# Úřední věstník C 82/5. d

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 82 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 495. dubna 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 82

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 495. dubna 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2006/C 082/1 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2005 – 2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Německa na období 2005 – 2009 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2005 – 2008 | 10 |
| 2006/C 082/4 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2005 – 2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2005 – 2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2005 – 2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2005 – 2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2005 – 2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005 – 2009 | 36 |
| 2006/C 082/0 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období let 2005 – 2008 | 40 |
| 2006/C 082/1 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2005 – 2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2005/06 – 2010/11 | 52 |
| | Komise |
| 2006/C 082/4 | Směnné kurzy vůči euro | 57 |
| 2006/C 082/5 | Stažení oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informační procedura – Technické předpisy (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz křemíku pocházejícího z Ruska | 64 |
| 2006/C 082/8 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 71 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2006/C 082/1

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2005 – 2008

1

2006/C 082/2

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Německa na období 2005 – 2009

6

2006/C 082/3

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2005 – 2008

10

2006/C 082/4

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2005 – 2009

14

2006/C 082/5

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2005 – 2008

19

2006/C 082/6

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2005 – 2009

23

2006/C 082/7

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2005 – 2008

27

2006/C 082/8

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2005 – 2009

31

2006/C 082/9

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005 – 2009

36

2006/C 082/0

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období let 2005 – 2008

40

2006/C 082/1

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2005 – 2008

44

2006/C 082/2

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008

48

2006/C 082/3

Stanovisko Rady ze dne 14. března 2006 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2005/06 – 2010/11

52

Komise

2006/C 082/4

Směnné kurzy vůči euro

57

2006/C 082/5

Stažení oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informační procedura – Technické předpisy (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz křemíku pocházejícího z Ruska

64

2006/C 082/8

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2005 – 2008

(2006/C 82/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Řecka, který se týká období 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Řecka, který se týká období 2005 až 2008.

| (2) | V minulém desetiletí byl reálný růst HDP v Řecku, který byl tažen růstem produktivity, v průměru 3,5 % a byl mezi nejvyššími v EU. Trvalý vysoký růst vedl k silné reálné konvergenci doprovázené významným poklesem inflace HISC, která nicméně zůstala na úrovni průměru EU, a vzrůstajícími vnějšími nerovnováhami. Celkový schodek veřejných financí zůstal i přes vysoký růst v průměru nad 5 % HDP a v roce 2004 dosáhl 6,6 % HDP. Spolu s rozsáhlými operacemi pod čarou přispěl k akumulaci veřejného dluhu, který během posledních deseti let zůstal okolo nebo nad 110 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V minulém desetiletí byl reálný růst HDP v Řecku, který byl tažen růstem produktivity, v průměru 3,5 % a byl mezi nejvyššími v EU. Trvalý vysoký růst vedl k silné reálné konvergenci doprovázené významným poklesem inflace HISC, která nicméně zůstala na úrovni průměru EU, a vzrůstajícími vnějšími nerovnováhami. Celkový schodek veřejných financí zůstal i přes vysoký růst v průměru nad 5 % HDP a v roce 2004 dosáhl 6,6 % HDP. Spolu s rozsáhlými operacemi pod čarou přispěl k akumulaci veřejného dluhu, který během posledních deseti let zůstal okolo nebo nad 110 % HDP.

| (3) | Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Řecko má nadměrný schodek. Dne 17. února 2005 Rada rozhodla, že v souladu s čl. 104 odst. 9 vyzve Řecko, aby odstranilo nadměrný schodek do roku 2006. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2004, která je podkladem pro toto rozhodnutí, očekávala, že schodek dosáhne v roce 2004 5,5 % HDP. Rada ve svém stanovisku ze dne 6. dubna 2005 k opravenému aktualizovanému programu stability na období 2004 – 2007 z března 2005 vyzvala Řecko, aby nejpozději do roku 2006 zavedlo trvalá opatření k odstranění nadměrného schodku, snížilo schodek očištěný od cyklických jevů nejméně o 0,5 % HDP počínaje rokem 2007, zajistilo urychlení úprav vedoucích ke snižování zadlužení, provedlo uzákoněné důchodové reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí a dále zlepšilo shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Řecko má nadměrný schodek. Dne 17. února 2005 Rada rozhodla, že v souladu s čl. 104 odst. 9 vyzve Řecko, aby odstranilo nadměrný schodek do roku 2006. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2004, která je podkladem pro toto rozhodnutí, očekávala, že schodek dosáhne v roce 2004 5,5 % HDP. Rada ve svém stanovisku ze dne 6. dubna 2005 k opravenému aktualizovanému programu stability na období 2004 – 2007 z března 2005 vyzvala Řecko, aby nejpozději do roku 2006 zavedlo trvalá opatření k odstranění nadměrného schodku, snížilo schodek očištěný od cyklických jevů nejméně o 0,5 % HDP počínaje rokem 2007, zajistilo urychlení úprav vedoucích ke snižování zadlužení, provedlo uzákoněné důchodové reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí a dále zlepšilo shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích.

| (4) | Schodek za rok 2005 je v aktualizaci odhadován na 4,3 % HDP (2) oproti odhadu ve výši 3,7 % HDP, který stanovila podzimní prognóza útvarů Komise a předchozí aktualizace. Rozdíl oproti předchozí aktualizaci odráží zejména následné účinky úprav rozpočtových výsledků z období 2002 – 2004, které byly provedeny v září 2005 a vedly zejména k úpravě rozpočtu pro rok 2004 ve výši 6,6 % HDP, zatímco prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 zahrnovala jednorázové příjmy z ohlášených sekuritizačních operací, které se neuskutečnily. |
| --- | --- |

(4)

Schodek za rok 2005 je v aktualizaci odhadován na 4,3 % HDP (2) oproti odhadu ve výši 3,7 % HDP, který stanovila podzimní prognóza útvarů Komise a předchozí aktualizace. Rozdíl oproti předchozí aktualizaci odráží zejména následné účinky úprav rozpočtových výsledků z období 2002 – 2004, které byly provedeny v září 2005 a vedly zejména k úpravě rozpočtu pro rok 2004 ve výši 6,6 % HDP, zatímco prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 zahrnovala jednorázové příjmy z ohlášených sekuritizačních operací, které se neuskutečnily.

| (5) | Aktualizace byla předložena dne 21. prosince 2005, o tři týdny později, než byla lhůta stanovená v novém kodexu chování pro obsah a formu programů stability a konvergenčních programů. Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro programy stability a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování (3). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizace byla předložena dne 21. prosince 2005, o tři týdny později, než byla lhůta stanovená v novém kodexu chování pro obsah a formu programů stability a konvergenčních programů. Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro programy stability a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování (3).

| (6) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z 3,6 % v roce 2005 na 3,9 % průměrně v průběhu zbývající části programového období. Zdá se, že tento scénář, posouzený podle v současnosti dostupných informací, je založen na příznivých předpokladech růstu a plánovaný vývoj růstu ve střednědobém výhledu se zdá být nadhodnocený, protože počítá s relativně vysokým odhadem růstu potenciálního výstupu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z 3,6 % v roce 2005 na 3,9 % průměrně v průběhu zbývající části programového období. Zdá se, že tento scénář, posouzený podle v současnosti dostupných informací, je založen na příznivých předpokladech růstu a plánovaný vývoj růstu ve střednědobém výhledu se zdá být nadhodnocený, protože počítá s relativně vysokým odhadem růstu potenciálního výstupu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.

| (7) | Rozpočtová strategie aktualizace usiluje v souladu s oznámením Rady podle čl. 104 odst. 9 o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006 a o pokračování ve fiskální konsolidaci směrem k vyrovnanému rozpočtu. Fiskální úprava je přesunuta na rok 2006. Schodek se má snížit z 4,3 % HDP v roce 2005 na 2,6 % HDP v roce 2006 a poté na 1,7 % HDP v roce 2008. Časový profil primárního přebytku je obdobný, má růst z 0,9 % HDP na 2,8 %. Předpokládané úpravy má být dosaženo jak prostřednictvím vyšších příjmů z daní, tak i snížením výdajů (splátky úroků a veřejná spotřeba). Na rok 2006 jsou plánovány jednorázové příjmy ve výši 0,6 % HDP. Příznivý makroekonomický scénář částečně vysvětluje, proč oproti předchozí aktualizaci je v té současné fiskální narovnání soustředěno do počátečního období. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtová strategie aktualizace usiluje v souladu s oznámením Rady podle čl. 104 odst. 9 o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006 a o pokračování ve fiskální konsolidaci směrem k vyrovnanému rozpočtu. Fiskální úprava je přesunuta na rok 2006. Schodek se má snížit z 4,3 % HDP v roce 2005 na 2,6 % HDP v roce 2006 a poté na 1,7 % HDP v roce 2008. Časový profil primárního přebytku je obdobný, má růst z 0,9 % HDP na 2,8 %. Předpokládané úpravy má být dosaženo jak prostřednictvím vyšších příjmů z daní, tak i snížením výdajů (splátky úroků a veřejná spotřeba). Na rok 2006 jsou plánovány jednorázové příjmy ve výši 0,6 % HDP. Příznivý makroekonomický scénář částečně vysvětluje, proč oproti předchozí aktualizaci je v té současné fiskální narovnání soustředěno do počátečního období.

| (8) | Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že strukturální saldo (rozpočet veřejných financí vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách a očištěný od jednorázových a jiných prozatímních opatření) se zlepší z – 4,8 % HDP v roce 2005 na – 2,4 % HDP v roce 2008, což umožní snížení okolo 0,6 % HDP ročně. Aktualizace jasně stanoví střednědobý cíl pro stav rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, kterým je vyrovnaný strukturální rozpočet, kterého podle aktualizace nemá být do roku 2008 dosaženo. Jelikož střednědobý cíl stanovený v programu je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný ve výši přibližně – 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl stanovený v programu je podle současného hodnocení přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. |
| --- | --- |

(8)

Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že strukturální saldo (rozpočet veřejných financí vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách a očištěný od jednorázových a jiných prozatímních opatření) se zlepší z – 4,8 % HDP v roce 2005 na – 2,4 % HDP v roce 2008, což umožní snížení okolo 0,6 % HDP ročně. Aktualizace jasně stanoví střednědobý cíl pro stav rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, kterým je vyrovnaný strukturální rozpočet, kterého podle aktualizace nemá být do roku 2008 dosaženo. Jelikož střednědobý cíl stanovený v programu je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný ve výši přibližně – 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl stanovený v programu je podle současného hodnocení přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.

| (9) | Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program. Existují rizika spojená s příznivým makroekonomickým scénářem a chybí informace ohledně opatření plánovaných na konci programu. Navíc stále nejsou známy některé statistické údaje Eurostatu (odhad přebytků finančních prostředků na sociální zabezpečení), které by mohly vést k úpravě schodku až do roku 2005 směrem nahoru, což by mělo účinky i v roce 2006 a v dalších letech. Nicméně Eurostat neklasifikoval ani jednorázové příjmy plánované na rok 2006, které by mohly schodek snížit. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program. Existují rizika spojená s příznivým makroekonomickým scénářem a chybí informace ohledně opatření plánovaných na konci programu. Navíc stále nejsou známy některé statistické údaje Eurostatu (odhad přebytků finančních prostředků na sociální zabezpečení), které by mohly vést k úpravě schodku až do roku 2005 směrem nahoru, což by mělo účinky i v roce 2006 a v dalších letech. Nicméně Eurostat neklasifikoval ani jednorázové příjmy plánované na rok 2006, které by mohly schodek snížit.

| (10) | Podle současných informací a s ohledem na výše zmíněná rizika Řecko víceméně směřuje k odstranění svého nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou (rok 2006). Předpovídaný schodek pro rok 2005 se zdá být v souladu s důsledným plněním rozpočtu na rok 2005, zatímco rozpočet na rok 2006 počítá se schodkem ve výši 2,6 % HDP. Vzhledem k tomu, že zahrnuje jednorázové příjmy ve výši 0,6 % HDP, nadměrný schodek by nebyl v roce 2006 trvale odstraněn. Strukturální úprava v roce 2006 je však nad minimální hodnotou 0,6 % HDP, kterou vyžadovala Rada. Oproti tomu v roce 2008 bude úprava nižší než 0,5 % HDP, protože Řecko by mělo ještě stále zažívat hospodářsky příznivé období. Navíc podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se očekává, že cyklicky očištěné rozpočtové saldo nedodrží v programovém období minimální orientační cíl. |
| --- | --- |

(10)

Podle současných informací a s ohledem na výše zmíněná rizika Řecko víceméně směřuje k odstranění svého nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou (rok 2006). Předpovídaný schodek pro rok 2005 se zdá být v souladu s důsledným plněním rozpočtu na rok 2005, zatímco rozpočet na rok 2006 počítá se schodkem ve výši 2,6 % HDP. Vzhledem k tomu, že zahrnuje jednorázové příjmy ve výši 0,6 % HDP, nadměrný schodek by nebyl v roce 2006 trvale odstraněn. Strukturální úprava v roce 2006 je však nad minimální hodnotou 0,6 % HDP, kterou vyžadovala Rada. Oproti tomu v roce 2008 bude úprava nižší než 0,5 % HDP, protože Řecko by mělo ještě stále zažívat hospodářsky příznivé období. Navíc podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se očekává, že cyklicky očištěné rozpočtové saldo nedodrží v programovém období minimální orientační cíl.

| (11) | Podle odhadu dosáhla míra zadlužení v roce 2005 108 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotou Smlouvy 60 % HDP. Program předvídá, že míra zadlužení klesne v průběhu programového období více než o jedenáct procentních bodů, což bude způsobeno zejména plánovaným zlepšením primárních přebytků a menším objemem finančních operací, které zvyšují dluh. Vývoj míry zadlužení bude pravděpodobně méně příznivý, než stanovil program, kvůli 1) rizikům ohledně rozpočtových cílů, které byly zmíněny výše; 2) nejistotě ohledně úpravy tokových veličin, které byly v minulosti spíše vysoké a převážně zvyšovaly dluh. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(11)

Podle odhadu dosáhla míra zadlužení v roce 2005 108 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotou Smlouvy 60 % HDP. Program předvídá, že míra zadlužení klesne v průběhu programového období více než o jedenáct procentních bodů, což bude způsobeno zejména plánovaným zlepšením primárních přebytků a menším objemem finančních operací, které zvyšují dluh. Vývoj míry zadlužení bude pravděpodobně méně příznivý, než stanovil program, kvůli 1) rizikům ohledně rozpočtových cílů, které byly zmíněny výše; 2) nejistotě ohledně úpravy tokových veličin, které byly v minulosti spíše vysoké a převážně zvyšovaly dluh. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí (4), zdá se, že Řecku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Míra zadlužení je v současnosti nejvyšší v EU a má zůstat na velmi vysoké úrovni i v průběhu plánovaného období do roku 2050. Je proto nezbytné důsledně provést ve střednědobém výhledu plánovanou konsolidaci veřejných financí a dále posílit stav rozpočtu s cílem snížit rizika ohledně udržitelnosti veřejných financí. Jako velká zátěž pro veřejné finance se také projeví plánované zvýšení veřejných výdajů v předpovídaném období, zejména pokud jde o důchody. Proto je nezbytné, aby byla důsledně realizována uzákoněná opatření a naplánovány a provedeny další strukturální reformy, zejména důchodů, tak, aby se rizika ohledně udržitelnosti veřejných financí snížila. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí (4), zdá se, že Řecku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Míra zadlužení je v současnosti nejvyšší v EU a má zůstat na velmi vysoké úrovni i v průběhu plánovaného období do roku 2050. Je proto nezbytné důsledně provést ve střednědobém výhledu plánovanou konsolidaci veřejných financí a dále posílit stav rozpočtu s cílem snížit rizika ohledně udržitelnosti veřejných financí. Jako velká zátěž pro veřejné finance se také projeví plánované zvýšení veřejných výdajů v předpovídaném období, zejména pokud jde o důchody. Proto je nezbytné, aby byla důsledně realizována uzákoněná opatření a naplánovány a provedeny další strukturální reformy, zejména důchodů, tak, aby se rizika ohledně udržitelnosti veřejných financí snížila.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Program je v souladu zejména se směry týkajícími se i) zajištění hospodářské stability; ii) zabezpečení hospodářské a fiskální udržitelnosti a iii) podpory účinného přidělování zdrojů orientovaného na růst a zaměstnanost. Nicméně opatření řešící důležité výzvy v oblasti důchodového systému jsou odložena až na budoucí sociální dohodu. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Program je v souladu zejména se směry týkajícími se i) zajištění hospodářské stability; ii) zabezpečení hospodářské a fiskální udržitelnosti a iii) podpory účinného přidělování zdrojů orientovaného na růst a zaměstnanost. Nicméně opatření řešící důležité výzvy v oblasti důchodového systému jsou odložena až na budoucí sociální dohodu.

| (14) | Národní program reforem Řecka předložený dne 15. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) dlouhodobá udržitelnost veřejných financí; ii) zaměstnanost a vzdělávání; iii) podnikatelské prostředí a hospodářská soutěž; a iv) výzkum a vývoj a inovace. Rozpočtové dopady programu jsou v aktualizace plně zohledněny. Opatření v oblasti veřejných financí, jež předvídá program stability, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program nastiňuje mimo jiné zejména opatření ke snížení daní z příjmů právnických osob na 25 % v roce 2007, opatření pro boj proti daňovým únikům, reformu majetkových daní a opatření k racionalizaci výdajů na zdravotní péči. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Řecka předložený dne 15. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) dlouhodobá udržitelnost veřejných financí; ii) zaměstnanost a vzdělávání; iii) podnikatelské prostředí a hospodářská soutěž; a iv) výzkum a vývoj a inovace. Rozpočtové dopady programu jsou v aktualizace plně zohledněny. Opatření v oblasti veřejných financí, jež předvídá program stability, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program nastiňuje mimo jiné zejména opatření ke snížení daní z příjmů právnických osob na 25 % v roce 2007, opatření pro boj proti daňovým únikům, reformu majetkových daní a opatření k racionalizaci výdajů na zdravotní péči.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení Rada vítá dosud vynaložené úsilí a prioritu, kterou vláda trvalému snížení schodku přisoudila. Rada poznamenává, že celkově je program v souladu s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2006, pokud bude plně prováděna plánovaná úprava a podle toho, jaké účinky na plánované schodky budou mít možné další statistické opravy rozpočtových údajů. S ohledem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 9 ze dne 17. února 2005 Rada Řecko vyzývá, aby:

| i) | provedlo nezbytná trvalá opatření směřující k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2006; |
| --- | --- |

i)

provedlo nezbytná trvalá opatření směřující k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2006;

| ii) | dále pokračovalo ve snižování strukturálního deficitu směrem ke střednědobému cíli stanovenému v programu, pomocí využití příznivého hospodářského období snížit primární výdaje; |
| --- | --- |

ii)

dále pokračovalo ve snižování strukturálního deficitu směrem ke střednědobému cíli stanovenému v programu, pomocí využití příznivého hospodářského období snížit primární výdaje;

| iii) | posílilo úsilí ohledně identifikace a kontroly faktorů jiných než jsou čisté půjčky, které ovlivňují míru zadlužení s cílem zajistit, že míra zadlužení se dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě; |
| --- | --- |

iii)

posílilo úsilí ohledně identifikace a kontroly faktorů jiných než jsou čisté půjčky, které ovlivňují míru zadlužení s cílem zajistit, že míra zadlužení se dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě;

| iv) | kontrolovalo veřejné výdaje na důchody, důsledně provádělo schválené důchodové reformy a provádělo další strukturální reformy usilující o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; |
| --- | --- |

iv)

kontrolovalo veřejné výdaje na důchody, důsledně provádělo schválené důchodové reformy a provádělo další strukturální reformy usilující o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí;

| v) | dále zlepšovalo shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích, zejména prostřednictvím posílení mechanismu, který zajišťuje okamžité a správné údaje o rozpočtu, zejména o sociálním zabezpečení. |
| --- | --- |

v)

dále zlepšovalo shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích, zejména prostřednictvím posílení mechanismu, který zajišťuje okamžité a správné údaje o rozpočtu, zejména o sociálním zabezpečení.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM list. 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | neuv. |
| PS břez. 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM list. 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | neuv. |
| PS břez. 2005 | 3,0 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM list. 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | neuv. |
| PS břez. 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM list. 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | neuv. |
| PS břez. 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM list. 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | neuv. |
| PS břez. 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM list. 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | neuv. |
| PS břez. 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (6)

  (v % HDP) | PS pros. 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM list. 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | neuv. |
| PS břez. 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM list. 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | neuv. |
| PS břez. 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM list. 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

neuv.

PS břez. 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM list. 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

neuv.

PS břez. 2005

3,0

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM list. 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

neuv.

PS břez. 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros. 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM list. 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

neuv.

PS břez. 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM list. 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

neuv.

PS břez. 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS pros. 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM list. 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

neuv.

PS břez. 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

neuv.

Strukturální saldo (6)

(v % HDP)

PS pros. 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM list. 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

neuv.

PS břez. 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS pros. 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM list. 2005

109,3

107,9

106,8

106

neuv.

PS břez. 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

neuv.

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tento údaj nezahrnuje 0,3 % HDP (512 mil. EUR) představující vrácené finanční prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Nicméně protože jde o čistě jednorázový výdaj, nemělo by jeho zohlednění žádný dopad na fiskální úsilí v roce 2005, ani na způsob úpravy v období 2006 – 2008.

(3)  Program vykazuje nedostatek u povinných údajů (směnné kurzy jsou vyjádřeny v poměru EUR/USD namísto nominálních směnných kurzů) a neposkytuje všechny nepovinné údaje stanovené v novém kodexu chování.

(4)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(5)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu

(6)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření

(7)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,6 % HDP v roce 2006)

(8)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,8 % HDP v roce 2005)

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 3,2 %, 3,5 % a 3,4 % a 3,2 %.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/6

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Německa na období 2005 – 2009

(2006/C 82/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 Rada posoudila aktualizovaný program stability Německa. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 Rada posoudila aktualizovaný program stability Německa.

| (2) | Roční růst HDP v Německu činil v posledních deseti letech 1,4 %, což je o více než půl procentního bodu nižší hodnota, než je průměr v eurozóně. Potenciál růstu v tomto období soustavně klesal. Hospodářskou činnost podporovanou velmi čilým vývozem brzdila poněkud netečná domácí poptávka. Poptávka a reálný HDP dosáhly po velké stagnaci na začátku dekády vrcholu v roce 2000 a rovněž v roce 2004, poté se však opět zpomalily. Míra nezaměstnanosti vzrostla při zhoršení situace s vytvářením nových pracovních příležitostí až na 9,5 % práceschopného obyvatelstva. Schodek veřejných financí prolomil v roce 2005 po čtvrté za sebou 3 % referenční hodnotu HDP podle Smlouvy. Státní dluh, který byl v roce 1991 na úrovni 40 % HDP, překračuje referenční hodnotu HDP podle Smlouvy nepřetržitě od roku 2002. |
| --- | --- |

(2)

Roční růst HDP v Německu činil v posledních deseti letech 1,4 %, což je o více než půl procentního bodu nižší hodnota, než je průměr v eurozóně. Potenciál růstu v tomto období soustavně klesal. Hospodářskou činnost podporovanou velmi čilým vývozem brzdila poněkud netečná domácí poptávka. Poptávka a reálný HDP dosáhly po velké stagnaci na začátku dekády vrcholu v roce 2000 a rovněž v roce 2004, poté se však opět zpomalily. Míra nezaměstnanosti vzrostla při zhoršení situace s vytvářením nových pracovních příležitostí až na 9,5 % práceschopného obyvatelstva. Schodek veřejných financí prolomil v roce 2005 po čtvrté za sebou 3 % referenční hodnotu HDP podle Smlouvy. Státní dluh, který byl v roce 1991 na úrovni 40 % HDP, překračuje referenční hodnotu HDP podle Smlouvy nepřetržitě od roku 2002.

| (3) | Dne 21. ledna 2003 rozhodla Rada o nadměrném schodku v Německu a na základě čl. 104 odst. 7 doporučila, aby byl nadměrný schodek do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě v prosinci 2004 o „situaci v Německu a ve Francii ve vztahu k jejich závazkům podle postupu při nadměrném schodku po rozhodnutí Soudního dvora“ Komise dospěla k závěru, že příslušným termínem pro nápravu schodku by měl být rok 2005. V lednu 2005 Rada s tímto stanoviskem souhlasila. Dne 14. března 2006 se Rada rozhodla vyzvat v souladu čl. 104 odst. 9 Německo, aby přijalo opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci programu stability z prosince 2004 zahrnujícího období 2004 – 2008 Rada vyzvala Německo, aby učinilo všechny potřebné kroky k nápravě nadměrného schodku v roce 2005, ze strukturálního hlediska vynaložilo maximální úsilí k dosažení téměř vyrovnaného rozpočtu ke konci programového období a pokračovalo ve strukturálních reformách s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve vztahu k systému zdravotní péče. |
| --- | --- |

(3)

Dne 21. ledna 2003 rozhodla Rada o nadměrném schodku v Německu a na základě čl. 104 odst. 7 doporučila, aby byl nadměrný schodek do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě v prosinci 2004 o „situaci v Německu a ve Francii ve vztahu k jejich závazkům podle postupu při nadměrném schodku po rozhodnutí Soudního dvora“ Komise dospěla k závěru, že příslušným termínem pro nápravu schodku by měl být rok 2005. V lednu 2005 Rada s tímto stanoviskem souhlasila. Dne 14. března 2006 se Rada rozhodla vyzvat v souladu čl. 104 odst. 9 Německo, aby přijalo opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci programu stability z prosince 2004 zahrnujícího období 2004 – 2008 Rada vyzvala Německo, aby učinilo všechny potřebné kroky k nápravě nadměrného schodku v roce 2005, ze strukturálního hlediska vynaložilo maximální úsilí k dosažení téměř vyrovnaného rozpočtu ke konci programového období a pokračovalo ve strukturálních reformách s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve vztahu k systému zdravotní péče.

| (4) | Podle údajů Eurostatu dosahoval v roce 2005 schodek veřejných financí v Německu 3, 3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Předchozí aktualizace programu stability stanovila cílovou hodnotu schodku v roce 2005 na 2,9 % HDP. |
| --- | --- |

(4)

Podle údajů Eurostatu dosahoval v roce 2005 schodek veřejných financí v Německu 3, 3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Předchozí aktualizace programu stability stanovila cílovou hodnotu schodku v roce 2005 na 2,9 % HDP.

| (5) | Aktualizovaný německý program stability byl předložen 22. února 2006. Program zahrnuje období 2005 – 2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedených v novém kodexu chování. (2) |
| --- | --- |

(5)

Aktualizovaný německý program stability byl předložen 22. února 2006. Program zahrnuje období 2005 – 2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedených v novém kodexu chování. (2)

| (6) | Makroekonomický scénář, který tvoří základ programu, předpokládá, že reálný růst HDP se na základě oživení domácí poptávky v roce 2005 zvýší z 0,9 % na 1,4 % v roce 2006. Po zpomalení na 1 % v roce 2007 by se měl růst zrychlovat a v období 2005 – 2009 dosáhnout průměrné hodnoty 1,5 %. Tento profil růstu je ovlivněn nastavením politiky, kterou odsouhlasila nová koaliční vláda. Soudě podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se tento referenční scénář zdá být věrohodný, nicméně v pozdějším období programu může být mírně příznivý. Odhady inflace zdají být reálné. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, který tvoří základ programu, předpokládá, že reálný růst HDP se na základě oživení domácí poptávky v roce 2005 zvýší z 0,9 % na 1,4 % v roce 2006. Po zpomalení na 1 % v roce 2007 by se měl růst zrychlovat a v období 2005 – 2009 dosáhnout průměrné hodnoty 1,5 %. Tento profil růstu je ovlivněn nastavením politiky, kterou odsouhlasila nová koaliční vláda. Soudě podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se tento referenční scénář zdá být věrohodný, nicméně v pozdějším období programu může být mírně příznivý. Odhady inflace zdají být reálné.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedeným v programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v konsolidaci rozpočtu při zlepšování podmínek pro růst a zaměstnanost. Program předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2007. Zejména na roky 2006 a 2007 uvádějí výhledy v aktualizaci hodnotu nominálního schodku 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Poté by měl schodek klesat o 0,5 % HDP ročně a v roce 2009 dosáhnout výše 1,5 % HDP. Základem rozpočtových úprav jsou příjmy i výdaje. Za nejdůležitější prvek konsolidační strategie program označuje omezení sociálních výdajů. Na straně příjmů je zvýšení podílu daní do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků. Podíl veřejných investic na HDP by se neměl měnit. V porovnání s předchozí aktualizací zůstává způsob nápravy více méně stejný. Míra schodku by se však měla každým rokem o zhruba 0,5 % zvyšovat, přičemž v roce 2006 má být její zvýšení dokonce vyšší než v předchozí aktualizaci. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedeným v programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v konsolidaci rozpočtu při zlepšování podmínek pro růst a zaměstnanost. Program předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2007. Zejména na roky 2006 a 2007 uvádějí výhledy v aktualizaci hodnotu nominálního schodku 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Poté by měl schodek klesat o 0,5 % HDP ročně a v roce 2009 dosáhnout výše 1,5 % HDP. Základem rozpočtových úprav jsou příjmy i výdaje. Za nejdůležitější prvek konsolidační strategie program označuje omezení sociálních výdajů. Na straně příjmů je zvýšení podílu daní do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků. Podíl veřejných investic na HDP by se neměl měnit. V porovnání s předchozí aktualizací zůstává způsob nápravy více méně stejný. Míra schodku by se však měla každým rokem o zhruba 0,5 % zvyšovat, přičemž v roce 2006 má být její zvýšení dokonce vyšší než v předchozí aktualizaci.

| (8) | Náprava nadměrného schodku do roku 2007 povede podle programu v období 2005 – 2007, především v roce 2007, ke kumulativnímu zlepšení strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) o více než jeden procentní bod. V průběhu programového období se má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zlepšit na průměrně 0,5 % HDP ročně, i když v letech 2008 a 2009 bude jeho hodnota poněkud nižší. Program stanoví jako střednědobý cíl rozpočtové pozice strukturální saldo, jehož dosažení však není v průběhu programového období plánováno. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je mírně náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

(8)

Náprava nadměrného schodku do roku 2007 povede podle programu v období 2005 – 2007, především v roce 2007, ke kumulativnímu zlepšení strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) o více než jeden procentní bod. V průběhu programového období se má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zlepšit na průměrně 0,5 % HDP ročně, i když v letech 2008 a 2009 bude jeho hodnota poněkud nižší. Program stanoví jako střednědobý cíl rozpočtové pozice strukturální saldo, jehož dosažení však není v průběhu programového období plánováno. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je mírně náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.

| (9) | Pokud jde o rok 2006, považují se rizika rozpočtového výsledku za vyrovnaná. V období po roce 2007 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než předpokládá program. Omezení sociálních výdajů, které není v programu upřesněno, ale které má být hlavním prvkem rozpočtových úprav, předpokládá přísné provádění plánů. Sociální výdaje byly jednou z hlavních příčin nesplnění rozpočtových cílů v předchozích programech. Pokud by bylo plánované omezení sociálních příspěvků provedeno beze zbytku, aniž by byly dosaženy odpovídající výdajové cíle, mohly by být rozpočtové cíle ohroženy. Nižší růst by navíc mohl mít za následek nižší příjmy, které by za účelem udržení plánované míry schodku mohly být je ztěží kompenzovány dalším snížením výdajů. Program dále ohlašuje reformy systému daně z příjmu právnických osoby do roku 2008, zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče, které by mohly mít v případě, že nebudou plně financovány, jak předpokládá daný program, krátkodobě negativní dopad na schodek. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o rok 2006, považují se rizika rozpočtového výsledku za vyrovnaná. V období po roce 2007 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než předpokládá program. Omezení sociálních výdajů, které není v programu upřesněno, ale které má být hlavním prvkem rozpočtových úprav, předpokládá přísné provádění plánů. Sociální výdaje byly jednou z hlavních příčin nesplnění rozpočtových cílů v předchozích programech. Pokud by bylo plánované omezení sociálních příspěvků provedeno beze zbytku, aniž by byly dosaženy odpovídající výdajové cíle, mohly by být rozpočtové cíle ohroženy. Nižší růst by navíc mohl mít za následek nižší příjmy, které by za účelem udržení plánované míry schodku mohly být je ztěží kompenzovány dalším snížením výdajů. Program dále ohlašuje reformy systému daně z příjmu právnických osoby do roku 2008, zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče, které by mohly mít v případě, že nebudou plně financovány, jak předpokládá daný program, krátkodobě negativní dopad na schodek.

