser, der kan skabe større sikkerhed i kvinders beskæftigelse, konsolidere den enkeltes ret til social beskyttelse og bekæmpe den stigende fattigdom blandt kvinder; |
| --- | --- |

2.3

opfordrer medlemsstaterne til at fremme almene serviceydelser, der kan skabe større sikkerhed i kvinders beskæftigelse, konsolidere den enkeltes ret til social beskyttelse og bekæmpe den stigende fattigdom blandt kvinder;

| 2.4 | gør opmærksom på, at indvandrerkvinders adgang til social beskyttelse jævnligt begrænses, i og med at de ofte kun tages i betragtning som hustru til eller datter af en indvandret mand; |
| --- | --- |

2.4

gør opmærksom på, at indvandrerkvinders adgang til social beskyttelse jævnligt begrænses, i og med at de ofte kun tages i betragtning som hustru til eller datter af en indvandret mand;

| 2.5 | opfordrer de relevante myndighedsniveauer til at skærpe indsatsen over for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

2.5

opfordrer de relevante myndighedsniveauer til at skærpe indsatsen over for vold mod kvinder;

| 2.6 | anmoder om, at de kompetente forvaltningsniveauer også tager hensyn til de specifikke vilkår for særlige grupper af kvinder — kvinder med handicap, ældre kvinder og kvinder i landdistrikter — ved at tilbyde løsninger, som tager højde for deres specielle vanskeligheder. |
| --- | --- |

2.6

anmoder om, at de kompetente forvaltningsniveauer også tager hensyn til de specifikke vilkår for særlige grupper af kvinder — kvinder med handicap, ældre kvinder og kvinder i landdistrikter — ved at tilbyde løsninger, som tager højde for deres specielle vanskeligheder.

| 2.7 | opfordrer medlemsstaterne til at indføre større ligeberettigelse med hensyn til betalt forældreorlov, så fædre får bedre mulighed for at deltage aktivt i børnepasningen; |
| --- | --- |

2.7

opfordrer medlemsstaterne til at indføre større ligeberettigelse med hensyn til betalt forældreorlov, så fædre får bedre mulighed for at deltage aktivt i børnepasningen;

| 2.8 | minder om, at de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af Den Europæiske Union har skabt forventning hos kvinderne i disse lande om, at gennemførelsen af EU-lovgivningen på området ligestilling mellem mænd og kvinder vil bidrage til større lighed og give dem nye muligheder;

  anbefaler derfor, at det på basis af kønsopdelte statistikker undersøges, hvilken udvikling der reelt er sket på ligestillingsområdet oven på den økonomiske og politiske omstilling i de medlemsstater, der siden 1989 har gennemført et systemskifte. Denne undersøgelse kunne indgå i arbejdsprogrammet for Det Europæiske Institut for Kønsforskning; |
| --- | --- |

2.8

minder om, at de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af Den Europæiske Union har skabt forventning hos kvinderne i disse lande om, at gennemførelsen af EU-lovgivningen på området ligestilling mellem mænd og kvinder vil bidrage til større lighed og give dem nye muligheder;

anbefaler derfor, at det på basis af kønsopdelte statistikker undersøges, hvilken udvikling der reelt er sket på ligestillingsområdet oven på den økonomiske og politiske omstilling i de medlemsstater, der siden 1989 har gennemført et systemskifte. Denne undersøgelse kunne indgå i arbejdsprogrammet for Det Europæiske Institut for Kønsforskning;

| 2.9 | beklager, at religiøs fundamentalisme, som søger at begrænse eller undertrykke kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, de sidste 10 år har bredt sig på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.9

beklager, at religiøs fundamentalisme, som søger at begrænse eller undertrykke kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, de sidste 10 år har bredt sig på lokalt og regionalt niveau;

| 2.10 | påpeger, at det er afgørende for EU's økonomiske fremtid og velstand, at man tilskynder kvinder til at gribe muligheden for at blive iværksættere, så man kan udjævne kønsskævheden på det europæiske arbejdsmarked; de kompetente forvaltningsniveauer bør også fremme kvinders adgang til de nye teknologier; |
| --- | --- |

2.10

påpeger, at det er afgørende for EU's økonomiske fremtid og velstand, at man tilskynder kvinder til at gribe muligheden for at blive iværksættere, så man kan udjævne kønsskævheden på det europæiske arbejdsmarked; de kompetente forvaltningsniveauer bør også fremme kvinders adgang til de nye teknologier;

| 2.11 | understreger dog de fattigste kvinders begrænsede adgang til disse muligheder på grund af deres sårbarhed, deres udsatte sociale position og den mangel på tillid, som kreditsektoren og sektoren for finansieringshjælp til igangsættelse af en virksomhed eller en aktivitet generelt viser dem; |
| --- | --- |

2.11

understreger dog de fattigste kvinders begrænsede adgang til disse muligheder på grund af deres sårbarhed, deres udsatte sociale position og den mangel på tillid, som kreditsektoren og sektoren for finansieringshjælp til igangsættelse af en virksomhed eller en aktivitet generelt viser dem;

| 2.12 | opfordrer de kompetente forvaltningsniveauer til at skabe de nødvendige betingelser for at fremme kvinders deltagelse i det politiske liv; |
| --- | --- |

2.12

opfordrer de kompetente forvaltningsniveauer til at skabe de nødvendige betingelser for at fremme kvinders deltagelse i det politiske liv;

| 2.13 | anser det for påtrængende nødvendigt at træffe effektive foranstaltninger til at bekæmpe disse uligheder ved roden. Årsagerne til udstødelse af de mest sårbare grupper er primært:






  — | overrepræsentationen af kvinder blandt de kortuddannede på arbejdsmarkedet, hvilket er resultatet af en haltende erhvervsorientering, en ofte manglende anerkendelse af kvinders kvalifikationer samt en tendens til, at kvinder, efter at være kommet i arbejde, ofte bliver i det samme job uden udsigt til at udvikle sig, |
| --- | --- | --- |

2.13

anser det for påtrængende nødvendigt at træffe effektive foranstaltninger til at bekæmpe disse uligheder ved roden. Årsagerne til udstødelse af de mest sårbare grupper er primært:

—

overrepræsentationen af kvinder blandt de kortuddannede på arbejdsmarkedet, hvilket er resultatet af en haltende erhvervsorientering, en ofte manglende anerkendelse af kvinders kvalifikationer samt en tendens til, at kvinder, efter at være kommet i arbejde, ofte bliver i det samme job uden udsigt til at udvikle sig,

| — | tendensen i retning af tvungen deltid, som kun forværrer kvindens situation yderligere, i og med at den ofte er ledsaget af forskudte arbejdstider, der gør det endnu sværere at forene arbejde, familieforpligtelser og socialt liv, |
| --- | --- |

—

tendensen i retning af tvungen deltid, som kun forværrer kvindens situation yderligere, i og med at den ofte er ledsaget af forskudte arbejdstider, der gør det endnu sværere at forene arbejde, familieforpligtelser og socialt liv,

| — | ét er, at kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, men den type job, som de får, bringer dem sjældent tryghed, |
| --- | --- |

—

ét er, at kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, men den type job, som de får, bringer dem sjældent tryghed,

| — | manglen på børnepasningstilbud og plejetilbud til ældre; kun ved at sikre adgang til børnepasning og til plejefaciliteter for ældre familiemedlemmer til en rimelig pris og af høj kvalitet kan der opnås reel social og arbejdsmæssig integration; |
| --- | --- |

—

manglen på børnepasningstilbud og plejetilbud til ældre; kun ved at sikre adgang til børnepasning og til plejefaciliteter for ældre familiemedlemmer til en rimelig pris og af høj kvalitet kan der opnås reel social og arbejdsmæssig integration;

| 2.14 | mener, at man i bestræbelserne på at undgå, at kvinder rammes særlig hårdt af fattigdom, navnlig må satse på lige adgang til uddannelse og udryddelse af analfabetisme blandt kvinder. I den forbindelse er det vigtigt, at kvinder sikres bedre adgang til erhvervs- og videreuddannelser, til videnskabelige og tekniske uddannelser og til nye informationsteknologier, navnlig i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.14

mener, at man i bestræbelserne på at undgå, at kvinder rammes særlig hårdt af fattigdom, navnlig må satse på lige adgang til uddannelse og udryddelse af analfabetisme blandt kvinder. I den forbindelse er det vigtigt, at kvinder sikres bedre adgang til erhvervs- og videreuddannelser, til videnskabelige og tekniske uddannelser og til nye informationsteknologier, navnlig i landdistrikterne;

| 2.15 | mener, at kvinders talenter bør gøres til en væsentlig drivkraft for regionaludvikling:






  — | forening af arbejde, familie- og privatliv kan bidrage betydeligt til et højere aktivitetsniveau og fødselstal, |
| --- | --- | --- |

2.15

mener, at kvinders talenter bør gøres til en væsentlig drivkraft for regionaludvikling:

—

forening af arbejde, familie- og privatliv kan bidrage betydeligt til et højere aktivitetsniveau og fødselstal,

| — | mange kvinder i den fødedygtige alder er tvunget til at »vælge« mellem en karriere og børn, |
| --- | --- |

—

mange kvinder i den fødedygtige alder er tvunget til at »vælge« mellem en karriere og børn,

| — | gode politikker, der tilgodeser arbejdende forældre, kan bidrage til at øge såvel fødselshyppigheden som beskæftigelsen, |
| --- | --- |

—

gode politikker, der tilgodeser arbejdende forældre, kan bidrage til at øge såvel fødselshyppigheden som beskæftigelsen,

| — | kvinder, som vælger at gå hjemme for at passe deres børn i førskolealderen, bør have adgang til rådgivning og uddannelse, så det bliver lettere for dem at vende tilbage til arbejdsmarkedet, uden at det får større konsekvenser for deres karriere. |
| --- | --- |

—

kvinder, som vælger at gå hjemme for at passe deres børn i førskolealderen, bør have adgang til rådgivning og uddannelse, så det bliver lettere for dem at vende tilbage til arbejdsmarkedet, uden at det får større konsekvenser for deres karriere.

| 2.16 | understreger nødvendigheden af at fjerne hindringerne for at kvinder, der har afbrudt deres karriere, kan vende tilbage til arbejdsmarkedet: ulige adgang til bolig-, uddannelses- og efteruddannelsesressourcer, til beskæftigelsesmuligheder og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet som følge af alder og familiemæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

2.16

understreger nødvendigheden af at fjerne hindringerne for at kvinder, der har afbrudt deres karriere, kan vende tilbage til arbejdsmarkedet: ulige adgang til bolig-, uddannelses- og efteruddannelsesressourcer, til beskæftigelsesmuligheder og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet som følge af alder og familiemæssige forpligtelser.

Regionsudvalget

| 2.17 | gentager, at det går ind for en absolut streng overholdelse af nærhedsprincippet:
  EU-lovgivningen bør lade det være op til de enkelte lokale myndigheder at vælge, hvordan de vil tilrettelægge og udøve deres beføjelser, i overensstemmelse med de nationale bestemmelser,
  i en tid med decentralisering er de lokale og regionale myndigheder bedst placeret til via deres netværk af folkevalgte at fremme dialogen med lokalsamfundene, indkredse behovene og finde frem til, hvordan problemerne med ulige behandling af mænd og kvinder kan løses i praksis; |
| --- | --- |

2.17

gentager, at det går ind for en absolut streng overholdelse af nærhedsprincippet:

EU-lovgivningen bør lade det være op til de enkelte lokale myndigheder at vælge, hvordan de vil tilrettelægge og udøve deres beføjelser, i overensstemmelse med de nationale bestemmelser,

i en tid med decentralisering er de lokale og regionale myndigheder bedst placeret til via deres netværk af folkevalgte at fremme dialogen med lokalsamfundene, indkredse behovene og finde frem til, hvordan problemerne med ulige behandling af mænd og kvinder kan løses i praksis;

| 2.18 | opfordrer EU's budgetmyndighed til at sænke grænsen for støtteberettigelse for projekter, der fremlægges inden for rammerne af fællesskabsprogrammer til gennemførelse af ligestilling — uden dermed at sænke lofterne. Dette skal bringe størrelsen af projekterne, navnlig projekter der har til formål af fremme udvekslingen af god praksis, men også projekter der indgår i decentrale samarbejdsprojekter, på niveau med de midler, som de lokale og regionale ikke-statslige organisationer er i stand til at mobilisere. I øvrigt bør kvindeorganisationer, som er aktive på lokalt, regionalt eller nationalt plan, og som er egnede til at lede tværnationale projekter, have adgang til projektfinansiering og ikke være udelukket, fordi de ikke er organiserede på europæisk plan; |
| --- | --- |

2.18

opfordrer EU's budgetmyndighed til at sænke grænsen for støtteberettigelse for projekter, der fremlægges inden for rammerne af fællesskabsprogrammer til gennemførelse af ligestilling — uden dermed at sænke lofterne. Dette skal bringe størrelsen af projekterne, navnlig projekter der har til formål af fremme udvekslingen af god praksis, men også projekter der indgår i decentrale samarbejdsprojekter, på niveau med de midler, som de lokale og regionale ikke-statslige organisationer er i stand til at mobilisere. I øvrigt bør kvindeorganisationer, som er aktive på lokalt, regionalt eller nationalt plan, og som er egnede til at lede tværnationale projekter, have adgang til projektfinansiering og ikke være udelukket, fordi de ikke er organiserede på europæisk plan;

| 2.19 | foreslår at oprette en række specifikke programmer, der skal stimulere de lokale og regionale myndigheder til at gennemføre:






  — | programmer, der skal garantere en hensyntagen til ligestillingsaspektet i alle faser af udarbejdelsen af territoriale politikker (gender mainstreaming), |
| --- | --- | --- |

2.19

foreslår at oprette en række specifikke programmer, der skal stimulere de lokale og regionale myndigheder til at gennemføre:

—

programmer, der skal garantere en hensyntagen til ligestillingsaspektet i alle faser af udarbejdelsen af territoriale politikker (gender mainstreaming),

| — | programmer, der skal sikre, at kvinders behov i højere grad tages med i betragtning under udarbejdelsen af budgettet for de lokale og regionale myndigheder, og at der sikres en fordeling af ressourcerne på køn (gender budgetting), |
| --- | --- |

—

programmer, der skal sikre, at kvinders behov i højere grad tages med i betragtning under udarbejdelsen af budgettet for de lokale og regionale myndigheder, og at der sikres en fordeling af ressourcerne på køn (gender budgetting),

| — | programmer til oplysning af folkevalgte og uddannelse af lokalt og regionalt ansatte tjenestemænd, for at de kan medvirke til at sikre lige muligheder for alle, |
| --- | --- |

—

programmer til oplysning af folkevalgte og uddannelse af lokalt og regionalt ansatte tjenestemænd, for at de kan medvirke til at sikre lige muligheder for alle,

| — | tværnationalt samarbejde med henblik på udveksling af god praksis inden for ligestilling, |
| --- | --- |

—

tværnationalt samarbejde med henblik på udveksling af god praksis inden for ligestilling,

| — | nye forvaltnings- og styreformer, der skal lette kvinders adgang til ledende stillinger i alle beslutningstagende instanser for dermed at sikre en bedre politikimplementering af disse spørgsmål; |
| --- | --- |

—

nye forvaltnings- og styreformer, der skal lette kvinders adgang til ledende stillinger i alle beslutningstagende instanser for dermed at sikre en bedre politikimplementering af disse spørgsmål;

| 2.20 | opfordrer Kommissionen til med henblik på gennemførelsen af ligestillingspolitikken at udarbejde en håndbog i god praksis til brug for EU's lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.20

opfordrer Kommissionen til med henblik på gennemførelsen af ligestillingspolitikken at udarbejde en håndbog i god praksis til brug for EU's lokale og regionale myndigheder;

| 2.21 | opfordrer EU's lokale og regionale myndigheder til at lade deres ligestillingspolitik indgå som selvstændig komponent i deres projekter vedrørende decentralt samarbejde, f.eks. gennem projekter til fremme af kvinders adgang til uddannelse og til mikrofinansiering af kommercielle aktiviteter; |
| --- | --- |

2.21

opfordrer EU's lokale og regionale myndigheder til at lade deres ligestillingspolitik indgå som selvstændig komponent i deres projekter vedrørende decentralt samarbejde, f.eks. gennem projekter til fremme af kvinders adgang til uddannelse og til mikrofinansiering af kommercielle aktiviteter;

| 2.22 | noterer sig Kommissionens forelæggelse den 31. maj 2005 af et forslag til afgørelse om »Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — mod et retfærdigt samfund«, som Regionsudvalget vil afgive særskilt udtalelse om;
  med henblik på, at år 2007 kan give en ny impuls til den konkrete gennemførelse af EU-lovgivningen mod forskelsbehandling, herunder navnlig kønsdiskrimination, opfordrer Regionsudvalget imidlertid allerede nu de øvrige EU-institutioner til at gøre brug af udvalgets funktion som informations- og aktionsformidler for EU's lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.22

noterer sig Kommissionens forelæggelse den 31. maj 2005 af et forslag til afgørelse om »Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — mod et retfærdigt samfund«, som Regionsudvalget vil afgive særskilt udtalelse om;

med henblik på, at år 2007 kan give en ny impuls til den konkrete gennemførelse af EU-lovgivningen mod forskelsbehandling, herunder navnlig kønsdiskrimination, opfordrer Regionsudvalget imidlertid allerede nu de øvrige EU-institutioner til at gøre brug af udvalgets funktion som informations- og aktionsformidler for EU's lokale og regionale myndigheder;

| 2.23 | henleder opmærksomheden på kravet om territorial samhørighed i de finansielle overslag for 2007-2013 og understreger, at det er vigtigt, at de fremtidige strukturfonde fortsat støtter lokale initiativer til fordel for kvinder, navnlig i de mindst gunstigt stillede regioner i EU. |
| --- | --- |

2.23

henleder opmærksomheden på kravet om territorial samhørighed i de finansielle overslag for 2007-2013 og understreger, at det er vigtigt, at de fremtidige strukturfonde fortsat støtter lokale initiativer til fordel for kvinder, navnlig i de mindst gunstigt stillede regioner i EU.

Bruxelles, den 13. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Referencerne er til den nugældende traktat (Nice-traktaten).

1

(2)  EFT L 17 af 19.1.2001, s. 22.

2

(3)  EFT C 144 af 16.5.2001, s. 47 [KOM(2000) 335 endelig – 2000/0143 (CNS)].

3

(4)  EUT C 121 af 30.4.2003, s. 25 [KOM(2003) 657 endelig – 2003/0265 (CNS)].

4

(5)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 15 [KOM(2003) 840 endelig].

5

(6)  EUT C 71 af 23.3.2005, s. 62 [KOM(2004) 379 endelig].

6

(7)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 48 [KOM(2004) 493 endelig – 2004/0165 (COD)].

7

(8)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 48 [KOM(2004) 488 endelig – 2004/0158 (COD)]

8

(9)  KOM(2005) 33 endelig.

9

(10)  I EU-25 er fattigdomstærsklen sat til 60 % af den nationale gennemsnitsindkomst inkl. sociale ydelser (Eurostat 2001).

10

(11)  Kvindernes erhvervsfrekvens i EU er på 44 %.

11

(12)  Eurostat 2003. Lønforskellen svinger mellem 4 % for Malta og 25 % for Cypern.

12

(13)  60 % af befolkningen over 65 år og næsten 2/3 af befolkningen over 75 år.

13

(14)  Eksempelvis modtager kvinder i Frankrig en månedlig pension på gennemsnitlig 848 EUR, mens mænd modtager 1 416 EUR, hvilket svarer til en forskel på 42 %. I Spanien er spændet på 37 % (405 EUR over for 650 EUR), og i Østrig er beløbene henholdsvis 734 og 1 334 EUR.

14

(15)  Udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om Den sociale dimension af globaliseringen - EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne«, KOM(2004) 383 endelig.

15

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/42

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien

(2006/C 81/11)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien (KOM(2004) 275 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. november 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at henvise det forberedende arbejde med en udtalelse om Kommissionens strategi vedrørende fremskridtene i udvidelsesprocessen til Underudvalget for Forbindelser Udadtil,

under henvisning til formandskabets konklusioner fra møderne i Det Europæiske Råd i Thessaloniki i juni 2003 og i Bruxelles i december 2004,

under henvisning til Rådets afgørelse af 13. september 2004 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien,

under henvisning til Europa-Parlamentets betænkning om Kroatiens ansøgning om medlemskab af EU (A5-0206/2004),

under henvisning til Kommissionens beretning fra 2003 om stabiliserings- og associeringsprocessen,

under henvisning til Kommissionens meddelelse fra april 2004 om Kommissionens udtalelse om Kroatiens ansøgning om medlemskab (KOM(2004) 257 endelig),

under henvisning til Rådets afgørelse om underskrivelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Kroatien på den anden side,

under henvisning til Rådets afgørelse af 3. oktober 2005 om indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Kroatien,

under henvisning til de erklæringer og henstillinger, som blev vedtaget af Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU/Kroatien den 5. oktober 2005,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 499/2004 rev. 2) vedtaget af Underudvalget for Forbindelser Udadtil den 30. juni 2005 med Isidoro Gottardo (medlem af det regionale råd i Friuli Venezia Giulia (IT/PPE)) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| — | Der er merværdi i udsigten til Kroatiens tiltrædelse af EU, både fordi den giver politisk stabilitet og styrker demokratiet på Balkan, og fordi den fremstår som et eksempel for områdets øvrige lande; |
| --- | --- |

—

Der er merværdi i udsigten til Kroatiens tiltrædelse af EU, både fordi den giver politisk stabilitet og styrker demokratiet på Balkan, og fordi den fremstår som et eksempel for områdets øvrige lande;

| — | overholdelse af de demokratiske principper, retsstaten, menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder samt de grundlæggende frihedsrettigheder er en afgørende betingelse for at kunne nyde godt af den EU-bistand, der tager sigte på at styrke institutionerne og forberede landet på at tiltræde EU — |
| --- | --- |