| (10) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu uvedený v programu zdá být v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2007. Nezdá se však, že by až do posledního roku programového období poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení 3 % prahové hodnoty schodku při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu uvedený v programu zdá být v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2007. Nezdá se však, že by až do posledního roku programového období poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení 3 % prahové hodnoty schodku při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.

| (11) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 67,5 % HDP, což je více, než je referenční hodnota 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že se v roce 2006 míra zadlužení sníží na zhruba 69 % HDP a ke konci programového období by měla klesnout na 67 %. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, by se tato míra mohla vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 67,5 % HDP, což je více, než je referenční hodnota 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že se v roce 2006 míra zadlužení sníží na zhruba 69 % HDP a ke konci programového období by měla klesnout na 67 %. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, by se tato míra mohla vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (12) | S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Německu hrozí středně vysoké riziko, pokud jde o předpokládané rozpočtové náklady v důsledku stárnutí obyvatelstva (3). Strukturální reformy prováděné v minulých letech, a zejména důchodová reforma, přispěly k budoucímu utlumení veřejných výdajů. Vzhledem k současné míře hrubého státního dluhu, který překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy, a současnému vysokému strukturálnímu deficitu je ke snížení rizika dlouhodobé udržitelnosti nezbytná přísná a důsledná konsolidace rozpočtu v průběhu celého programového období. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Německu hrozí středně vysoké riziko, pokud jde o předpokládané rozpočtové náklady v důsledku stárnutí obyvatelstva (3). Strukturální reformy prováděné v minulých letech, a zejména důchodová reforma, přispěly k budoucímu utlumení veřejných výdajů. Vzhledem k současné míře hrubého státního dluhu, který překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy, a současnému vysokému strukturálnímu deficitu je ke snížení rizika dlouhodobé udržitelnosti nezbytná přísná a důsledná konsolidace rozpočtu v průběhu celého programového období.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Německo plánuje zejména provedení celé řady strukturálních reforem, které mají zlepšit udržitelnost veřejných financí ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Pokud by se podařilo provést omezení výdajů v systému sociálního zabezpečení tak, jak je plánováno, složení veřejných výdajů by výrazně posílilo faktory ovlivňují růst v souladu s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Německo plánuje zejména provedení celé řady strukturálních reforem, které mají zlepšit udržitelnost veřejných financí ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Pokud by se podařilo provést omezení výdajů v systému sociálního zabezpečení tak, jak je plánováno, složení veřejných výdajů by výrazně posílilo faktory ovlivňují růst v souladu s Lisabonskou strategií.

| (14) | Národní program reforem Německa předložený dne 7. prosince 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost, uvádí šest základních úkolů: společnost založená na znalostech, fungování trhu a konkurenceschopnost, podnikatelské prostředí, udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení), ekologické inovace a změna orientace trhu práce. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou zcela v souladu s rozpočtovými výhledy programu stability. Kromě obsahu Národního programu reforem, který program stability uvádí, by jako součást reformy spolkového systému měly být případné potencionální sankce plynoucí z Paktu o stabilitě a růstu podle určitého klíče rozdělovány na různé úrovně vlády. To by mělo být zakomponováno i do německé ústavy. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Německa předložený dne 7. prosince 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost, uvádí šest základních úkolů: společnost založená na znalostech, fungování trhu a konkurenceschopnost, podnikatelské prostředí, udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení), ekologické inovace a změna orientace trhu práce. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou zcela v souladu s rozpočtovými výhledy programu stability. Kromě obsahu Národního programu reforem, který program stability uvádí, by jako součást reformy spolkového systému měly být případné potencionální sankce plynoucí z Paktu o stabilitě a růstu podle určitého klíče rozdělovány na různé úrovně vlády. To by mělo být zakomponováno i do německé ústavy.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení Rada vítá priority, kterými by vláda chtěla podle tohoto programu přispět ke konsolidaci rozpočtu. Upozorňuje však, že existují určitá rizika, pokud jde o dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Rovněž s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 14. března Rada v souladu s čl. 104 odst. 9 vyzývá Německo, aby:

| — | zajistilo plánované kumulované strukturální úpravy alespoň o jeden procentní bod v letech 2006 a 2007, což by dostalo nejpozději do roku 2007 hodnotu schodku veřejných financí důvěryhodným a udržitelným způsobem pod hranici 3 % HDP; |
| --- | --- |

—

zajistilo plánované kumulované strukturální úpravy alespoň o jeden procentní bod v letech 2006 a 2007, což by dostalo nejpozději do roku 2007 hodnotu schodku veřejných financí důvěryhodným a udržitelným způsobem pod hranici 3 % HDP;

| — | urychleně dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle snížením strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně po nápravě nadměrného schodku, zejména prováděním plánovaného omezování výdajů, které by umožnilo uskutečnit plánované snížení sociálních příspěvků, a zajistilo, aby ohlášená reforma daně z příjmu právnických osob neohrozila fiskální konsolidaci; |
| --- | --- |

—

urychleně dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle snížením strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně po nápravě nadměrného schodku, zejména prováděním plánovaného omezování výdajů, které by umožnilo uskutečnit plánované snížení sociálních příspěvků, a zajistilo, aby ohlášená reforma daně z příjmu právnických osob neohrozila fiskální konsolidaci;

| — | provedlo plány pro reformu federálního systému v zájmu zlepšení rozpočtového rámce a přispělo tak k zajištění toho, že budou dosaženy rozpočtové cíle na všech úrovních vlády. |
| --- | --- |

—

provedlo plány pro reformu federálního systému v zájmu zlepšení rozpočtového rámce a přispělo tak k zajištění toho, že budou dosaženy rozpočtové cíle na všech úrovních vlády.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS únor 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM list. 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| PS pros. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| HICP inflace
  (%) | PS únor 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM list. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| PS pros. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS únor 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM list. 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| PS pros. 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS únor 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM list. 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| PS pros. 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS únor 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM list. 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| PS pros. 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS únor 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM list. 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| PS pros. 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | PS únor 20063 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM list. 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| PS pros. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS únor 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM list. 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| PS pros. 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM) na základě nezměněných politik před zahájením funkčního období nové vlády v listopadu 2005; výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

PS únor 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM list. 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

PS pros. 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

HICP inflace

(%)

PS únor 2006

—

—

—

—

—

—

KOM list. 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

PS pros. 2004

—

—

—

—

—

—

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS únor 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM list. 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

PS pros. 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS únor 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM list. 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

PS pros. 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Primární saldo

(v % HDP)

PS únor 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM list. 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

PS pros. 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS únor 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM list. 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

PS pros. 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Strukturální saldo (5)

(v % HDP)

PS únor 20063 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM list. 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

PS pros. 2004

—

—

—

—

—

—

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS únor 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM list. 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

PS pros. 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM) na základě nezměněných politik před zahájením funkčního období nové vlády v listopadu 2005; výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Stejně jako v předchozích letech obsahuje aktualizace pouze zaokrouhlené údaje a někdy průměry za další roky programového období. Vykazuje nedostatky u povinných údajů a neobsahuje všechny nepovinné údaje, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o zaměstnanosti, odvětvových bilancích a příjmech z daní).

(3)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti jsou uvedeny v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(4)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(5)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,1 % HDP v roce 2005).

(7)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % a 1,2 %.

(9)  Podle prvních odhadů činil růst v roce 2005 0,9 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise z 21. února 2006 předpokládá pro rok 2006 růst ve výši 1,5 %.

(10)  Míra byla vypočítána za použití časové řady HDP starou metodou zúčtování pro FISIM (nepřímo měřené finanční služby), takže údaje nejsou přímo porovnatelné.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM) na základě nezměněných politik před zahájením funkčního období nové vlády v listopadu 2005; výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/10

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2005 – 2008

(2006/C 82/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný program stability Španělska, který pokrývá období 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný program stability Španělska, který pokrývá období 2005 až 2008.

| (2) | Během posledních deseti let byl reálný růst HDP ve Španělsku při průměrné roční míře 3,5 % jedním z nejvyšších v EU. Vytváření pracovních míst, které se ročně zvyšovalo o 3,25 %, podporovalo vysoký růst. Naproti tomu Španělsko zaostává za eurozónou v růstu produktivity (0,5 % v porovnání s 1 % v eurozóně). Inflace HISC se v roce 2004 snížila na téměř 3 % a zůstala nad průměrem eurozóny. Vyšší růst inflace a nižší růst produktivity než vykazují hlavní (obchodní) partneři, vedl ke ztrátám konkurenceschopnosti, což společně se silnou domácí poptávkou přispělo ke zhoršení vnějšího postavení, které v roce 2005 činilo 6,5 % HDP. K utlumení tohoto vývoje přispěla fiskální konsolidace od druhé poloviny 90. let. |
| --- | --- |

(2)

Během posledních deseti let byl reálný růst HDP ve Španělsku při průměrné roční míře 3,5 % jedním z nejvyšších v EU. Vytváření pracovních míst, které se ročně zvyšovalo o 3,25 %, podporovalo vysoký růst. Naproti tomu Španělsko zaostává za eurozónou v růstu produktivity (0,5 % v porovnání s 1 % v eurozóně). Inflace HISC se v roce 2004 snížila na téměř 3 % a zůstala nad průměrem eurozóny. Vyšší růst inflace a nižší růst produktivity než vykazují hlavní (obchodní) partneři, vedl ke ztrátám konkurenceschopnosti, což společně se silnou domácí poptávkou přispělo ke zhoršení vnějšího postavení, které v roce 2005 činilo 6,5 % HDP. K utlumení tohoto vývoje přispěla fiskální konsolidace od druhé poloviny 90. let.

| (3) | Rada ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předchozí aktualizaci programu stability, která se rovněž týkala období 2004 – 2008, vyzvala Španělsko, aby přijalo opatření k prevenci vzniku neudržitelných trendů, zejména komplexní reformou důchodového systému, která se zaměří na lepší sladění příspěvků a důchodových dávek. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předchozí aktualizaci programu stability, která se rovněž týkala období 2004 – 2008, vyzvala Španělsko, aby přijalo opatření k prevenci vzniku neudržitelných trendů, zejména komplexní reformou důchodového systému, která se zaměří na lepší sladění příspěvků a důchodových dávek.

| (4) | Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, odhaduje se, že na rozdíl od podzimní prognózy útvarů Komise, která uváděla 0,2 %, a na rozdíl od předcházející aktualizace, která uváděla 0,1 %, dosáhne přebytek veřejných financí míry 1 % HDP. K překročení cílů stanovených na rok 2005 došlo v důsledku příjmů, které byly vyšší, než se očekávalo, zatímco limity výdajů ústřední vlády budou pravděpodobně dodrženy. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, odhaduje se, že na rozdíl od podzimní prognózy útvarů Komise, která uváděla 0,2 %, a na rozdíl od předcházející aktualizace, která uváděla 0,1 %, dosáhne přebytek veřejných financí míry 1 % HDP. K překročení cílů stanovených na rok 2005 došlo v důsledku příjmů, které byly vyšší, než se očekávalo, zatímco limity výdajů ústřední vlády budou pravděpodobně dodrženy.

| (5) | Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace programu byla předložena až čtyři týdny po dni 1. prosince, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování. |
| --- | --- |

(5)

Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace programu byla předložena až čtyři týdny po dni 1. prosince, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování.

| (6) | V průběhu programového období se předpokládá růst HDP v přibližné výši 3,25 %. Předpokládá se, že by míru HDP měla udržovat domácí poptávka, ačkoli se očekává, že růst soukromé a veřejné spotřeby jakož i bytové výstavby se zpomalí. Očekává se, že negativní vliv vnější oblasti zeslábne, zatímco míra čistých zahraničních půjček se v roce 2008 dále zvýší a dosáhne hodnotu převyšující 8 % HDP. Inflace by se měla snížit z 3,5 % v roce 2005 na 2,25 % v roce 2008. Na základě prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 se tento makroekonomický scénář jeví jako přijatelný, ačkoli negativní vliv vnější oblasti na růst může být větší a může vést k rychlejšímu zhoršování zahraničního postavení a může dojít k nárůstu inflace. |
| --- | --- |

(6)

V průběhu programového období se předpokládá růst HDP v přibližné výši 3,25 %. Předpokládá se, že by míru HDP měla udržovat domácí poptávka, ačkoli se očekává, že růst soukromé a veřejné spotřeby jakož i bytové výstavby se zpomalí. Očekává se, že negativní vliv vnější oblasti zeslábne, zatímco míra čistých zahraničních půjček se v roce 2008 dále zvýší a dosáhne hodnotu převyšující 8 % HDP. Inflace by se měla snížit z 3,5 % v roce 2005 na 2,25 % v roce 2008. Na základě prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 se tento makroekonomický scénář jeví jako přijatelný, ačkoli negativní vliv vnější oblasti na růst může být větší a může vést k rychlejšímu zhoršování zahraničního postavení a může dojít k nárůstu inflace.

| (7) | Cílem této aktualizace je i) udržet rozpočtovou stabilitu v průběhu hospodářského cyklu, v souladu s reformou právních předpisů pro rozpočtovou stabilitu, ii) určit priority pro produktivní výdaje veřejných financí a pro politiky, jejichž cílem je zlepšování stavu veřejných financí, a iii) zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, což je nezbytným nástrojem k zajištění dostatečného množství a udržitelnosti sociálních výdajů. Předpokládá se, že přebytkové saldo veřejných financí se sníží z míry 1 % HDP v roce 2005 na přibližně 0,5 % v roce 2008. Časový harmonogram primárního přebytku je podobný, předpokládá snížení z 2,75 % v roce 2005 na 2 % v roce 2008. Zatímco by reforma přímých daní, která byla oznámena, nikoli však konkrétně formulována, snížila během programového období daňové příjmy o 0,5 % HDP, výdaje by měly zůstat zhruba stejné. Předcházející aktualizace předpokládala menší, ale přesto rostoucí, přebytky. Rozdíl mezi těmito dvěma aktualizacemi je třeba spatřovat ve výsledném schodku za rok 2004, který byl mnohem lepší, než se předpokládalo o rok dříve a měl dopad v průběhu programového období. |
| --- | --- |

(7)

Cílem této aktualizace je i) udržet rozpočtovou stabilitu v průběhu hospodářského cyklu, v souladu s reformou právních předpisů pro rozpočtovou stabilitu, ii) určit priority pro produktivní výdaje veřejných financí a pro politiky, jejichž cílem je zlepšování stavu veřejných financí, a iii) zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, což je nezbytným nástrojem k zajištění dostatečného množství a udržitelnosti sociálních výdajů. Předpokládá se, že přebytkové saldo veřejných financí se sníží z míry 1 % HDP v roce 2005 na přibližně 0,5 % v roce 2008. Časový harmonogram primárního přebytku je podobný, předpokládá snížení z 2,75 % v roce 2005 na 2 % v roce 2008. Zatímco by reforma přímých daní, která byla oznámena, nikoli však konkrétně formulována, snížila během programového období daňové příjmy o 0,5 % HDP, výdaje by měly zůstat zhruba stejné. Předcházející aktualizace předpokládala menší, ale přesto rostoucí, přebytky. Rozdíl mezi těmito dvěma aktualizacemi je třeba spatřovat ve výsledném schodku za rok 2004, který byl mnohem lepší, než se předpokládalo o rok dříve a měl dopad v průběhu programového období.

| (8) | Podle výpočtů útvarů Komise na základě programu, které vycházely ze společně dohodnuté metodiky, se odhaduje, že strukturální saldo (tj. rozpočet veřejných financí vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) bude stabilně v období 2005 – 2007 vykazovat přebytek přibližně 1,25 % HDP. Na pozadí rapidního snížení odhadované negativní mezery výstupu by se přebytek v roce 2008 snížil na cca 1 %. Jako střednědobý cíl program stanoví vyrovnaný strukturální rozpočet a plánuje udržet strukturální rovnováhu, která s velkým rozpětím vyhovuje střednědobému cíli programu v průběhu programového období. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než dlouhodobě předpokládaná míra zadlužení a průměrný potenciální růst produktu. |
| --- | --- |

(8)

Podle výpočtů útvarů Komise na základě programu, které vycházely ze společně dohodnuté metodiky, se odhaduje, že strukturální saldo (tj. rozpočet veřejných financí vyjádřený v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) bude stabilně v období 2005 – 2007 vykazovat přebytek přibližně 1,25 % HDP. Na pozadí rapidního snížení odhadované negativní mezery výstupu by se přebytek v roce 2008 snížil na cca 1 %. Jako střednědobý cíl program stanoví vyrovnaný strukturální rozpočet a plánuje udržet strukturální rovnováhu, která s velkým rozpětím vyhovuje střednědobému cíli programu v průběhu programového období. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než dlouhodobě předpokládaná míra zadlužení a průměrný potenciální růst produktu.

| (9) | Rizika spojená s rozpočtovými cíli se zdají být vcelku vyrovnaná. Rozpočtové odhady uvedené v aktualizaci vycházejí z přijatelných předpokladů růstu, jsou nižší než stávající odhady potenciálního růstu HDP a jsou v souladu s prognózou útvarů Komise z podzimu 2005. |
| --- | --- |

(9)

Rizika spojená s rozpočtovými cíli se zdají být vcelku vyrovnaná. Rozpočtové odhady uvedené v aktualizaci vycházejí z přijatelných předpokladů růstu, jsou nižší než stávající odhady potenciálního růstu HDP a jsou v souladu s prognózou útvarů Komise z podzimu 2005.

| (10) | S ohledem na toto posouzení rizik se stav rozpočtu uvedený v programu jeví jako dostatečný pro dosažení střednědobých cílů programu do roku 2008 tak, jak program předpokládá. Stav rozpočtu navíc při běžných makroekonomických výkyvech v období 2005 až 2008 poskytuje dostatečné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o překročení prahové hodnoty 3 % HDP. Stav fiskální politiky je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu v tom smyslu, že není procyklický. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na toto posouzení rizik se stav rozpočtu uvedený v programu jeví jako dostatečný pro dosažení střednědobých cílů programu do roku 2008 tak, jak program předpokládá. Stav rozpočtu navíc při běžných makroekonomických výkyvech v období 2005 až 2008 poskytuje dostatečné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o překročení prahové hodnoty 3 % HDP. Stav fiskální politiky je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu v tom smyslu, že není procyklický.

| (11) | Předpokládá se, že míra zadlužení se sníží ze 43 % HDP v roce 2005 na 36 % HDP v roce 2008 a zůstane tak značně pod referenční hodnotou 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy. Vysoké přebytky primárního salda, které program předpokládá, jsou hlavní hnací silou snižování schodku. Vcelku se způsob snižování zadlužení uvedený v aktualizaci jeví jako přijatelný. |
| --- | --- |

(11)

Předpokládá se, že míra zadlužení se sníží ze 43 % HDP v roce 2005 na 36 % HDP v roce 2008 a zůstane tak značně pod referenční hodnotou 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy. Vysoké přebytky primárního salda, které program předpokládá, jsou hlavní hnací silou snižování schodku. Vcelku se způsob snižování zadlužení uvedený v aktualizaci jeví jako přijatelný.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Španělsku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Stav rozpočtu, který je v současné době příznivý, včetně stavu zadlužení a akumulace aktiv v rezervním fondu sociálního zabezpečení, přispívají k částečnému zmírnění očekávaného nárůstu penzijních výdajů. Značný nárůst těchto nákladů během programového období však naznačuje, že provádění opatření v rámci reformy sociálního zabezpečení směřující k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, zejména snížení důchodů, by mohlo být důležitým prvkem při snižování rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Španělsku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Stav rozpočtu, který je v současné době příznivý, včetně stavu zadlužení a akumulace aktiv v rezervním fondu sociálního zabezpečení, přispívají k částečnému zmírnění očekávaného nárůstu penzijních výdajů. Značný nárůst těchto nákladů během programového období však naznačuje, že provádění opatření v rámci reformy sociálního zabezpečení směřující k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, zejména snížení důchodů, by mohlo být důležitým prvkem při snižování rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Přístup k rozpočtu uvedený v programu především zajišťuje splnění střednědobého rozpočtového cíle, vylučuje procykličnost a měl by pomoci při předcházení rizik spojených s vnějšími nerovnováhami. Rozpočtová strategie uvádí jako prioritu opatření zaměřená na posílení produktivity a na podporu akumulace hmotného, lidského a znalostního kapitálu. Rozsáhlý balíček reforem systému sociálního zabezpečení byl dne 10. listopadu 2005 předložen sociálním partnerům. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Přístup k rozpočtu uvedený v programu především zajišťuje splnění střednědobého rozpočtového cíle, vylučuje procykličnost a měl by pomoci při předcházení rizik spojených s vnějšími nerovnováhami. Rozpočtová strategie uvádí jako prioritu opatření zaměřená na posílení produktivity a na podporu akumulace hmotného, lidského a znalostního kapitálu. Rozsáhlý balíček reforem systému sociálního zabezpečení byl dne 10. listopadu 2005 předložen sociálním partnerům.

| (14) | Národní program reforem Španělska předložený dne 13. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) snížení poměru zadlužení k HDP na 34 % v roce 2010 a ii) relativní zvýšení produktivních výdajů (např. výdajů na infrastrukturu, výzkum a vývoj, lepší vzdělávání a lidský kapitál). Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou dostatečně v souladu s rozpočtovými výhledy aktualizovaného programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Španělska předložený dne 13. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) snížení poměru zadlužení k HDP na 34 % v roce 2010 a ii) relativní zvýšení produktivních výdajů (např. výdajů na infrastrukturu, výzkum a vývoj, lepší vzdělávání a lidský kapitál). Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou dostatečně v souladu s rozpočtovými výhledy aktualizovaného programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení Rada konstatuje, že rozpočet je obecně zdravý a přístup k němu dává dobrý příklad fiskálních politik řízených v souladu s paktem. S ohledem na rostoucí vnější nerovnováhy je důležité udržet vyvážený stav rozpočtu. Rada vyzývá Španělsko k provádění plánovaných opatření, která se zaměří na dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM list. 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | neuv. |
| PS pros. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| Inflace HISC (7)

  (%) | PS pros. 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM list. 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | neuv. |
| PS pros. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM list. 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | neuv. |
| PS pros. 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | neuv. |
| PS pros. 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM list. 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | neuv. |
| PS pros. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM list. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | neuv. |
| PS pros. 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Strukturální saldo (4)

  (v % HDP) | PS pros 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM list. 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | neuv. |
| PS pros. 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM list. 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | neuv. |
| PS pros. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM list. 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

neuv.

PS pros. 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

Inflace HISC (7)

(%)

PS pros. 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM list. 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

neuv.

PS pros. 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM list. 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

neuv.

PS pros. 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros. 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM list. 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

neuv.

PS pros. 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM list. 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

neuv.

PS pros. 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS pros. 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM list. 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

neuv.

PS pros. 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Strukturální saldo (4)

(v % HDP)

PS pros 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM list. 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

neuv.

PS pros. 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS pros. 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM list. 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

neuv.

PS pros. 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program vykazuje nedostatky u povinných údajů (úrokové sazby, kolektivní spotřeba, celkové předpoklady sociálních transferů) a neposkytuje všechny nepovinné údaje, které předepisuje nový kodex chování.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(5)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (předpoklad dluhu státní železniční společnosti RENFE ve výši 0,7 % HDP a veřejnoprávní televize RTVE ve výši 0,1 % HDP v roce 2004).

(6)  Podle prvních odhadů byl růst v roce 2005 3,4 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise ze dne 21. února 2006 předpokládá v roce 2006 růst ve výši 3,1 %.

(7)  Deflátor soukromé spotřeby.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/14

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Francie na období 2005 – 2009

(2006/C 82/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Francie na období let 2005 – 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Francie na období let 2005 – 2009.

| (2) | Růst francouzského HDP se za poslední dekádu let přibližoval průměrné hodnotě v eurozóně, tj. 2,3 %. Od roku 1998 byl přibližně o půl % vyšší díky poměrně vysoké domácí poptávce. Navzdory relativně dobré výkonnosti během tohoto období se míra zaměstnanosti zvyšovala jen nepatrně a míra nezaměstnanosti zůstávala na vysoké úrovni, i když v poslední době poklesla z 10,2 % v březnu 2005 na 9,5 % v lednu 2006. Po rekordním schodku ve výši 6 % HDP v roce 1993 se stav rozpočtu zlepšil a po roku 1997 už byla dodržována referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě. Tak jak se zhoršovala rozpočtová situace, byla referenční hodnota opět překračována po roce 2002, což bylo zaviněno zpomalením růstu. Od roku 2004 se podíl schodku snižuje. |
| --- | --- |

(2)

Růst francouzského HDP se za poslední dekádu let přibližoval průměrné hodnotě v eurozóně, tj. 2,3 %. Od roku 1998 byl přibližně o půl % vyšší díky poměrně vysoké domácí poptávce. Navzdory relativně dobré výkonnosti během tohoto období se míra zaměstnanosti zvyšovala jen nepatrně a míra nezaměstnanosti zůstávala na vysoké úrovni, i když v poslední době poklesla z 10,2 % v březnu 2005 na 9,5 % v lednu 2006. Po rekordním schodku ve výši 6 % HDP v roce 1993 se stav rozpočtu zlepšil a po roku 1997 už byla dodržována referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě. Tak jak se zhoršovala rozpočtová situace, byla referenční hodnota opět překračována po roce 2002, což bylo zaviněno zpomalením růstu. Od roku 2004 se podíl schodku snižuje.

| (3) | Dne 3. června 2003 se Rada usnesla, že Francie má nadměrný schodek a na základě čl. 104 odst.7 doporučila jeho odstranění do roku 2004. Ve svém sdělení Radě z prosince 2004 o „situaci Německa a Francie, pokud jde o řešení jejich závazků podle postupu při nadměrném schodku po rozsudku Soudního dvora“ Komise konstatovala, že za příslušný termín nápravy je třeba považovat rok 2005. V lednu 2005 se Rada k tomuto názoru připojila. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci programu stability na roky 2004 – 2008 z prosince 2004 vyzvala Rada Francii, aby v roce 2005 učinila vše, co je potřebné k odstranění nadměrného schodku, poté aby pokračovala v konsolidaci rozpočtu a aby provedla strukturální reformy a kontrolovala výdaje s cílem zajistit dodržování víceletých cílů na straně výdajů. |
| --- | --- |

(3)

Dne 3. června 2003 se Rada usnesla, že Francie má nadměrný schodek a na základě čl. 104 odst.7 doporučila jeho odstranění do roku 2004. Ve svém sdělení Radě z prosince 2004 o „situaci Německa a Francie, pokud jde o řešení jejich závazků podle postupu při nadměrném schodku po rozsudku Soudního dvora“ Komise konstatovala, že za příslušný termín nápravy je třeba považovat rok 2005. V lednu 2005 se Rada k tomuto názoru připojila. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci programu stability na roky 2004 – 2008 z prosince 2004 vyzvala Rada Francii, aby v roce 2005 učinila vše, co je potřebné k odstranění nadměrného schodku, poté aby pokračovala v konsolidaci rozpočtu a aby provedla strukturální reformy a kontrolovala výdaje s cílem zajistit dodržování víceletých cílů na straně výdajů.

| (4) | Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí na úrovni 3,2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci představoval 2,9 % HDP a v této aktualizaci představuje 3 % HDP. Navzdory méně příznivým makroekonomickým podmínkám v porovnání s předchozím programem, z posledních částečných informací lze usuzovat, že v roce 2005 došlo pravděpodobně k poklesu schodku přibližně na 3 % HDP, zejména díky lepší kontrole veřejných výdajů, vysokým příjmům z nedaňových zdrojů a daním na základě vývoje cen aktiv a dodatečným příjmům, k nimž došlo koncem prosince v souvislosti se změnou zákona o dani z příjmu právnických osob. Rovněž je třeba konstatovat, že snížení schodku v roce 2005 zahrnovalo významné jednorázové transakce. |
| --- | --- |

(4)

Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí na úrovni 3,2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci představoval 2,9 % HDP a v této aktualizaci představuje 3 % HDP. Navzdory méně příznivým makroekonomickým podmínkám v porovnání s předchozím programem, z posledních částečných informací lze usuzovat, že v roce 2005 došlo pravděpodobně k poklesu schodku přibližně na 3 % HDP, zejména díky lepší kontrole veřejných výdajů, vysokým příjmům z nedaňových zdrojů a daním na základě vývoje cen aktiv a dodatečným příjmům, k nimž došlo koncem prosince v souvislosti se změnou zákona o dani z příjmu právnických osob. Rovněž je třeba konstatovat, že snížení schodku v roce 2005 zahrnovalo významné jednorázové transakce.

| (5) | Program v podstatě dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace byla předložena 6 týdnů po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování, což bylo projevem přání francouzských orgánů zapracovat do své posílené strategie snižování zadluženosti některé návrhy na snížení dluhu z „Pébereauovy zprávy“ (3). |
| --- | --- |

(5)

Program v podstatě dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace byla předložena 6 týdnů po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování, což bylo projevem přání francouzských orgánů zapracovat do své posílené strategie snižování zadluženosti některé návrhy na snížení dluhu z „Pébereauovy zprávy“ (3).

| (6) | Program obsahuje dva různé scénáře budoucího makroekonomického a rozpočtového vývoje: „scénář nízkého růstu“ a „scénář vysokého růstu“. Pro účely posouzení rozpočtových výhledů se za referenční scénář považuje „scénář nízkého růstu“, protože s přihlédnutím k aktuálně dostupným informacím zřejmě vychází z realistických předpokladů růstu. Předpokládá, že se reálný růst HDP zvedne z 1,5 % – 2 % v roce 2005 na průměrných 2,25 % ve zbývajících letech trvání programu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. |
| --- | --- |

(6)

Program obsahuje dva různé scénáře budoucího makroekonomického a rozpočtového vývoje: „scénář nízkého růstu“ a „scénář vysokého růstu“. Pro účely posouzení rozpočtových výhledů se za referenční scénář považuje „scénář nízkého růstu“, protože s přihlédnutím k aktuálně dostupným informacím zřejmě vychází z realistických předpokladů růstu. Předpokládá, že se reálný růst HDP zvedne z 1,5 % – 2 % v roce 2005 na průměrných 2,25 % ve zbývajících letech trvání programu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.

| (7) | Aktualizace usiluje o opětovné vyrovnání stavu veřejného rozpočtu a snížení podílu veřejného dluhu na HDP pod 60 % referenční hodnotu do roku 2010. Potvrzuje rovněž, že schodek by se měl vrátit k 3 % referenční hodnotě v roce 2005 a po roce 2006 pod tuto úroveň. Během programového období se předpokládá pokles schodku veřejných financí o 2 % HDP na 1 % HDP v roce 2009. Primární přebytek se znovu objeví po roku 2007. K plánované konsolidaci dojde zejména opatřeními na straně výdajů, tak jako u předchozích aktualizací. Střednědobá strategie je založena na stanovených víceletých cílech v oblasti reálného zvyšování veřejných výdajů, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP. V porovnání s předchozím programem byl v nové aktualizaci plánovaný pokles schodku odložen, což částečně odráží méně příznivý scénář makroekonomického vývoje a snížení daní soustředěné na začátek programu. Jednorázové transakce v roce 2006 snížení schodku ovlivní, avšak v menší míře než v roce 2005. |
| --- | --- |

(7)

Aktualizace usiluje o opětovné vyrovnání stavu veřejného rozpočtu a snížení podílu veřejného dluhu na HDP pod 60 % referenční hodnotu do roku 2010. Potvrzuje rovněž, že schodek by se měl vrátit k 3 % referenční hodnotě v roce 2005 a po roce 2006 pod tuto úroveň. Během programového období se předpokládá pokles schodku veřejných financí o 2 % HDP na 1 % HDP v roce 2009. Primární přebytek se znovu objeví po roku 2007. K plánované konsolidaci dojde zejména opatřeními na straně výdajů, tak jako u předchozích aktualizací. Střednědobá strategie je založena na stanovených víceletých cílech v oblasti reálného zvyšování veřejných výdajů, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP. V porovnání s předchozím programem byl v nové aktualizaci plánovaný pokles schodku odložen, což částečně odráží méně příznivý scénář makroekonomického vývoje a snížení daní soustředěné na začátek programu. Jednorázové transakce v roce 2006 snížení schodku ovlivní, avšak v menší míře než v roce 2005.