—

overholdelse af de demokratiske principper, retsstaten, menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder samt de grundlæggende frihedsrettigheder er en afgørende betingelse for at kunne nyde godt af den EU-bistand, der tager sigte på at styrke institutionerne og forberede landet på at tiltræde EU —

på sin 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005 (mødet den 13. oktober) vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets bemærkninger og anbefalinger

Regionsudvalget:

1.   Principper, prioriteter og betingelser for EU's partnerskab med Kroatien

| 1.1 | ser positivt på etableringen af det europæiske partnerskab, som for landene på det vestlige Balkan er baseret på Saloniki-dagsordenen, og på de prioriteter, Kommissionen har opstillet for Kroatien. Regionsudvalget forventer at blive inddraget i den evaluering, der efter udløbet af den fastsatte periode skal foretages, af de kortsigtede prioriteter og specielt af de politiske prioriteter som demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal; |
| --- | --- |

1.1

ser positivt på etableringen af det europæiske partnerskab, som for landene på det vestlige Balkan er baseret på Saloniki-dagsordenen, og på de prioriteter, Kommissionen har opstillet for Kroatien. Regionsudvalget forventer at blive inddraget i den evaluering, der efter udløbet af den fastsatte periode skal foretages, af de kortsigtede prioriteter og specielt af de politiske prioriteter som demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal;

| 1.2 | understreger, at der helt afgjort er behov for at styrke dels den administrative kapacitet i Kroatien dels uddannelsen af det administrative personale for at kunne leve op til de prioriteter, som udspringer af de forpligtelser, der er en følge af tiltrædelsen og behovet for korruptionsbekæmpelse; |
| --- | --- |

1.2

understreger, at der helt afgjort er behov for at styrke dels den administrative kapacitet i Kroatien dels uddannelsen af det administrative personale for at kunne leve op til de prioriteter, som udspringer af de forpligtelser, der er en følge af tiltrædelsen og behovet for korruptionsbekæmpelse;

| 1.3 | mener i den forbindelse, at et af de midler, der bør anvendes for at optimere den offentlige forvaltnings funktionsmåde, er partnerskaber med de regionale og lokale myndigheder i EU's medlemsstater. Regionsudvalget opfordrer derfor associerings- og stabiliseringsrådet til også at gøre brug af dets brede erfaringsspekter på dette område; |
| --- | --- |

1.3

mener i den forbindelse, at et af de midler, der bør anvendes for at optimere den offentlige forvaltnings funktionsmåde, er partnerskaber med de regionale og lokale myndigheder i EU's medlemsstater. Regionsudvalget opfordrer derfor associerings- og stabiliseringsrådet til også at gøre brug af dets brede erfaringsspekter på dette område;

| 1.4 | ser positivt på de planlagte forfatningsmæssige garantier for de nationale mindretal, som er en vigtig del af det kroatiske samfund, og deres passende repræsentation i regeringerne på centralt, regionalt og lokalt plan, samt bestræbelserne på at beskytte roma-mindretallet; Regionsudvalget hilser endvidere nedsættelsen af blandede interministerielle udvalg mellem hhv. mindretal og centralregeringen velkommen; |
| --- | --- |

1.4

ser positivt på de planlagte forfatningsmæssige garantier for de nationale mindretal, som er en vigtig del af det kroatiske samfund, og deres passende repræsentation i regeringerne på centralt, regionalt og lokalt plan, samt bestræbelserne på at beskytte roma-mindretallet; Regionsudvalget hilser endvidere nedsættelsen af blandede interministerielle udvalg mellem hhv. mindretal og centralregeringen velkommen;

| 1.5 | understreger, at det er nødvendigt at sikre tosprogetheden i de offentlige lokale myndigheder alle de steder, hvor der findes samfund af indfødte eller som tilhører et ikke-kroatisk sprogligt mindretal, og ikke kun på det kommunale plan, men også på »amts-planet«. Regionsudvalget understreger derfor, at det er nødvendigt at tilpasse loven om regionernes, byernes og kommunernes territorier til forfatningsloven om de nationale mindretals rettigheder og til loven om de nationale mindretalssprog, således at der i praksis gennemføres tosprogethed i de regioner, byer og kommuner, som i henhold til de respektive statutter har to officielle arbejdssprog, både kroatisk og mindretalssproget; |
| --- | --- |

1.5

understreger, at det er nødvendigt at sikre tosprogetheden i de offentlige lokale myndigheder alle de steder, hvor der findes samfund af indfødte eller som tilhører et ikke-kroatisk sprogligt mindretal, og ikke kun på det kommunale plan, men også på »amts-planet«. Regionsudvalget understreger derfor, at det er nødvendigt at tilpasse loven om regionernes, byernes og kommunernes territorier til forfatningsloven om de nationale mindretals rettigheder og til loven om de nationale mindretalssprog, således at der i praksis gennemføres tosprogethed i de regioner, byer og kommuner, som i henhold til de respektive statutter har to officielle arbejdssprog, både kroatisk og mindretalssproget;

| 1.6 | forlanger, at der foretages en offentlig vurdering af den eksisterende koordinering og af samarbejdet mellem de kompetente centrale og lokale myndigheder omkring flygtninges tilbagevenden, genopbygning og tilbagelevering af boliger, gennemførelse af lovgivningen om kompensation for fortabte leje-/brugsrettigheder, bekæmpelse af diskrimination på baggrund af nationalitet eller etnisk oprindelse i forbindelse med ansættelse — der tilsammen udgør grundlaget for en socioøkonomisk indslusning af de tilbagevendte, som bør planlægges via regionale programmer og som bør ses som en vigtig del af den lokale udvikling; |
| --- | --- |

1.6

forlanger, at der foretages en offentlig vurdering af den eksisterende koordinering og af samarbejdet mellem de kompetente centrale og lokale myndigheder omkring flygtninges tilbagevenden, genopbygning og tilbagelevering af boliger, gennemførelse af lovgivningen om kompensation for fortabte leje-/brugsrettigheder, bekæmpelse af diskrimination på baggrund af nationalitet eller etnisk oprindelse i forbindelse med ansættelse — der tilsammen udgør grundlaget for en socioøkonomisk indslusning af de tilbagevendte, som bør planlægges via regionale programmer og som bør ses som en vigtig del af den lokale udvikling;

| 1.7 | noterer sig de nationale mindretals krav om, at den kroatiske valglov indrømmer »dobbelt stemme« (politisk og etnisk) til de nationale mindretal i Kroatien som planlagt i forfatningen og i forfatningsloven om nationale mindretal; |
| --- | --- |

1.7

noterer sig de nationale mindretals krav om, at den kroatiske valglov indrømmer »dobbelt stemme« (politisk og etnisk) til de nationale mindretal i Kroatien som planlagt i forfatningen og i forfatningsloven om nationale mindretal;

| 1.8 | understreger behovet for, at den eksisterende etniske pluralisme i Kroatien repræsenteres behørigt i de offentlige radio- og TV-medier; |
| --- | --- |

1.8

understreger behovet for, at den eksisterende etniske pluralisme i Kroatien repræsenteres behørigt i de offentlige radio- og TV-medier;

2.   Ikrafttrædelse af stabiliserings- og associeringsaftalen

| 2.1 | ser positivt på ikrafttrædelsen den 1. februar 2005 af stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien, som skaber en retlig ramme for forbindelserne mellem Kroatien og EU i hele før-tiltrædelsesperioden, og håber, at aftalen i praksis kan fremme integrationsprocessen og samtidig bidrage til at styrke forbindelserne mellem de to parter ved hjælp af et bredt partnerskab, som inddrager Kroatiens regionale og lokale samfund i gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen; |
| --- | --- |

2.1

ser positivt på ikrafttrædelsen den 1. februar 2005 af stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien, som skaber en retlig ramme for forbindelserne mellem Kroatien og EU i hele før-tiltrædelsesperioden, og håber, at aftalen i praksis kan fremme integrationsprocessen og samtidig bidrage til at styrke forbindelserne mellem de to parter ved hjælp af et bredt partnerskab, som inddrager Kroatiens regionale og lokale samfund i gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen;

| 2.2 | minder om, at stabiliserings- og associeringsaftalen specifikt lægger op til, at der nedsættes et parlamentarisk udvalg om associering og stabilisering, som skal have til opgave at udvikle den politiske dialog mellem parterne med det sigte at »skabe tætte bånd af solidaritet og nye samarbejdsformer (1)«; |
| --- | --- |

2.2

minder om, at stabiliserings- og associeringsaftalen specifikt lægger op til, at der nedsættes et parlamentarisk udvalg om associering og stabilisering, som skal have til opgave at udvikle den politiske dialog mellem parterne med det sigte at »skabe tætte bånd af solidaritet og nye samarbejdsformer (1)«;

| 2.3 | noterer sig specielt viljen i aftalen til at fremme den politiske dialog mellem parterne med »ethvert middel, som på nogen måde kan bidrage til at konsolidere, udvikle og intensivere denne dialog (2)« |
| --- | --- |

2.3

noterer sig specielt viljen i aftalen til at fremme den politiske dialog mellem parterne med »ethvert middel, som på nogen måde kan bidrage til at konsolidere, udvikle og intensivere denne dialog (2)«

| 2.4 | beklager derfor, at der ikke som for de tidligere ansøgerlande hverken i stabiliserings- og associeringsaftalen, i stabiliserings- og associeringsrådet eller i Rådets afgørelse om sidstnævntes forretningsorden er planer om at nedsætte et associeringsudvalg med regionale og lokale repræsentanter; |
| --- | --- |

2.4

beklager derfor, at der ikke som for de tidligere ansøgerlande hverken i stabiliserings- og associeringsaftalen, i stabiliserings- og associeringsrådet eller i Rådets afgørelse om sidstnævntes forretningsorden er planer om at nedsætte et associeringsudvalg med regionale og lokale repræsentanter;

| 2.5 | forlanger derfor, at Associerings- og Stabiliseringsrådet med henblik på at bidrage positivt til at konsolidere, udvikle og intensivere den politiske dialog (3) bestræber sig på at nedsætte et blandet rådgivende udvalg mellem Kroatien og Regionsudvalget, som i sagens natur skal arbejde på at fremme den politiske dialog, fremhjælpe den indbyrdes tilnærmelse mellem Kroatien og EU, det regionale samarbejde og udviklingen af et godt naboskab, samt fremme subsidiaritetskulturen og udviklingen af nærdemokratiet; |
| --- | --- |

2.5

forlanger derfor, at Associerings- og Stabiliseringsrådet med henblik på at bidrage positivt til at konsolidere, udvikle og intensivere den politiske dialog (3) bestræber sig på at nedsætte et blandet rådgivende udvalg mellem Kroatien og Regionsudvalget, som i sagens natur skal arbejde på at fremme den politiske dialog, fremhjælpe den indbyrdes tilnærmelse mellem Kroatien og EU, det regionale samarbejde og udviklingen af et godt naboskab, samt fremme subsidiaritetskulturen og udviklingen af nærdemokratiet;

3.   Indledning af tiltrædelsesforhandlinger

| 3.1 | minder om, at det fælles og endegyldige mål for forhandlingerne er fuld optagelse af Kroatien i EU; |
| --- | --- |