| (8) | Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat v průměru o 0,6 % HDP ročně. Francouzské orgány sice stanovily vyrovnané strukturální saldo rozpočtové pozice za střednědobý cíl, o jeho dosažení ale neusilují do skončení programového období, nýbrž až v roce 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a adekvátně odráží míru zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

(8)

Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat v průměru o 0,6 % HDP ročně. Francouzské orgány sice stanovily vyrovnané strukturální saldo rozpočtové pozice za střednědobý cíl, o jeho dosažení ale neusilují do skončení programového období, nýbrž až v roce 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a adekvátně odráží míru zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Co se týče roku 2006, hrozí rizika vyplývající z makroekonomického scénáře a ze skutečnosti, že příjmy mohou být nižší a výdaje v oblasti místní správy a zdravotnictví vyšší. Pokud jde o zbytek programového období, v aktualizaci stanovení ambiciózní cíle jsou vítány. Zlepšení prorůstových pravidel na různých úrovních veřejné správy zkvalitní dohled nad veřejnými financemi a posílí odpovědnost všech veřejných subjektů za kontrolu výdajů. Přísná kontrola státních výdajů a nedávné zlepšení kontrolních mechanismů v oblasti výdajů na zdravotnictví jsou vítány, jako například vytvoření stálého výboru všech zúčastněných stran v oblasti veřejných financí, který bude odpovědný za zpracovávání návrhů na kontrolu výdajů a snížení dluhu. Kontrola výdajů však musí být prováděna přísně, vzhledem k dosavadním výsledkům v plnění celkových cílů vyrovnaného rozpočtu. Nově stanovené cíle, ve srovnání s předchozími, předpokládají drastické omezení výdajů, což si vyžádá rozsáhlé strukturální reformy, které je třeba hlouběji specifikovat, zvláště ty, jež se týkají místní správy. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Co se týče roku 2006, hrozí rizika vyplývající z makroekonomického scénáře a ze skutečnosti, že příjmy mohou být nižší a výdaje v oblasti místní správy a zdravotnictví vyšší. Pokud jde o zbytek programového období, v aktualizaci stanovení ambiciózní cíle jsou vítány. Zlepšení prorůstových pravidel na různých úrovních veřejné správy zkvalitní dohled nad veřejnými financemi a posílí odpovědnost všech veřejných subjektů za kontrolu výdajů. Přísná kontrola státních výdajů a nedávné zlepšení kontrolních mechanismů v oblasti výdajů na zdravotnictví jsou vítány, jako například vytvoření stálého výboru všech zúčastněných stran v oblasti veřejných financí, který bude odpovědný za zpracovávání návrhů na kontrolu výdajů a snížení dluhu. Kontrola výdajů však musí být prováděna přísně, vzhledem k dosavadním výsledkům v plnění celkových cílů vyrovnaného rozpočtu. Nově stanovené cíle, ve srovnání s předchozími, předpokládají drastické omezení výdajů, což si vyžádá rozsáhlé strukturální reformy, které je třeba hlouběji specifikovat, zvláště ty, jež se týkají místní správy.

| (10) | Pokud by došlo k naplnění výše uvedených rizik, trvalé a udržitelné snižování schodku pod hranici 3 % HDP by si vyžádalo v roce 2006 další opatření. Strukturální změna plánovaná na rok 2006 je téměř 0,5 % HDP. Poté už tempo úprav směřujících k naplnění střednědobého cíle a vyplývajících z programu odpovídá Paktu o stabilitě a růstu, v němž je stanoveno, že v eurozóně a členských státech ERM-II se má strukturální saldo zlepšovat každoročně a orientačně o 0,5 % HDP. Avšak dojde-li k naplnění výše uvedených rizik, není dosažení střednědobého cíle do roku 2010 zajištěno. Zdá se, že rozpočtová strategie z programu nezajišťuje ani dostatečně bezpečnou rezervu proti překročení prahového schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech do konce programového období. |
| --- | --- |

(10)

Pokud by došlo k naplnění výše uvedených rizik, trvalé a udržitelné snižování schodku pod hranici 3 % HDP by si vyžádalo v roce 2006 další opatření. Strukturální změna plánovaná na rok 2006 je téměř 0,5 % HDP. Poté už tempo úprav směřujících k naplnění střednědobého cíle a vyplývajících z programu odpovídá Paktu o stabilitě a růstu, v němž je stanoveno, že v eurozóně a členských státech ERM-II se má strukturální saldo zlepšovat každoročně a orientačně o 0,5 % HDP. Avšak dojde-li k naplnění výše uvedených rizik, není dosažení střednědobého cíle do roku 2010 zajištěno. Zdá se, že rozpočtová strategie z programu nezajišťuje ani dostatečně bezpečnou rezervu proti překročení prahového schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech do konce programového období.

| (11) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 výše 66 % HDP, což je více než referenční hodnota podle Smlouvy, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3 % během programového období. Vývoj zadluženosti by mohl být méně příznivý ve srovnání s předpoklady v programu zejména vzhledem k rizikům pro výše zmíněné rozpočtové cíle. S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí míra zadluženosti dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. Vláda však nedávno oznámila, že veškeré neplánované daňové příjmy plynoucí z růstu budou věnovány na snížení dluhu, což je vítaným krokem. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 výše 66 % HDP, což je více než referenční hodnota podle Smlouvy, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3 % během programového období. Vývoj zadluženosti by mohl být méně příznivý ve srovnání s předpoklady v programu zejména vzhledem k rizikům pro výše zmíněné rozpočtové cíle. S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí míra zadluženosti dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. Vláda však nedávno oznámila, že veškeré neplánované daňové příjmy plynoucí z růstu budou věnovány na snížení dluhu, což je vítaným krokem.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Francii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Reformy z nedávné doby, jmenovitě pak důchodová reforma z roku 2003 značně přispěly k udržení budoucího růstu veřejných výdajů v patřičných mezích a pro zajištění očekávaných výsledků bude rozhodující jejich úplná realizace. Aktuální výše hrubého státního dluhu převyšuje hodnotu 60 % HDP ze Smlouvy a současný vysoký strukturální schodek, pokud se nezmění, neumožní nutné snížení dluhu vzhledem k budoucím nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Nedojde-li tudíž k dalším reformám, bude k oslabení rizik pro dlouhodobou udržitelnost nutná silná konsolidace rozpočtu. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Francii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Reformy z nedávné doby, jmenovitě pak důchodová reforma z roku 2003 značně přispěly k udržení budoucího růstu veřejných výdajů v patřičných mezích a pro zajištění očekávaných výsledků bude rozhodující jejich úplná realizace. Aktuální výše hrubého státního dluhu převyšuje hodnotu 60 % HDP ze Smlouvy a současný vysoký strukturální schodek, pokud se nezmění, neumožní nutné snížení dluhu vzhledem k budoucím nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Nedojde-li tudíž k dalším reformám, bude k oslabení rizik pro dlouhodobou udržitelnost nutná silná konsolidace rozpočtu.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro období 2005 – 2008. Francie konkrétně hodlá uskutečnit řadu strukturálních reforem s cílem zajistit zpomalení dynamiky vládních výdajů a zlepšit udržitelnost veřejných financí v střednědobém až dlouhodobém časovém horizontu, přičemž odstranění nadměrného schodku si může vyžádat další opatření. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro období 2005 – 2008. Francie konkrétně hodlá uskutečnit řadu strukturálních reforem s cílem zajistit zpomalení dynamiky vládních výdajů a zlepšit udržitelnost veřejných financí v střednědobém až dlouhodobém časovém horizontu, přičemž odstranění nadměrného schodku si může vyžádat další opatření.

| (14) | Francouzský Národní program reforem předložený dne 7. listopadu 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti vyjmenovává tři hlavní priority: a) vytvořit podmínky potřebné pro solidní hospodářský růst, včetně udržitelných veřejných financí, b) snížit nezaměstnanost a zvýšit zaměstnanost, c) vybudovat znalostní ekonomiku. Podobně i zlepšení potenciálního výstupu, zejména díky tzv. nouzovému plánu pro zaměstnanost a další reformy na trhu práce, tvoří jeden ze tří pilířů francouzské rozpočtové strategie, o níž se aktualizace zmiňuje. Vcelku lze říci, že opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program stability tato opatření doplňuje o změny institucionálních rysů veřejných financí, jmenovitě pak o vymezení a zlepšení prorůstových pravidel na všech úrovních subsektorů veřejné správy a vytvoření základny pro kvalitnější koordinaci mezi zúčastněnými subjekty. Ne všechny rozpočtové důsledky kroků načrtnutých v Národním programu reforem jsou však dostatečně rozpracovány v rozpočtových výhledech programu stability. |
| --- | --- |

(14)

Francouzský Národní program reforem předložený dne 7. listopadu 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti vyjmenovává tři hlavní priority: a) vytvořit podmínky potřebné pro solidní hospodářský růst, včetně udržitelných veřejných financí, b) snížit nezaměstnanost a zvýšit zaměstnanost, c) vybudovat znalostní ekonomiku. Podobně i zlepšení potenciálního výstupu, zejména díky tzv. nouzovému plánu pro zaměstnanost a další reformy na trhu práce, tvoří jeden ze tří pilířů francouzské rozpočtové strategie, o níž se aktualizace zmiňuje. Vcelku lze říci, že opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program stability tato opatření doplňuje o změny institucionálních rysů veřejných financí, jmenovitě pak o vymezení a zlepšení prorůstových pravidel na všech úrovních subsektorů veřejné správy a vytvoření základny pro kvalitnější koordinaci mezi zúčastněnými subjekty. Ne všechny rozpočtové důsledky kroků načrtnutých v Národním programu reforem jsou však dostatečně rozpracovány v rozpočtových výhledech programu stability.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení Rada vítá prioritu, kterou francouzský program stability věnuje snižování dluhu, ale současně upozorňuje na rizika spojená s plněním rozpočtových cílů a ohrožující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. S ohledem na sdělení Komise z prosince 2004, které Rada podpořila v lednu 2005, vyzývá Rada Francii, aby:

| — | uskutečnila nutné strukturální změny s cílem důvěryhodně a udržitelně stlačit schodek veřejných financí v roce 2006 pod hranici 3 % HDP; |
| --- | --- |

—

uskutečnila nutné strukturální změny s cílem důvěryhodně a udržitelně stlačit schodek veřejných financí v roce 2006 pod hranici 3 % HDP;

| — | přijala opatření potřebná k zajištění plánované fiskální konsolidace směrem k střednědobému cíli a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti; a |
| --- | --- |

—

přijala opatření potřebná k zajištění plánované fiskální konsolidace směrem k střednědobému cíli a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti; a

| — | posílila sledování a vynucování pravidel čerpání definovaných pro subsektory veřejné správy a tím zajistila dodržování ambiciózních víceletých horních limitů výdajů. |
| --- | --- |

—

posílila sledování a vynucování pravidel čerpání definovaných pro subsektory veřejné správy a tím zajistila dodržování ambiciózních víceletých horních limitů výdajů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM list. 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM list. 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS leden 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM list. 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS leden 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM list. 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS leden 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM list. 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS leden 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | PS leden 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM list 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS leden 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM list. 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | neuv. |
| Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM list. 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM list. 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

neuv.

neuv.

PS pros. 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS leden 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM list. 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS leden 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM list. 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS leden 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM list. 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS leden 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM list. 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

neuv.

Strukturální saldo (5)

(v % HDP)

PS leden 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM list 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS leden 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM list. 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

neuv.

neuv.

PS pros. 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

neuv.

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vykazuje však nedostatky u povinných údajů a nepovinné údaje, které nový kodex chování předepisuje, chybí úplně. Chybějící povinné údaje se týkají hlavně předpokladů krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazeb. Chybějící nepovinné údaje se týkají hlavně veřejných výdajů rozepsaných podle účelu a dále údajů o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a o vývoji na trhu práce.

(3)  Zpráva nezávislé komise expertů, kterou francouzská vláda jmenovala a pověřila rozborem veřejného dluhu a nalezením možností k jeho snižování; zpráva byla zveřejněna v polovině prosince 2005.

(4)  Pro další výpočty se pracovalo s odpovídající přesnou hodnotou.

(5)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(6)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(7)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření podle výpočtů útvarů Komise (0,6 % HDP v roce 2005 (zjevně menší rozdíl mezi strukturálním a cyklicky očištěním saldem je způsoben zaokrouhlením), 0,2 % HDP v roce 2006; všechna snižují schodek).

(8)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,5 % HDP v roce 2005 a 0,2 % v roce 2006; všechna snižují schodek).

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu ve výši 2,3 % v roce 2004, 1,9 % v roce 2005, 2,2 % v roce 2006 a 2,4 % za období 2007 – 2007.

(10)  Změna ISC místo HISP.

(11)  Podle prvních odhadů činil růst v roce 2005 1,4 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise ze dne 21. února 2006 předvídá růst v roce 2006 tempem 1,9 %.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/19

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Irska na období 2005 – 2008

(2006/C 82/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období 2005 – 2008.

| (2) | V posledním desetiletí zaznamenalo Irsko impozantně rychlé zvýšení reálného HDP na obyvatele a míry zaměstnanosti. Irské hospodářství v posledních letech nadále rostlo tempem na úrovni téměř 5 % ročně, což je nejvyšší dynamika v eurozóně, zatímco zaměstnanost je na vzestupu a inflace se rychle přibližuje k průměru eurozóny. Co se týče vývoje rozpočtu, fiskální pozice byla vcelku zdravá, neboť po většinu let minulého desetiletí zaznamenávalo saldo veřejných financí přebytek a podíl dluhu rázně klesal (až pod úroveň 30 % HDP v roce 2005). |
| --- | --- |

(2)

V posledním desetiletí zaznamenalo Irsko impozantně rychlé zvýšení reálného HDP na obyvatele a míry zaměstnanosti. Irské hospodářství v posledních letech nadále rostlo tempem na úrovni téměř 5 % ročně, což je nejvyšší dynamika v eurozóně, zatímco zaměstnanost je na vzestupu a inflace se rychle přibližuje k průměru eurozóny. Co se týče vývoje rozpočtu, fiskální pozice byla vcelku zdravá, neboť po většinu let minulého desetiletí zaznamenávalo saldo veřejných financí přebytek a podíl dluhu rázně klesal (až pod úroveň 30 % HDP v roce 2005).

| (3) | Rada ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 podpořila rozpočtovou strategii předloženou v předchozí aktualizaci programu stability na léta 2004 – 2007. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, předchozí aktualizace stanovila cíl v podobě schodku veřejných financí ve výši 0,8 % HDP, zatímco nynější aktualizace odhaduje přebytek ve výši 0,3 % navzdory revizi tempa růstu směrem dolů. Hlavní důvod mnohem lepšího než plánovaného výsledku v roce 2005 je nutno hledat na straně příjmů. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 podpořila rozpočtovou strategii předloženou v předchozí aktualizaci programu stability na léta 2004 – 2007. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, předchozí aktualizace stanovila cíl v podobě schodku veřejných financí ve výši 0,8 % HDP, zatímco nynější aktualizace odhaduje přebytek ve výši 0,3 % navzdory revizi tempa růstu směrem dolů. Hlavní důvod mnohem lepšího než plánovaného výsledku v roce 2005 je nutno hledat na straně příjmů.

| (4) | Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro programy stability a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování. (2) |
| --- | --- |

(4)

Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro programy stability a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování. (2)

| (5) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že růst HDP po dobu trvání programového období se bude nadále pohybovat v úzkém rozmezí 4,5 % až 5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na přijatelných předpokladech růstu. Zatímco současná situace signalizuje vcelku zdravý stav hospodářství a pokračování výrazného růstu, na druhé straně jsou tu určitá rizika ohrožující střednědobý makroekonomický výhled. Tato rizika zvláště souvisejí s vyhlídkami světové ekonomiky, vzhledem k otevřenosti irského hospodářství, a v domácím měřítku souvisejí s prudkým poklesem rozsáhlé konjunktury bytové výstavby. V programu odhadovaná výše inflace HISC může být nízká. |
| --- | --- |

(5)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že růst HDP po dobu trvání programového období se bude nadále pohybovat v úzkém rozmezí 4,5 % až 5 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na přijatelných předpokladech růstu. Zatímco současná situace signalizuje vcelku zdravý stav hospodářství a pokračování výrazného růstu, na druhé straně jsou tu určitá rizika ohrožující střednědobý makroekonomický výhled. Tato rizika zvláště souvisejí s vyhlídkami světové ekonomiky, vzhledem k otevřenosti irského hospodářství, a v domácím měřítku souvisejí s prudkým poklesem rozsáhlé konjunktury bytové výstavby. V programu odhadovaná výše inflace HISC může být nízká.

| (6) | Aktualizace potvrzuje odhodlání irské vlády udržet zdravé veřejné finance. Rozpočtová strategie předpokládá přebytek ve výši 0,25 % HDP v roce 2005, schodek veřejných financí ve výši 0,6 % HDP v roce 2006 a 0,8 % HDP v posledních dvou letech programu. Primární přebytek klesne z 1,5 % HDP v roce 2005 na 0,5 % v letech 2006 až 2008. Poměr příjmů k HDP má klesající tendenci, zatímco poměr výdajů se zpočátku zvyšuje, aby se ke konci programového období vrátil zpět na úroveň roku 2005. Poměr investic k HDP se má v programovém období zvyšovat o 0,5 % HDP. Kromě lepšího než očekávaného výsledku za rok 2005 nová aktualizace vcelku potvrzuje rozpočtové cíle předchozího programu. |
| --- | --- |

(6)

Aktualizace potvrzuje odhodlání irské vlády udržet zdravé veřejné finance. Rozpočtová strategie předpokládá přebytek ve výši 0,25 % HDP v roce 2005, schodek veřejných financí ve výši 0,6 % HDP v roce 2006 a 0,8 % HDP v posledních dvou letech programu. Primární přebytek klesne z 1,5 % HDP v roce 2005 na 0,5 % v letech 2006 až 2008. Poměr příjmů k HDP má klesající tendenci, zatímco poměr výdajů se zpočátku zvyšuje, aby se ke konci programového období vrátil zpět na úroveň roku 2005. Poměr investic k HDP se má v programovém období zvyšovat o 0,5 % HDP. Kromě lepšího než očekávaného výsledku za rok 2005 nová aktualizace vcelku potvrzuje rozpočtové cíle předchozího programu.

| (7) | Po fiskální expanzi přibližně o 1 % HDP, která je plánována na rok 2006, se ve zbytku programového období plánuje ustálení strukturálního salda (tj. salda bez cyklických vlivů a jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaného podle společně dohodnuté metodiky přibližně na úrovni 0,1 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl v podobě téměř vyrovnané strukturální pozice rozpočtu a plánuje udržet takovou strukturální pozici, která naplní střednědobý cíl programu za celé programové období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, střednědobý cíl programu se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; tento cíl je přitom náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. |
| --- | --- |

(7)

Po fiskální expanzi přibližně o 1 % HDP, která je plánována na rok 2006, se ve zbytku programového období plánuje ustálení strukturálního salda (tj. salda bez cyklických vlivů a jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaného podle společně dohodnuté metodiky přibližně na úrovni 0,1 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl v podobě téměř vyrovnané strukturální pozice rozpočtu a plánuje udržet takovou strukturální pozici, která naplní střednědobý cíl programu za celé programové období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, střednědobý cíl programu se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; tento cíl je přitom náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.

| (8) | Výsledek plnění rozpočtu by mohl být lepší, než předpokládá program, zvláště v roce 2006. Prognóza příjmů zřejmě naznačuje, že daňové výhledy v programu vycházejí z opatrnějších předpokladů a na straně výdajů se může zase ukázat, že investiční náklady budou poněkud nižší než plánované vyčleněné prostředky. Rizika, která ohrožují rozpočtové cíle a která vyplývají z makroekonomických projekcí v aktualizaci, vypadají neutrálně a vcelku se nevymykají hodnocení útvarů Komise; rozpočtové výhledy by však mohly být zranitelné, kdyby se v střednědobém měřítku stala skutečností negativní makroekonomická rizika. |
| --- | --- |

(8)

Výsledek plnění rozpočtu by mohl být lepší, než předpokládá program, zvláště v roce 2006. Prognóza příjmů zřejmě naznačuje, že daňové výhledy v programu vycházejí z opatrnějších předpokladů a na straně výdajů se může zase ukázat, že investiční náklady budou poněkud nižší než plánované vyčleněné prostředky. Rizika, která ohrožují rozpočtové cíle a která vyplývají z makroekonomických projekcí v aktualizaci, vypadají neutrálně a vcelku se nevymykají hodnocení útvarů Komise; rozpočtové výhledy by však mohly být zranitelné, kdyby se v střednědobém měřítku stala skutečností negativní makroekonomická rizika.

| (9) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení v programu stanoveného střednědobého cíle po celé programové období. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v jednotlivých letech zajištěn bezpečná rezerva vůči překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení v programu stanoveného střednědobého cíle po celé programové období. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v jednotlivých letech zajištěn bezpečná rezerva vůči překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP.

| (10) | Odhaduje se, že podíl dluhu, který ještě počátkem 90. let dosahoval téměř ke 100 % HDP, činil v roce 2005 už jen 28 % HDP, tedy dost hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že podíl dluhu za celé programové období se ustálí na této úrovni. Kdyby nedošlo k nabytí specifických vládních aktiv Národním fondem důchodových rezerv (NPRF), zadluženost za celé programové období by výrazně poklesla. |
| --- | --- |

(10)

Odhaduje se, že podíl dluhu, který ještě počátkem 90. let dosahoval téměř ke 100 % HDP, činil v roce 2005 už jen 28 % HDP, tedy dost hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že podíl dluhu za celé programové období se ustálí na této úrovni. Kdyby nedošlo k nabytí specifických vládních aktiv Národním fondem důchodových rezerv (NPRF), zadluženost za celé programové období by výrazně poklesla.

| (11) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Irsku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Aktuálně zdravý stav rozpočtu ve spojení s nízkou úrovní zadlužení a akumulací aktiv v Národním fondu důchodových rezerv částečně pomáhá vyrovnat účinek prudkého růstu dlouhodobě předvídaných vládních výdajů na stárnoucí obyvatelstvo, jmenovitě na důchody. Irsko rovněž nedávno uzákonilo reformy důchodového systému pro státní zaměstnance a irské orgány předpokládají další reformní opatření, jež by měly přispět k více udržitelnému základu pro zajištění důchodů státních zaměstnanců. Přínosem je i odhodlání sledovat přiměřenost výše příspěvků prostřednictvím pravidelných pojistně- matematických revizí. Realizace dalších opatření zaměřených na dlouhodobé odlehčení dopadu stárnoucího obyvatelstva by však byla důležitou složkou oslabování rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Irsku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Aktuálně zdravý stav rozpočtu ve spojení s nízkou úrovní zadlužení a akumulací aktiv v Národním fondu důchodových rezerv částečně pomáhá vyrovnat účinek prudkého růstu dlouhodobě předvídaných vládních výdajů na stárnoucí obyvatelstvo, jmenovitě na důchody. Irsko rovněž nedávno uzákonilo reformy důchodového systému pro státní zaměstnance a irské orgány předpokládají další reformní opatření, jež by měly přispět k více udržitelnému základu pro zajištění důchodů státních zaměstnanců. Přínosem je i odhodlání sledovat přiměřenost výše příspěvků prostřednictvím pravidelných pojistně- matematických revizí. Realizace dalších opatření zaměřených na dlouhodobé odlehčení dopadu stárnoucího obyvatelstva by však byla důležitou složkou oslabování rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.

| (12) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Irsko zejména dodržuje svůj střednědobý rozpočtový cíl a aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která se zaměřuje na zkvalitňování veřejných služeb, zefektivnění veřejných výdajů a řešení infrastrukturálních potřeb irského hospodářství. |
| --- | --- |

(12)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Irsko zejména dodržuje svůj střednědobý rozpočtový cíl a aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která se zaměřuje na zkvalitňování veřejných služeb, zefektivnění veřejných výdajů a řešení infrastrukturálních potřeb irského hospodářství.

| (13) | Národní program reforem Irska předložený 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí zejména tyto hlavní úkoly, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) nadále přednostně investovat veřejné prostředky do hospodářské a sociální infrastruktury a dalších prorůstových výdajů; a ii) udržovat stabilní makroekonomické prostředí a udržitelný stav veřejných financí a zajistit mírnou inflaci. Zdá se, že rozpočtové dopady politických směrnic uvedených v Národním programu reforem se odráží v rozpočtových výhledech programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program stability tato opatření doplňuje o navrhované změny institucionálních rysů veřejných financí, včetně některých inovací v rozpočtovém procesu a v odhadech. |
| --- | --- |

(13)

Národní program reforem Irska předložený 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí zejména tyto hlavní úkoly, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) nadále přednostně investovat veřejné prostředky do hospodářské a sociální infrastruktury a dalších prorůstových výdajů; a ii) udržovat stabilní makroekonomické prostředí a udržitelný stav veřejných financí a zajistit mírnou inflaci. Zdá se, že rozpočtové dopady politických směrnic uvedených v Národním programu reforem se odráží v rozpočtových výhledech programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Program stability tato opatření doplňuje o navrhované změny institucionálních rysů veřejných financí, včetně některých inovací v rozpočtovém procesu a v odhadech.

Rada soudí, že stav rozpočtu je celkově zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Rada vyzývá Irsko, aby pokračovalo v realizaci opatření k řešení dlouhodobých dopadů stárnoucího obyvatelstva na rozpočet.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM list. 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | neuv. |
| PS pros 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM list. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | neuv. |
| PS pros 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM list. 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | neuv. |
| PS pros. 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM list. 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | neuv. |
| PS pros 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM list. 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | neuv. |
| PS pros 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM list. 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | neuv. |
| PS pros. 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | PS pros. 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM list. 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | neuv. |
| PS pros 2004 | n.d. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS pros 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM list. 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | neuv. |
| PS pros 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | neuv. |
| Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM list. 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

neuv.

PS pros 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM list. 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

neuv.

PS pros 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM list. 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

neuv.

PS pros. 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM list. 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

neuv.

PS pros 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM list. 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

neuv.

PS pros 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS pros. 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM list. 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

neuv.

PS pros. 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

neuv.

Strukturální saldo (5)

(v % HDP)

PS pros. 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM list. 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

neuv.

PS pros 2004

n.d.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS pros 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM list. 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

neuv.

PS pros 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

neuv.

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program obsahuje všechny povinné údaje, které předepisuje nový kodex chování, ale chybí některé nepovinné údaje.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2005, která předcházela rozpočtu z prosince 2005, z něhož vychází aktualizovaný program stability.

(5)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z programu (0,3 % HDP v roce 2005; snižující přebytek). Odhad jednorázových opatření v letech 2004 a 2006 podle irského ministerstva financí: 0,7 % HDP v roce 2004 a 0,1 % HDP v roce 2006 (v obou případech zvyšující přebytek).

(7)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,4 % HDP v roce 2005; snižující přebytek).

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % a 5,3 %.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); Výpočty útvarů Komise

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/23

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2005 – 2009

(2006/C 82/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2005 – 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2005 – 2009.

| (2) | V letech 1995 až 2004 rostl italský HDP průměrným tempem 1,5 % ročně, tedy nižším než byl 2 % průměr v eurozóně. V posledním desetiletí zaznamenala Itálie výrazné zpomalení růstu produktivity, postupné zhoršování mezinárodní konkurenceschopnosti vedoucí k trvalé ztrátě podílů na exportních trzích a po roce 2000 i k výraznému útlumu výrobních činností. V 90. letech vyvinula Itálie značné úsilí o fiskální konsolidaci a snížila státní dluh z téměř 12 % HDP v roce 1990 na méně než 2 % na konci dekády. V letech 2001, 2003 a 2004 však schodek opět vyšplhal nad 3 % HDP a udržel se mírně nad ním jenom díky významným jednorázovým opatřením (2). Primární přebytek klesl z 5 % HDP v roce 1999 na 1,8 % HDP v roce 2004 a současně se výrazně zpomalila dynamika klesajícího poměru dluhu k HDP, který dosáhl vrcholu ve výši 125 % v roce 1994. Koncem roku 2004 činila míra zadluženosti 106,5 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V letech 1995 až 2004 rostl italský HDP průměrným tempem 1,5 % ročně, tedy nižším než byl 2 % průměr v eurozóně. V posledním desetiletí zaznamenala Itálie výrazné zpomalení růstu produktivity, postupné zhoršování mezinárodní konkurenceschopnosti vedoucí k trvalé ztrátě podílů na exportních trzích a po roce 2000 i k výraznému útlumu výrobních činností. V 90. letech vyvinula Itálie značné úsilí o fiskální konsolidaci a snížila státní dluh z téměř 12 % HDP v roce 1990 na méně než 2 % na konci dekády. V letech 2001, 2003 a 2004 však schodek opět vyšplhal nad 3 % HDP a udržel se mírně nad ním jenom díky významným jednorázovým opatřením (2). Primární přebytek klesl z 5 % HDP v roce 1999 na 1,8 % HDP v roce 2004 a současně se výrazně zpomalila dynamika klesajícího poměru dluhu k HDP, který dosáhl vrcholu ve výši 125 % v roce 1994. Koncem roku 2004 činila míra zadluženosti 106,5 % HDP.

| (3) | Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci programu stability vyzvala Rada Itálii, aby: zajistila dosažení plánovaného cíle v oblasti schodku na rok 2005, do roku 2008 dosáhla téměř vyrovnaný stav rozpočtu a zajistila rychlejší likvidaci zadluženosti v poměru k HDP a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které zvyšují zadluženost, kromě čistého čerpání úvěrů. Dne 28. července 2005 se Rada usnesla, že Itálie má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 z téhož dne musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Dne 22. února schválila Komise sdělení se závěrem, že budou-li plně realizována opatření, která Itálie podnikla do Radou stanoveného termínu (12. ledna 2006), bude to v souladu s rozvrhem konsolidace uvedeném v doporučení Rady. |
| --- | --- |

(3)

Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci programu stability vyzvala Rada Itálii, aby: zajistila dosažení plánovaného cíle v oblasti schodku na rok 2005, do roku 2008 dosáhla téměř vyrovnaný stav rozpočtu a zajistila rychlejší likvidaci zadluženosti v poměru k HDP a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které zvyšují zadluženost, kromě čistého čerpání úvěrů. Dne 28. července 2005 se Rada usnesla, že Itálie má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 z téhož dne musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Dne 22. února schválila Komise sdělení se závěrem, že budou-li plně realizována opatření, která Itálie podnikla do Radou stanoveného termínu (12. ledna 2006), bude to v souladu s rozvrhem konsolidace uvedeném v doporučení Rady.

| (4) | Schodek v roce 2005 se odhaduje na 4,3 % HDP ve srovnání s cílem ve výši 2,7 %, který byl stanoven v předchozí aktualizaci. Tohoto cíle nebylo dosaženo kvůli: i) pomalejšímu růstu HDP; ii) skluzům v primárních výdajích a prodeji nemovitostí, které ne zcela vyrovnaly vyšší příjmy a nižší úrokové náklady; iii) částkám přeneseným z roku 2004 v podstatě kvůli statistickým opravám. |
| --- | --- |

(4)

Schodek v roce 2005 se odhaduje na 4,3 % HDP ve srovnání s cílem ve výši 2,7 %, který byl stanoven v předchozí aktualizaci. Tohoto cíle nebylo dosaženo kvůli: i) pomalejšímu růstu HDP; ii) skluzům v primárních výdajích a prodeji nemovitostí, které ne zcela vyrovnaly vyšší příjmy a nižší úrokové náklady; iii) částkám přeneseným z roku 2004 v podstatě kvůli statistickým opravám.

| (5) | Program se v podstatě drží modelové struktury, ale odchyluje se v některých věcných bodech od požadavků na údaje ve stabilizačních a konvergenčních programech uvedených v novém kodexu chování (3). Aktualizace byla předložena tři týdny po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování v důsledku přání italských orgánů zapracovat do ní konečné znění rozpočtu na rok 2006. |
| --- | --- |

(5)

Program se v podstatě drží modelové struktury, ale odchyluje se v některých věcných bodech od požadavků na údaje ve stabilizačních a konvergenčních programech uvedených v novém kodexu chování (3). Aktualizace byla předložena tři týdny po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování v důsledku přání italských orgánů zapracovat do ní konečné znění rozpočtu na rok 2006.

| (6) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP bude růst z nuly v roce 2005 na úroveň v průměru mírně převyšující 1,5 % po zbytek programového období. Při posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář jeví hodnověrně. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP bude růst z nuly v roce 2005 na úroveň v průměru mírně převyšující 1,5 % po zbytek programového období. Při posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář jeví hodnověrně. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.

| (7) | Cílem rozpočtové strategie, která je v programu nastíněna, je snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007 při současném dalším sledování fiskální konsolidace směrem k vyrovnanému rozpočtu v následujících letech. Plánuje se, že primární saldo se zlepší z 0,6 % HDP v roce 2005 na 3,2 % v roce 2009. Úpravy rozpočtu v roce 2006 se týkají většinou výdajů. Pokud jde o roky 2007 – 2009, informace se omezují jen na rozsah úprav, které budou potřebné k dosažení rozpočtových cílů a které se týkají trendu schodků na základě nezměněné legislativy. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace soustřeďuje plánované změny za začátek programu, na pozadí poněkud méně příznivého makroekonomického scénáře. Nový cíl schodku na rok 2008 však činí 1,2 % HDP a je tedy horší než cíl z předchozí aktualizace, protože předsunutí v čase plně nevyrovnává účinek mnohem slabší výchozí pozice v roce 2005. |
| --- | --- |

(7)

Cílem rozpočtové strategie, která je v programu nastíněna, je snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007 při současném dalším sledování fiskální konsolidace směrem k vyrovnanému rozpočtu v následujících letech. Plánuje se, že primární saldo se zlepší z 0,6 % HDP v roce 2005 na 3,2 % v roce 2009. Úpravy rozpočtu v roce 2006 se týkají většinou výdajů. Pokud jde o roky 2007 – 2009, informace se omezují jen na rozsah úprav, které budou potřebné k dosažení rozpočtových cílů a které se týkají trendu schodků na základě nezměněné legislativy. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace soustřeďuje plánované změny za začátek programu, na pozadí poněkud méně příznivého makroekonomického scénáře. Nový cíl schodku na rok 2008 však činí 1,2 % HDP a je tedy horší než cíl z předchozí aktualizace, protože předsunutí v čase plně nevyrovnává účinek mnohem slabší výchozí pozice v roce 2005.

| (8) | Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy, jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat v průměru o 0,75 % HDP ročně. Program stanoví, že střednědobým cílem rozpočtové pozice ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu je vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení však neusiluje do skončení programového období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Minimální orientační hodnoty však bude dosaženo až v roce 2009. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože leží v rozsahu stanoveném v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. |
| --- | --- |

(8)

Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy, jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat v průměru o 0,75 % HDP ročně. Program stanoví, že střednědobým cílem rozpočtové pozice ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu je vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení však neusiluje do skončení programového období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Minimální orientační hodnoty však bude dosaženo až v roce 2009. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože leží v rozsahu stanoveném v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.

| (9) | Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Existují silné nejistoty ohledně plnění rozpočtu na rok 2006, zejména pokud jde o výraznější úspory výdajů. Po roku 2006 chybí informace o předpokládaných opatřeních a rozsah potřebných fiskálních úprav může být podceněna. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Existují silné nejistoty ohledně plnění rozpočtu na rok 2006, zejména pokud jde o výraznější úspory výdajů. Po roku 2006 chybí informace o předpokládaných opatřeních a rozsah potřebných fiskálních úprav může být podceněna.

| (10) | Když vezmeme v úvahu vyváženost rizik, odstranění nadměrného schodku do roku 2007, tedy do termínu, který stanovila Rada, se nejvíce spoléhá na úplné a účinné provedení rozpočtu na rok 2006 a na upřesnění a realizaci zásadních nápravných opatření v roce 2007 (4). Dosažení bezpečného odstupu v roce 2009 také odvisí od těchto rizik a od upřesnění a provedení nápravných opatření po roku 2007. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. |
| --- | --- |

(10)

Když vezmeme v úvahu vyváženost rizik, odstranění nadměrného schodku do roku 2007, tedy do termínu, který stanovila Rada, se nejvíce spoléhá na úplné a účinné provedení rozpočtu na rok 2006 a na upřesnění a realizaci zásadních nápravných opatření v roce 2007 (4). Dosažení bezpečného odstupu v roce 2009 také odvisí od těchto rizik a od upřesnění a provedení nápravných opatření po roku 2007. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.

| (11) | Míra zadlužení, která patří k nejvyšším v EU, dosáhla v roce 2005 podle odhadu 108,5 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotu 60 % HDP ze Smlouvy. Program předpokládá v období zahrnutém v programu pokles míry dluhu o 7 %. Při rizicích, kterým jsou výše uvedené rozpočtové cíle vystaveny, a při nejistotě ohledně vnitřní dynamiky dluhu se podíl dluhu může vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik by k zajištění dostatečně klesající míry zadlužení směrem k referenční hodnotě bylo nezbytné další posilování rozpočtové pozice. |
| --- | --- |

(11)

Míra zadlužení, která patří k nejvyšším v EU, dosáhla v roce 2005 podle odhadu 108,5 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotu 60 % HDP ze Smlouvy. Program předpokládá v období zahrnutém v programu pokles míry dluhu o 7 %. Při rizicích, kterým jsou výše uvedené rozpočtové cíle vystaveny, a při nejistotě ohledně vnitřní dynamiky dluhu se podíl dluhu může vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik by k zajištění dostatečně klesající míry zadlužení směrem k referenční hodnotě bylo nezbytné další posilování rozpočtové pozice.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Itálii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Minulé reformy pomohly udržet budoucí růst veřejných výdajů v rozumných mezích, a jejich úplná realizace, zejména důchodové reformy z roku 2004, bude rozhodující pro dosažení očekávaných výsledků. Současný vysoký hrubý dluh a slabá rozpočtová pozice svědčí o nutnosti konsolidovat veřejné finance v střednědobém časovém horizontu s cílem snížit rizika pro udržitelnost veřejných financí (5). |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Itálii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Minulé reformy pomohly udržet budoucí růst veřejných výdajů v rozumných mezích, a jejich úplná realizace, zejména důchodové reformy z roku 2004, bude rozhodující pro dosažení očekávaných výsledků. Současný vysoký hrubý dluh a slabá rozpočtová pozice svědčí o nutnosti konsolidovat veřejné finance v střednědobém časovém horizontu s cílem snížit rizika pro udržitelnost veřejných financí (5).

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro období 2005 – 2008. Itálie zejména podniká kroky k odstranění nadměrného schodku a je odhodlána zajistit, aby průměrná roční strukturální změna, bez jednorázových opatřeních, byla v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bylo by však žádoucí naplánovat rychlejší snižování státního dluhu. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných hlavních směrech pro období 2005 – 2008. Itálie zejména podniká kroky k odstranění nadměrného schodku a je odhodlána zajistit, aby průměrná roční strukturální změna, bez jednorázových opatřeních, byla v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bylo by však žádoucí naplánovat rychlejší snižování státního dluhu.

| (14) | Italský Národní program reforem předložený dne 14. října 2005 souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost vyjmenovává pět úkolů: rozšířit prostor svobodné volby pro občany a podniky (otevřením trhů energií a služeb), stimulovat vědecký výzkum a technologické inovace, posílit vzdělávání a odbornou přípravu, zkvalitnit infrastrukturu a chránit životní prostředí. Pokud jde o veřejné finance, šestou prioritou (dlouhodobá fiskální udržitelnost) se zabývá plánovací hospodářsko-finanční dokument (DPEF) z července 2005. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá Národní program reforem a DPEF, jsou vcelku v souladu s kroky plánovanými v rámci programu stability. Aktualizace nastiňuje opatření ke snížení příspěvků do systému sociálního zabezpečení, k povzbuzení soukromého důchodového spoření a ke snížení schodků v oblasti zdravotní péče. |
| --- | --- |

(14)

Italský Národní program reforem předložený dne 14. října 2005 souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost vyjmenovává pět úkolů: rozšířit prostor svobodné volby pro občany a podniky (otevřením trhů energií a služeb), stimulovat vědecký výzkum a technologické inovace, posílit vzdělávání a odbornou přípravu, zkvalitnit infrastrukturu a chránit životní prostředí. Pokud jde o veřejné finance, šestou prioritou (dlouhodobá fiskální udržitelnost) se zabývá plánovací hospodářsko-finanční dokument (DPEF) z července 2005. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá Národní program reforem a DPEF, jsou vcelku v souladu s kroky plánovanými v rámci programu stability. Aktualizace nastiňuje opatření ke snížení příspěvků do systému sociálního zabezpečení, k povzbuzení soukromého důchodového spoření a ke snížení schodků v oblasti zdravotní péče.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení lze mít za to, že program sleduje cíl v podobě odstranění nadměrného schodku do roku 2007, za předpokladu úplného a účinného splnění rozpočtu na rok 2006 a za předpokladu stanovení a přijetí dalších podstatných opatření pro rok 2007. S ohledem na doporučení Rady ve smyslu čl. 107 odst. 4 Smlouvy ze dne 28. července 2005 a v zájmu lepší udržitelnosti veřejných financí vyzývá Rada Itálii, aby:

| i) | úspěšně dokončila strukturální úsilí plánované v programu na roky 2006 a 2007 s cílem zajistit důvěryhodné a udržitelné odstranění nadměrného schodku do roku 2007; |
| --- | --- |

i)

úspěšně dokončila strukturální úsilí plánované v programu na roky 2006 a 2007 s cílem zajistit důvěryhodné a udržitelné odstranění nadměrného schodku do roku 2007;

| ii) | jasně definovala obecná opatření, na kterých se zakládají změny v roce 2007 a v posledních letech programu, a aby zajistila, že změny směřující k dosažení střednědobého cíle zůstanou v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

ii)

jasně definovala obecná opatření, na kterých se zakládají změny v roce 2007 a v posledních letech programu, a aby zajistila, že změny směřující k dosažení střednědobého cíle zůstanou v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu;

| iii) | zajistila rychlejší klesání podílu dluhu na HDP k referenční hodnotě 60 % HDP, kterou stanoví Smlouva, a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které se podílejí na změně zadluženosti, kromě čistého čerpání úvěrů; a |
| --- | --- |

iii)

zajistila rychlejší klesání podílu dluhu na HDP k referenční hodnotě 60 % HDP, kterou stanoví Smlouva, a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které se podílejí na změně zadluženosti, kromě čistého čerpání úvěrů; a

| iv) | zkvalitnila rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinným zavedením předešlých i nových mechanismů ke sledování, kontrole a vykazování výdajů. |
| --- | --- |

iv)

zkvalitnila rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinným zavedením předešlých i nových mechanismů ke sledování, kontrole a vykazování výdajů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM list. 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS prosinec 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS prosinec 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM list. 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM list. 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM list. 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (v % HDP) | PS prosinec 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM list. 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM list. 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Zdroj:

  Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM list. 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS prosinec 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM list. 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS prosinec 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM list. 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

neuv.

neuv.

PS listopad 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS prosinec 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM list. 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS prosinec 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM list. 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS prosinec 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM list. 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

neuv.

neuv.

PS listopad 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

neuv.

Strukturální saldo (8)

(v % HDP)

PS prosinec 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM list. 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS prosinec 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM list. 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

neuv.

neuv.

PS listopad 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dopad jednorázových opatření na rozpočet činil 0,6 % HDP v roce 2001, 1,9 % v roce 2003 a 1,4 % v roce 2004. V roce 2002 dosáhl schodek 2,7 % HDP při jednorázových opatřeních v objemu 1,3 % HDP.

(3)  Zejména chybí nepovinná kapitola o „institucionálních rysech veřejných financí“ a program vykazuje nedostatky také u povinných údajů a neobsahuje veškeré nepoviné údaje, které předpisuje nový kodex chování (zvláště chybí rozpis rozpočtu odpovídající cílům schodku v letech 2007 – 2009).

(4)  Pokud dojde k prominutí neuhrazených příspěvků do systému sociálního zabezpečení v zemědělství, které v současnosti projednává italský parlament a stane-li se to předmětem statistického ověřování, může to vést k omezené revizi schodku a podílu dluhu směrem nahoru.

(5)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 vycházela z informací dostupných do uzávěrky dne 7. listopadu 2005. Vychází tudíž z předlohy rozpočtu na rok 2006.

(7)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(8)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(9)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření vypočítaná útvary Komise (1,4 % HDP v roce 2004, 0,6 % v roce 2005 a 0,3 % HDP v roce 2006; snižující schodek).

(10)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (1,4 % HDP v roce 2004, 0,5 % v roce 2005 a 0,4 % v roce 2006; všechna snižující schodek).

(11)  Prozatímní prognóza útvarů Komise z 21. února 2006 předvídá 1,3 % růst v roce 2006.

(12)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004 – 2007 ve výši 1,4 %, 1,2 %, 1,2 % a 1,3 %.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/27

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2005 – 2008

(2006/C 82/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2005 – 2008.

| (2) | Po svižném hospodářském růstu v druhé polovině 90. let, kdy HDP rostl ročně v průměru o 3,75 % také za přispění konjunktury v odvětví bytové výstavby a stoupajících kurzů akcií, se růst v letech 2002 a 2003 zastavil a totéž se opakovalo v roce 2005. Po značném přebytku v roce 2000 se saldo veřejných financí prudce zhoršilo a v letech 2001 a 2002 vykázalo schodek, který v roce 2003 překročil limit 3 % HDP. Dne 2. června 2004 se Rada usnesla, že Nizozemsko má nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2005. Již v roce 2004 byl rozpočet výrazně konsolidován a schodek snížen na 2,1 % HDP. Dne 7. července 2005 se Rada usnesla, že nadměrný schodek Nizozemska byl v roce 2004 odstraněn a zrušila rozhodnutí o nadměrném schodku. |
| --- | --- |

(2)

Po svižném hospodářském růstu v druhé polovině 90. let, kdy HDP rostl ročně v průměru o 3,75 % také za přispění konjunktury v odvětví bytové výstavby a stoupajících kurzů akcií, se růst v letech 2002 a 2003 zastavil a totéž se opakovalo v roce 2005. Po značném přebytku v roce 2000 se saldo veřejných financí prudce zhoršilo a v letech 2001 a 2002 vykázalo schodek, který v roce 2003 překročil limit 3 % HDP. Dne 2. června 2004 se Rada usnesla, že Nizozemsko má nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2005. Již v roce 2004 byl rozpočet výrazně konsolidován a schodek snížen na 2,1 % HDP. Dne 7. července 2005 se Rada usnesla, že nadměrný schodek Nizozemska byl v roce 2004 odstraněn a zrušila rozhodnutí o nadměrném schodku.

| (3) | Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 k předcházející aktualizaci programu stability na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Nizozemsko, aby do roku 2005 zajistilo snížení schodku pod 3 % HDP a poté, vzhledem k riziku procykličnosti a výzvám stárnoucího obyvatelstva, podnikla potřebná opatření k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu. |
| --- | --- |

(3)

Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 k předcházející aktualizaci programu stability na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Nizozemsko, aby do roku 2005 zajistilo snížení schodku pod 3 % HDP a poté, vzhledem k riziku procykličnosti a výzvám stárnoucího obyvatelstva, podnikla potřebná opatření k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu.

| (4) | Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, aktualizace z prosince 2005 odhaduje, že schodek veřejných financí klesl na 1,2 % HDP ve srovnání s plánovaným schodkem ve výši 2,6 % HDP, který byl uveden v aktualizaci programu stability z listopadu 2004 i ve srovnání s 1,8 % HDP, který předvídala prognóza útvarů Komise z podzimu 2005. Na zlepšení se největší měrou podílejí lepší než očekávané příjmy zejména z důvodu vyšších cen plynu a vyšších daní z dividend, DPH a daně příjmu právnických osob. Podle nejnovějších odhadů předložených Parlamentu se v roce 2005 má schodek pravděpodobně blížit dokonce 0,75 % HDP, a to je podstatně méně než předpovídá aktualizace programu. |
| --- | --- |

(4)

Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, aktualizace z prosince 2005 odhaduje, že schodek veřejných financí klesl na 1,2 % HDP ve srovnání s plánovaným schodkem ve výši 2,6 % HDP, který byl uveden v aktualizaci programu stability z listopadu 2004 i ve srovnání s 1,8 % HDP, který předvídala prognóza útvarů Komise z podzimu 2005. Na zlepšení se největší měrou podílejí lepší než očekávané příjmy zejména z důvodu vyšších cen plynu a vyšších daní z dividend, DPH a daně příjmu právnických osob. Podle nejnovějších odhadů předložených Parlamentu se v roce 2005 má schodek pravděpodobně blížit dokonce 0,75 % HDP, a to je podstatně méně než předpovídá aktualizace programu.

| (5) | Nizozemský program stability na léta 2005 až 2008 byl předložen Komisi dne 22. prosince 2005 (tj. tři týdny po lhůtě 1. prosince předepsané v kodexu chování). Podle nizozemských orgánů bylo opožděné předložení způsobeno jejich přáním zapracovat do aktualizace nové ekonomické předpovědi a eventuální doplňkové politiky. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. (2) |
| --- | --- |

(5)

Nizozemský program stability na léta 2005 až 2008 byl předložen Komisi dne 22. prosince 2005 (tj. tři týdny po lhůtě 1. prosince předepsané v kodexu chování). Podle nizozemských orgánů bylo opožděné předložení způsobeno jejich přáním zapracovat do aktualizace nové ekonomické předpovědi a eventuální doplňkové politiky. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. (2)

| (6) | Program počítá s odhadovaným nárůstem reálného HDP z 0,75 % v roce 2005 na 2,5 % v letech 2006 a 2007, načež se v roce 2008 zpomalí na 2,25 %. Tahounem předpovídaného zrychlení růstu má být oživení domácí poptávky a vývozu. Předpovědi hospodářského růstu a z toho vyplývající postupné snižování záporné mezery výstupu jsou reálné také s ohledem na pozitivní údaje o stavu hospodářství z nedávné doby. Míra inflace se má ustálit na 1,5 % v roce 2006, načež v roce 2007 poklesne těsně nad 1 %, což se jeví být dost nízko v porovnání také s podzimní prognózou útvarů Komise. |
| --- | --- |

(6)

Program počítá s odhadovaným nárůstem reálného HDP z 0,75 % v roce 2005 na 2,5 % v letech 2006 a 2007, načež se v roce 2008 zpomalí na 2,25 %. Tahounem předpovídaného zrychlení růstu má být oživení domácí poptávky a vývozu. Předpovědi hospodářského růstu a z toho vyplývající postupné snižování záporné mezery výstupu jsou reálné také s ohledem na pozitivní údaje o stavu hospodářství z nedávné doby. Míra inflace se má ustálit na 1,5 % v roce 2006, načež v roce 2007 poklesne těsně nad 1 %, což se jeví být dost nízko v porovnání také s podzimní prognózou útvarů Komise.

| (7) | Stěžejním strategickým cílem nizozemských orgánů je docílit zdravého stavu veřejných financí, a tím podpořit udržitelný hospodářský růst a absorbovat náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Po výrazné konsolidaci v letech 2004 a 2005 předpovídá aktualizace programu stability z roku 2005 zvýšení schodku veřejných financí v roce 2006 na 1,5 % a jeho následné ustálení přibližně na úrovni kolem 1,1 % HDP, přičemž primární přebytek se bude vyvíjet podobně. Ve srovnání s předchozím programem, který počítal s dalším snižováním schodku, nová aktualizace zohledňuje lepší než očekávaný výsledný schodek v roce 2005 ve výši 1,2 % HDP a předpovídá jeho ustálení na této úrovni (s výjimkou zhoršení v roce 2006) na pozadí srovnatelného makroekonomického scénáře po roku 2006. |
| --- | --- |

(7)

Stěžejním strategickým cílem nizozemských orgánů je docílit zdravého stavu veřejných financí, a tím podpořit udržitelný hospodářský růst a absorbovat náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Po výrazné konsolidaci v letech 2004 a 2005 předpovídá aktualizace programu stability z roku 2005 zvýšení schodku veřejných financí v roce 2006 na 1,5 % a jeho následné ustálení přibližně na úrovni kolem 1,1 % HDP, přičemž primární přebytek se bude vyvíjet podobně. Ve srovnání s předchozím programem, který počítal s dalším snižováním schodku, nová aktualizace zohledňuje lepší než očekávaný výsledný schodek v roce 2005 ve výši 1,2 % HDP a předpovídá jeho ustálení na této úrovni (s výjimkou zhoršení v roce 2006) na pozadí srovnatelného makroekonomického scénáře po roku 2006.

| (8) | Podle výpočtů provedených útvary Komise na základě údajů z programu a společně dohodnuté metodiky se strukturální saldo nejdříve výrazně zlepšilo ze schodku 2,25 % HDP v roce 2003 (kdy vznikl nadměrný schodek) do vyrovnaného stavu v roce 2005 díky silným úpravám provedeným v souladu s Paktem stability a růstu, avšak v roce 2006 by se mělo zhoršit na schodkovou úroveň takřka 0,75 % HDP na pozadí sice mizející, ale stále negativní mezery výstupu. Na tomto zhoršení strukturálního salda se z poloviny promítá skutečnost, že podniky platily v roce 2005 vyšší než očekávané zálohy daně, aby využily vyšší než tržní úrokové sazby, které hradí vláda, což se projeví v roce 2006. Poté by se schodkové strukturální saldo mělo ustálit na schodku ve výši mírně překračující 0,5 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu (tj. očištěný o cyklické vlivy, jednorázová a prozatímní opatření) v rozmezí – 0,5 % až – 1 % HDP. Střednědobý cíl je stanoven přiměřeně, protože se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. Navzdory očekávanému zhoršení fiskální situace v roce 2006 se předpokládá, že strukturální schodek zůstane v rozmezí v programu uvedeného střednědobého cíle. |
| --- | --- |

(8)

Podle výpočtů provedených útvary Komise na základě údajů z programu a společně dohodnuté metodiky se strukturální saldo nejdříve výrazně zlepšilo ze schodku 2,25 % HDP v roce 2003 (kdy vznikl nadměrný schodek) do vyrovnaného stavu v roce 2005 díky silným úpravám provedeným v souladu s Paktem stability a růstu, avšak v roce 2006 by se mělo zhoršit na schodkovou úroveň takřka 0,75 % HDP na pozadí sice mizející, ale stále negativní mezery výstupu. Na tomto zhoršení strukturálního salda se z poloviny promítá skutečnost, že podniky platily v roce 2005 vyšší než očekávané zálohy daně, aby využily vyšší než tržní úrokové sazby, které hradí vláda, což se projeví v roce 2006. Poté by se schodkové strukturální saldo mělo ustálit na schodku ve výši mírně překračující 0,5 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu (tj. očištěný o cyklické vlivy, jednorázová a prozatímní opatření) v rozmezí – 0,5 % až – 1 % HDP. Střednědobý cíl je stanoven přiměřeně, protože se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. Navzdory očekávanému zhoršení fiskální situace v roce 2006 se předpokládá, že strukturální schodek zůstane v rozmezí v programu uvedeného střednědobého cíle.

| (9) | Zdá se, že rizika pro rozpočtovou strategii jsou vcelku vyvážená a výsledek plnění rozpočtu by mohl být po roce 2006 dokonce o trochu lepší než se očekává. Na druhé straně aktuální ukazatele signalizují strmý nárůst hospodářské aktivity; předpokládá se totiž, že schodek za rok 2005 byl podstatně nižší a po roce 2006 existuje pozitivní riziko pro rozpočtové výhledy z programu, pokud se ukáže, že cena ropy bude vyšší, než se předpokládalo v programu, neboť na rozpočtu by se v tom případě mohly příznivě projevit vyšší příjmy z prodeje plynu, přičemž prognóza růstu je už konzistentní s touto vyšší cenou ropy. Lepší než předpokládaný výsledek v roce 2005 může naopak mít také negativní účinek přenášený do dalších let. Dosud není navíc jasné, zda se podaří plně docílit předpokládaných rozpočtových úspor díky reformám systému zdravotní péče a sociálního zabezpečení, které vstoupily v platnost počátkem roku 2006, jelikož behaviorální účinky těchto reforem zatím není možné přesně vyhodnotit. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že rizika pro rozpočtovou strategii jsou vcelku vyvážená a výsledek plnění rozpočtu by mohl být po roce 2006 dokonce o trochu lepší než se očekává. Na druhé straně aktuální ukazatele signalizují strmý nárůst hospodářské aktivity; předpokládá se totiž, že schodek za rok 2005 byl podstatně nižší a po roce 2006 existuje pozitivní riziko pro rozpočtové výhledy z programu, pokud se ukáže, že cena ropy bude vyšší, než se předpokládalo v programu, neboť na rozpočtu by se v tom případě mohly příznivě projevit vyšší příjmy z prodeje plynu, přičemž prognóza růstu je už konzistentní s touto vyšší cenou ropy. Lepší než předpokládaný výsledek v roce 2005 může naopak mít také negativní účinek přenášený do dalších let. Dosud není navíc jasné, zda se podaří plně docílit předpokládaných rozpočtových úspor díky reformám systému zdravotní péče a sociálního zabezpečení, které vstoupily v platnost počátkem roku 2006, jelikož behaviorální účinky těchto reforem zatím není možné přesně vyhodnotit.

| (10) | Při zohlednění výše uvedeného zhodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie nastíněná v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období. Předpokládané strukturální saldo se každý rok pohybuje v rámci rozpětí střednědobého cíle uvedeného v programu a je lepší než minimální orientační hodnota strukturálního schodku ve výši kolem 1 % HDP, která zajišťuje dostatečnou rezervu vůči překročení limitu ve výši 3 % HDP i v případě nepříznivého cyklického vývoje. Navzdory silnému hospodářskému oživení však dochází ve strukturálním saldu za rok 2006 ke zhoršení o 0,75 % HDP, třebaže to částečně způsobují mimořádné faktory. Potvrdí-li se nedávné informace o pozitivním výsledku roku 2005, mohlo by být zhoršení fiskální situace, které vyplývá z cíle na rok 2006, ještě mohutnější, pokud nizozemské orgány nepřijmou opatření k jejímu zabrždění. |
| --- | --- |

(10)

Při zohlednění výše uvedeného zhodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie nastíněná v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období. Předpokládané strukturální saldo se každý rok pohybuje v rámci rozpětí střednědobého cíle uvedeného v programu a je lepší než minimální orientační hodnota strukturálního schodku ve výši kolem 1 % HDP, která zajišťuje dostatečnou rezervu vůči překročení limitu ve výši 3 % HDP i v případě nepříznivého cyklického vývoje. Navzdory silnému hospodářskému oživení však dochází ve strukturálním saldu za rok 2006 ke zhoršení o 0,75 % HDP, třebaže to částečně způsobují mimořádné faktory. Potvrdí-li se nedávné informace o pozitivním výsledku roku 2005, mohlo by být zhoršení fiskální situace, které vyplývá z cíle na rok 2006, ještě mohutnější, pokud nizozemské orgány nepřijmou opatření k jejímu zabrždění.

| (11) | Program počítá s tím, že se dluh státního rozpočtu v roce 2006 zhruba ustálí na 54,5 % HDP a poté se bude postupně snižovat přibližně až na 53 % v roce 2008. Tyto předpovědi se velice blíží prognózám útvarů Komise. Rizika ohrožující předpovědi zadluženosti vyplývají především z rizik pro předpovědi vývoje schodku, která jsou vcelku vyvážená, jak bylo uvedeno výše. |
| --- | --- |

(11)

Program počítá s tím, že se dluh státního rozpočtu v roce 2006 zhruba ustálí na 54,5 % HDP a poté se bude postupně snižovat přibližně až na 53 % v roce 2008. Tyto předpovědi se velice blíží prognózám útvarů Komise. Rizika ohrožující předpovědi zadluženosti vyplývají především z rizik pro předpovědi vývoje schodku, která jsou vcelku vyvážená, jak bylo uvedeno výše.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Nizozemsku hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze střední riziko. Současná úroveň zadluženosti je pod hodnotou 60 % HDP, kterou stanoví Smlouva, a zlepšení rozpočtové situace Nizozemska v nedávné době pomohlo oslabit rizika pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Realizace nedávných reforem invalidních důchodů také přispěje ke snížení dlouhodobých veřejných výdajů. I při plném zohlednění plánovaného budoucího zvýšení příjmů, zejména díky odloženému zdanění důchodů, nestačí v dlouhodobém horizontu k vyrovnání účinku vyšších veřejných výdajů. Proto bude zřejmě nutná další konsolidace rozpočtu s cílem plně kompenzovat dopad stárnutí obyvatelstva. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Nizozemsku hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze střední riziko. Současná úroveň zadluženosti je pod hodnotou 60 % HDP, kterou stanoví Smlouva, a zlepšení rozpočtové situace Nizozemska v nedávné době pomohlo oslabit rizika pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Realizace nedávných reforem invalidních důchodů také přispěje ke snížení dlouhodobých veřejných výdajů. I při plném zohlednění plánovaného budoucího zvýšení příjmů, zejména díky odloženému zdanění důchodů, nestačí v dlouhodobém horizontu k vyrovnání účinku vyšších veřejných výdajů. Proto bude zřejmě nutná další konsolidace rozpočtu s cílem plně kompenzovat dopad stárnutí obyvatelstva.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Zejména jsou ve shodě s integrovaným pokynem k zajištění hospodářské stability díky tomu, že udržují střednědobý rozpočtový cíl po celý ekonomický cyklus. Program je rovněž v souladu s integrovaným pokynem k zajištění hospodářské udržitelnosti s ohledem na předpovídané náklady na stárnoucí obyvatelstvo. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Zejména jsou ve shodě s integrovaným pokynem k zajištění hospodářské stability díky tomu, že udržují střednědobý rozpočtový cíl po celý ekonomický cyklus. Program je rovněž v souladu s integrovaným pokynem k zajištění hospodářské udržitelnosti s ohledem na předpovídané náklady na stárnoucí obyvatelstvo.

| (14) | Nizozemský Národní program reforem předložený dne 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí jako hlavní výzvy lepší nabídku pracovních sil, rychlejší růst produktivity práce díky posilování výzkumu a vývoje a díky inovacím, a zlepšující se cenovou konkurenceschopnost díky udržování mzdových nákladů v patřičných mezích. Lze očekávat, že z vyjmenovaných faktorů ovlivní veřejné finance posilování výzkumu a vývoje inovací. Vzhledem k neúplným informacím zvláště o načasování strukturálních reforem v těchto oblastech je obtížné zjistit, zda se opatření uvedená v Národním programu reforem promítají do rozpočtových výhledů programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se jeví být v souladu s opatřeními plánovanými v rámci Národního programu reforem. |
| --- | --- |

(14)

Nizozemský Národní program reforem předložený dne 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí jako hlavní výzvy lepší nabídku pracovních sil, rychlejší růst produktivity práce díky posilování výzkumu a vývoje a díky inovacím, a zlepšující se cenovou konkurenceschopnost díky udržování mzdových nákladů v patřičných mezích. Lze očekávat, že z vyjmenovaných faktorů ovlivní veřejné finance posilování výzkumu a vývoje inovací. Vzhledem k neúplným informacím zvláště o načasování strukturálních reforem v těchto oblastech je obtížné zjistit, zda se opatření uvedená v Národním programu reforem promítají do rozpočtových výhledů programu stability. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se jeví být v souladu s opatřeními plánovanými v rámci Národního programu reforem.