3.1

minder om, at det fælles og endegyldige mål for forhandlingerne er fuld optagelse af Kroatien i EU;

| 3.2 | håber, at de overgangsforanstaltninger og beskyttelsesklausuler, der eventuelt måtte blive udformet, altid vil tilgodese EU's interesser, specielt for så vidt angår konkurrence og det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

3.2

håber, at de overgangsforanstaltninger og beskyttelsesklausuler, der eventuelt måtte blive udformet, altid vil tilgodese EU's interesser, specielt for så vidt angår konkurrence og det indre markeds funktion;

| 3.3 | understreger Kroatiens naturlige ønske om at blive optaget og det kroatiske folks oprigtige ønske om at blive medlem af EU; indledningen af forhandlingerne har forebygget et yderligere frafald i opbakningen om EU-medlemskab og har forhindret en afsvækkelse af den politiske stabilisering af regionen; |
| --- | --- |

3.3

understreger Kroatiens naturlige ønske om at blive optaget og det kroatiske folks oprigtige ønske om at blive medlem af EU; indledningen af forhandlingerne har forebygget et yderligere frafald i opbakningen om EU-medlemskab og har forhindret en afsvækkelse af den politiske stabilisering af regionen;

| 3.4 | udtrykker tilfredshed med, at indledningen af Kroatiens EU-tiltrædelsesforhandlinger er sket på baggrund af en politisk beslutning, som har taget behørigt hensyn til overholdelse af Københavnskriterierne og betingelserne for stabiliserings- og associeringsaftalen, som blev fastlagt af Rådet i 1997 (samarbejde med ICTY og regionalt samarbejde, der ses som en integrerende del af stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien); understreger desuden behovet for i løbet af forhandlingerne at overvåge, yderligere konsolidere og i givet fald kræve mærkbare fremskridt for så vidt angår mindretalsrettigheder, politik om flygtninges tilbagevenden, ikke-diskrimination i forbindelse med EU-borgeres køb af fast ejendom og reform af retssystemet; |
| --- | --- |

3.4

udtrykker tilfredshed med, at indledningen af Kroatiens EU-tiltrædelsesforhandlinger er sket på baggrund af en politisk beslutning, som har taget behørigt hensyn til overholdelse af Københavnskriterierne og betingelserne for stabiliserings- og associeringsaftalen, som blev fastlagt af Rådet i 1997 (samarbejde med ICTY og regionalt samarbejde, der ses som en integrerende del af stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien); understreger desuden behovet for i løbet af forhandlingerne at overvåge, yderligere konsolidere og i givet fald kræve mærkbare fremskridt for så vidt angår mindretalsrettigheder, politik om flygtninges tilbagevenden, ikke-diskrimination i forbindelse med EU-borgeres køb af fast ejendom og reform af retssystemet;

| 3.5 | minder om, at den kroatiske regering bør bekræfte viljen til at samarbejde fuldt ud med ICTY, også hele vejen gennem tiltrædelsesforhandlingerne; |
| --- | --- |

3.5

minder om, at den kroatiske regering bør bekræfte viljen til at samarbejde fuldt ud med ICTY, også hele vejen gennem tiltrædelsesforhandlingerne;

| 3.6 | ser indledningen af forhandlingerne som en historisk chance for EU og for Balkan, og hilser det velkomment, at der nedsættes en taskforce om Kroatien, som skal udtale sig om det fulde samarbejde med ICTY; |
| --- | --- |

3.6

ser indledningen af forhandlingerne som en historisk chance for EU og for Balkan, og hilser det velkomment, at der nedsættes en taskforce om Kroatien, som skal udtale sig om det fulde samarbejde med ICTY;

| 3.7 | ser positivt på, at Kommissionen har vedtaget en ramme for forhandlingerne, og hilser forslaget om at udvide antallet af forhandlingskapitler til 35 velkomment, idet man dermed opdeler store kapitler i mindre, hvorved man letter forhandlingsprocessen og gør den mere effektiv og hurtig, specielt for så vidt angår landbrugspolitikken; anmoder om at blive hørt om de periodiske årsberetninger, som Kommissionen skal udarbejde om Kroatiens fremskridt i retning af EU-medlemskab. |
| --- | --- |

3.7

ser positivt på, at Kommissionen har vedtaget en ramme for forhandlingerne, og hilser forslaget om at udvide antallet af forhandlingskapitler til 35 velkomment, idet man dermed opdeler store kapitler i mindre, hvorved man letter forhandlingsprocessen og gør den mere effektiv og hurtig, specielt for så vidt angår landbrugspolitikken; anmoder om at blive hørt om de periodiske årsberetninger, som Kommissionen skal udarbejde om Kroatiens fremskridt i retning af EU-medlemskab.

| 3.8 | anmoder Kommissionen om at blive inddraget i den formelle overvågnings- og undersøgelsesprocedure vedrørende gældende EU-ret for dermed at hjælpe Kommissionen med at vurdere Kroatiens forberedelse inden for de forskellige forhandlingsområder, hvor det kan bidrage med en positiv merværdi, specielt for så vidt angår det ønskelige samarbejde med de regionale og lokale myndigheder omkring det gældende regelværk om samhørighed (kapitel 22). Regionsudvalget anmoder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om at blive holdt løbende orienteret om den benchmarking, der omtales i det pågældende kapitel; |
| --- | --- |

3.8

anmoder Kommissionen om at blive inddraget i den formelle overvågnings- og undersøgelsesprocedure vedrørende gældende EU-ret for dermed at hjælpe Kommissionen med at vurdere Kroatiens forberedelse inden for de forskellige forhandlingsområder, hvor det kan bidrage med en positiv merværdi, specielt for så vidt angår det ønskelige samarbejde med de regionale og lokale myndigheder omkring det gældende regelværk om samhørighed (kapitel 22). Regionsudvalget anmoder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om at blive holdt løbende orienteret om den benchmarking, der omtales i det pågældende kapitel;

| 3.9 | understreger, at de kroatiske institutioner for at sikre hurtige fremskridt i de kommende forhandlinger og overtagelsen af gældende EU-lovgivning er nødt til at konsolidere deres evne til at forvalte det administrative og det juridiske system; det kræver et effektivt og uafhængigt retssystem og en velfungerende offentlig administration, som afspejler de europæiske standarder, og som overholder procedurerne for udvælgelse og ansættelse af personale i alle offentlige organer. Udvalget foreslår i den forbindelse, at der allerede i før-forhandlingsfasen også iværksættes samarbejds- eller partnerskabsaftaler mellem de kroatiske regionale og lokale myndigheder og deres modparter i EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.9

understreger, at de kroatiske institutioner for at sikre hurtige fremskridt i de kommende forhandlinger og overtagelsen af gældende EU-lovgivning er nødt til at konsolidere deres evne til at forvalte det administrative og det juridiske system; det kræver et effektivt og uafhængigt retssystem og en velfungerende offentlig administration, som afspejler de europæiske standarder, og som overholder procedurerne for udvælgelse og ansættelse af personale i alle offentlige organer. Udvalget foreslår i den forbindelse, at der allerede i før-forhandlingsfasen også iværksættes samarbejds- eller partnerskabsaftaler mellem de kroatiske regionale og lokale myndigheder og deres modparter i EU-medlemsstaterne;

| 3.10 | opfordrer de kroatiske myndigheder til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anti-korruptionsforanstaltninger, herunder især arbejdet med at påvirke befolkningens holdning, som forestås af kontoret til forebyggelse af korruption og organiseret kriminalitet (USKOK); |
| --- | --- |

3.10

opfordrer de kroatiske myndigheder til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anti-korruptionsforanstaltninger, herunder især arbejdet med at påvirke befolkningens holdning, som forestås af kontoret til forebyggelse af korruption og organiseret kriminalitet (USKOK);

| 3.11 | ser gerne, at man fortsætter det regionale samarbejde på Balkan i overensstemmelse med aftalen i Saloniki-dagsordenen fra juni 2003 og i tråd med det grænseoverskridende samarbejde, der er en velafprøvet ordning i EU-landene, og appellerer specielt til, at man finder en hurtig løsning på den verserende regionale strid med Slovenien om søgrænsen i Piran-bugten; |
| --- | --- |

3.11

ser gerne, at man fortsætter det regionale samarbejde på Balkan i overensstemmelse med aftalen i Saloniki-dagsordenen fra juni 2003 og i tråd med det grænseoverskridende samarbejde, der er en velafprøvet ordning i EU-landene, og appellerer specielt til, at man finder en hurtig løsning på den verserende regionale strid med Slovenien om søgrænsen i Piran-bugten;

| 3.12 | opfordrer de kroatiske »amter« til at fortsætte deres aktive politik vedrørende grænseoverskridende samarbejde og deltagelse og oprettelse af Euroregioner, hvorved de bekræfter den ånd og det europæiske tilhørsforhold, der er kendetegnende for dem; |
| --- | --- |

3.12

opfordrer de kroatiske »amter« til at fortsætte deres aktive politik vedrørende grænseoverskridende samarbejde og deltagelse og oprettelse af Euroregioner, hvorved de bekræfter den ånd og det europæiske tilhørsforhold, der er kendetegnende for dem;

4.   EU-førtiltrædelsesbistand

| 4.1 | glæder sig over beslutningen om, at Kroatien fra 2005 skal have adgang til de finansielle førtiltrædelsesinstrumenter (Phare, Ispa og Sapard) og fra 2007 til det nye finansielle førtiltrædelsesinstrument, og minder om, at der ved anvendelsen af samfinansieringsinstrumentet konstant bør tages hensyn til principperne om en sund økonomisk forvaltning og omkostningseffektivitet; |
| --- | --- |

4.1

glæder sig over beslutningen om, at Kroatien fra 2005 skal have adgang til de finansielle førtiltrædelsesinstrumenter (Phare, Ispa og Sapard) og fra 2007 til det nye finansielle førtiltrædelsesinstrument, og minder om, at der ved anvendelsen af samfinansieringsinstrumentet konstant bør tages hensyn til principperne om en sund økonomisk forvaltning og omkostningseffektivitet;

| 4.2 | understreger nødvendigheden af, at Kommissionen, som har ansvaret for en effektiv koordinering af støtteindsatsen, fører tilsyn med kapaciteten til at absorbere EU-midler og vurderer virkningen af de programmer, som indtil videre er blevet iværksat i Kroatien, herunder programmerne for parvist samarbejde (grænsepoliti, told, statistiske kontorer og asyl), og anmoder om at få forelagt nøjagtige oplysninger herom; |
| --- | --- |

4.2

understreger nødvendigheden af, at Kommissionen, som har ansvaret for en effektiv koordinering af støtteindsatsen, fører tilsyn med kapaciteten til at absorbere EU-midler og vurderer virkningen af de programmer, som indtil videre er blevet iværksat i Kroatien, herunder programmerne for parvist samarbejde (grænsepoliti, told, statistiske kontorer og asyl), og anmoder om at få forelagt nøjagtige oplysninger herom;

| 4.3 | anmoder Kommissionen om i overensstemmelse med Cards-forordningen at evaluere effektiviteten af de foranstaltninger, som skal fremme den administrative kapacitet, ved udløbet af den periode, som landestrategidokumentet 2002-2006 er fastlagt for; |
| --- | --- |

4.3

anmoder Kommissionen om i overensstemmelse med Cards-forordningen at evaluere effektiviteten af de foranstaltninger, som skal fremme den administrative kapacitet, ved udløbet af den periode, som landestrategidokumentet 2002-2006 er fastlagt for;

| 4.4 | anbefaler, at de kroatiske lokale og regionale myndigheder fremover deltager aktivt i de af Kommissionen iværksatte mekanismer til koordinering af førtiltrædelsesbistanden, og at de inddrages i udformningen af strategierne og fastlæggelsen af prioriteterne for den regionale udvikling, og gentager derfor, at det er nødvendigt gennem førtiltrædelsesstøtten at uddanne det administrative personale i de lokale og regionale myndigheder, således at dette kan lade sig gøre; |
| --- | --- |

4.4

anbefaler, at de kroatiske lokale og regionale myndigheder fremover deltager aktivt i de af Kommissionen iværksatte mekanismer til koordinering af førtiltrædelsesbistanden, og at de inddrages i udformningen af strategierne og fastlæggelsen af prioriteterne for den regionale udvikling, og gentager derfor, at det er nødvendigt gennem førtiltrædelsesstøtten at uddanne det administrative personale i de lokale og regionale myndigheder, således at dette kan lade sig gøre;

| 4.5 | gør opmærksom på, at der findes store udviklingsskævheder mellem de enkelte NUTS II-regioner i Kroatien, og understreger, at der ved anvendelsen af EU's midler bør lægges vægt på foranstaltninger, som sigter mod at nedbringe antallet af arbejdsløse, især i de dårligst stillede regioner; |
| --- | --- |

4.5

gør opmærksom på, at der findes store udviklingsskævheder mellem de enkelte NUTS II-regioner i Kroatien, og understreger, at der ved anvendelsen af EU's midler bør lægges vægt på foranstaltninger, som sigter mod at nedbringe antallet af arbejdsløse, især i de dårligst stillede regioner;

| 4.6 | gør opmærksom på, at den nationale regionaludviklingspolitik med fordel kan udformes på grundlag af et enkelt juridisk instrument, idet man herved undgår, at der som hidtil anlægges forskellige strategier for hver enkelt intervention, og på, at nationale tiltag til fremme af regional udvikling ligeledes med fordel kan programmeres på flerårig basis; |
| --- | --- |

4.6

gør opmærksom på, at den nationale regionaludviklingspolitik med fordel kan udformes på grundlag af et enkelt juridisk instrument, idet man herved undgår, at der som hidtil anlægges forskellige strategier for hver enkelt intervention, og på, at nationale tiltag til fremme af regional udvikling ligeledes med fordel kan programmeres på flerårig basis;

| 4.7 | anmoder om, at Kroatien fra 2007 får mulighed for at deltage i de interregionale og grænseoverskridende samarbejdsprojekter, som nævnes i forbindelse med det nye samarbejdsmål for samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

4.7

anmoder om, at Kroatien fra 2007 får mulighed for at deltage i de interregionale og grænseoverskridende samarbejdsprojekter, som nævnes i forbindelse med det nye samarbejdsmål for samhørighedspolitikken;

| 4.8 | foreslår, at man overvejer at lade lederne af grænseoverskridende regioner i tiltrædelseslandene deltage i det mindste som observatører i de Europæiske Grupper for Grænseoverskridende Samarbejde (EGGS); |
| --- | --- |

4.8

foreslår, at man overvejer at lade lederne af grænseoverskridende regioner i tiltrædelseslandene deltage i det mindste som observatører i de Europæiske Grupper for Grænseoverskridende Samarbejde (EGGS);

| 4.9 | anmoder EU's budgetmyndigheder om at afsætte de finansieringsmidler, som er nødvendige for, at de kroatiske lokale og regionale myndigheder i partnerskab eller samarbejde med Den Europæiske Union og Regionsudvalget kan oplyse borgerne om de implicitte positive virkninger af EU-tiltrædelsen; |
| --- | --- |

4.9

anmoder EU's budgetmyndigheder om at afsætte de finansieringsmidler, som er nødvendige for, at de kroatiske lokale og regionale myndigheder i partnerskab eller samarbejde med Den Europæiske Union og Regionsudvalget kan oplyse borgerne om de implicitte positive virkninger af EU-tiltrædelsen;

5.   Gennemførelse af forfatningsreformen fra 2001 vedrørende decentralisering

| 5.1 | minder om, at gennemførelsen af nærhedsprincippet i Kroatien er en af de vigtigste måder, hvorpå man kan bringe de kroatiske borgere tættere på den europæiske udfordring; |
| --- | --- |

5.1

minder om, at gennemførelsen af nærhedsprincippet i Kroatien er en af de vigtigste måder, hvorpå man kan bringe de kroatiske borgere tættere på den europæiske udfordring;

| 5.2 | bifalder de ændringer, som blev foretaget i Kroatiens forfatning i 2001 med hensyn til nærhedsprincippet samt lokalt og regionalt selvstyre; |
| --- | --- |

5.2

bifalder de ændringer, som blev foretaget i Kroatiens forfatning i 2001 med hensyn til nærhedsprincippet samt lokalt og regionalt selvstyre;

| 5.3 | bemærker den kritik, som Kommissionen har fremsat i sin rapport fra 2003 om stabiliseringen og associeringen af Kroatien, herunder kritikken af den langsomme decentraliseringsproces, og fremhæver den generelt negative vurdering af regionernes, byernes og kommunernes evne til at løfte det nye ansvar som følge af manglende selvbestemmelse på det finansielle og forvaltningsmæssige område; |
| --- | --- |

5.3

bemærker den kritik, som Kommissionen har fremsat i sin rapport fra 2003 om stabiliseringen og associeringen af Kroatien, herunder kritikken af den langsomme decentraliseringsproces, og fremhæver den generelt negative vurdering af regionernes, byernes og kommunernes evne til at løfte det nye ansvar som følge af manglende selvbestemmelse på det finansielle og forvaltningsmæssige område;

| 5.4 | er bekymret over den deciderede mangel på finansielle midler og selvbestemmelse på skatteopkrævningsområdet, som er af afgørende betydning for konsolideringen af en egentlig decentraliseringsproces; |
| --- | --- |

5.4

er bekymret over den deciderede mangel på finansielle midler og selvbestemmelse på skatteopkrævningsområdet, som er af afgørende betydning for konsolideringen af en egentlig decentraliseringsproces;

| 5.5 | kræver, at lovene om lokalt og regionalt selvstyre, navnlig på uddannelses- og sundhedsområdet, følger ånden i forfatningsreformen fra 2001, og at de ikke underminerer den påbegyndte decentraliseringsproces; understreger, at oprettelsen af nye lokale administrative strukturer skal være forenelig med EU's grundlæggende principper om selvbestemmelse og lokalt demokrati. |
| --- | --- |

5.5

kræver, at lovene om lokalt og regionalt selvstyre, navnlig på uddannelses- og sundhedsområdet, følger ånden i forfatningsreformen fra 2001, og at de ikke underminerer den påbegyndte decentraliseringsproces; understreger, at oprettelsen af nye lokale administrative strukturer skal være forenelig med EU's grundlæggende principper om selvbestemmelse og lokalt demokrati.

Bruxelles, den 13. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Art. 7 og 9, Afsnit II »Politisk dialog«, art. 116 (Stabiliserings- og associeringsaftalen).

1

(2)  Art. 8, Afsnit II »Politisk dialog« (Stabiliserings- og associeringsaftalen).

2

(3)  Art. 8, stk. 2, Afsnit II »Politisk dialog« (Stabiliserings- og associeringsaftalen).

3

---

| 4.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/46

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet »Euro-Middelhavspartnerskabet har bestået i ti år: Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer««

(2006/C 81/12)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Euro-Middelhavspartnerskabet har bestået i ti år: Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer (KOM(2005) 139 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. juni om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. april 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Forbindelser Udadtil,

under henvisning til Regionsudvalgets perspektivudtalelse af 21. april 2004 om Euro-Middelhavspartnerskabet og de regionale og lokale myndigheder: behovet for koordination og et særligt instrument til det decentraliserede samarbejde (CdR 327/2003) (1),

under henvisning til konklusionerne fra konferencen »Hen imod et nyt Euro-Middelhavsområde«, som på Regionsudvalgets initiativ samlede lokale og regionale repræsentanter i Livorno den 31. oktober 2003 (CdR 350/2003),

under henvisning til konklusionerne fra det første møde i Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavsområdet i Kairo i marts 2005,

under henvisning til sluterklæringen fra den 7. Euro-Middelhavsministerkonference i Luxembourg den 30.-31. maj 2005,

under henvisning til Femise-rapporten »Euro-Mediterranean Partnership, Ten years after Barcelona: Achievements and Perspectives«,

under henvisning til EuroMeSCo-rapporten »Barcelona Plus. Towards a Euro-Mediterranean Community of Democratic States«,

under henvisning til erklæringen fra borgmestrene i Middelhavsområdet, der blev vedtaget af Euromed-udvalget under Eurocities den 27. september 2003 i Byblos,

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om den sjette Euro-Middelhavskonference (CdR 357/2003) (2),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 142/2005 rev. 1) vedtaget den 30. juni 2005 af Underudvalget for Forbindelser Udadtil (ordfører: Anna Terrón i Cusí, Generalsekretær for »Patronat Catalá pro Europa« (catalanske arbejdsgivere for Europa) — den catalanske regionalregerings repræsentant i Bruxelles (ES/PSE)),

på sin 61. plenarforsamling den 12.-13. oktober 2005 (mødet den 13. oktober 2005) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1   Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1.1 | hilser Kommissionens meddelelse velkommen og støtter kraftigt det fortsat fulde engagement i Euro-Middelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

1.1.1

hilser Kommissionens meddelelse velkommen og støtter kraftigt det fortsat fulde engagement i Euro-Middelhavspartnerskabet;

| 1.1.2 | er enigt med Kommissionen i, at Barcelona-processen har udviklet et stærkt partnerskab på basis af fælles ejerskab, dialog og samarbejde; |
| --- | --- |

1.1.2

er enigt med Kommissionen i, at Barcelona-processen har udviklet et stærkt partnerskab på basis af fælles ejerskab, dialog og samarbejde;

| 1.1.3 | understreger, at der ikke kun eksisterer historisk og strategisk stærke bånd mellem Europa og Middelhavspartnerne, men også en indbyrdes afhængighed Euro-Middelhavspartnerlandene imellem på grund af handels-, turist- og migrationsstrømmene samt de finansielle strømme; |
| --- | --- |

1.1.3

understreger, at der ikke kun eksisterer historisk og strategisk stærke bånd mellem Europa og Middelhavspartnerne, men også en indbyrdes afhængighed Euro-Middelhavspartnerlandene imellem på grund af handels-, turist- og migrationsstrømmene samt de finansielle strømme;

| 1.1.4 | støtter tanken om at benytte sig af tiårsdagen for Euro-Middelhavspartnerskabet til at styrke samarbejdet yderligere mellem landene nord og syd for Middelhavet og skabe et nyt afsæt for Barcelona-processen; |
| --- | --- |