S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada vítá, že po rychlém odstranění nadměrného schodku se nizozemská vláda snažila v roce 2005 o další stlačení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP, a stejně tak oceňuje, že nizozemské orgány hodlají dodržet střednědobý cíl po celé programové období. Rada vyzývá Nizozemsko, aby s ohledem mimo jiné na lepší než očekávané výsledky roku 2005 udrželo silnou rozpočtovou pozici i v roce 2006 a v následujících letech.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM list. 2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | neuv. |
| KOM list. 2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros 2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | neuv. |
| KOM list. 2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | neuv. |
| KOM list. 2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM list. 2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | neuv. |
| KOM list. 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM list. 2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | neuv. |
| KOM list. 2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM list. 2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | neuv. |
| KOM list. 2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo = strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | PS pros. 2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | neuv. |
| KOM list. 2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS pros 2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM list. 2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | neuv. |
| KOM list. 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | neuv. |
| Program stability (PS); Hospodářská předpověď útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM list. 2005

1,7

0,5

2,0

2,4

neuv.

KOM list. 2004

1,25

1,5

2,5

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros 2005

1,4

1,5

1,5

1,1

neuv.

KOM list. 2005

1,4

1,7

2,0

1,9

neuv.

KOM list. 2004

1,25

1,25

1,5

1,5

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM list. 2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

neuv.

KOM list. 2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM list. 2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

neuv.

KOM list. 2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM list. 2005

0,5

0,7

0,6

1,0

neuv.

KOM list. 2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo = strukturální saldo (5)

(v % HDP)

PS pros. 2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM list. 2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

neuv.

KOM list. 2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS pros 2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM list. 2005

53,1

54,0

54,2

53,8

neuv.

KOM list. 2004

56,3

58,1

58,6

58,3

neuv.

Program stability (PS); Hospodářská předpověď útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Některé kapitoly chybějí (celkový rámec politiky) nebo nejsou úplné (kvalita veřejných financí, strukturální reformy). V programu chybí povinné údaje o základních předpokladech, ale později je nizozemské orgány dodaly. Chybí důležitá část nepovinných údajů, které předepisuje nových kodex chování.

(3)  Pro další výpočty se pracovalo s odpovídajícími bodovými odhady.

(4)  Výpočty útvarů Komise na základě informací z programu.

(5)  Jelikož program neobsahuje jednorázové a jiné prozatímní opatření, cyklicky očištěné saldo a strukturální saldo jsou totožné.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004 – 2007 ve výši 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % a 1,8 %.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská předpověď útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/31

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2005 – 2009

(2006/C 82/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Portugalska na období 2005 – 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný program stability Portugalska na období 2005 – 2009.

| (2) | Poté, co růst portugalského hospodářství doprovázený procyklickou fiskální expanzí dosahoval v období 1995–2000 4 %, značně klesl a v letech 2001 až 2005 dosahoval pouze 0,5 % ročně, což bylo pod úrovní průměru EU. Očekává se, že HDP na obyvatele vyjádřený v kupní síle klesl v roce 2005 pod 70 % průměru EU. Kromě nežádoucích cyklických účinků ze zahraničí je utlumený výkon způsoben také slabou konkurenceschopností, což vysvětluje značný deficit zahraničního obchodu a nízký potenciální růst. Stav rozpočtu je od přelomu tisíciletí slabý, vysoký strukturální schodek rozpočtu přetrvává. |
| --- | --- |

(2)

Poté, co růst portugalského hospodářství doprovázený procyklickou fiskální expanzí dosahoval v období 1995–2000 4 %, značně klesl a v letech 2001 až 2005 dosahoval pouze 0,5 % ročně, což bylo pod úrovní průměru EU. Očekává se, že HDP na obyvatele vyjádřený v kupní síle klesl v roce 2005 pod 70 % průměru EU. Kromě nežádoucích cyklických účinků ze zahraničí je utlumený výkon způsoben také slabou konkurenceschopností, což vysvětluje značný deficit zahraničního obchodu a nízký potenciální růst. Stav rozpočtu je od přelomu tisíciletí slabý, vysoký strukturální schodek rozpočtu přetrvává.

| (3) | Dne 20. října 2005 se Rada usnesla, že Portugalsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady na základě čl. 104 odst. 7 ze stejného dne má být nadměrný schodek upraven do roku 2008. Po vypršení šestiměsíční lhůty, kterou doporučení předpokládá, provede Komise hodnocení opatření, která portugalské orgány přijaly za účelem dosažení cíle schodku na rok 2006. Rada ve svém stanovisku ze dne 12. července 2005 k předchozí aktualizaci programu stability zahrnujícím období 2005–2009 vyzvala Portugalsko, aby omezilo zhoršování stavu rozpočtu v roce 2005; dosáhlo udržitelné úpravy nadměrného schodku pomocí dostatečných opatření v roce 2006; dosáhlo stálého snížení hrubé míry zadlužení, kontrolovalo vývoj výdajů a zlepšilo kvalitu veřejných financí, zajistilo udržitelnost veřejných financí a dále zlepšilo zpracování údajů vlády. |
| --- | --- |

(3)

Dne 20. října 2005 se Rada usnesla, že Portugalsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady na základě čl. 104 odst. 7 ze stejného dne má být nadměrný schodek upraven do roku 2008. Po vypršení šestiměsíční lhůty, kterou doporučení předpokládá, provede Komise hodnocení opatření, která portugalské orgány přijaly za účelem dosažení cíle schodku na rok 2006. Rada ve svém stanovisku ze dne 12. července 2005 k předchozí aktualizaci programu stability zahrnujícím období 2005–2009 vyzvala Portugalsko, aby omezilo zhoršování stavu rozpočtu v roce 2005; dosáhlo udržitelné úpravy nadměrného schodku pomocí dostatečných opatření v roce 2006; dosáhlo stálého snížení hrubé míry zadlužení, kontrolovalo vývoj výdajů a zlepšilo kvalitu veřejných financí, zajistilo udržitelnost veřejných financí a dále zlepšilo zpracování údajů vlády.

| (4) | Odhaduje se, že deficit veřejných financí v roce 2005 podle předpovědí útvaru Komise z podzimu 2005 dosáhl 6 % HDP oproti cílové úrovni 6,2 % HDP stanovené v předcházející aktualizaci z června 2005. Tento malý rozdíl je způsoben úpravou HDP směrem nahoru. Kromě růstu výdajů bylo výrazné zhoršení oproti předchozímu roku způsobeno tím, že vláda už nezvyšovala příjmy prostřednictvím jednorázových opatření. |
| --- | --- |

(4)

Odhaduje se, že deficit veřejných financí v roce 2005 podle předpovědí útvaru Komise z podzimu 2005 dosáhl 6 % HDP oproti cílové úrovni 6,2 % HDP stanovené v předcházející aktualizaci z června 2005. Tento malý rozdíl je způsoben úpravou HDP směrem nahoru. Kromě růstu výdajů bylo výrazné zhoršení oproti předchozímu roku způsobeno tím, že vláda už nezvyšovala příjmy prostřednictvím jednorázových opatření.

| (5) | Program sice obsahuje povinné údaje, které vyžadují stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování, program se však v některých bodech odchyluje od modelové struktury (2). |
| --- | --- |

(5)

Program sice obsahuje povinné údaje, které vyžadují stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování, program se však v některých bodech odchyluje od modelové struktury (2).

| (6) | Makroekonomický scénář představený v poslední aktualizaci předpokládá, že během programového období dojde ke zvýšení reálného růstu HDP z 0,5 % v roce 2005 na 1,1 %, v roce 2006, na 1,8 % v roce 2007 a 3 % v roce 2009. Očekává se, že růst bude stimulován domácí poptávkou a vývozem, avšak stav zahraničního příspěvku bude patrně během programového období téměř neutrální. Předpokládá se, že mezera výstupu se sníží z přibližně – 2,5 % HDP v období 2006 – 2007 na méně než -1 % na konci programového období. Celkově jsou předpoklady růstu uvedené v programu příznivé, zejména v počátcích programového období. Očekává se, že inflační tlaky zůstanou slabé, ale pro rok 2006 a ke konci programového období existují určitá rizika. Předpokládá se, že vysoký deficit zahraničního obchodu se víceméně nezmění. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář představený v poslední aktualizaci předpokládá, že během programového období dojde ke zvýšení reálného růstu HDP z 0,5 % v roce 2005 na 1,1 %, v roce 2006, na 1,8 % v roce 2007 a 3 % v roce 2009. Očekává se, že růst bude stimulován domácí poptávkou a vývozem, avšak stav zahraničního příspěvku bude patrně během programového období téměř neutrální. Předpokládá se, že mezera výstupu se sníží z přibližně – 2,5 % HDP v období 2006 – 2007 na méně než -1 % na konci programového období. Celkově jsou předpoklady růstu uvedené v programu příznivé, zejména v počátcích programového období. Očekává se, že inflační tlaky zůstanou slabé, ale pro rok 2006 a ke konci programového období existují určitá rizika. Předpokládá se, že vysoký deficit zahraničního obchodu se víceméně nezmění.

| (7) | Program se zaměřuje na trvalé odstranění velké fiskální nerovnováhy snížením deficitu veřejných financí pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP v roce 2008 a pokračováním v další fiskální konsolidaci. Předpokládá, že po realizaci strukturálních opatření dojde k výraznému každoročnímu posunu směrem ke konsolidaci veřejných financí. Poté, co došlo k nárůstu schodku veřejných financí na 6 % HDP v roce 2005, se plánuje jeho pokles v roce 2006 na 4,6 %, v roce 2007 na 3,7 % HDP, v roce 2008 na 2,6 % a v roce 2009 na 1,5 % HDP. Předpokládaný časový profil v případě primárního salda je podobný, při zlepšení z deficitní úrovně 3,2 % DPH na přebytek ve výši 1,5 % DPH v letech 2005 a 2009. Fiskální úpravě napomáhá jak strana příjmů, tak stránka výdajů. V krátkodobé perspektivě se konsolidace opírá hlavně o dodatečné příjmy plynoucí z vyšších daňových sazeb a zlepšeného výběru daní. Očekává se, že omezování výdajů rozšířené na všechny hlavní primární výdajové kategorie napomůže v daném období progresivně fiskální konsolidaci, přičemž největší úspory plynou ze změn ve veřejné správě, včetně zaměstnanců a změn v systému sociální ochrany. Ve srovnání s předchozí aktualizací aktualizace programu stability z prosince 2005 v převážné míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí nižších předpokladů růstu, které jsou však v souvislosti s informacemi, které jsou v současné době dostupné, ještě stále příznivé. |
| --- | --- |

(7)

Program se zaměřuje na trvalé odstranění velké fiskální nerovnováhy snížením deficitu veřejných financí pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP v roce 2008 a pokračováním v další fiskální konsolidaci. Předpokládá, že po realizaci strukturálních opatření dojde k výraznému každoročnímu posunu směrem ke konsolidaci veřejných financí. Poté, co došlo k nárůstu schodku veřejných financí na 6 % HDP v roce 2005, se plánuje jeho pokles v roce 2006 na 4,6 %, v roce 2007 na 3,7 % HDP, v roce 2008 na 2,6 % a v roce 2009 na 1,5 % HDP. Předpokládaný časový profil v případě primárního salda je podobný, při zlepšení z deficitní úrovně 3,2 % DPH na přebytek ve výši 1,5 % DPH v letech 2005 a 2009. Fiskální úpravě napomáhá jak strana příjmů, tak stránka výdajů. V krátkodobé perspektivě se konsolidace opírá hlavně o dodatečné příjmy plynoucí z vyšších daňových sazeb a zlepšeného výběru daní. Očekává se, že omezování výdajů rozšířené na všechny hlavní primární výdajové kategorie napomůže v daném období progresivně fiskální konsolidaci, přičemž největší úspory plynou ze změn ve veřejné správě, včetně zaměstnanců a změn v systému sociální ochrany. Ve srovnání s předchozí aktualizací aktualizace programu stability z prosince 2005 v převážné míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí nižších předpokladů růstu, které jsou však v souvislosti s informacemi, které jsou v současné době dostupné, ještě stále příznivé.

| (8) | Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) během programového období zlepší téměř o 3,5 % procentních bodů. Předpokládá se, že během celého programového období bude převládat přísný přístup k rozpočtu, a to již na počátku období. Strukturální deficit by se měl posunout z 5 % HDP v roce 2005 na přibližně 3,5 % HDP v roce 2006, v roce 2007 na 2,5 %, v roce 2008 na 1,75 % a v roce 2009 na 1,25 % HDP. Plánované fiskální úsilí se bude odehrávat na pozadí zmenšující se negativní mezery výstupu. Programe stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ve výši „kolem“ – 0,5 % HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je podle současného hodnocení přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. |
| --- | --- |

(8)

Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) během programového období zlepší téměř o 3,5 % procentních bodů. Předpokládá se, že během celého programového období bude převládat přísný přístup k rozpočtu, a to již na počátku období. Strukturální deficit by se měl posunout z 5 % HDP v roce 2005 na přibližně 3,5 % HDP v roce 2006, v roce 2007 na 2,5 %, v roce 2008 na 1,75 % a v roce 2009 na 1,25 % HDP. Plánované fiskální úsilí se bude odehrávat na pozadí zmenšující se negativní mezery výstupu. Programe stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ve výši „kolem“ – 0,5 % HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je podle současného hodnocení přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.

| (9) | Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než program předpokládá. Zatímco se předpoklady programu o náročnosti hospodářské činnosti jeví víceméně reálně, předpoklad růstu podporující rozpočtové cíle je příznivý, zejména v nadcházejících letech. Navíc, aktualizace stanoví ambiciózní střednědobý plán na omezení růstu výdajů a nedávno bylo již přijato několik opatření, nicméně důležitá opatření týkající se strategie musí být ještě stanovena a provedena, zejména změny ve veřejné správě, od kterých se očekává, že od roku 2007 přinesou značné úspory. Jejich úplné provádění bude pro dosáhnutí rozpočtových cílů klíčové. Program dále nastiňuje opatření, která by měla zlepšit rámec plnění a kontroly rozpočtu, od kterých se v případě řádného provedení očekává, že by mohla přispět k dosažení rozpočtových cílů. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než program předpokládá. Zatímco se předpoklady programu o náročnosti hospodářské činnosti jeví víceméně reálně, předpoklad růstu podporující rozpočtové cíle je příznivý, zejména v nadcházejících letech. Navíc, aktualizace stanoví ambiciózní střednědobý plán na omezení růstu výdajů a nedávno bylo již přijato několik opatření, nicméně důležitá opatření týkající se strategie musí být ještě stanovena a provedena, zejména změny ve veřejné správě, od kterých se očekává, že od roku 2007 přinesou značné úspory. Jejich úplné provádění bude pro dosáhnutí rozpočtových cílů klíčové. Program dále nastiňuje opatření, která by měla zlepšit rámec plnění a kontroly rozpočtu, od kterých se v případě řádného provedení očekává, že by mohla přispět k dosažení rozpočtových cílů.

| (10) | Pokud vezmeme v úvahu vyvážení rizik, úprava nadměrného schodku do konečného termínu v roce 2008 stanoveného Radou závisí na účinném provedení všech opatření uvedených v programu na rok 2006 a s dalších nápravných opatření pro rok 2007 a pro roky následující. Za předpokladu, že výše popsaná rizika, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, budou řádně vyřešena, bude tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, avšak střednědobého cíle programu nebude do konce programového období dosaženo. Poskytnutí dostatečně bezpečného rozpětí pro překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v roce následujícím po plánované úpravě nadměrného schodku vyžaduje řádné řešení rizik ohrožujících rozpočtové cíle. |
| --- | --- |

(10)

Pokud vezmeme v úvahu vyvážení rizik, úprava nadměrného schodku do konečného termínu v roce 2008 stanoveného Radou závisí na účinném provedení všech opatření uvedených v programu na rok 2006 a s dalších nápravných opatření pro rok 2007 a pro roky následující. Za předpokladu, že výše popsaná rizika, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, budou řádně vyřešena, bude tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, avšak střednědobého cíle programu nebude do konce programového období dosaženo. Poskytnutí dostatečně bezpečného rozpětí pro překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v roce následujícím po plánované úpravě nadměrného schodku vyžaduje řádné řešení rizik ohrožujících rozpočtové cíle.

| (11) | Míra zadlužení dosáhla v roce 2005 podle odhadu 65,5 % HDP, což přesahuje 60 % referenční hodnoty HDP ze Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadluženosti dále vzroste až na 69 % HDP v roce 2007, a v roce 2009 dojde k jejímu mírnému poklesu na úroveň mírně nad 66 % HDP. Vývoj míry zadluženosti by mohl být vzhledem k výše zmíněným rizikům, kterým jsou cíle vystavena, vzhledem k nejistotě ohledně vnitřní dynamiky trhu a možnému nižšímu hospodářskému růstu, než jaký byl očekáván, méně příznivý. S ohledem na toto hodnocení rizika se zajištění dosažení rozpočtových cílů uvedených v programu jeví jako nezbytné pro dosažení dostatečného snižování míry zadluženosti na úroveň referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(11)

Míra zadlužení dosáhla v roce 2005 podle odhadu 65,5 % HDP, což přesahuje 60 % referenční hodnoty HDP ze Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadluženosti dále vzroste až na 69 % HDP v roce 2007, a v roce 2009 dojde k jejímu mírnému poklesu na úroveň mírně nad 66 % HDP. Vývoj míry zadluženosti by mohl být vzhledem k výše zmíněným rizikům, kterým jsou cíle vystavena, vzhledem k nejistotě ohledně vnitřní dynamiky trhu a možnému nižšímu hospodářskému růstu, než jaký byl očekáván, méně příznivý. S ohledem na toto hodnocení rizika se zajištění dosažení rozpočtových cílů uvedených v programu jeví jako nezbytné pro dosažení dostatečného snižování míry zadluženosti na úroveň referenční hodnoty.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Portugalsku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Současná vysoká úroveň hrubého zadlužení a slabá rozpočtová pozice naznačují potřebu přísného provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu a zajištění dosažení rozpočtových cílů za účelem snížení rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. Předpokládaný růst výdajů na důchodový systém a zdravotní péči během programového období jasně poukazuje na potřebu komplexní strategie, která by se zabývala výzvami spojenými se stárnutím populace a která by přesahovala zlepšení v současné době slabého stavu rozpočtu. Probíhající zavádění změn důchodového systému a systému zdravotní péče by mělo tyto systémy učinit do určité míry udržitelnějšími. Další reformy jsou však potřebné na omezení předpokládaného růstu výdajů na stárnoucí obyvatelstvo. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Portugalsku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Současná vysoká úroveň hrubého zadlužení a slabá rozpočtová pozice naznačují potřebu přísného provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu a zajištění dosažení rozpočtových cílů za účelem snížení rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. Předpokládaný růst výdajů na důchodový systém a zdravotní péči během programového období jasně poukazuje na potřebu komplexní strategie, která by se zabývala výzvami spojenými se stárnutím populace a která by přesahovala zlepšení v současné době slabého stavu rozpočtu. Probíhající zavádění změn důchodového systému a systému zdravotní péče by mělo tyto systémy učinit do určité míry udržitelnějšími. Další reformy jsou však potřebné na omezení předpokládaného růstu výdajů na stárnoucí obyvatelstvo.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Jejich cílem je zejména strukturální úprava nadměrného schodku, jak je stanoveno v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005 a očekává se, že nastíněná fiskální politika přispěje k úpravě deficitu zahraničního obchodu. Je však třeba konstatovat, že plánovaný vývoj veřejného dluhu v první polovině programového období představuje značný odklon od očekávání nastíněných v pokynech. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Jejich cílem je zejména strukturální úprava nadměrného schodku, jak je stanoveno v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005 a očekává se, že nastíněná fiskální politika přispěje k úpravě deficitu zahraničního obchodu. Je však třeba konstatovat, že plánovaný vývoj veřejného dluhu v první polovině programového období představuje značný odklon od očekávání nastíněných v pokynech.

| (14) | Národní program reforem Portugalska předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) zvýšení hospodářského růstu a podpora udržitelnosti veřejných financí; a ii) reforma veřejné správy. Opatření plánovaná v programu stability jsou v souladu s opatřeními předpokládanými v Národním programu reforem v oblasti veřejných financí. Ve skutečnosti Národní program reforem zcela převzal většinu aktualizace z června 2005. Nejnovější aktualizace programu stability je v souladu se strategií. Podrobně však nevysvětluje rozpočtové důsledky opatření na rozpočet, která jsou nastíněna v Národním programu reforem v různých oblastech politiky. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Portugalska předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) zvýšení hospodářského růstu a podpora udržitelnosti veřejných financí; a ii) reforma veřejné správy. Opatření plánovaná v programu stability jsou v souladu s opatřeními předpokládanými v Národním programu reforem v oblasti veřejných financí. Ve skutečnosti Národní program reforem zcela převzal většinu aktualizace z června 2005. Nejnovější aktualizace programu stability je v souladu se strategií. Podrobně však nevysvětluje rozpočtové důsledky opatření na rozpočet, která jsou nastíněna v Národním programu reforem v různých oblastech politiky.

S ohledem na výše uvedené posouzení je program víceméně v souladu s úpravou nadměrného schodku do roku 2008, s výhradou úplného provádění opatření uvedených v programu, jež je třeba posílit v roce 2007 a v dalších letech, aby byla zohledněna rizika poklesu ohrožující rozpočtové cíle. S ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005 Rada vyzývá Portugalsko, aby:

| i) | přijalo a přísně provádělo strukturální opatření plánovaná v programu za účelem zabezpečení úpravy nadměrného schodku do roku 2008 spolehlivým a udržitelným způsobem, aby po odstranění nadměrného schodku zajistilo pokračující úpravu směrem k dosažení střednědobých cílů programu, v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, a aby vytvořilo rozpětí na vyrovnání se s dopady možného nižšího hospodářského růstu, než jaký se předpokládal, na rozpočet; |
| --- | --- |

i)

přijalo a přísně provádělo strukturální opatření plánovaná v programu za účelem zabezpečení úpravy nadměrného schodku do roku 2008 spolehlivým a udržitelným způsobem, aby po odstranění nadměrného schodku zajistilo pokračující úpravu směrem k dosažení střednědobých cílů programu, v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, a aby vytvořilo rozpětí na vyrovnání se s dopady možného nižšího hospodářského růstu, než jaký se předpokládal, na rozpočet;

| ii) | rozhodně přijalo plánovaná opatření na kontrolu výdajů; zlepšilo rozpočtový proces na všech úrovních veřejných financí, pokud možno větším využitím závazkových výdajových stropů a, jak je uvedené v programu, posilováním mechanismů monitorování, kontroly výdajů a příjmů a podávání zpráv o nich; |
| --- | --- |

ii)

rozhodně přijalo plánovaná opatření na kontrolu výdajů; zlepšilo rozpočtový proces na všech úrovních veřejných financí, pokud možno větším využitím závazkových výdajových stropů a, jak je uvedené v programu, posilováním mechanismů monitorování, kontroly výdajů a příjmů a podávání zpráv o nich;

| iii) | zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména prováděním opatření, která jsou již naplánována v programu, a přijetím dalších reforem v oblasti důchodového systému a systému zdravotní péče; |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména prováděním opatření, která jsou již naplánována v programu, a přijetím dalších reforem v oblasti důchodového systému a systému zdravotní péče;

| iv) | dostalo míru hrubého národního dluhu na trvale klesající úroveň prostřednictvím zajištění, aby se pokrok ve snižování národního dluhu odrážel ve vývoji národního dluhu a plánovaných příjmech z privatizace, a důkladným zvážením vlivu hlavních státních investičních projektů na dluh, včetně projektů realizovaných v rámci partnerství se soukromým sektorem. |
| --- | --- |

iv)

dostalo míru hrubého národního dluhu na trvale klesající úroveň prostřednictvím zajištění, aby se pokrok ve snižování národního dluhu odrážel ve vývoji národního dluhu a plánovaných příjmech z privatizace, a důkladným zvážením vlivu hlavních státních investičních projektů na dluh, včetně projektů realizovaných v rámci partnerství se soukromým sektorem.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2005 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM listopad 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| Inflace HISC
  (%) | PS prosinec 2005 (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM listopad 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | PS prosinec 2005 (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM listopad 2005 (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM listopad 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM listopad 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM listopad 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Strukturální saldo (4)

  (v % HDP) | PS prosinec 2005 (5) | neuv. | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM listopad 2005 (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | PS prosinec 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM listopad 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | neuv. | neuv. |
| PS červen 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (COM); Výpočty útvarů Komise |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2005

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM listopad 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

neuv.

neuv.

PS červen 2005

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

Inflace HISC

(%)

PS prosinec 2005 (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM listopad 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

neuv.

neuv.

PS červen 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

PS prosinec 2005 (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM listopad 2005 (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

neuv.

neuv.

PS červen 2005 (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS prosinec 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM listopad 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

neuv.

neuv.

PS červen 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Primární saldo

(v % HDP)

PS prosinec 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM listopad 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

neuv.

neuv.

PS červen 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

PS prosinec 2005 (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM listopad 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

neuv.

neuv.

PS červen 2005 (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Strukturální saldo (4)

(v % HDP)

PS prosinec 2005 (5)

neuv.

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM listopad 2005 (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

neuv.

neuv.

PS červen 2005 (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

PS prosinec 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM listopad 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

neuv.

neuv.

PS červen 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (COM); Výpočty útvarů Komise

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program především nedodržuje modelovou strukturu nového kódu chování, spíše se skládá ze čtyř oddílů: Shrnutí; Hospodářské a rozpočtové souvislosti; Hospodářský a rozpočtový výhled a Udržitelnost veřejných financí. Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(5)  Program neobsahuje jednorázová a jiná prozatímní opatření.

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005: 2,2 % HDP v roce 2004, 0,4 % HDP v roce 2005, 0,4 % HDP v roce 2006 a 0,1 % HDP v roce 2007; všechna snižující schodek.

(7)  Jednorázová opatření z programu z června 2005: 2,3 % HDP v roce 2004 a 0,2 % HDP v roce 2005; všechna snižující schodek.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004 – 2007 ve výši 1,3 %, 1,1 %, 1,2 % a 1,4 %.

(9)  Deflátor soukromé spotřeby.

Zdroj:

Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (COM); Výpočty útvarů Komise

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/36

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005 – 2009

(2006/C 82/09)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Kypru, který zahrnuje období 2005 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Kypru, který zahrnuje období 2005 až 2009.

| (2) | Reálný růst HDP (3,5 %), podpořen vysokým růstem produktivity a růstem zaměstnanosti, patřil v posledním desetiletí k jednomu z nejvyšších v EU. Čisté půjčky vůči zbytku světa (externí deficit) se zvýšily (v roce 2004 činily 4,8 % HDP) v důsledku řady faktorů, včetně silné domácí poptávky, ztráty konkurenceschopnosti související se zvýšenou konkurencí v některých hlavních odvětvích vývozu Kypru, zhodnocení kyperské libry a vyšších reinvestovaných zisků. To bylo z velké části vyvážené nutností půjček veřejného sektoru, který v roce vykazoval schodek více než 4,1 % HDP v roce 2004. Inflace HICP zůstala během téměř celého desetiletí pod úrovní 3 %. |
| --- | --- |

(2)

Reálný růst HDP (3,5 %), podpořen vysokým růstem produktivity a růstem zaměstnanosti, patřil v posledním desetiletí k jednomu z nejvyšších v EU. Čisté půjčky vůči zbytku světa (externí deficit) se zvýšily (v roce 2004 činily 4,8 % HDP) v důsledku řady faktorů, včetně silné domácí poptávky, ztráty konkurenceschopnosti související se zvýšenou konkurencí v některých hlavních odvětvích vývozu Kypru, zhodnocení kyperské libry a vyšších reinvestovaných zisků. To bylo z velké části vyvážené nutností půjček veřejného sektoru, který v roce vykazoval schodek více než 4,1 % HDP v roce 2004. Inflace HICP zůstala během téměř celého desetiletí pod úrovní 3 %.

| (3) | Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Kypr má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne by měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2005. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2008 vyzvala Rada Kypr, aby provedl důsledně opatření uvedená v konvergenčním programu za účelem snížení schodku pod hranici 3 % DPH do roku 2005 a zajistil tak, aby míra zadlužení do tohoto data klesla, a aby pokračoval v důchodové reformě a reformě zdravotnictví. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Kypr má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne by měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2005. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2008 vyzvala Rada Kypr, aby provedl důsledně opatření uvedená v konvergenčním programu za účelem snížení schodku pod hranici 3 % DPH do roku 2005 a zajistil tak, aby míra zadlužení do tohoto data klesla, a aby pokračoval v důchodové reformě a reformě zdravotnictví.

| (4) | Podle stávající aktualizace se schodek za rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP, oproti 2,75 % HDP, které stanovila prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 a těsně pod hranicí 3 % předcházející aktualizace. Rozdíl oproti předcházející aktualizaci odráží hlavně o 0,5 % DPH lepší než očekávané výdaje na úroky. |
| --- | --- |

(4)

Podle stávající aktualizace se schodek za rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP, oproti 2,75 % HDP, které stanovila prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 a těsně pod hranicí 3 % předcházející aktualizace. Rozdíl oproti předcházející aktualizaci odráží hlavně o 0,5 % DPH lepší než očekávané výdaje na úroky.

| (5) | Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace byla předložena dva týdny po uplynutí lhůty stanovené kodexem chování na 1. prosince. Toto zpoždění je důsledkem přání orgánů zapracovat rozpočtová opatření oznámená druhý týden v prosinci. |
| --- | --- |

(5)

Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování (2). Aktualizace byla předložena dva týdny po uplynutí lhůty stanovené kodexem chování na 1. prosince. Toto zpoždění je důsledkem přání orgánů zapracovat rozpočtová opatření oznámená druhý týden v prosinci.

| (6) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá v období 2005 až 2009 reálný růst HDP mírně nad hranicí 4 %. Podle současných dostupných údajů se jeví, že tento scénář je do roku 2007 založen na přijatelných a v roce 2008 a 2009 na mírně příznivějších předpokladech růstu. V důsledku toho mohou být cyklické podmínky měřené mezerou výstupu příznivější než se předpokládá v programu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se zdají reálné. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá v období 2005 až 2009 reálný růst HDP mírně nad hranicí 4 %. Podle současných dostupných údajů se jeví, že tento scénář je do roku 2007 založen na přijatelných a v roce 2008 a 2009 na mírně příznivějších předpokladech růstu. V důsledku toho mohou být cyklické podmínky měřené mezerou výstupu příznivější než se předpokládá v programu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se zdají reálné.

| (7) | S tím, že aktualizace vychází v roce 2005 ze snížení schodku pod hranici 3 % HDP, usiluje do roku 2009 o další konsolidaci veřejných financí, kdy veřejný schodek by se měl blížit k 0,5 % HDP. Po dosažení hranice 0,75 % HDP v roce 2005 se v roce 2009 předpokládá postupné zvýšení primárního přebytku na hodnotu 1,75 % HDP. Snížení deficitu je důsledkem snížení míry výdajů o přibližně 4 % HDP, což není úplně kompenzované poklesem podílu výdajů (o 2 %). Úprava se zakládá na strukturálních omezeních stávajících primárních výdajů, úsporách na výdajích na úroky a na kombinaci strukturálních a jednorázových opatření na straně příjmů. Postupná úprava během období 2006 – 2008 odráží v porovnání s předcházejícím programem mírnější růst HDP. |
| --- | --- |

(7)

S tím, že aktualizace vychází v roce 2005 ze snížení schodku pod hranici 3 % HDP, usiluje do roku 2009 o další konsolidaci veřejných financí, kdy veřejný schodek by se měl blížit k 0,5 % HDP. Po dosažení hranice 0,75 % HDP v roce 2005 se v roce 2009 předpokládá postupné zvýšení primárního přebytku na hodnotu 1,75 % HDP. Snížení deficitu je důsledkem snížení míry výdajů o přibližně 4 % HDP, což není úplně kompenzované poklesem podílu výdajů (o 2 %). Úprava se zakládá na strukturálních omezeních stávajících primárních výdajů, úsporách na výdajích na úroky a na kombinaci strukturálních a jednorázových opatření na straně příjmů. Postupná úprava během období 2006 – 2008 odráží v porovnání s předcházejícím programem mírnější růst HDP.