1.1.4

støtter tanken om at benytte sig af tiårsdagen for Euro-Middelhavspartnerskabet til at styrke samarbejdet yderligere mellem landene nord og syd for Middelhavet og skabe et nyt afsæt for Barcelona-processen;

| 1.1.5 | noterer sig, at resultatet af de sidste ti års arbejde er overvejende positiv, og at der er gjort betydelige fremskridt, om end udviklingen på nogle vigtige områder har været meget langsom; |
| --- | --- |

1.1.5

noterer sig, at resultatet af de sidste ti års arbejde er overvejende positiv, og at der er gjort betydelige fremskridt, om end udviklingen på nogle vigtige områder har været meget langsom;

| 1.1.6 | bakker op om Kommissionens ambitiøse og velforberedte arbejdsprogram; |
| --- | --- |

1.1.6

bakker op om Kommissionens ambitiøse og velforberedte arbejdsprogram;

| 1.1.7 | påpeger, at Euro-Middelhavspartnerskabet er et meget vigtigt anliggende for Regionsudvalget, som siden Barcelona-processens lancering har støttet og fremmet samarbejdet i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

1.1.7

påpeger, at Euro-Middelhavspartnerskabet er et meget vigtigt anliggende for Regionsudvalget, som siden Barcelona-processens lancering har støttet og fremmet samarbejdet i Middelhavsområdet;

| 1.1.8 | konstaterer, at der er brug for at sætte stærkere ind på at inddrage subnationale aktører i Barcelona-processen, da de har en central rolle at spille i uddybelsen og styrkelsen af Euro-Middelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

1.1.8

konstaterer, at der er brug for at sætte stærkere ind på at inddrage subnationale aktører i Barcelona-processen, da de har en central rolle at spille i uddybelsen og styrkelsen af Euro-Middelhavspartnerskabet;

| 1.1.9 | pointerer, at man konsekvent har slået til lyd for en større inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i Barcelona-processen; |
| --- | --- |

1.1.9

pointerer, at man konsekvent har slået til lyd for en større inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i Barcelona-processen;

| 1.1.10 | bifalder sluterklæringen fra den 7. Euro-Middelhavsministerkonference vedrørende de regionale og lokale myndigheder, som skal inddrages mere i Euro-Middelhavspartnerskabet, for at der kan gøres status over fælles udfordringer og udveksles erfaringer og god praksis; |
| --- | --- |

1.1.10

bifalder sluterklæringen fra den 7. Euro-Middelhavsministerkonference vedrørende de regionale og lokale myndigheder, som skal inddrages mere i Euro-Middelhavspartnerskabet, for at der kan gøres status over fælles udfordringer og udveksles erfaringer og god praksis;

| 1.1.11 | erklærer sig villig til at udbygge samarbejdet med de institutioner, der allerede er engageret i Euro-Middelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

1.1.11

erklærer sig villig til at udbygge samarbejdet med de institutioner, der allerede er engageret i Euro-Middelhavspartnerskabet;

1.2   Status over Barcelona-processen

Regionsudvalget

| 1.2.1 | deler den opfattelse, at samarbejdet på det politiske og sikkerhedsmæssige område er blevet styrket. Dette er imidlertid sket langsommere end ventet. Et stort fremskridt har dog været oprettelsen af en parlamentarisk forsamling for Euro-Middelhavsområdet i 2004 samt visse tillidsskabende foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.2.1

deler den opfattelse, at samarbejdet på det politiske og sikkerhedsmæssige område er blevet styrket. Dette er imidlertid sket langsommere end ventet. Et stort fremskridt har dog været oprettelsen af en parlamentarisk forsamling for Euro-Middelhavsområdet i 2004 samt visse tillidsskabende foranstaltninger;

| 1.2.2 | mener dog ikke, at Barcelona-processen har bidraget afgørende til en udbredelse af demokratiet, eller at den har haft nogen direkte indvirkning på de store uløste konflikter i regionen, herunder navnlig den israelsk-palæstinensiske konflikt; |
| --- | --- |

1.2.2

mener dog ikke, at Barcelona-processen har bidraget afgørende til en udbredelse af demokratiet, eller at den har haft nogen direkte indvirkning på de store uløste konflikter i regionen, herunder navnlig den israelsk-palæstinensiske konflikt;

| 1.2.3 | er enigt i, at der inden for partnerskabet primært er gjort fremskridt med at realisere de økonomiske og handelsmæssige mål i Barcelona-erklæringen, der skal føre til etableringen af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde inden 2010. Nettet af bilaterale Euro-Middelhavsassocieringsaftaler er næsten fuldstændigt opbygget, og toldbarriererne for industrivarer er afskaffet eller mindskes gradvist; |
| --- | --- |

1.2.3

er enigt i, at der inden for partnerskabet primært er gjort fremskridt med at realisere de økonomiske og handelsmæssige mål i Barcelona-erklæringen, der skal føre til etableringen af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde inden 2010. Nettet af bilaterale Euro-Middelhavsassocieringsaftaler er næsten fuldstændigt opbygget, og toldbarriererne for industrivarer er afskaffet eller mindskes gradvist;

| 1.2.4 | understreger, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt, når det gælder opnåelsen af en gensidig liberalisering af handelen med landbrugsvarer. De udenlandske og nationale private investeringer er fortsat lave i partnerlandene, og det er ikke lykkedes at mindske velstandskløften; |
| --- | --- |

1.2.4

understreger, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt, når det gælder opnåelsen af en gensidig liberalisering af handelen med landbrugsvarer. De udenlandske og nationale private investeringer er fortsat lave i partnerlandene, og det er ikke lykkedes at mindske velstandskløften;

| 1.2.5 | mener, at det af flere årsager — hvoraf en af de væsentligste er den haltende institutionelle udvikling hos Middelhavspartnerne — ikke er lykkedes at sætte skub i syd-syd-integrationen; |
| --- | --- |

1.2.5

mener, at det af flere årsager — hvoraf en af de væsentligste er den haltende institutionelle udvikling hos Middelhavspartnerne — ikke er lykkedes at sætte skub i syd-syd-integrationen;

| 1.2.6 | bemærker, at der så godt som ingen vækst er i de direkte udenlandske investeringer. Syd-syd-integrationen er ikke blevet bedre, og Agadir-aftalen om frihandel, som blev indgået i 2004 mellem Marokko, Tunesien, Jordan og Egypten, er endnu ikke blevet ratificeret; |
| --- | --- |

1.2.6

bemærker, at der så godt som ingen vækst er i de direkte udenlandske investeringer. Syd-syd-integrationen er ikke blevet bedre, og Agadir-aftalen om frihandel, som blev indgået i 2004 mellem Marokko, Tunesien, Jordan og Egypten, er endnu ikke blevet ratificeret;

| 1.2.7 | er enigt i, at uddannelse er af væsentlig betydning for den menneskelige, kulturelle og sociale udvikling. Samarbejdet med civilsamfundet er desuden blevet forstærket, og oprettelsen i 2004 af Anna Lindh-Euro-Middelhavsfonden for Dialogen mellem Kulturer vil fremme samarbejdet yderligere på disse områder; |
| --- | --- |

1.2.7

er enigt i, at uddannelse er af væsentlig betydning for den menneskelige, kulturelle og sociale udvikling. Samarbejdet med civilsamfundet er desuden blevet forstærket, og oprettelsen i 2004 af Anna Lindh-Euro-Middelhavsfonden for Dialogen mellem Kulturer vil fremme samarbejdet yderligere på disse områder;

| 1.2.8 | bifalder det markante fremskridt, der er gjort på det finansielle område af partnerskabet gennem oprettelsen af FEMIP (Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer) og ved at fremskynde gennemførelsen af projekter inden for Meda II-programmet; |
| --- | --- |

1.2.8

bifalder det markante fremskridt, der er gjort på det finansielle område af partnerskabet gennem oprettelsen af FEMIP (Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer) og ved at fremskynde gennemførelsen af projekter inden for Meda II-programmet;

| 1.2.9 | gentager, at de lokale og regionale myndigheder i de sydlige Middelhavslande på grund af den manglende samordning mellem Meda II og Interreg III kun i et begrænset omfang er inddraget i samarbejdsprojekter under Interreg III. Dette skyldes, at Middelhavspartnerne ikke modtager samfinansieringsbidrag fra EU; gentager også behovet for grænseoverskridende samarbejde og foreslår, at det nye finansieringsinstrument ENPI anvendes til dette formål; |
| --- | --- |

1.2.9

gentager, at de lokale og regionale myndigheder i de sydlige Middelhavslande på grund af den manglende samordning mellem Meda II og Interreg III kun i et begrænset omfang er inddraget i samarbejdsprojekter under Interreg III. Dette skyldes, at Middelhavspartnerne ikke modtager samfinansieringsbidrag fra EU; gentager også behovet for grænseoverskridende samarbejde og foreslår, at det nye finansieringsinstrument ENPI anvendes til dette formål;

| 1.2.10 | påpeger på ny, at det af den grund ikke har været muligt at udveksle erfaringer og god praksis — hvilket ellers er hele tanken bag Barcelona-erklæringen — i spørgsmål, der vedrører partnerskabet på lokalt og regionalt plan, til trods for at mange lokale og regionale myndigheder i EU har knyttet tætte forbindelser med deres modparter på den anden side af Middelhavet; |
| --- | --- |

1.2.10

påpeger på ny, at det af den grund ikke har været muligt at udveksle erfaringer og god praksis — hvilket ellers er hele tanken bag Barcelona-erklæringen — i spørgsmål, der vedrører partnerskabet på lokalt og regionalt plan, til trods for at mange lokale og regionale myndigheder i EU har knyttet tætte forbindelser med deres modparter på den anden side af Middelhavet;

1.3   Forslag til initiativer og arbejdsprogram

Regionsudvalget

| 1.3.1 | er enigt i det synspunkt, at der på menneskerettigheds- og demokratiområdet skal gøres mere for at fremme ligestilling, grundlæggende og sociale rettigheder, et uafhængigt retsvæsen, pluralisme og for at blive enige om, hvordan man løser demokratiseringens udfordringer; |
| --- | --- |

1.3.1

er enigt i det synspunkt, at der på menneskerettigheds- og demokratiområdet skal gøres mere for at fremme ligestilling, grundlæggende og sociale rettigheder, et uafhængigt retsvæsen, pluralisme og for at blive enige om, hvordan man løser demokratiseringens udfordringer;

| 1.3.2 | understreger, at det i den henseende er afgørende at inddrage og engagere de subnationale aktører (regionale og lokale), civilsamfundets aktører og arbejdsmarkedsparterne, så man kan opnå resultater på området; |
| --- | --- |

1.3.2

understreger, at det i den henseende er afgørende at inddrage og engagere de subnationale aktører (regionale og lokale), civilsamfundets aktører og arbejdsmarkedsparterne, så man kan opnå resultater på området;

| 1.3.3 | finder, at decentralt samarbejde er med til at sikre de lokale og regionale myndigheder i de sydlige middelhavslande bedre styreformer ved at fremme social deltagelse, inddragelse af den private sektor samt offentligt lederskab som led i styrkelsen af den lokale økonomiske udvikling. Herved øges de lokale og regionale myndigheders institutionelle rolle i forhold til de centrale myndigheder og decentraliserede statslige myndigheder; |
| --- | --- |