| (8) | Předpokládá se, že v průběhu programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších prozatímních opatření) vypočítané na základě společně dohodnuté metodiky sníží v průměru o 0,5 % HDP za rok, v roce 2005 ze schodku v hodnotě přibližně 3 % HDP na přibližně 0,5 % HDP v roce 2009. Nedostatečné zlepšení strukturálního salda v roce 2007 odráží očekávané zhoršení čisté pozice Kypru vůči rozpočtu EU, protože prozatímní kompenzační dotace spojené se vstupem Kypru do EU budou ukončeny v roce 2006. Program stanoví střednědobý cíl stavu rozpočtu v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP a cíle, kterých má být za tím účelem dosaženo v roce 2009. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a kodexem chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce. |
| --- | --- |

(8)

Předpokládá se, že v průběhu programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších prozatímních opatření) vypočítané na základě společně dohodnuté metodiky sníží v průměru o 0,5 % HDP za rok, v roce 2005 ze schodku v hodnotě přibližně 3 % HDP na přibližně 0,5 % HDP v roce 2009. Nedostatečné zlepšení strukturálního salda v roce 2007 odráží očekávané zhoršení čisté pozice Kypru vůči rozpočtu EU, protože prozatímní kompenzační dotace spojené se vstupem Kypru do EU budou ukončeny v roce 2006. Program stanoví střednědobý cíl stavu rozpočtu v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP a cíle, kterých má být za tím účelem dosaženo v roce 2009. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a kodexem chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce.

| (9) | Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Vzhledem k tomu, že se Kypr silně orientuje na cestovní ruch, jsou rizika makroekonomického vývoje spojena zejména s geopolitickým vývojem v této oblasti. Makroekonomický výhled na rok 2008 a 2009 je navíc mírně optimistický a daňové prognózy se zdají docela příznivé. Kyperská vláda však ve své aktualizaci opětovně zdůrazňuje svůj závazek přijmout v případě potřeby dodatečná opatření za účelem dosažení plánované úpravy, a to i přes to, že rozpočtové cíle splnila nad očekávání. |
| --- | --- |

(9)

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Vzhledem k tomu, že se Kypr silně orientuje na cestovní ruch, jsou rizika makroekonomického vývoje spojena zejména s geopolitickým vývojem v této oblasti. Makroekonomický výhled na rok 2008 a 2009 je navíc mírně optimistický a daňové prognózy se zdají docela příznivé. Kyperská vláda však ve své aktualizaci opětovně zdůrazňuje svůj závazek přijmout v případě potřeby dodatečná opatření za účelem dosažení plánované úpravy, a to i přes to, že rozpočtové cíle splnila nad očekávání.

| (10) | S ohledem na odhadovaný výsledek v roce 2005 a na základě zohlednění vyvážení rizik týkajících se rozpočtových cílů, podle programu se stav rozpočtu zdá být v souladu s odstraněním nadměrného schodku do roku 2005, jak doporučuje Rada. Navíc je v průběhu celého období při běžných makroekonomických výkyvech od roku 2008 zajištěna dostatečné bezpečnostní rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP. Stav rozpočtu se dále zdá jako dostatečný k dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak předpokládá program. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu v zásadě v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na odhadovaný výsledek v roce 2005 a na základě zohlednění vyvážení rizik týkajících se rozpočtových cílů, podle programu se stav rozpočtu zdá být v souladu s odstraněním nadměrného schodku do roku 2005, jak doporučuje Rada. Navíc je v průběhu celého období při běžných makroekonomických výkyvech od roku 2008 zajištěna dostatečné bezpečnostní rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP. Stav rozpočtu se dále zdá jako dostatečný k dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak předpokládá program. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu v zásadě v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.

| (11) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 70,5 % HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že míra zadlužení se v roce 2009 sníží na 53,5 %. Rizika předpokládaného vývoje míry zadlužení se v zásadě jeví jako vyvážená. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 70,5 % HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že míra zadlužení se v roce 2009 sníží na 53,5 %. Rizika předpokládaného vývoje míry zadlužení se v zásadě jeví jako vyvážená. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Kypru hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu povede podle programu ke snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti a dále bude důležité, aby nezbytná zásadní reformní opatření v oblasti důchodů a zdravotnictví odrážela předpokládané podstatné zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva v období do roku 2050 a snížila tak rizika dlouhodobé udržitelnosti. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Kypru hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu povede podle programu ke snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti a dále bude důležité, aby nezbytná zásadní reformní opatření v oblasti důchodů a zdravotnictví odrážela předpokládané podstatné zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva v období do roku 2050 a snížila tak rizika dlouhodobé udržitelnosti.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí v zásadě odpovídají zásadám hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech na období 2005 – 2008. Kypr směřuje k odstranění nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou a činí nezbytné kroky směřující k dosažení střednědobého cíle. Zároveň od roku 2005 dále snižuje míru zadlužení. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí v zásadě odpovídají zásadám hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech na období 2005 – 2008. Kypr směřuje k odstranění nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou a činí nezbytné kroky směřující k dosažení střednědobého cíle. Zároveň od roku 2005 dále snižuje míru zadlužení.

| (14) | Program reforem Kypru předložený 11. listopadu 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) prosazovat inovace, výzkum a vývoj a usnadnit šíření informačních a komunikačních technologií; ii) modernizovat základní infrastrukturu; iii) posílit rozvoj lidského kapitálu a iv) sociální soudržnost. Dopady tohoto programu reforem Kypru na rozpočet se odráží do rozpočtových výhledů aktualizovaného konvergenčního programu. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí víceméně odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Aktualizace zejména stanoví opatření za účelem monitorování a lepší kontroly veřejných výdajů. |
| --- | --- |

(14)

Program reforem Kypru předložený 11. listopadu 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) prosazovat inovace, výzkum a vývoj a usnadnit šíření informačních a komunikačních technologií; ii) modernizovat základní infrastrukturu; iii) posílit rozvoj lidského kapitálu a iv) sociální soudržnost. Dopady tohoto programu reforem Kypru na rozpočet se odráží do rozpočtových výhledů aktualizovaného konvergenčního programu. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí víceméně odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Aktualizace zejména stanoví opatření za účelem monitorování a lepší kontroly veřejných výdajů.

S ohledem na výše uvedené posouzení Rada vítá strukturální změnu, plánovanou během programového období po stlačení schodku 3 % HDP v roce 2005. S ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 vyzývá Rada Kypr, aby:

| i) | v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistil prostřednictvím opatření trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek; |
| --- | --- |

i)

v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistil prostřednictvím opatření trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek;

| ii) | kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

ii)

kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | CP prosinec 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM list. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | CP prosinec 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | CP prosinec 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM list. 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | CP prosinec 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | CP prosinec 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM list. 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | CP prosinec 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (4)

  (v % HDP) | CP prosinec 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | CP prosinec 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM list. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | neuv. | neuv. |
| CP prosinec 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

CP prosinec 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM list. 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

CP prosinec 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM list. 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

CP prosinec 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM list. 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

CP prosinec 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM list. 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

CP prosinec 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM list. 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

CP prosinec 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM list. 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

neuv.

Strukturální saldo (4)

(v % HDP)

CP prosinec 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM list. 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

CP prosinec 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM list. 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

neuv.

neuv.

CP prosinec 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje kodex chování. Nepovinné údaje o vývoji trhu práce (zejména o vývoji zaměstnanosti (odpracované hodiny) a produktivitě práce a o příspěvcích k potenciálnímu růstu HDP nejsou k dispozici.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(5)  Jednorázová a prozatímní opatření uvedená v programu (jednorázové příjmy ve výši 1,0 % HDP v roce 2004, 0,9 % HDP v roce 2005 a 0,3 % HDP v letech 2006 – 2008).

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (1,0 % HDP v roce 2004 a 0,6 % v roce 2005).

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 4,0 %, 3,5 %, 3,5 a 3,5 %.

(8)  Odhad schodku na rok 2006 byl proveden na základě scénaře, v němž nedošlo ke změně politiky, vzhledem k tomu, že návrh rozpočtu na rok 2006 nebyl dostupný v době závěrečného termínu pro vypracování prognózy útvarů Komise na podzim 2005, což také částečně vysvětluje odhad vyššího schodku na rok 2007.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/40

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období let 2005 – 2008

(2006/C 82/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který se týká období let 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který se týká období let 2005 až 2008.

| (2) | V posledním desetiletí Litva úspěšně dokončila přechod na fungující tržní hospodářství a v současné době vykazuje jednu z nejvyšších mír růstu v EU. Strukturální reformy umožnily značné zvýšení zaměstnanosti od roku 2001. Reálný růst HDP činil v průměru v období 2001 – 2004 téměř 8 %. HDP na obyvatele vyjádřený ve standardech kupní síly činil v roce 2004 48 % průměru EU–25. Nedošlo k zásadním makroekonomickým nerovnováhám, přestože je i nadále důležité pokračovat v rychlém snižování strukturální nezaměstnanosti a řídit riziko tlaků poptávky související se zpožděnými a trvajícími dopady rychlého rozšiřování bankovních úvěrů. Podstatné zvýšení schodku veřejných financí bylo zčásti způsobeno vnějším otřesem v důsledku ruské krize v roce 1998. Poté byl proveden plán rozpočtové konsolidace. Od roku 2001 se schodek ustálil na hranici 2 % HDP nebo níže a cyklicky očištěný schodek v roce 2002 dosáhl 1 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V posledním desetiletí Litva úspěšně dokončila přechod na fungující tržní hospodářství a v současné době vykazuje jednu z nejvyšších mír růstu v EU. Strukturální reformy umožnily značné zvýšení zaměstnanosti od roku 2001. Reálný růst HDP činil v průměru v období 2001 – 2004 téměř 8 %. HDP na obyvatele vyjádřený ve standardech kupní síly činil v roce 2004 48 % průměru EU–25. Nedošlo k zásadním makroekonomickým nerovnováhám, přestože je i nadále důležité pokračovat v rychlém snižování strukturální nezaměstnanosti a řídit riziko tlaků poptávky související se zpožděnými a trvajícími dopady rychlého rozšiřování bankovních úvěrů. Podstatné zvýšení schodku veřejných financí bylo zčásti způsobeno vnějším otřesem v důsledku ruské krize v roce 1998. Poté byl proveden plán rozpočtové konsolidace. Od roku 2001 se schodek ustálil na hranici 2 % HDP nebo níže a cyklicky očištěný schodek v roce 2002 dosáhl 1 % HDP.

| (3) | Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Litvu, aby učinila pokrok směrem k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, zejména aby řídila tlaky na domácí poptávku, aby důsledně plnila rozpočet na rok 2005 s cílem snížení rizika překročení referenční hodnoty 3 % a lepšího využití doplňkových příjmů a nevyčerpaných položek, než navrhuje. |
| --- | --- |

(3)

Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Litvu, aby učinila pokrok směrem k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, zejména aby řídila tlaky na domácí poptávku, aby důsledně plnila rozpočet na rok 2005 s cílem snížení rizika překročení referenční hodnoty 3 % a lepšího využití doplňkových příjmů a nevyčerpaných položek, než navrhuje.

| (4) | Co se týče plnění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí za rok 2005 ve výši 2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu stanovil 2,1 % HDP (2). Aktualizovaný program představuje schodek ve výši 1,5 % HDP. Předběžné údaje za celý rok 2005 však naznačují dokonce lepší výsledek schodku, a to okolo 1 % HDP. Tento výsledek, který je lepší než se předpokládalo, je způsoben dobrým hospodařením s rozpočtem na všech úrovních veřejných financí, u nichž se očekává, že zaznamenají vyšší příjmy, než se plánovalo, a zároveň budou v zásadě dosaženy plány v oblasti výdajů. |
| --- | --- |

(4)

Co se týče plnění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí za rok 2005 ve výši 2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu stanovil 2,1 % HDP (2). Aktualizovaný program představuje schodek ve výši 1,5 % HDP. Předběžné údaje za celý rok 2005 však naznačují dokonce lepší výsledek schodku, a to okolo 1 % HDP. Tento výsledek, který je lepší než se předpokládalo, je způsoben dobrým hospodařením s rozpočtem na všech úrovních veřejných financí, u nichž se očekává, že zaznamenají vyšší příjmy, než se plánovalo, a zároveň budou v zásadě dosaženy plány v oblasti výdajů.

| (5) | Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. (3) |
| --- | --- |

(5)

Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. (3)

| (6) | Podle makroekonomického scénáře představeného v programu se očekávalo, že reálný růst HDP dosáhne v roce 2005 7 % a že v roce 2007 postupně poklesne na 5,3 % a v roce 2008 se přiblíží opět hodnotě 6,8 %. Na základě stávajících dostupných informací se tento scénář zdá být přijatelný, pokud jde o předpoklady růstu (a opatrné předpoklady růstu na rok 2007). V programu odhadovaná inflace by mohla být poměrně nízká, pokud se zvýší tlaky poptávky. |
| --- | --- |

(6)

Podle makroekonomického scénáře představeného v programu se očekávalo, že reálný růst HDP dosáhne v roce 2005 7 % a že v roce 2007 postupně poklesne na 5,3 % a v roce 2008 se přiblíží opět hodnotě 6,8 %. Na základě stávajících dostupných informací se tento scénář zdá být přijatelný, pokud jde o předpoklady růstu (a opatrné předpoklady růstu na rok 2007). V programu odhadovaná inflace by mohla být poměrně nízká, pokud se zvýší tlaky poptávky.

| (7) | Hlavním cílem programu je snížit strukturální schodek veřejných financí (tj. cyklicky očištěný a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) na hodnotu 1 % HDP nebo nižší, což představuje střednědobý cíl státu pro stav rozpočtu, jak stanoví Pakt o stabilitě a růstu, a to do konce programového období. Aktualizace předpokládá, že se schodek veřejných financí postupně sníží z 1,5 % HDP v roce 2005 na 1,0 % v roce 2008. Časový horizont primárního schodku je podobný, s tím, že se sníží z 0,6 % HDP v roce 2005 na 0,2 % ke konci programového období. Program se spoléhá na příznivý hospodářský výhled, který by vytvořil vhodné podmínky pro fiskální snížení. Konsolidace, kterou program předpokládá, se týká výdajů, především v důsledku zkrácení kolektivní spotřeby a sociálních transferů vyjádřených jako procenta HDP. Plánuje se podstatné zvýšení státních investic ze 4,1 % HDP v roce 2005 na 5,2 % HDP v roce 2008, bude nadále představovat nadprůměr EU (2,5 % HDP). Úprava rozpočtu je ve srovnání s předcházející aktualizací pomalejší oproti v zásadě nezměněnému makroekonomickému scénáři zohledňujícím novou klasifikaci úspor a restituci nemovitostí. Pomalejší úprava je výsledkem snížení daně z příjmu fyzických osob. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem programu je snížit strukturální schodek veřejných financí (tj. cyklicky očištěný a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) na hodnotu 1 % HDP nebo nižší, což představuje střednědobý cíl státu pro stav rozpočtu, jak stanoví Pakt o stabilitě a růstu, a to do konce programového období. Aktualizace předpokládá, že se schodek veřejných financí postupně sníží z 1,5 % HDP v roce 2005 na 1,0 % v roce 2008. Časový horizont primárního schodku je podobný, s tím, že se sníží z 0,6 % HDP v roce 2005 na 0,2 % ke konci programového období. Program se spoléhá na příznivý hospodářský výhled, který by vytvořil vhodné podmínky pro fiskální snížení. Konsolidace, kterou program předpokládá, se týká výdajů, především v důsledku zkrácení kolektivní spotřeby a sociálních transferů vyjádřených jako procenta HDP. Plánuje se podstatné zvýšení státních investic ze 4,1 % HDP v roce 2005 na 5,2 % HDP v roce 2008, bude nadále představovat nadprůměr EU (2,5 % HDP). Úprava rozpočtu je ve srovnání s předcházející aktualizací pomalejší oproti v zásadě nezměněnému makroekonomickému scénáři zohledňujícím novou klasifikaci úspor a restituci nemovitostí. Pomalejší úprava je výsledkem snížení daně z příjmu fyzických osob.

| (8) | Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě společně dohodnuté metodiky, se strukturální schodek (tj. cyklicky očištěný schodek bez čistých a jiných prozatímních opatření) sníží z 2,25 % HDP v roce 2005 na 1,25 % v roce 2008. Program stanoví střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP a usiluje o jeho dosažení do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce. |
| --- | --- |

(8)

Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě společně dohodnuté metodiky, se strukturální schodek (tj. cyklicky očištěný schodek bez čistých a jiných prozatímních opatření) sníží z 2,25 % HDP v roce 2005 na 1,25 % v roce 2008. Program stanoví střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP a usiluje o jeho dosažení do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce.

| (9) | Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Na druhé straně je velmi pravděpodobné, že výsledek schodku veřejných financí v roce 2005 bude nižší, než předpokládal program. Pravděpodobné převedení do roku 2006 a výsledky orgánů ohledně opatrného plánování příjmů za posledních několik let ukazují, že výsledky mohou být lepší, než jsou na rok 2006 naplánovány. Na druhé straně program z velké části spoléhá na snížení výdajů (jako procento HDP), zejména prostřednictvím snížení mezd ve veřejném sektoru v souvislosti s nižšími sazbami daně z příjmu fyzických osob. Nicméně dosažení snížení by se mohlo projevit jako obtížné a existují určité nejistoty ohledně dopadu důchodové reformy a daňové reformy naplánované na konec programového období. |
| --- | --- |

(9)

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Na druhé straně je velmi pravděpodobné, že výsledek schodku veřejných financí v roce 2005 bude nižší, než předpokládal program. Pravděpodobné převedení do roku 2006 a výsledky orgánů ohledně opatrného plánování příjmů za posledních několik let ukazují, že výsledky mohou být lepší, než jsou na rok 2006 naplánovány. Na druhé straně program z velké části spoléhá na snížení výdajů (jako procento HDP), zejména prostřednictvím snížení mezd ve veřejném sektoru v souvislosti s nižšími sazbami daně z příjmu fyzických osob. Nicméně dosažení snížení by se mohlo projevit jako obtížné a existují určité nejistoty ohledně dopadu důchodové reformy a daňové reformy naplánované na konec programového období.

| (10) | S ohledem na posouzení rizik nemusí být přístup k rozpočtu uvedený v programu pro dosažení střednědobého cíle programu do roku 2008, jak předpokládá aktualizace programu, dostatečný. Stav rozpočtu navíc při běžných makroekonomických výkyvech od roku 2007 poskytuje dostatečné bezpečnostní rozpětí proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP. Tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II (mechanismus směnných kurzů) by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Konkrétně se k dosažení střednědobého cíle v letech 2006 – 2008 plánuje strukturální úprava v průměru 0,4 % HDP na pozadí příznivých cyklických podmínek (doložených velkou pozitivní mezerou výstupu, která se během programového období postupně uzavře) v souladu s dohodnutou metodikou. Dostupnost údajů a strukturální nerovnováha v Litvě znamenají, že odhady produkčních mezer a strukturálního salda podléhají míře nejistoty. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na posouzení rizik nemusí být přístup k rozpočtu uvedený v programu pro dosažení střednědobého cíle programu do roku 2008, jak předpokládá aktualizace programu, dostatečný. Stav rozpočtu navíc při běžných makroekonomických výkyvech od roku 2007 poskytuje dostatečné bezpečnostní rozpětí proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP. Tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II (mechanismus směnných kurzů) by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Konkrétně se k dosažení střednědobého cíle v letech 2006 – 2008 plánuje strukturální úprava v průměru 0,4 % HDP na pozadí příznivých cyklických podmínek (doložených velkou pozitivní mezerou výstupu, která se během programového období postupně uzavře) v souladu s dohodnutou metodikou. Dostupnost údajů a strukturální nerovnováha v Litvě znamenají, že odhady produkčních mezer a strukturálního salda podléhají míře nejistoty.

| (11) | Podle Paktu o stabilitě a růstu by se při definování úprav střednědobých cílů programu měly zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie uvedená v programu představuje dočasnou odchylku od úprav směřujících ke střednědobým cílům programu. Přestože program uvádí několik reforem určených na podporu odchýlení, jediná důchodová reforma spočívající v založení pilíře důchodového pojištění je v něm podrobně popsána a může být považována za reformu, která z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí přinese užitek. Průměrná roční úprava směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2006 – 2008 je 0,5 procent HDP, pokud se zohlední čisté rozpočtové náklady na probíhající důchodovou reformu, které se zvýší z 0,5 % HDP v roce 2005 na 0,8 % v roce 2008. Bezpečnostní rezerva proti překročení hranice prahové referenční hodnoty 3 % HDP však nebude v roce 2006 zajištěna, pokud strukturální schodek (vypočítaný útvary Komise) přesáhne minimální orientační cíl o 0,25 % HDP. Dočasné odchýlení od úprav střednědobých cílů programu by bylo přijatelné ve smyslu revidovaného Paktu o stabilitě a růstu a nového kodexu chování a podmíněné splněním minimálního orientačního cíle v roce 2006, což je možné pouze, pokud výsledek schodku za rok 2005 bude lepší, než se očekávalo,a bude převeden do roku 2006 a následujících let. |
| --- | --- |

(11)

Podle Paktu o stabilitě a růstu by se při definování úprav střednědobých cílů programu měly zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie uvedená v programu představuje dočasnou odchylku od úprav směřujících ke střednědobým cílům programu. Přestože program uvádí několik reforem určených na podporu odchýlení, jediná důchodová reforma spočívající v založení pilíře důchodového pojištění je v něm podrobně popsána a může být považována za reformu, která z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí přinese užitek. Průměrná roční úprava směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2006 – 2008 je 0,5 procent HDP, pokud se zohlední čisté rozpočtové náklady na probíhající důchodovou reformu, které se zvýší z 0,5 % HDP v roce 2005 na 0,8 % v roce 2008. Bezpečnostní rezerva proti překročení hranice prahové referenční hodnoty 3 % HDP však nebude v roce 2006 zajištěna, pokud strukturální schodek (vypočítaný útvary Komise) přesáhne minimální orientační cíl o 0,25 % HDP. Dočasné odchýlení od úprav střednědobých cílů programu by bylo přijatelné ve smyslu revidovaného Paktu o stabilitě a růstu a nového kodexu chování a podmíněné splněním minimálního orientačního cíle v roce 2006, což je možné pouze, pokud výsledek schodku za rok 2005 bude lepší, než se očekávalo,a bude převeden do roku 2006 a následujících let.

| (12) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhl v roce 2005 hodnoty 19 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Očekává se, že podle programu míra zadlužení během zbývajícího programového období zůstane na úrovni 19 – 20 % HDP. |
| --- | --- |

(12)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhl v roce 2005 hodnoty 19 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Očekává se, že podle programu míra zadlužení během zbývajícího programového období zůstane na úrovni 19 – 20 % HDP.

| (13) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Litvě hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze nízké riziko. Míra hrubého dluhu je v současné době velmi nízká a očekává se, že zůstane po celé programové období pod referenční hodnotou 60 % HDP, zatímco se očekává, že nastane schodek veřejných financí. Litva schválila důchodovou reformu, která zásadním způsobem řeší dopad na rozpočet v důsledku stárnutí obyvatelstva. Litevské orgány plánují další změny důchodového systému, prostřednictvím kterých zamýšlejí zvýšit sazby náhrad důchodcům a zároveň zvýšit věk odchodu do důchodu. Provedení tohoto posledně jmenovaného opatření je pro finanční udržitelnost veřejného systému důchodů klíčové. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Litvě hrozí vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo pouze nízké riziko. Míra hrubého dluhu je v současné době velmi nízká a očekává se, že zůstane po celé programové období pod referenční hodnotou 60 % HDP, zatímco se očekává, že nastane schodek veřejných financí. Litva schválila důchodovou reformu, která zásadním způsobem řeší dopad na rozpočet v důsledku stárnutí obyvatelstva. Litevské orgány plánují další změny důchodového systému, prostřednictvím kterých zamýšlejí zvýšit sazby náhrad důchodcům a zároveň zvýšit věk odchodu do důchodu. Provedení tohoto posledně jmenovaného opatření je pro finanční udržitelnost veřejného systému důchodů klíčové.

| (14) | Předvídaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v celkovém souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Zejména vzhledem k dočasné odchylce spojené s důchodovou reformou, Litva pokračuje směrem k dosažení střednědobého cíle. Vláda také přijímá několik opatření ke zlepšení kvality veřejných financí (např. daňová reforma) a učinila také pokrok ohledně důchodové reformy s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(14)

Předvídaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v celkovém souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. Zejména vzhledem k dočasné odchylce spojené s důchodovou reformou, Litva pokračuje směrem k dosažení střednědobého cíle. Vláda také přijímá několik opatření ke zlepšení kvality veřejných financí (např. daňová reforma) a učinila také pokrok ohledně důchodové reformy s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

| (15) | Opatření navržená v programu reforem Litvy v oblasti veřejných financí jsou v souladu s opatřeními navrženými v tomto programu a většinou se týkají dalších kroků, které je třeba přijmout v oblasti důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Opatření zaměřená na zlepšení rozpočtových postupů (např. k dokončení programu založeného na různých úrovních veřejných financí a na pružném využívání fondů pro spolufinancování projektů EU) jsou také v souladu s opatřeními uvedenými v tomto programu. Rozpočtové dopady omezeného počtu konkrétních reformních opatření uvedené v programu reforem Litvy se promítají do rozpočtových prognóz konvergenčního programu. |
| --- | --- |

(15)

Opatření navržená v programu reforem Litvy v oblasti veřejných financí jsou v souladu s opatřeními navrženými v tomto programu a většinou se týkají dalších kroků, které je třeba přijmout v oblasti důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Opatření zaměřená na zlepšení rozpočtových postupů (např. k dokončení programu založeného na různých úrovních veřejných financí a na pružném využívání fondů pro spolufinancování projektů EU) jsou také v souladu s opatřeními uvedenými v tomto programu. Rozpočtové dopady omezeného počtu konkrétních reformních opatření uvedené v programu reforem Litvy se promítají do rozpočtových prognóz konvergenčního programu.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti se silnými předpoklady růstu a se zajištěním udržitelné konvergence s EU Rada vyzývá Litvu, aby:

| i) | zvýšila úsilí v rozpočtové strukturální úpravě s cílem urychlit dosažení střednědobého cíle a |
| --- | --- |

i)

zvýšila úsilí v rozpočtové strukturální úpravě s cílem urychlit dosažení střednědobého cíle a

| ii) | zejména aby si stanovila náročnější cíl celkového schodku veřejných financí na rok 2006 a zajistila, aby výsledek schodku lepší než v roce 2005 byl převeden do roku 2006 a do následujících let. |
| --- | --- |

ii)

zejména aby si stanovila náročnější cíl celkového schodku veřejných financí na rok 2006 a zajistila, aby výsledek schodku lepší než v roce 2005 byl převeden do roku 2006 a do následujících let.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM list. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | neuv. |
| KP leden 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM list. 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | neuv. |
| KP leden 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM list. 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | neuv. |
| KP leden. 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí (4)

  (v % HDP) | KP pros. 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM list. 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | neuv. |
| KP leden 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM list. 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | neuv. |
| KP leden 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM list. 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | neuv. |
| KP leden 2005 (6) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | KP pros. 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM list. 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | neuv. |
| KP leden 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | KP pros. 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM list. 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | neuv. |
| KP leden 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM list. 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

neuv.

KP leden 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM list. 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

neuv.

KP leden 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM list. 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

neuv.

KP leden. 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

neuv.

Celkové saldo veřejných financí (4)

(v % HDP)

KP pros. 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM list. 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

neuv.

KP leden 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP pros. 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM list. 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

neuv.

KP leden 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP)

KP pros. 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM list. 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

neuv.

KP leden 2005 (6)

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (5)

(v % HDP)

KP pros. 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM list. 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

neuv.

KP leden 2005

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

KP pros. 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM list. 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

neuv.

KP leden 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Na základě rozhodnutí Eurostatu z května 2005 o klasifikaci plateb ohledně náhrad za ztrátu úspor v rublech v prvních letech přechodu a restitucí nemovitostí zkonfiskovaných za sovětského režimu, byl cíl schodku (2,5 % HDP) stanovený v předcházející aktualizaci programu upraven tak, že nezahrnoval platby související s těmito závazky, aby bylo možné provést smysluplné srovnání.

(3)  Program uvádí všechny povinné a většinu nepovinných údajů předepsaným novým kodexem chování, přestože povinné údaje byly v několika případech předloženy v mírně odlišné podobě, než jakou předepisuje nový kodex chování. Např. namísto konečné domácí poptávky program obsahuje pouze domácí poptávku, chybí údaje o výdajích na úroky odpovídající FISIMu, namísto celkových daní (tj. částka přímých, nepřímých a kapitálových daní), je v v programu uvedeno daňové zatížení, ve výpočtu daňového zatížení proto chybí údaje o nepřímých daních vyplácených do rozpočtu EU a o příspěvcích na sociální zabezpečení.

(4)  Ve schodku jsou zahrnuty náklady na probíhající důchodovou reformu (zavedení druhého pilíře). Náklady se odhadují na 0,3 % HDP v roce 2004, 0,5 % HDP v roce 2005, 0,7 % HDP v roce 2006, 0,8 % HDP v roce 2007 a 0,8 % v roce 2008.

(5)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. Úprava bez nákladů na důchodovou reformu podle aktualizovaného programu by v roce 2006 byla 0,5 % HDP, v roce 2007 0,7 % HDP, v roce 2008 0,2 % HDP nebo v letech 2006 – 2008 v průměru 0,5 % HDP.

(6)  Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu.

(7)  Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření.

(8)  Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření.

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 7,0 %, 6,9 %, 7,0 % a 7,0 %.

(10)  To zahrnovalo platby týkající se náhrad úspor a restitucí nemovitostí dosahující v roce 2005 výše 0,4 % HDP, v roce 2006 0,8 % HDP a v roce 2007 1,2 % HDP.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/44

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2005 – 2008

(2006/C 82/11)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Malty, který zahrnuje období 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Malty, který zahrnuje období 2005 až 2008.

| (2) | Reálný růst HDP Malty činil v letech 1995 až 2005 v průměru 2,75 % za rok. Od roku 2001 se však hospodářský růst pozastavil v důsledku nepříznivých vnějších podmínek a domácích strukturálních nedostatků. Kombinace těchto dvou faktorů vyústila ve ztrátu konkurenceschopnosti a dále došlo ke zhoršení vývozní výkonnosti, což s sebou přineslo další tlak na deficit zahraničního obchodu. V posledních letech dosahoval celkový schodek veřejných financí v průměru hodnoty 6 % HDP. V roce 2003 se vyšplhal až na hodnotu 10,3 % HDP a v roce 2004 klesl na 5,1 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

Reálný růst HDP Malty činil v letech 1995 až 2005 v průměru 2,75 % za rok. Od roku 2001 se však hospodářský růst pozastavil v důsledku nepříznivých vnějších podmínek a domácích strukturálních nedostatků. Kombinace těchto dvou faktorů vyústila ve ztrátu konkurenceschopnosti a dále došlo ke zhoršení vývozní výkonnosti, což s sebou přineslo další tlak na deficit zahraničního obchodu. V posledních letech dosahoval celkový schodek veřejných financí v průměru hodnoty 6 % HDP. V roce 2003 se vyšplhal až na hodnotu 10,3 % HDP a v roce 2004 klesl na 5,1 % HDP.

| (3) | Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Malta má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2006. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Maltu, aby učinila všechna nezbytná opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2006, zajistila snížení míry zadlužení v uspokojivém tempu směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou a aby pokročila v návrhu a provedení důchodových reforem a reforem zdravotnictví. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Malta má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2006. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Maltu, aby učinila všechna nezbytná opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2006, zajistila snížení míry zadlužení v uspokojivém tempu směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou a aby pokročila v návrhu a provedení důchodových reforem a reforem zdravotnictví.

| (4) | Aktualizace odhaduje, že schodek v roce 2005 bude přibližně 4 % HDP ve srovnání s 4,25 % HDP podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 a ve srovnání s cílem stanoveným v předcházející aktualizaci konvergenčního programu v hodnotě 3,75 % HDP. Tento rozdíl mezi aktualizací a prognózou útvarů Komise z podzimu 2005 se vysvětluje tím, že do srovnání byly zařazeny nedávné údaje naznačující celkově nižší výdaje veřejných financí než se původně předpokládalo. |
| --- | --- |

(4)

Aktualizace odhaduje, že schodek v roce 2005 bude přibližně 4 % HDP ve srovnání s 4,25 % HDP podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 a ve srovnání s cílem stanoveným v předcházející aktualizaci konvergenčního programu v hodnotě 3,75 % HDP. Tento rozdíl mezi aktualizací a prognózou útvarů Komise z podzimu 2005 se vysvětluje tím, že do srovnání byly zařazeny nedávné údaje naznačující celkově nižší výdaje veřejných financí než se původně předpokládalo.

| (5) | Aktualizace programu byla předložena až 5 týdnů po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování (2). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizace programu byla předložena až 5 týdnů po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování (2).

| (6) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 0,9 % v roce 2005 na průměrně 1,4 % v průběhu zbývající části programového období v důsledku zvyšující se zahraniční poptávky. Podle stávajících dostupných informací se zdá, že tento scénář se až na rok 2006 zakládá na přijatelných předpokladech růstu. Aktualizace konkrétně předpokládá poměrně rychlé oživení hospodářství způsobené silným příspěvkem zahraniční poptávky růstu, zejména v důsledku oživení elektronického průmyslu a trvalé investiční činnosti. Možnost, že dlouhodobě očekávané oživení tohoto průmyslu v roce 2006 nepřijde, představuje riziko v podobě snížení růstu HDP. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 0,9 % v roce 2005 na průměrně 1,4 % v průběhu zbývající části programového období v důsledku zvyšující se zahraniční poptávky. Podle stávajících dostupných informací se zdá, že tento scénář se až na rok 2006 zakládá na přijatelných předpokladech růstu. Aktualizace konkrétně předpokládá poměrně rychlé oživení hospodářství způsobené silným příspěvkem zahraniční poptávky růstu, zejména v důsledku oživení elektronického průmyslu a trvalé investiční činnosti. Možnost, že dlouhodobě očekávané oživení tohoto průmyslu v roce 2006 nepřijde, představuje riziko v podobě snížení růstu HDP.

| (7) | Rozpočtová strategie nastíněná v aktualizaci usiluje o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2006 a provádění fiskální konsolidace za účelem dosažení schodku 1,25 % v roce 2008. Cíle snižování schodku v aktualizaci zahrnují jednorázové roční příjmy ve výši 0,75 % až 1 % HDP až do roku 2007. Harmonogram primárního přebytku je podobný, na konci programového období se očekává zvýšení z 0,25 % DPH na 2,5 % DPH. Konsolidace se týká hlavně výdajů, které do konce programového období poklesnou o 7,5 % HDP, z čehož téměř polovina této hodnoty bude důsledkem investic. Ve srovnání s předcházejícím programem jsou úpravy v aktualizaci méně ambiciózní, než v zásadě méně příznivý makroekonomický scénář. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtová strategie nastíněná v aktualizaci usiluje o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2006 a provádění fiskální konsolidace za účelem dosažení schodku 1,25 % v roce 2008. Cíle snižování schodku v aktualizaci zahrnují jednorázové roční příjmy ve výši 0,75 % až 1 % HDP až do roku 2007. Harmonogram primárního přebytku je podobný, na konci programového období se očekává zvýšení z 0,25 % DPH na 2,5 % DPH. Konsolidace se týká hlavně výdajů, které do konce programového období poklesnou o 7,5 % HDP, z čehož téměř polovina této hodnoty bude důsledkem investic. Ve srovnání s předcházejícím programem jsou úpravy v aktualizaci méně ambiciózní, než v zásadě méně příznivý makroekonomický scénář.

| (8) | Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky zlepší v průměru o 1 % HDP ročně. Program přesně uvádí střednědobý cíl v podobě vyrovnaného stavu rozpočtu, kterého by chtěl dosáhnout do konce programového období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu a v kodexu chování pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II, a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce. |
| --- | --- |

(8)

Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky zlepší v průměru o 1 % HDP ročně. Program přesně uvádí střednědobý cíl v podobě vyrovnaného stavu rozpočtu, kterého by chtěl dosáhnout do konce programového období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu a v kodexu chování pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II, a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce.

| (9) | Rozpočtový výsledek by mohl být horší než předpokládá program, zejména z důvodu příznivého makroekonomického scénáře na rok 2006. Přestože aktualizace předpokládá v roce 2006 vyšší nepřímé daně než uvádí prognóza útvarů Komise z podzimu 2005, předpoklady ohledně celkových příjmů v tomto roce jsou srovnatelné. Zatímco informace o opatřeních v oblasti politiky na rok 2006 uvedené v programu patrně zcela takový vývoj neodůvodňují, opatření podporující konsolidační proces na léta 2007 a 2008 nejsou uvedena, což znesnadňuje provedení celkového posouzení. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek by mohl být horší než předpokládá program, zejména z důvodu příznivého makroekonomického scénáře na rok 2006. Přestože aktualizace předpokládá v roce 2006 vyšší nepřímé daně než uvádí prognóza útvarů Komise z podzimu 2005, předpoklady ohledně celkových příjmů v tomto roce jsou srovnatelné. Zatímco informace o opatřeních v oblasti politiky na rok 2006 uvedené v programu patrně zcela takový vývoj neodůvodňují, opatření podporující konsolidační proces na léta 2007 a 2008 nejsou uvedena, což znesnadňuje provedení celkového posouzení.

| (10) | Za předpokladu, že rozpočet na rok 2006 je zcela plněn a makroekonomická rizika jsou včas odvrácena, se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s odstraněním nadměrného schodku ve lhůtě, kterou stanovila Rada. Zdá se, že program dostatečně zajišťuje bezpečnostní pásmo proti překročení referenční prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech a po odstranění nadměrného schodku. Rozpočtová strategie nastíněná v programu se zdá být dostatečnou k dosažení střednědobého cíle v roce 2008. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku budou roční úpravy vedoucí k dosažení střednědobého cíle podle programu přesahovat hranici 0,5 % HDP, a budou tak v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

(10)

Za předpokladu, že rozpočet na rok 2006 je zcela plněn a makroekonomická rizika jsou včas odvrácena, se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s odstraněním nadměrného schodku ve lhůtě, kterou stanovila Rada. Zdá se, že program dostatečně zajišťuje bezpečnostní pásmo proti překročení referenční prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech a po odstranění nadměrného schodku. Rozpočtová strategie nastíněná v programu se zdá být dostatečnou k dosažení střednědobého cíle v roce 2008. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku budou roční úpravy vedoucí k dosažení střednědobého cíle podle programu přesahovat hranici 0,5 % HDP, a budou tak v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.

| (11) | Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2005 úrovně 76,75 % HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Očekává se, že míra zadlužení se bude počínaje rokem 2006 snižovat a koncem programového období dosáhne 67,25 % HDP. Vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než předpokládá program, a to vzhledem k rizikům spojených s prováděním privatizace s tím, že by tento proces měl hrát v roce 2006 klíčovou úlohu ve snižování míry zadlužení. Neobjasněné neoficiální operace částečně kompenzují zisky z privatizace v roce 2006. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2005 úrovně 76,75 % HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Očekává se, že míra zadlužení se bude počínaje rokem 2006 snižovat a koncem programového období dosáhne 67,25 % HDP. Vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než předpokládá program, a to vzhledem k rizikům spojených s prováděním privatizace s tím, že by tento proces měl hrát v roce 2006 klíčovou úlohu ve snižování míry zadlužení. Neobjasněné neoficiální operace částečně kompenzují zisky z privatizace v roce 2006. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Maltě hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra hrubého dluhu se v současné době nachází nad referenční hodnotou 60 %. Pokud se stávající strukturální schodek, který je vysoký, nezmění, zamezí to z dlouhodobého hlediska nezbytnému snížení míry hrubého dluhu pod referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Důsledné provádění plánované rozpočtové konsolidace během programovacího období by tak přispělo ke snížení dluhu pod referenční hodnotu a mělo by pozitivní důsledky na rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. Maltské orgány plánují změny důchodového systému, zejména usilují o to, aby tento systém byl přiměřený a udržitelný. Provedení reformy je pro finanční udržitelnost veřejného systému důchodů (3) klíčové. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Maltě hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra hrubého dluhu se v současné době nachází nad referenční hodnotou 60 %. Pokud se stávající strukturální schodek, který je vysoký, nezmění, zamezí to z dlouhodobého hlediska nezbytnému snížení míry hrubého dluhu pod referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Důsledné provádění plánované rozpočtové konsolidace během programovacího období by tak přispělo ke snížení dluhu pod referenční hodnotu a mělo by pozitivní důsledky na rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. Maltské orgány plánují změny důchodového systému, zejména usilují o to, aby tento systém byl přiměřený a udržitelný. Provedení reformy je pro finanční udržitelnost veřejného systému důchodů (3) klíčové.

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky, které tvoří součást zásad na období 2005 – 2008. Přestože aktualizace předpokládá odstranění nadměrného schodku a snížení míry zadlužení v uspokojivém tempu a v souladu s doporučeními Rady a dále také předpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období, neuvádí prováděcí opatření, která by řešila problém dlouhodobé udržitelnosti. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky, které tvoří součást zásad na období 2005 – 2008. Přestože aktualizace předpokládá odstranění nadměrného schodku a snížení míry zadlužení v uspokojivém tempu a v souladu s doporučeními Rady a dále také předpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období, neuvádí prováděcí opatření, která by řešila problém dlouhodobé udržitelnosti.

| (14) | Národní program reforem Malty předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: udržitelnost veřejných financí, konkurenceschopnost, životní prostředí, zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava. Přesto, že aktualizace programu výslovně neuvádí Národní program reforem, zohledňuje jeho dopad na rozpočet. Opatření v oblasti veřejných financí, které předvídá konvergenční program, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Aktualizovaný konvergenční program především konkrétně potvrzuje záměr provést reformy k zajištění účinnosti veřejného sektoru, ke zlepšení sjednocení daní, k uskutečnění privatizace a představuje podporu vzdělávání pracovní síly. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Malty předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: udržitelnost veřejných financí, konkurenceschopnost, životní prostředí, zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava. Přesto, že aktualizace programu výslovně neuvádí Národní program reforem, zohledňuje jeho dopad na rozpočet. Opatření v oblasti veřejných financí, které předvídá konvergenční program, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. Aktualizovaný konvergenční program především konkrétně potvrzuje záměr provést reformy k zajištění účinnosti veřejného sektoru, ke zlepšení sjednocení daní, k uskutečnění privatizace a představuje podporu vzdělávání pracovní síly.

S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada poznamenává, že program je celkově v souladu s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2006. S ohledem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Rada vyzývá Maltu, aby:

| i) | důsledně provedla rozpočtová opatření na rok 2006 a odstranila v tomto roce nadměrný schodek a v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistila udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek; |
| --- | --- |

i)

důsledně provedla rozpočtová opatření na rok 2006 a odstranila v tomto roce nadměrný schodek a v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistila udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek;

| ii) | zajistila od roku 2006 dále snížení míry zadlužení směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou, a to uspokojivým tempem; |
| --- | --- |

ii)

zajistila od roku 2006 dále snížení míry zadlužení směrem k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou, a to uspokojivým tempem;

| iii) | zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dalším tím, že učiní pokrok v návrhu a provedení důchodové reformy. |
| --- | --- |

iii)

zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dalším tím, že učiní pokrok v návrhu a provedení důchodové reformy.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM list. 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | neuv. |
| KP pros. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM list. 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | neuv. |
| KP pros. 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP leden 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KP list. 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | neuv. |
| KP prosinec 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP leden 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM list. 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | neuv. |
| KP pros. 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP leden 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM list. 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | neuv. |
| KP pros. 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (v % HDP) (6) | KP leden 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM list. 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | neuv. |
| KP pros. 2004 (5) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (5)

  (v % HDP) | KP leden 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM list. 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | neuv. |
| KP pros. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | KP leden 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM list. 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | neuv. |
| KP pros. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM list. 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

neuv.

KP pros. 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM list. 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

neuv.

KP pros. 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP leden 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KP list. 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

neuv.

KP prosinec 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP leden 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM list. 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

neuv.

KP pros. 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP leden 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM list. 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

neuv.

KP pros. 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(v % HDP) (6)

KP leden 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM list. 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

neuv.

KP pros. 2004 (5)

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (5)

(v % HDP)

KP leden 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM list. 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

neuv.

KP pros. 2004

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

KP leden 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM list. 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

neuv.

KP pros. 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

neuv.

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst.L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Konkrétně údaje o cenách nejsou v souladu s harmonizovanou definicí a číselné údaje o zaměstnanosti a nezaměstnanosti se neopírají o údaje pocházející z průzkumu ohledně pracovní síly, ale odvolávají se na registrované osoby a dále nejsou k dispozici předpovědi ohledně všech položek zařazených do sektorálních bilancí a údaje FISIMu. Údaje, které chybí se týkají zejména: zaměstnanosti a produktivity v hodinách, předpovědi o odvětvových bilancích a rozdělení sociálních transferů.

(3)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti naleznete v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(4)  Údaje odpovídající indexu maloobchodních cen.

(5)  Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu.

(6)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(7)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu: Aktualizovaný program předpokládá tento vývoj schodku veřejných financí 0,7 % HDP v roce 2004, 1,0 % v roce 2005, 1,0 % v roce 2006, 0,7 % v roce 2007 a 0,1 % HDP v roce 2008.

(8)  Prognóza útvarů Komise zahrnuje stejná jednorázová opatření jako program.

(9)   Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004 – 2007 ve výši 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % a 2,0 %.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/48

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008

(2006/C 82/12)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2005 – 2008.

| (2) | Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5 % ročně, což je téměř o dvě procenta více než průměr v EU–25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2001 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích, tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU–25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na trhu práce, kde byla míra nezaměstnanosti 18,8 % v roce 2004 a nejnižší míra zaměstnanosti v celé EU (51,7 % v roce 2004). Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí – 1,4 % až – 4,8 % (2) HDP, a poté se začalo zlepšovat až na – 3,8 % HDP v roce 2004 a na – 2,9 % HDP v roce 2005. |
| --- | --- |

(2)

Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5 % ročně, což je téměř o dvě procenta více než průměr v EU–25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2001 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích, tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU–25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na trhu práce, kde byla míra nezaměstnanosti 18,8 % v roce 2004 a nejnižší míra zaměstnanosti v celé EU (51,7 % v roce 2004). Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí – 1,4 % až – 4,8 % (2) HDP, a poté se začalo zlepšovat až na – 3,8 % HDP v roce 2004 a na – 2,9 % HDP v roce 2005.

| (3) | Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007, které bylo přijato před změnou Paktu o stabilitě a růstu, vyzvala Rada Polsko, aby „i) posílilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné provedení strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo“. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007, které bylo přijato před změnou Paktu o stabilitě a růstu, vyzvala Rada Polsko, aby „i) posílilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné provedení strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo“.

| (4) | Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 3,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 3,9 % HDP a schodek očekávaný v současném programu představuje 2,9 % HDP. Srovnání s předchozími konvergenčními programy komplikují signifikantní revize údajů v souvislosti se změnami metodiky. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 % oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005. |
| --- | --- |

(4)

Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 3,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 3,9 % HDP a schodek očekávaný v současném programu představuje 2,9 % HDP. Srovnání s předchozími konvergenčními programy komplikují signifikantní revize údajů v souvislosti se změnami metodiky. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 % oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005.

| (5) | Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování. (3) Polsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 19. ledna, tj. 7 týdnů po lhůtě, která byla v kodexu chování stanovená na 1. prosince. Zpoždění bylo způsobeno sestavováním nové vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006. |
| --- | --- |

(5)

Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování. (3) Polsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 19. ledna, tj. 7 týdnů po lhůtě, která byla v kodexu chování stanovená na 1. prosince. Zpoždění bylo způsobeno sestavováním nové vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006.

| (6) | Makroekonomický scénář z programu předpokládá zrychlení růstu HDP z 3,3 % v roce 2005 na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze považovat za hodnověrné a mající tendencí ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu. Realisticky vypadají rovněž výhledy inflace v programu, až na rok 2006, kdy je zřejmě odhadnuta výše s ohledem na poslední vývoj ISP. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář z programu předpokládá zrychlení růstu HDP z 3,3 % v roce 2005 na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze považovat za hodnověrné a mající tendencí ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu. Realisticky vypadají rovněž výhledy inflace v programu, až na rok 2006, kdy je zřejmě odhadnuta výše s ohledem na poslední vývoj ISP.

| (7) | Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí (vypočítaného s ohledem na rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004) s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, jsou zařazeny do sektoru veřejných financí. Po vyjmutí penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované saldo důchodového systému nyní dosahuje 1,9 % HDP. Pokud by bylo možné zohlednit regresivní snižování čistých nákladů důchodové reformy, schodek veřejných financí Polska by byl po celou tuto dobu pod 3 % HDP. Očekává se, že primární saldo (druhý pilíř důchodového systému v sektoru veřejných financí) se zlepší z – 0,3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je především příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí aktualizaci stanoví současná aktualizace ambicióznější cíle schodku pro rok 2006 díky přenesenému účinku příznivého vývoje na straně příjmů v roce 2005, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(7)

Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí (vypočítaného s ohledem na rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004) s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, jsou zařazeny do sektoru veřejných financí. Po vyjmutí penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované saldo důchodového systému nyní dosahuje 1,9 % HDP. Pokud by bylo možné zohlednit regresivní snižování čistých nákladů důchodové reformy, schodek veřejných financí Polska by byl po celou tuto dobu pod 3 % HDP. Očekává se, že primární saldo (druhý pilíř důchodového systému v sektoru veřejných financí) se zlepší z – 0,3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je především příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí aktualizaci stanoví současná aktualizace ambicióznější cíle schodku pro rok 2006 díky přenesenému účinku příznivého vývoje na straně příjmů v roce 2005, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008.

| (8) | Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu zlepší každoročně v průměru o 0,25 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve výši – 1,0 % HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem – 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

(8)

Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu zlepší každoročně v průměru o 0,25 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve výši – 1,0 % HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem – 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Ačkoli v optice minulého překračování rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech vypadají rozpočtové výhledy opatrně, na plánované změny může působit několik činitelů. Na základě příznivého vývoje daňových příjmů v letech 2004 a 2005 jsou předpoklady ohledně daňové elasticity dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se navíc jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což podnítilo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma provedená v roce 1999. Čtyřleté nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, má za cíl vyřešit problém nadměrného schodku. Nicméně by bylo prospěšné nějaké alternativní či další rozpočtové pravidlo ke kontrole růstu vládních výdajů. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Ačkoli v optice minulého překračování rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech vypadají rozpočtové výhledy opatrně, na plánované změny může působit několik činitelů. Na základě příznivého vývoje daňových příjmů v letech 2004 a 2005 jsou předpoklady ohledně daňové elasticity dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se navíc jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což podnítilo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma provedená v roce 1999. Čtyřleté nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, má za cíl vyřešit problém nadměrného schodku. Nicméně by bylo prospěšné nějaké alternativní či další rozpočtové pravidlo ke kontrole růstu vládních výdajů.

| (10) | Program se neřídí návodem na snižování schodku na rok 2007, který je obsažen v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 a rozpočet v aktualizaci podle všeho nesměřuje k odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle uvedené v doporučení Rady ze dne 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů by mělo zohlednit změny v metodice vedení národních účtů vyžadované Eurostatem. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Pokud by bylo možné zohlednit regresivní snižování čistých nákladů důchodové reformy, schodek veřejných financí Polska by byl pod 3 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další podstatné změny. |
| --- | --- |

(10)

Program se neřídí návodem na snižování schodku na rok 2007, který je obsažen v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 a rozpočet v aktualizaci podle všeho nesměřuje k odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle uvedené v doporučení Rady ze dne 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů by mělo zohlednit změny v metodice vedení národních účtů vyžadované Eurostatem. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Pokud by bylo možné zohlednit regresivní snižování čistých nákladů důchodové reformy, schodek veřejných financí Polska by byl pod 3 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další podstatné změny.

| (11) | V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 % HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne takřka 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP. Je to rovněž přibližně o 2 % méně než v předchozí aktualizaci konvergenčního programu. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a příznivého lavinového efektu (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým nominálním růstem HDP). |
| --- | --- |

(11)

V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 % HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne takřka 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP. Je to rovněž přibližně o 2 % méně než v předchozí aktualizaci konvergenčního programu. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a příznivého lavinového efektu (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým nominálním růstem HDP).

| (12) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Navrhovaná opatření však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku. |
| --- | --- |

(12)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Navrhovaná opatření však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku.

| (13) | Program reforem Polska předložený dne 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé infrastruktury a snížení odvodového zatížení pracovní síly s cílem snížit vysokou míru nezaměstnanosti v Polsku. Rozpočtové dopady kroků předestřených v Národním programu reforem se však neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do Národního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu. |
| --- | --- |

(13)

Program reforem Polska předložený dne 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé infrastruktury a snížení odvodového zatížení pracovní síly s cílem snížit vysokou míru nezaměstnanosti v Polsku. Rozpočtové dopady kroků předestřených v Národním programu reforem se však neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do Národního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu.

| (14) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky provádění důchodové reformy z roku 1999 podaří dosáhnout úspor. Tato reforma je ambiciózní a přispívá k řešení problému stárnutí populace, ale nedávno přijatá opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji, než se plánuje v střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost (4). |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky provádění důchodové reformy z roku 1999 podaří dosáhnout úspor. Tato reforma je ambiciózní a přispívá k řešení problému stárnutí populace, ale nedávno přijatá opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji, než se plánuje v střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost (4).

S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada konstatuje, že konvergenční program předpokládá určitý pokrok, nicméně ne účinné odstranění nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004, a Komise hodlá doporučit další kroky podle postupu v případě nadměrného schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Mezitím by Polsko mělo:

| i) | posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku; |
| --- | --- |

i)

posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku;

| ii) | zabezpečit výsledky důchodové reformy; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečit výsledky důchodové reformy;

| iii) | zlepšit institucionální rámec veřejných financí doplněním nominálního ukotvení společně s dalšími opatřeními, například střednědobými pravidly čerpání. |
| --- | --- |

iii)

zlepšit institucionální rámec veřejných financí doplněním nominálního ukotvení společně s dalšími opatřeními, například střednědobými pravidly čerpání.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM list. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | neuv. |
| CP pros. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM list. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | neuv. |
| CP pros. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP leden 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM list. 2005 (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. |
| CP pros. 2004 (6) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP leden 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM list. 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | neuv. |
| CP pros. 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP leden 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM list. 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | neuv. |
| CP pros. 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné a strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP leden 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM list. 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | neuv. |
| CP pros. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | KP leden 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM list. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | neuv. |
| CP pros. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM list. 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

neuv.

CP pros. 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM list. 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

neuv.

CP pros. 2004

3,5

3

2,7

2,5

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP leden 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM list. 2005 (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

neuv.

CP pros. 2004 (6)

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP leden 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM list. 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

neuv.

CP pros. 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP leden 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM list. 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

neuv.

CP pros. 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

neuv.

Cyklicky očištěné a strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP leden 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM list. 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

neuv.

CP pros. 2004

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

KP leden 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM list. 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

neuv.

CP pros. 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

neuv.

Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Definice EDP (postupu při nadměrném schodku), všechny penzijní fondy klasifikované v rámci veřejných rozpočtů, revidované údaje.

(3)  Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. V programu nejsou údaje o výdajích vládních institucí v roce 2008 rozepsaných podle účelu. Chybí také rozdíly mezi stavem na pokladním účtu a účtech časového rozlišení a rovněž údaje o čisté akumulaci finančních aktiv. Chybějí údaje o celkových příjmech a výdajích v tabulce č. 7 (dlouhodobá udržitelnost).

(4)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(5)  Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by bylo – 5,6 % HDP v roce 2004, – 4,7 % HDP v roce 2005, – 4,6 % v roce 2006, – 4,1 % v roce 2007 a – 3,7 % v roce 2008, zatímco hrubý státní dluh by byl 45,9 % HDP v roce 2004, 47,9 % v roce 2005, 51,2 % v roce 2006, 52,1 % v roce 2007 a 52,6 % v roce 2008.

(6)  Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu.

(7)  Cyklicky očištěné saldo a strukturální saldo jsou stejné, jelikož jednorázová a jiná prozatímní opatření z programu jsou nevýznamná (0,04 % HDP v roce 2005 snižující schodek).

(8)  Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření.

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % a 4,5 %.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/52

---

STANOVISKO RADY

ze dne 14. března 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2005/06 – 2010/11

(2006/C 82/13)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období let 2005/06 až 2010/11. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období let 2005/06 až 2010/11.

| (2) | Makroekonomický výkon Spojeného království byl v posledním desetiletí působivý, pokud jde o zlepšení stability, růst, nízkou inflaci a výsledky pracovního trhu. Roční míra reálného růstu HDP v průměru dosahovala 3,25 % v letech 1996 – 2000 a 2,25 % v letech 2001 – 2005. Po období fiskální konsolidace v letech 1996 až 2001, kdy saldo veřejných financí ze schodku ve výši 5 % HDP dosáhlo dostatečného přebytku, však Spojené království provádělo předpokládané vysoké navýšení veřejných výdajů včetně veřejných investic, a bilance veřejných financí dosáhla do roku 2004 schodku přesahujícího 3 % HDP. Hrubé zadlužení se snížilo z více než 50 % HDP v roce 1996 na 38 % HDP v roce 2002, ale od té doby má opět mírně rostoucí tendenci. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický výkon Spojeného království byl v posledním desetiletí působivý, pokud jde o zlepšení stability, růst, nízkou inflaci a výsledky pracovního trhu. Roční míra reálného růstu HDP v průměru dosahovala 3,25 % v letech 1996 – 2000 a 2,25 % v letech 2001 – 2005. Po období fiskální konsolidace v letech 1996 až 2001, kdy saldo veřejných financí ze schodku ve výši 5 % HDP dosáhlo dostatečného přebytku, však Spojené království provádělo předpokládané vysoké navýšení veřejných výdajů včetně veřejných investic, a bilance veřejných financí dosáhla do roku 2004 schodku přesahujícího 3 % HDP. Hrubé zadlužení se snížilo z více než 50 % HDP v roce 1996 na 38 % HDP v roce 2002, ale od té doby má opět mírně rostoucí tendenci.

| (3) | Rada ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Spojené království, aby zajistilo schodek pod hranicí 3 % HDP a zlepšilo cyklicky očištěný stav tak, aby bylo ve střednědobém horizontu dosaženo téměř vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu. Rada dne 24. ledna 2006 s ohledem na informace obsažené v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2005 rozhodla, že Spojené království vykazuje nadměrný schodek. Podle doporučení Rady na základě čl. 104 odst. 7 ze stejného dne má být nadměrný schodek do konce rozpočtového roku 2006/07 (2) napraven. Po vypršení šestiměsíční lhůty, kterou rozhodnutí předpokládá, Komise zhodnotí, jakého pokroku dosáhly orgány Spojeného království při nápravě nadměrného schodku. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Spojené království, aby zajistilo schodek pod hranicí 3 % HDP a zlepšilo cyklicky očištěný stav tak, aby bylo ve střednědobém horizontu dosaženo téměř vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu. Rada dne 24. ledna 2006 s ohledem na informace obsažené v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2005 rozhodla, že Spojené království vykazuje nadměrný schodek. Podle doporučení Rady na základě čl. 104 odst. 7 ze stejného dne má být nadměrný schodek do konce rozpočtového roku 2006/07 (2) napraven. Po vypršení šestiměsíční lhůty, kterou rozhodnutí předpokládá, Komise zhodnotí, jakého pokroku dosáhly orgány Spojeného království při nápravě nadměrného schodku.

| (4) | Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005/06, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí ve výši 3,4 % HDP, zatímco předpoklad stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,8 % HDP. Schodek, který je vyšší, než se očekávalo, byl způsoben oproti předpokladům nižším růstem HDP, který na rozdíl od výše 3 % uvedené v předcházející aktualizaci je nyní odhadován na 1,75 %, základními účinky vyplývajícími z nižších výnosů z daňových příjmů v roce 2004/05, než se očekávalo, a v menší míře i mírným diskrečním uvolňováním. |
| --- | --- |

(4)

Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005/06, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí ve výši 3,4 % HDP, zatímco předpoklad stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,8 % HDP. Schodek, který je vyšší, než se očekávalo, byl způsoben oproti předpokladům nižším růstem HDP, který na rozdíl od výše 3 % uvedené v předcházející aktualizaci je nyní odhadován na 1,75 %, základními účinky vyplývajícími z nižších výnosů z daňových příjmů v roce 2004/05, než se očekávalo, a v menší míře i mírným diskrečním uvolňováním.

| (5) | Program vcelku sleduje modelovou strukturu, ale v některých věcných bodech se odchyluje od požadavků na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedených v novém kodexu chování (3). |
| --- | --- |

(5)

Program vcelku sleduje modelovou strukturu, ale v některých věcných bodech se odchyluje od požadavků na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedených v novém kodexu chování (3).

| (6) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové výhledy předpokládá, že se růst HDP zvýší z 1,75 % v roce 2005/06 na 3 % v roce 2007/08 a následně se zpomalí na 2,75 % v roce 2008/09 a následně na 2,25 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na obecně přijatelných předpokladech růstu, s poměrnou obezřetností ke konci předpokládaného období. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové výhledy předpokládá, že se růst HDP zvýší z 1,75 % v roce 2005/06 na 3 % v roce 2007/08 a následně se zpomalí na 2,75 % v roce 2008/09 a následně na 2,25 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na obecně přijatelných předpokladech růstu, s poměrnou obezřetností ke konci předpokládaného období. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.

| (7) | Aktualizace programu předpokládá snížení schodku v rozpočtovém roce 2005/06 z hranice přesahující 3 % HDP na úroveň pod touto 3 % hodnotou v roce 2006/07. Dále se předpokládá, že se schodek do roku 2010/11 sníží na úroveň 1,5 % HDP. Primární saldo veřejných financí, které se v roce 2005/06 odhaduje jako schodek ve výši 1 % HDP, dosáhne v roce 2008/09 rovnováhy a do roku 2010/11 vykáže přebytek ve výši 0,5 % HDP. Zlepšení nominálního salda je především způsobeno zvýšením příjmů, částečně díky předpokládanému cyklickému zlepšení hospodářství a částečně díky zvýšení podílu daní na HDP. Aktualizovaný program předpokládá menší diskreční fiskální zpřísnění v letech 2006/07 a 2007/08, které má být trvalé. Předpokládá se, že se podíl výdajů do roku 2007/08 zvýší díky plánovanému zvýšení výdajů na veřejné služby a veřejné investice. Předpokládá se, že se čisté investice do veřejného sektoru (včetně kapitálových grantů soukromému sektoru) zvýší z 1,6 % HDP v roce 2004/05 na 2,25 % HDP do roku 2006/07 a dále zůstanou neměnné jako procentní vyjádření HDP. Předpokládá se, že se růst běžných výdajů po roce 2007/08 výrazně zpomalí. Plánuje se tedy, že se schodek do roku 2008/09 výlučně využije na financování veřejných investic. V porovnání s aktualizací z roku 2004 se předpoklady schodku pro roky 2005/06 a 2006/07 upravily v souladu s hospodářským vývojem směrem nahoru, zatímco ze střednědobého hlediska se přiblíží stavu uvedenému v předcházející aktualizaci. |
| --- | --- |

(7)

Aktualizace programu předpokládá snížení schodku v rozpočtovém roce 2005/06 z hranice přesahující 3 % HDP na úroveň pod touto 3 % hodnotou v roce 2006/07. Dále se předpokládá, že se schodek do roku 2010/11 sníží na úroveň 1,5 % HDP. Primární saldo veřejných financí, které se v roce 2005/06 odhaduje jako schodek ve výši 1 % HDP, dosáhne v roce 2008/09 rovnováhy a do roku 2010/11 vykáže přebytek ve výši 0,5 % HDP. Zlepšení nominálního salda je především způsobeno zvýšením příjmů, částečně díky předpokládanému cyklickému zlepšení hospodářství a částečně díky zvýšení podílu daní na HDP. Aktualizovaný program předpokládá menší diskreční fiskální zpřísnění v letech 2006/07 a 2007/08, které má být trvalé. Předpokládá se, že se podíl výdajů do roku 2007/08 zvýší díky plánovanému zvýšení výdajů na veřejné služby a veřejné investice. Předpokládá se, že se čisté investice do veřejného sektoru (včetně kapitálových grantů soukromému sektoru) zvýší z 1,6 % HDP v roce 2004/05 na 2,25 % HDP do roku 2006/07 a dále zůstanou neměnné jako procentní vyjádření HDP. Předpokládá se, že se růst běžných výdajů po roce 2007/08 výrazně zpomalí. Plánuje se tedy, že se schodek do roku 2008/09 výlučně využije na financování veřejných investic. V porovnání s aktualizací z roku 2004 se předpoklady schodku pro roky 2005/06 a 2006/07 upravily v souladu s hospodářským vývojem směrem nahoru, zatímco ze střednědobého hlediska se přiblíží stavu uvedenému v předcházející aktualizaci.