1.3.3

finder, at decentralt samarbejde er med til at sikre de lokale og regionale myndigheder i de sydlige middelhavslande bedre styreformer ved at fremme social deltagelse, inddragelse af den private sektor samt offentligt lederskab som led i styrkelsen af den lokale økonomiske udvikling. Herved øges de lokale og regionale myndigheders institutionelle rolle i forhold til de centrale myndigheder og decentraliserede statslige myndigheder;

| 1.3.4 | påpeger, at fremme af økonomisk og social udvikling fra et regionalt integrationsperspektiv er en af Euro-Middelhavspartnerskabets hovedmålsætninger; |
| --- | --- |

1.3.4

påpeger, at fremme af økonomisk og social udvikling fra et regionalt integrationsperspektiv er en af Euro-Middelhavspartnerskabets hovedmålsætninger;

| 1.3.5 | understreger, at skabelsen af et egentligt regionalt marked kan bidrage til den økonomiske og sociale udvikling og under alle omstændigheder er en nødvendig, om end ikke tilstrækkelig forudsætning for udvikling; |
| --- | --- |

1.3.5

understreger, at skabelsen af et egentligt regionalt marked kan bidrage til den økonomiske og sociale udvikling og under alle omstændigheder er en nødvendig, om end ikke tilstrækkelig forudsætning for udvikling;

| 1.3.6 | mener, at et egentligt regionalt marked kun kan skabes ved at styrke integrationen blandt Middelhavspartnerne, uddybe reformerne gennem en overordnet strategi, engagere civilsamfundet og de subnationale aktører og demonstrere stærk politisk vilje; |
| --- | --- |

1.3.6

mener, at et egentligt regionalt marked kun kan skabes ved at styrke integrationen blandt Middelhavspartnerne, uddybe reformerne gennem en overordnet strategi, engagere civilsamfundet og de subnationale aktører og demonstrere stærk politisk vilje;

| 1.3.7 | konstaterer, at associeringsaftalerne er bilaterale af natur og ikke fuldt ud sikrer, at Middelhavspartnerne har de regionale integrationsinstrumenter til rådighed, som er forudsætningen for at skabe et egentligt regionalt marked; |
| --- | --- |

1.3.7

konstaterer, at associeringsaftalerne er bilaterale af natur og ikke fuldt ud sikrer, at Middelhavspartnerne har de regionale integrationsinstrumenter til rådighed, som er forudsætningen for at skabe et egentligt regionalt marked;

| 1.3.8 | finder, at EU's naboskabspolitik ved hjælp af handlingsplaner kan bidrage til kvalitative ændringer i EuroMed-forbindelserne, men det må ikke ske på bekostning af Euro-Middelhavs-partnerskabets multilaterale dimension. Barcelona-processen bør forblive det centrale instrument for partnerskab og dialog i regionen; |
| --- | --- |

1.3.8

finder, at EU's naboskabspolitik ved hjælp af handlingsplaner kan bidrage til kvalitative ændringer i EuroMed-forbindelserne, men det må ikke ske på bekostning af Euro-Middelhavs-partnerskabets multilaterale dimension. Barcelona-processen bør forblive det centrale instrument for partnerskab og dialog i regionen;

| 1.3.9 | understreger, at skabelsen af EU's naboskabsinstrument (ENPI), som erstatter eksisterende programmer som f.eks. Meda, atter gør det nødvendigt at se på, hvordan man kan fremme samarbejdet med Middelhavspartnerne, dels for at afslutte rækken af foreslåede handlingsplaner med Middelhavslandene, dels for hverken at udvande den regionale komponent, som fandtes i Meda-programmet, eller reducere (i absolutte eller relative tal) den økonomiske støtte, som EU yder til sine Middelhavspartnere; |
| --- | --- |

1.3.9

understreger, at skabelsen af EU's naboskabsinstrument (ENPI), som erstatter eksisterende programmer som f.eks. Meda, atter gør det nødvendigt at se på, hvordan man kan fremme samarbejdet med Middelhavspartnerne, dels for at afslutte rækken af foreslåede handlingsplaner med Middelhavslandene, dels for hverken at udvande den regionale komponent, som fandtes i Meda-programmet, eller reducere (i absolutte eller relative tal) den økonomiske støtte, som EU yder til sine Middelhavspartnere;

| 1.3.10 | understreger, at skabelsen af EU's naboskabsinstrument og dets samfinansieringsbestemmelser nødvendiggør en hurtig evaluering af de reelle muligheder for at skabe en Euro-Middelhavs-bank for udvikling; |
| --- | --- |

1.3.10

understreger, at skabelsen af EU's naboskabsinstrument og dets samfinansieringsbestemmelser nødvendiggør en hurtig evaluering af de reelle muligheder for at skabe en Euro-Middelhavs-bank for udvikling;

| 1.3.11 | støtter følgelig Kommissionens forslag om i 2007 og i samråd med Den Europæiske Investeringsbank at fremlægge en evaluering; |
| --- | --- |

1.3.11

støtter følgelig Kommissionens forslag om i 2007 og i samråd med Den Europæiske Investeringsbank at fremlægge en evaluering;

| 1.3.12 | bifalder, at der indledes forhandlinger mellem EU og Middelhavslandene om liberalisering og integration af handel i forbindelse med tjenesteydelser og etablering, og beklager, at Kommissionen endnu ikke har undersøgt virkningerne af et frihandelsområde. En sådan undersøgelse bør lægge vægt på fem vigtige udfordringer, der ligger i Meda II-programmet, og som vedrører demografi, beskæftigelse og migration, globalisering, begrænsning af ressourcerne og miljø. Regionsudvalget minder om, at en sådan undersøgelse har været på tale siden Malta-konferencen (Barcelona II, 1997) og flere gange har været genstand for anmodninger fra Regionsudvalget og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

1.3.12

bifalder, at der indledes forhandlinger mellem EU og Middelhavslandene om liberalisering og integration af handel i forbindelse med tjenesteydelser og etablering, og beklager, at Kommissionen endnu ikke har undersøgt virkningerne af et frihandelsområde. En sådan undersøgelse bør lægge vægt på fem vigtige udfordringer, der ligger i Meda II-programmet, og som vedrører demografi, beskæftigelse og migration, globalisering, begrænsning af ressourcerne og miljø. Regionsudvalget minder om, at en sådan undersøgelse har været på tale siden Malta-konferencen (Barcelona II, 1997) og flere gange har været genstand for anmodninger fra Regionsudvalget og Europa-Parlamentet;

| 1.3.13 | understreger, at landbruget er afgørende for Middelhavspartnerne; |
| --- | --- |

1.3.13

understreger, at landbruget er afgørende for Middelhavspartnerne;

| 1.3.14 | finder derfor, at der er et presserende behov for at udvikle den fælles landbrugspolitik og åbne Fællesskabets marked for middelhavsprodukter samt opstille nogle vejledende mål for EUGFL-Middelhavet, så uundgåelige tilpasninger bliver lettere; |
| --- | --- |

1.3.14

finder derfor, at der er et presserende behov for at udvikle den fælles landbrugspolitik og åbne Fællesskabets marked for middelhavsprodukter samt opstille nogle vejledende mål for EUGFL-Middelhavet, så uundgåelige tilpasninger bliver lettere;

| 1.3.15 | er enig i, at man bør iværksætte et regionalt samarbejdsprogram for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

1.3.15

er enig i, at man bør iværksætte et regionalt samarbejdsprogram for udvikling af landdistrikterne;

| 1.3.16 | bifalder forslaget om at indlede en dialog med partnerlande og medlemsstater med henblik på at øge det bilaterale samarbejde inden for almen og faglig uddannelse, så man kan opnå følgende tre mål senest i 2015: Udryddelse af analfabetisme i regionen, grundskoleuddannelse til alle børn i skolealderen uanset køn og bekæmpelse af kønsdiskrimination på alle uddannelsestrin; |
| --- | --- |

1.3.16

bifalder forslaget om at indlede en dialog med partnerlande og medlemsstater med henblik på at øge det bilaterale samarbejde inden for almen og faglig uddannelse, så man kan opnå følgende tre mål senest i 2015: Udryddelse af analfabetisme i regionen, grundskoleuddannelse til alle børn i skolealderen uanset køn og bekæmpelse af kønsdiskrimination på alle uddannelsestrin;

| 1.3.17 | bifalder initiativet til at styrke eksisterende mobilitetsprogrammer ved at etablere en omfattende legatordning for universitetsstuderende, som medfinansieres af Kommissionen og værtslandene i Euro-Middelhavsregionen; |
| --- | --- |

1.3.17

bifalder initiativet til at styrke eksisterende mobilitetsprogrammer ved at etablere en omfattende legatordning for universitetsstuderende, som medfinansieres af Kommissionen og værtslandene i Euro-Middelhavsregionen;

| 1.3.18 | bifalder, at man anerkender de lokale myndigheders og civilsamfundets vigtige rolle, når det gælder om at fremme samarbejde om retslige spørgsmål, sikkerhed og frihed, herunder indvandring og social integration; |
| --- | --- |

1.3.18

bifalder, at man anerkender de lokale myndigheders og civilsamfundets vigtige rolle, når det gælder om at fremme samarbejde om retslige spørgsmål, sikkerhed og frihed, herunder indvandring og social integration;

| 1.3.19 | anser det for vigtigt at styrke civilsamfundets og arbejdsmarkedsparternes rolle og deltagelse i partnerskabet og bifalder skabelsen af den ikke-statslige platform, der skal fungere som privilegeret samtalepartner i Euro-Middelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

1.3.19

anser det for vigtigt at styrke civilsamfundets og arbejdsmarkedsparternes rolle og deltagelse i partnerskabet og bifalder skabelsen af den ikke-statslige platform, der skal fungere som privilegeret samtalepartner i Euro-Middelhavspartnerskabet;

| 1.3.20 | konstaterer, at Middelhavsområdet er et privilegeret område for dialog mellem kulturer og civilisationer, og opfordrer til fortsat støtte til initiativer, der tager sigte på at skabe et fælles audiovisuelt område, fremme forståelsen mellem forskellige samfund og bekæmpe racisme og alle former for fremmedhad, herunder islamofobi og antisemitisme; |
| --- | --- |

1.3.20

konstaterer, at Middelhavsområdet er et privilegeret område for dialog mellem kulturer og civilisationer, og opfordrer til fortsat støtte til initiativer, der tager sigte på at skabe et fælles audiovisuelt område, fremme forståelsen mellem forskellige samfund og bekæmpe racisme og alle former for fremmedhad, herunder islamofobi og antisemitisme;

| 1.3.21 | beklager, at Kommissionen i sin meddelelse af 12. april 2005 ikke har foreslået at øge de subnationale aktørers rolle i partnerskabet eller indført mekanismer til at høre de eksisterende Euromed-institutioner. Ikke desto mindre bifaldes vigtige subnationale regionale programmer som Medact og Medpact, der skal styrke denne indsats; |
| --- | --- |

1.3.21

beklager, at Kommissionen i sin meddelelse af 12. april 2005 ikke har foreslået at øge de subnationale aktørers rolle i partnerskabet eller indført mekanismer til at høre de eksisterende Euromed-institutioner. Ikke desto mindre bifaldes vigtige subnationale regionale programmer som Medact og Medpact, der skal styrke denne indsats;

| 1.3.22 | er enigt i behovet for at gøre partnerskabet mere synligt, både i EU og i partnerlandene, og deler det synspunkt, at en række klare og sammenhængende budskaber, som fastlægges i fællesskab via de mest effektive kommunikationsmidler og rettes mod de almindelige borgere, er forudsætningen for større synliggørelse; |
| --- | --- |

1.3.22

er enigt i behovet for at gøre partnerskabet mere synligt, både i EU og i partnerlandene, og deler det synspunkt, at en række klare og sammenhængende budskaber, som fastlægges i fællesskab via de mest effektive kommunikationsmidler og rettes mod de almindelige borgere, er forudsætningen for større synliggørelse;

| 1.3.23 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder, både nord og syd for Middelhavet, udgør en funktionel, politisk og territorial forbindelse mellem de centrale myndigheder og civilsamfundet; |
| --- | --- |

1.3.23

understreger, at de lokale og regionale myndigheder, både nord og syd for Middelhavet, udgør en funktionel, politisk og territorial forbindelse mellem de centrale myndigheder og civilsamfundet;

| 1.3.24 | minder endelig om, at alle de områder, Kommissionen nævner i sin meddelelse, og som udgør de vigtigste samarbejdsområder i Barcelona-processen, er områder, hvor det er de lokale og regionale myndigheder, der sidder inde med størst ekspertise:






  — | fremme af demokratisering; |
| --- | --- | --- |

1.3.24

minder endelig om, at alle de områder, Kommissionen nævner i sin meddelelse, og som udgør de vigtigste samarbejdsområder i Barcelona-processen, er områder, hvor det er de lokale og regionale myndigheder, der sidder inde med størst ekspertise:

—

fremme af demokratisering;

| — | reform af institutioner; |
| --- | --- |

—

reform af institutioner;

| — | politikker til fremme af SMV'er; |
| --- | --- |

—

politikker til fremme af SMV'er;

| — | politikker til fremme af investeringer; |
| --- | --- |

—

politikker til fremme af investeringer;

| — | landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

—

landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikterne;

| — | beskæftigelsesfremmende politik; |
| --- | --- |

—

beskæftigelsesfremmende politik;

| — | regionaludvikling og fysisk planlægning; |
| --- | --- |

—

regionaludvikling og fysisk planlægning;

| — | byplanlægning; |
| --- | --- |

—

byplanlægning;

| — | miljø, ressourceforvaltning og forebyggelse af naturkatastrofer; |
| --- | --- |

—

miljø, ressourceforvaltning og forebyggelse af naturkatastrofer;

| — | den subregionale dimension af transport og energi; |
| --- | --- |

—

den subregionale dimension af transport og energi;

| — | kultur- og sportsinitiativer; |
| --- | --- |

—

kultur- og sportsinitiativer;

| — | bevarelse og fremme af kulturarv; |
| --- | --- |

—

bevarelse og fremme af kulturarv;

| — | politikker til fremme af social nærhed; |
| --- | --- |

—

politikker til fremme af social nærhed;

| — | uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

—

uddannelse og erhvervsuddannelse;

| — | sundhed; |
| --- | --- |

—

sundhed;

| — | forvaltning af indvandringsstrømme samt modtagelses- og integrationspolitik; |
| --- | --- |

—

forvaltning af indvandringsstrømme samt modtagelses- og integrationspolitik;

| — | øget synliggørelse af partnerskabet. |
| --- | --- |

—

øget synliggørelse af partnerskabet.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | understreger den potentielle rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille for at styrke Euro-Middelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

2.1

understreger den potentielle rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille for at styrke Euro-Middelhavspartnerskabet;

| 2.2 | understreger derfor, at disse aktørers bidrag er afgørende for at opnå fremskridt inden for menneskerettigheder og demokrati, økonomisk og social udvikling og kulturel dialog og forståelse, hovedretningslinjerne i Barcelona-processen og hovedprioriteringerne i arbejdsprogrammet for de næste fem år; |
| --- | --- |

2.2

understreger derfor, at disse aktørers bidrag er afgørende for at opnå fremskridt inden for menneskerettigheder og demokrati, økonomisk og social udvikling og kulturel dialog og forståelse, hovedretningslinjerne i Barcelona-processen og hovedprioriteringerne i arbejdsprogrammet for de næste fem år;

| 2.3 | kræver atter, at man skal inddrage og engagere de lokale og regionale myndigheder i Euro-Middelhavsprocessen, eftersom de er privilegerede aktører i gennemførelsen af et område med fred, stabilitet og velfærd i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

2.3

kræver atter, at man skal inddrage og engagere de lokale og regionale myndigheder i Euro-Middelhavsprocessen, eftersom de er privilegerede aktører i gennemførelsen af et område med fred, stabilitet og velfærd i Middelhavsområdet;

| 2.4 | understreger, at regionalt samarbejde på det politiske og administrative niveau er en god politik og at civilsamfundsnetværk er gode partnerskaber. De skal imidlertid suppleres med andre instrumenter, herunder subnationale partnerskaber; |
| --- | --- |

2.4

understreger, at regionalt samarbejde på det politiske og administrative niveau er en god politik og at civilsamfundsnetværk er gode partnerskaber. De skal imidlertid suppleres med andre instrumenter, herunder subnationale partnerskaber;

| 2.5 | opfordrer til, at der skabes et nyt forum inden for Euro-Middelhavssamarbejdets institutionelle rammer, som skal fremme territorialt og decentralt samarbejde og partnerskabs- og udviklingsprogrammer, der integrerer foranstaltninger, som skal gennemføres i hele Middelhavsområdet, og som giver mulighed for at analysere, hvordan associeringsaftalerne med Middelhavspartnerne fungerer. Dette forum kan eventuelt omfatte kommuner og regioner på begge sider af Middelhavet; |
| --- | --- |

2.5

opfordrer til, at der skabes et nyt forum inden for Euro-Middelhavssamarbejdets institutionelle rammer, som skal fremme territorialt og decentralt samarbejde og partnerskabs- og udviklingsprogrammer, der integrerer foranstaltninger, som skal gennemføres i hele Middelhavsområdet, og som giver mulighed for at analysere, hvordan associeringsaftalerne med Middelhavspartnerne fungerer. Dette forum kan eventuelt omfatte kommuner og regioner på begge sider af Middelhavet;

| 2.6 | beder Kommissionen notere sig opfordringen fra det første møde i den parlamentariske forsamling for Euro-Middelhavsområdet til de lokale myndigheder om at bidrage mere til opbygningen af kontaktnet til fremme af dialog og gensidig forståelse og udveksling af erfaringer og god praksis; |
| --- | --- |

2.6

beder Kommissionen notere sig opfordringen fra det første møde i den parlamentariske forsamling for Euro-Middelhavsområdet til de lokale myndigheder om at bidrage mere til opbygningen af kontaktnet til fremme af dialog og gensidig forståelse og udveksling af erfaringer og god praksis;

| 2.7 | understreger, at inddragelsen af faglige organisationer og civilsamfundet er afgørende, hvis partnerskabet skal blive en succes og opfylde sine mål, men det kan ikke ske uden at inddrage de lokale og regionale institutioner og myndigheder; |
| --- | --- |

2.7

understreger, at inddragelsen af faglige organisationer og civilsamfundet er afgørende, hvis partnerskabet skal blive en succes og opfylde sine mål, men det kan ikke ske uden at inddrage de lokale og regionale institutioner og myndigheder;

| 2.8 | mener, at der er behov for at gå ud over de traditionelle grænser for centralt samarbejde, og at de lokale og regionale myndigheder er det mest passende niveau for decentralt samarbejde; |
| --- | --- |

2.8

mener, at der er behov for at gå ud over de traditionelle grænser for centralt samarbejde, og at de lokale og regionale myndigheder er det mest passende niveau for decentralt samarbejde;

| 2.9 | minder om, at de lokale og regionale myndigheder har handlemuligheder, der supplerer og overskrider de traditionelle grænser for samarbejde på centralregeringsniveau; |
| --- | --- |

2.9

minder om, at de lokale og regionale myndigheder har handlemuligheder, der supplerer og overskrider de traditionelle grænser for samarbejde på centralregeringsniveau;

| 2.10 | mener, at oprettelsen af instrumenter til fremme af grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde vil styrke det territoriale samarbejde mellem Middelshavsområdets regioner; |
| --- | --- |

2.10

mener, at oprettelsen af instrumenter til fremme af grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde vil styrke det territoriale samarbejde mellem Middelshavsområdets regioner;

| 2.11 | påpeger, at den praksis inden for decentralt samarbejde, der er blevet udviklet i løbet af de senere år, har vist, hvor stort et ansvar de lokale myndigheder har som katalysator for disse nye samarbejdsprocesser, hvilket Kommissionen også anerkendte i sit notat om decentralt samarbejde i januar 2000; |
| --- | --- |

2.11

påpeger, at den praksis inden for decentralt samarbejde, der er blevet udviklet i løbet af de senere år, har vist, hvor stort et ansvar de lokale myndigheder har som katalysator for disse nye samarbejdsprocesser, hvilket Kommissionen også anerkendte i sit notat om decentralt samarbejde i januar 2000;

| 2.12 | bemærker, at mens mange medlemsstater har anerkendt de lokale og regionale myndigheders centrale rolle, bør denne harmoniseres og præciseres tydeligere på EU-plan. Det bør også præciseres, at deres partnere i de sydlige middelhavslande bør repræsenterer decentrale organer, som er direkte folkevalgt af borgerne i de pågældende regioner og ikke — eller ikke udelukkende — embedsmænd, som er lokale repræsentanter for de centrale myndigheder; |
| --- | --- |

2.12

bemærker, at mens mange medlemsstater har anerkendt de lokale og regionale myndigheders centrale rolle, bør denne harmoniseres og præciseres tydeligere på EU-plan. Det bør også præciseres, at deres partnere i de sydlige middelhavslande bør repræsenterer decentrale organer, som er direkte folkevalgt af borgerne i de pågældende regioner og ikke — eller ikke udelukkende — embedsmænd, som er lokale repræsentanter for de centrale myndigheder;

| 2.13 | henstiller, at Kommissionen bør gennemføre en sammenlignede analyse af de lokale og regionale myndigheder og af igangværende reformer i regionen, så den kan få et mere tilbundsgående kendskab til de subnationale myndigheders funktioner og beføjelser i de sydlige middelhavslande. |
| --- | --- |

2.13

henstiller, at Kommissionen bør gennemføre en sammenlignede analyse af de lokale og regionale myndigheder og af igangværende reformer i regionen, så den kan få et mere tilbundsgående kendskab til de subnationale myndigheders funktioner og beføjelser i de sydlige middelhavslande.

Bruxelles, den 13. oktober 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 18.

1

(2)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 77.

2

---