| (8) | Na základě výpočtů provedených podle společně dohodnuté metodiky program v roce 2005/06 předpokládá meziroční zlepšení strukturálního salda (tj. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných prozatímních opatřeních) v průměru přes 0,25 % HDP z odhadovaného strukturálního schodku těsně pod 3 % HDP. Tato úprava se předpokládá až pro rok 2006/07, kdy se očekává, že dojde k nápravě nadměrného schodku a negativní mezera výstupu bude největší, ale následně se díky zmenšení negativní mezery výstupu zpomalí. Kvantitativní vyjádření střednědobého cíle pro strukturální saldo veřejných financí není upřesněno. Program odkazuje na fiskální cíle podle vnitrostátních pravidel, což znamená střednědobou cestu pro cyklicky očištěný schodek, společně se stabilizací poměru veřejného dluhu k HDP na nízkou úroveň a s udržením v průměru vyrovnaného nebo přebytkového běžného rozpočtu v hospodářském cyklu. |
| --- | --- |

(8)

Na základě výpočtů provedených podle společně dohodnuté metodiky program v roce 2005/06 předpokládá meziroční zlepšení strukturálního salda (tj. vyjádřeného v cyklicky očištěných hodnotách bez jednorázových a jiných prozatímních opatřeních) v průměru přes 0,25 % HDP z odhadovaného strukturálního schodku těsně pod 3 % HDP. Tato úprava se předpokládá až pro rok 2006/07, kdy se očekává, že dojde k nápravě nadměrného schodku a negativní mezera výstupu bude největší, ale následně se díky zmenšení negativní mezery výstupu zpomalí. Kvantitativní vyjádření střednědobého cíle pro strukturální saldo veřejných financí není upřesněno. Program odkazuje na fiskální cíle podle vnitrostátních pravidel, což znamená střednědobou cestu pro cyklicky očištěný schodek, společně se stabilizací poměru veřejného dluhu k HDP na nízkou úroveň a s udržením v průměru vyrovnaného nebo přebytkového běžného rozpočtu v hospodářském cyklu.

| (9) | Rozpočtový výsledek, především z krátkodobého hlediska, by mohl být horší, než předpokládá program. Předpokládané zlepšení podílu daní na HDP, zejména příjmy z daní právnických osob, představuje riziko v rozsahu, v jakém závisí na odhadech příznivého vývoje ve finančním odvětví, který zasahuje i do dalšího roku a následně se nemění. Aktualizace předpokládá po očekávaném zvýšení na straně příjmů do roku 2007/08 snížení poměru výdajů po roce 2007/08, a to pod úroveň dosaženou v roce 2005/06, což může představovat velkou výzvu. Vzhledem ke stávajícím politickým závazkům snižování podílu výdajů k HDP znamená výrazně pomalejší růst běžných výdajů, což se pravděpodobně projeví především v některých oblastech. Plánuje se, že se v rámci Úplného přehledu výdajů za rok 2007 provede nové komplexní hodnocení veřejných výdajů, které by mělo pomoci určit oblasti, v nichž by měl být snížen růst veřejných výdajů. V letech 2009/10 a 2010/11 mohou být tato negativní rizika, v zásadě na straně příjmů, částečně vyrovnána předpokladem hospodářského růstu, který se jeví jako poměrně obezřetný. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledek, především z krátkodobého hlediska, by mohl být horší, než předpokládá program. Předpokládané zlepšení podílu daní na HDP, zejména příjmy z daní právnických osob, představuje riziko v rozsahu, v jakém závisí na odhadech příznivého vývoje ve finančním odvětví, který zasahuje i do dalšího roku a následně se nemění. Aktualizace předpokládá po očekávaném zvýšení na straně příjmů do roku 2007/08 snížení poměru výdajů po roce 2007/08, a to pod úroveň dosaženou v roce 2005/06, což může představovat velkou výzvu. Vzhledem ke stávajícím politickým závazkům snižování podílu výdajů k HDP znamená výrazně pomalejší růst běžných výdajů, což se pravděpodobně projeví především v některých oblastech. Plánuje se, že se v rámci Úplného přehledu výdajů za rok 2007 provede nové komplexní hodnocení veřejných výdajů, které by mělo pomoci určit oblasti, v nichž by měl být snížen růst veřejných výdajů. V letech 2009/10 a 2010/11 mohou být tato negativní rizika, v zásadě na straně příjmů, částečně vyrovnána předpokladem hospodářského růstu, který se jeví jako poměrně obezřetný.

| (10) | Pokud jde o nápravu nadměrného schodku, předpokládá program, který byl zveřejněn před přijetím doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, že se schodek v roce 2006/07 sníží pod referenční hodnotu, zatímco útvary Komise v době přijetí doporučení Rady odhadovaly, že i po provedení diskrečních opatření oznámených v rámci předběžné zprávy z prosince 2005 zůstane schodek mírně nad 3 %. Komise posoudí pokrok směřující k nápravě nadměrného schodku po uplynutí šestiměsíční lhůty. Na základě minimálního orientačního cíle (odhadovaného jako cyklicky očištěný schodek těsně pod úrovní 1,5 % HDP) se nezdá, s výjimkou úplného konce programového období v roce 2010/11, že by rozpočtová strategie poskytovala při běžných makroekonomických výkyvech dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterého se má Spojené království snažit vyvarovat. Postup nápravy však nemusí být zcela v souladu s paktem, i když na předpokládaná salda dopadlo provádění výše zmíněného programu veřejných investic. Po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2006/07 se předpokládané strukturální změny zpomalí, když se mezera výstupu, nehledě na to, že je stále negativní, značně zmenšovat a vývoj daňové elasticity bude poměrně příznivý. Z toho vyplývá, že by se postup změn mohl posílit. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o nápravu nadměrného schodku, předpokládá program, který byl zveřejněn před přijetím doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, že se schodek v roce 2006/07 sníží pod referenční hodnotu, zatímco útvary Komise v době přijetí doporučení Rady odhadovaly, že i po provedení diskrečních opatření oznámených v rámci předběžné zprávy z prosince 2005 zůstane schodek mírně nad 3 %. Komise posoudí pokrok směřující k nápravě nadměrného schodku po uplynutí šestiměsíční lhůty. Na základě minimálního orientačního cíle (odhadovaného jako cyklicky očištěný schodek těsně pod úrovní 1,5 % HDP) se nezdá, s výjimkou úplného konce programového období v roce 2010/11, že by rozpočtová strategie poskytovala při běžných makroekonomických výkyvech dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterého se má Spojené království snažit vyvarovat. Postup nápravy však nemusí být zcela v souladu s paktem, i když na předpokládaná salda dopadlo provádění výše zmíněného programu veřejných investic. Po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2006/07 se předpokládané strukturální změny zpomalí, když se mezera výstupu, nehledě na to, že je stále negativní, značně zmenšovat a vývoj daňové elasticity bude poměrně příznivý. Z toho vyplývá, že by se postup změn mohl posílit.

| (11) | Předpokládá se, že se hrubá míra zadlužení, i když vůbec nedosahuje referenční hodnoty 60 % HDP, v průběhu programového období pomalu zvýší z úrovně cca 41 % HDP v roce 2004/05 a v roce 2007/08 dosáhne maximální hodnoty necelých 45 % HDP. Očekává se proto, že míra zadlužení se bude snižovat mírně. |
| --- | --- |

(11)

Předpokládá se, že se hrubá míra zadlužení, i když vůbec nedosahuje referenční hodnoty 60 % HDP, v průběhu programového období pomalu zvýší z úrovně cca 41 % HDP v roce 2004/05 a v roce 2007/08 dosáhne maximální hodnoty necelých 45 % HDP. Očekává se proto, že míra zadlužení se bude snižovat mírně.

| (12) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, možnost, že nedostatečné rezervy na soukromé důchody zvýší fiskální náklady, by v kombinaci se zvýšenými náklady na stárnutí populace mohly vystavit Spojené království středně vysokému riziku, pokud nedojde ke změnám za účelem zlepšení fiskální udržitelnosti. V období do roku 2050 se předpokládá pozvolný nárůst veřejných výdajů na důchody. Tlaky na vyšší výdaje související se stárnutím obyvatelstva však nemohou být vyloučeny, neboť soukromé důchody by nemusely být dostačující. V současné době probíhá přezkum důchodové politiky a na jaře letošního roku se očekává reakce vlády na zprávu Komise o důchodech z listopadu 2005. Stávající příznivá míra zadlužení přispívá k částečnému omezování dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Předpokládá se však, že pokud v porovnání se strukturálním stavem rozpočtu v roce 2005/06 nedojde v průběhu programového období k další rozpočtové konsolidaci, zvýší se hrubé zadlužení v průběhu programového období do roku 2050 nad referenční hodnotu 60 % HDP. Zlepšení strukturálního salda veřejných financí ve střednědobém horizontu by přispělo ke snížení rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí (4). |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, možnost, že nedostatečné rezervy na soukromé důchody zvýší fiskální náklady, by v kombinaci se zvýšenými náklady na stárnutí populace mohly vystavit Spojené království středně vysokému riziku, pokud nedojde ke změnám za účelem zlepšení fiskální udržitelnosti. V období do roku 2050 se předpokládá pozvolný nárůst veřejných výdajů na důchody. Tlaky na vyšší výdaje související se stárnutím obyvatelstva však nemohou být vyloučeny, neboť soukromé důchody by nemusely být dostačující. V současné době probíhá přezkum důchodové politiky a na jaře letošního roku se očekává reakce vlády na zprávu Komise o důchodech z listopadu 2005. Stávající příznivá míra zadlužení přispívá k částečnému omezování dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Předpokládá se však, že pokud v porovnání se strukturálním stavem rozpočtu v roce 2005/06 nedojde v průběhu programového období k další rozpočtové konsolidaci, zvýší se hrubé zadlužení v průběhu programového období do roku 2050 nad referenční hodnotu 60 % HDP. Zlepšení strukturálního salda veřejných financí ve střednědobém horizontu by přispělo ke snížení rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí (4).

| (13) | Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008. Stávající míra podílu veřejného dluhu je stále poměrně nízká, schodek je však nadměrný a ještě musí dojít k jeho nápravě, včetně další konsolidace, jež se vyžaduje ke stabilizaci míry zadlužení. Revize obecného důchodového systému je vítána, protože by měla zajistit přístup k důchodům, jejich finanční životnost a sociální přiměřenost. Program navíc předpokládá opaření ke zlepšení kvality veřejných financí, včetně popudu ke zlepšování účinnosti veřejných výdajů prostřednictvím lepší správy aktiv, přerozdělení míst státních úředníků a snížení stavu zaměstnanců ve veřejném sektoru. |
| --- | --- |

(13)

Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008. Stávající míra podílu veřejného dluhu je stále poměrně nízká, schodek je však nadměrný a ještě musí dojít k jeho nápravě, včetně další konsolidace, jež se vyžaduje ke stabilizaci míry zadlužení. Revize obecného důchodového systému je vítána, protože by měla zajistit přístup k důchodům, jejich finanční životnost a sociální přiměřenost. Program navíc předpokládá opaření ke zlepšení kvality veřejných financí, včetně popudu ke zlepšování účinnosti veřejných výdajů prostřednictvím lepší správy aktiv, přerozdělení míst státních úředníků a snížení stavu zaměstnanců ve veřejném sektoru.

| (14) | Národní program reforem Spojeného království předložený dne 13. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: s ohledem na demografické výzvy zachovat fiskální udržitelnost, prosazovat inovace a výzkum a vývoj, rozšiřovat příležitosti pro získávání dovedností, zajišťovat spravedlnost prostřednictvím moderního a flexibilního systému sociální péče a zvyšovat inovace a přizpůsobivost při využívání zdrojů. Dopady tohoto programu reforem na rozpočet se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, které předvídá konvergenční program, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem. |
| --- | --- |

(14)

Národní program reforem Spojeného království předložený dne 13. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: s ohledem na demografické výzvy zachovat fiskální udržitelnost, prosazovat inovace a výzkum a vývoj, rozšiřovat příležitosti pro získávání dovedností, zajišťovat spravedlnost prostřednictvím moderního a flexibilního systému sociální péče a zvyšovat inovace a přizpůsobivost při využívání zdrojů. Dopady tohoto programu reforem na rozpočet se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, které předvídá konvergenční program, jsou obecně v souladu s kroky plánovanými v rámci Národního programu reforem.

Rada s ohledem na výše uvedené hodnocení konstatuje, že předpokládaný způsob nápravy podléhá rizikům. S ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 a za účelem řešení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost Rada vyzývá Spojené království, aby:

| i) | zajistilo, aby byl schodek do roku 2006/07 snížen pod 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem, a následně provedlo rozpočtovou konsolidaci, především pomocí realizace plánovaného snížení růstu výdajů po roce 2007/08; |
| --- | --- |

i)

zajistilo, aby byl schodek do roku 2006/07 snížen pod 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem, a následně provedlo rozpočtovou konsolidaci, především pomocí realizace plánovaného snížení růstu výdajů po roce 2007/08;

| ii) | dodržovalo střednědobý cíl, který zajistí rychlý pokrok směrem k udržitelnosti a obezřetné míře zadlužení značně pod 60 % HDP, stanoví dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterého se má Spojené království snažit vyvarovat, a vytvoří prostor pro rozpočtový manévr, zejména vzhledem k nutnosti veřejných investic. |
| --- | --- |

ii)

dodržovalo střednědobý cíl, který zajistí rychlý pokrok směrem k udržitelnosti a obezřetné míře zadlužení značně pod 60 % HDP, stanoví dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterého se má Spojené království snažit vyvarovat, a vytvoří prostor pro rozpočtový manévr, zejména vzhledem k nutnosti veřejných investic.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2005 (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM list. 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM list. 2005 (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM list. 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP pros. 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM list. 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM list. 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004  (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  = strukturální saldo (12)
   (13)

  (v % HDP) | KP pros. 2005 (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM list. 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | neuv. | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (v % HDP) | KP pros. 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM list. 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); výpočty útvarů Komise, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2005 (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM list. 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM list. 2005 (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM list. 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP pros. 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM list. 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP pros. 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM list. 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004  (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

neuv.

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

= strukturální saldo (12)
   (13)

(v % HDP)

KP pros. 2005 (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM list. 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

neuv.

neuv.

Hrubý státní dluh

(v % HDP)

KP pros. 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM list. 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

neuv.

Konvergenční program (KP); výpočty útvarů Komise, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Rozpočtový rok ve Spojeném království trvá od dubna do března.

(3)  Chybí především oddíl o institucionálních rysech veřejných financí. Program vykazuje nedostatky při uvádění povinných údajů (např. nejsou uvedeny předpovědi zaměstnanosti, nezaměstnanosti, náhrad zaměstnancům a nebyl uveden požadovaný rozpis výdajů za poslední rok) a neuvádí všechny nepovinné údaje. Údaje týkající se celkových veřejných příjmů a výdajů, které jsou založeny na složkách ESA 95, používají metodiku sčítání, která se liší od harmonizovaných opatření. Aktualizace programu rovněž pokračuje v praxi Spojeného království, která nadále počítá příjmy z prodeje licencí UMTS jako roční tok příjmů, nikoli jako prodej aktiv, což je v rozporu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 14. července 2000 o rozdělení těchto příjmů. Řada nedostatků v údajích byla odstraněna v rámci bilaterálních diskusí mezi útvary Komise a úředníky Spojeného království.

(4)  Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(5)  HDP a předpokládaná inflace, z nichž vycházejí předpoklady příslušných orgánů týkající se veřejných financí, vyplývají ze scénáře, podle něhož je tendence růstu o 0,25 % vyšší.

(6)  Prognóza útvarů Komise se vydává na základě kalendářního roku. Podle prvních odhadů růst v roce 2005 činil 1,8 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise ze dne 22. února 2006 předpokládá v roce 2006 růst ve výši 2,4 %.

(7)  Výpočty mezery výstupu podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů uvedených v konvergenčním programu. Výpočty mezery výstupu vycházejí z údajů, na nichž je založen scénář tendence růstu. Podle metodiky Spojeného království je výsledkem těchto údajů stejný profil mezery výstupu.

(8)  Výpočty útvarů Komise týkající se mezery výstupu jsou zpracovány na základě kalendářního roku.

(9)  Údaje v konvergenčním programu jsou pozměněny pro účely nakládání s příjmy z UMTS. Orgány Spojeného království do výhledu salda veřejných financí zahrnují roční příjmy v přibližné výši 1,0 miliardy GBP z prodeje licencí UMTS v roce 2000. Přizpůsobení se této skutečnosti, aby se předpoklady uvedly na základě postupu při nadměrném schodku, má za následek každoroční snížení salda o přibližně 0,1 % (tj. zvýšení schodku). Veškeré údaje v této tabulce jsou uváděny po této úpravě údajů vyplývajících z programu, kterou provedly útvary Komise.

(10)  Prognóza útvarů Komise byla vypracována před provedením diskrečních opatření oznámených v rámci předběžné zprávy z prosince 2005 a obsažených v konvergenčním programu. Pokud se přičte čistý dopad těchto opatření, jak jej odhadují orgány Spojeného království, předpovídá prognóza útvarů Komise schodek ve výši 3,4 % HDP v roce 2005/06, 3,1 % v roce 2006/07 a 2,8 % HDP v roce 2007/08.

(11)  Údaje z konvergenčního programu pozměněné v souladu s definicí primárního salda za použití hrubých, nikoli čistých, úrokových plateb.

(12)  Cyklicky očištěné saldo (vypočtené podle společně dohodnuté metodiky) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. Údaje týkající se cyklicky očištěného a strukturálního salda uvedené v programu, které byly vypočítány na základě vlastní metodologie Spojeného království a které vycházejí z nominálních sald bez úpravy týkající se nakládání s příjmy z UMTS, jsou tyto: – 2,9 % HDP v roce 2004/05, – 2,2 % v roce 2005/06, – 1,7 % v roce 2006/07, – 1,7 % v roce 2008/09, – 1,6 % v roce 2009/10, – 1,5 % v roce 2010/11.

(13)  V programových předpokladech ani v prognóze útvarů Komise nejsou uvedena žádná jednorázová ani prozatímní opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); výpočty útvarů Komise, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

Komise

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/57

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

4. dubna 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2217 |
| JPY | japonský jen | 143,69 |
| DKK | dánská koruna | 7,4628 |
| GBP | britská libra | 0,69835 |
| SEK | švédská koruna | 9,3820 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5804 |
| ISK | islandská koruna | 88,04 |
| NOK | norská koruna | 7,8840 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5760 |
| CZK | česká koruna | 28,513 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 264,61 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,9483 |
| RON | rumunský lei | 3,5182 |
| SIT | slovinský tolar | 239,62 |
| SKK | slovenská koruna | 37,515 |
| TRY | turecká lira | 1,6320 |
| AUD | australský dolar | 1,6951 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4281 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,4804 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0070 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9691 |
| KRW | jihokorejský won | 1 175,89 |
| ZAR | jihoafrický rand | 7,3950 |
| CNY | čínský juan | 9,7973 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3285 |
| IDR | indonéská rupie | 10 983,08 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,495 |
| PHP | filipínské peso | 62,331 |
| RUB | ruský rubl | 33,7470 |
| THB | thajský baht | 47,233 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2217

JPY

japonský jen

143,69

DKK

dánská koruna

7,4628

GBP

britská libra

0,69835

SEK

švédská koruna

9,3820

CHF

švýcarský frank

1,5804

ISK

islandská koruna

88,04

NOK

norská koruna

7,8840

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5760

CZK

česká koruna

28,513

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

264,61

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,9483

RON

rumunský lei

3,5182

SIT

slovinský tolar

239,62

SKK

slovenská koruna

37,515

TRY

turecká lira

1,6320

AUD

australský dolar

1,6951

CAD

kanadský dolar

1,4281

HKD

hongkongský dolar

9,4804

NZD

novozélandský dolar

2,0070

SGD

singapurský dolar

1,9691

KRW

jihokorejský won

1 175,89

ZAR

jihoafrický rand

7,3950

CNY

čínský juan

9,7973

HRK

chorvatská kuna

7,3285

IDR

indonéská rupie

10 983,08

MYR

malajsijský ringgit

4,495

PHP

filipínské peso

62,331

RUB

ruský rubl

33,7470

THB

thajský baht

47,233

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/58

---

Stažení oznámení o spojení podniků

(Případ č.j. COMP/M.4162 – Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Text s významem pro EHP)

Komise Evropských společenství dne 16. března 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení mezi Merck KgaA („Merck“, Německo) a Schering Aktiengesellschaft („Schering“, Německo). Oznamující strany dne 27. března 2006 informovaly Komisi, že své oznámení stahují.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/59

---

Informační procedura – Technické předpisy

(2006/C 82/16)

(Text s významem pro EHP)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti. (Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37; Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18).

Oznámení o návrzích národních technických předpisů, které obdržela Komise

| Reference (1) | Název | Konec tříměsíčního období pozastavení prací (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Spolkový plán odpadového hospodářství z roku 2006 – kapitola: „Zásady přepravy odpadů a zásady nakládání s nimi“ | 16. 6. 2006 |
| 2006/0137/F | Návrh vyhlášky o testování energetické náročnosti a stavu instalace zemního plynu budov navrhovaných k prodeji | 19. 6. 2006 |
| 2006/0138/UK | Specifikace pro uvedení trhlin v komunikacích do původního stavu (prováděcí předpis) | 23. 6. 2006 |
| 2006/0139/A | Zákon, kterým se vydává tzv. Vídeňský zákon o vytápění spalováním topného oleje z r. 2006 – německá zkratka „WÖlfG 2006“ | 19. 6. 2006 |
| 2006/0140/NL | Nařízení náměstka ministra osídlení, územního plánování a dozoru nad životním prostředím týkající se předpisů pro subvencování motorových vozidel s naftovým motorem se sníženými emisemi, pro která vzniká právo na vrácení daně na základě zákona o dani z osobních automobilů a motocyklů 1992 (nařízení o dotaci pro motorová vozidla s naftovým motorem se sníženými emisemi a právem na vrácení daně z motorového vozidla) | (4) |

Reference (1)

Název

Konec tříměsíčního období pozastavení prací (2)

2006/0136/A

Spolkový plán odpadového hospodářství z roku 2006 – kapitola: „Zásady přepravy odpadů a zásady nakládání s nimi“

16. 6. 2006

2006/0137/F

Návrh vyhlášky o testování energetické náročnosti a stavu instalace zemního plynu budov navrhovaných k prodeji

19. 6. 2006

2006/0138/UK

Specifikace pro uvedení trhlin v komunikacích do původního stavu (prováděcí předpis)

23. 6. 2006

2006/0139/A

Zákon, kterým se vydává tzv. Vídeňský zákon o vytápění spalováním topného oleje z r. 2006 – německá zkratka „WÖlfG 2006“

19. 6. 2006

2006/0140/NL

Nařízení náměstka ministra osídlení, územního plánování a dozoru nad životním prostředím týkající se předpisů pro subvencování motorových vozidel s naftovým motorem se sníženými emisemi, pro která vzniká právo na vrácení daně na základě zákona o dani z osobních automobilů a motocyklů 1992 (nařízení o dotaci pro motorová vozidla s naftovým motorem se sníženými emisemi a právem na vrácení daně z motorového vozidla)

(4)

Komise upozorňuje na rozsudek vydaný dne 30. dubna 1996 v právní věci „CIA Security“ (C-194/94 – Sb. rozh. 1996 I, s. 2201), v němž Soudní dvůr rozhodl, že články 8 a 9 směrnice 98/34/ES (dříve 83/189/EHS) mají být interpretovány tak, že na ně osoby mohou spoléhat před národními soudy, které se musí zdržet aplikace technického předpisu, který nebyl oznámen v souladu s touto směrnicí.

Tento rozsudek potvrzuje sdělení Komise ze dne 1. října 1986 (Úř. věst. C 245, 1.10.1986, s. 4).

Z toho vyplývá, že porušení oznamovací povinnosti způsobuje neplatnost dotyčných technických předpisů, a tudíž i jejich nevynutitelnost ve vztahu k jednotlivým osobám.

Pro více informací o proceduře oznamování si můžete napsat na adresu:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Můžete též navštívit webové stránky: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Pokud potřebujete další informace o těchto oznámeních, kontaktujte laskavě níže uvedené národní instituce:

SOUPIS NÁRODNÍCH INSTITUCÍ ZODPOVĚDNÝCH ZA SPRÁVU SMĚRNICE 98/34/ES

BELGIE

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Paní Pascaline Descamps |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Fax: (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Obecný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Webové stránky: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Paní Pascaline Descamps

Tel.: (32-2) 277 80 03

Fax: (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Obecný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Webové stránky: http://www.mineco.fgov.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P. O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pan Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 90 71 23 |
| Fax: (420) 224 91 49 90 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Paní Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 90 71 39 |
| Fax: (420) 224 90 71 22 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Obecný e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Webové stránky: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P. O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pan Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 90 71 23

Fax: (420) 224 91 49 90

E-mail: chloupek@unmz.cz

Paní Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 90 71 39

Fax: (420) 224 90 71 22

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Obecný e-mail: eu9834@unmz.cz

Webové stránky: http://www.unmz.cz

DÁNSKO

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (nebo DK-2100 Copenhagen OE) |
| Pan Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (přímý) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Paní Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (přímý) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Společná schránka pro oznamovací zprávy – noti@ebst.dk |
| Webové stránky: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (nebo DK-2100 Copenhagen OE)

Pan Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (přímý)

E-mail: bbc@ebst.dk

Paní Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (přímý)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Společná schránka pro oznamovací zprávy – noti@ebst.dk

Webové stránky: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NĚMECKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Paní Christina Jäckel |
| Tel.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Webové stránky: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Paní Christina Jäckel

Tel.: (49-30) 20 14 63 53

Fax: (49-30) 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Webové stránky: http://www.bmwa.bund.de

ESTONSKO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Pan Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372-6) 25 64 05 |
| Fax: (372-6) 31 30 29 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Obecný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Webové stránky: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Pan Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372-6) 25 64 05

Fax: (372-6) 31 30 29

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Obecný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Webové stránky: http://www.mkm.ee

ŘECKO

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Fax: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Tel.: (30-210) 696 98 63

Fax: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Paní Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Fax: (30-210) 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Obecný e-mail: 83189in@elot.gr |
| Webové stránky: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Paní Evangelia Alexandri

Tel.: (30-210) 212 03 01

Fax: (30-210) 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Obecný e-mail: 83189in@elot.gr

Webové stránky: http://www.elot.gr

ŠPANĚLSKO

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Pan Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| Paní Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| Obecný e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Pan Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

Paní Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

Obecný e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Paní Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Paní Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Obecný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Paní Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Paní Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Obecný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRSKO

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Pan Tony Losty |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Webové stránky: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Pan Tony Losty

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Webové stránky: http://www.nsai.ie

ITÁLIE

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Pan Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Pan Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Obecný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Webové stránky: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Pan Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Pan Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Obecný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Webové stránky: http://www.minindustria.it

KYPR

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 40 93 10 |
| Fax: (357-22) 75 41 03 |
| Pan Antonis Ioannou |
| Tel.: (357-22) 40 94 09 |
| Fax: (357-22) 75 41 03 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Obecný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Webové stránky: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 40 93 10

Fax: (357-22) 75 41 03

Pan Antonis Ioannou

Tel.: (357-22) 40 94 09

Fax: (357-22) 75 41 03

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Obecný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Webové stránky: http://www.cys.mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Obecný e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Obecný e-mail: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Paní Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370-5) 270 93 47 |
| Fax: (370-5) 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Webové stránky: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Paní Daiva Lesickiene

Tel.: (370-5) 270 93 47

Fax: (370-5) 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Webové stránky: http://www.lsd.lt

LUCEMBURSKO

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Pan J.P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Webové stránky: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Pan J.P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Webové stránky: http://www.see.lu

MAĎARSKO

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Pan Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Webové stránky: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Pan Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Webové stránky: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Paní Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Obecný e-mail: notification@msa.org.mt |
| Webové stránky: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Fax: (356) 21 24 24 06

Paní Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Obecný e-mail: notification@msa.org.mt

Webové stránky: http://www.msa.org.mt

NIZOZEMÍ

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Pan Ebel van der Heide |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Paní Hennie Boekema |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Paní Tineke Elzer |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Fax: (31-50) 523 21 59 |
| Obecný e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Pan Ebel van der Heide

Tel.: (31-50) 523 21 34

Paní Hennie Boekema

Tel.: (31-50) 523 21 35

Paní Tineke Elzer

Tel.: (31-50) 523 21 33

Fax: (31-50) 523 21 59

Obecný e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

RAKOUSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Paní Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Webové stránky: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Paní Brigitte Wikgolm

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Webové stránky: http://www.bmwa.gv.at

POLSKO

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Paní Barbara Nieciak |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Fax: (48-22) 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Paní Agata Gągor |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Obecný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Paní Barbara Nieciak

Tel.: (48-22) 693 54 07

Fax: (48-22) 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Paní Agata Gągor

Tel.: (48-22) 693 56 90

Obecný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Paní Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Obecný e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Webové stránky: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Paní Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Obecný e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Webové stránky: http://www.ipq.pt

SLOVINSKO

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Paní Vesna Stražišar |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Paní Vesna Stražišar

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVENSKO

| Paní Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Štefanovičova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fax: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Paní Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Štefanovičova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 52 49 35 21

Fax: (421-2) 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINSKO

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Visitor address: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| and |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštovní adresa: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Paní Leila Orava |
| Tel.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fax: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Paní Katri Amper |
| Tel.: (358-9)16 06 46 48 |
| Obecný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Webové stránky: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Visitor address:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

and

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštovní adresa:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Paní Leila Orava

Tel.: (358-9) 16 06 46 86

Fax: (358-9) 16 06 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Paní Katri Amper

Tel.: (358-9)16 06 46 48

Obecný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Webové stránky: http://www.ktm.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Paní Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Obecný e-mail: 9834@kommers.se |
| Webové stránky: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Paní Kerstin Carlsson

Tel.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Obecný e-mail: 9834@kommers.se

Webové stránky: http://www.kommers.se

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Pan Philip Plumb |
| Tel.: (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax: (44-20) 72 15 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Obecný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Webové stránky: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Pan Philip Plumb

Tel.: (44-20) 72 15 14 88

Fax: (44-20) 72 15 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Obecný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Webové stránky: http://www.dti.gov.uk/strd

ESVO – Kontrolní úřad ESVO

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Paní Adinda Batsleer |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Paní Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Obecný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Webové stránky: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Paní Adinda Batsleer

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Paní Tuija Ristiluoma

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Obecný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Webové stránky: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Paní Kathleen Byrne |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Obecný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Webové stránky: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Paní Kathleen Byrne

Tel.: (32-2) 286 17 49

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Obecný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Webové stránky: http://www.efta.int

TURECKO

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Pan Mehmet Comert |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Fax: (90-312) 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Webové stránky: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Pan Mehmet Comert

Tel.: (90-312) 212 58 98

Fax: (90-312) 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Webové stránky: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Rok – registrační číslo – členský stát, z něhož návrh pochází.

(2)  Období, během kterého nemůže být návrh přijat.

(3)  Bez období pozastavení prací, protože Komise přijímá naléhavé důvody, na které se členský stát odvolává.

(4)  Bez období pozastavení prací, protože opatření se v souladu s třetí odrážkou druhého odstavce čl. 1 odst. 11 směrnice 98/34/ES týká technických specifikací nebo pravidel pro služby či jiných požadavků souvisejících s daňovými nebo finančními opatřeními.

(5)  Informační procedura byla uzavřena.

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/64

---

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz křemíku pocházejícího z Ruska

(2006/C 82/17)

Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (2).

1.   Žádost o přezkum

Žádost byla podána společnostmi SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, region Ural, Rusko a ZAO KREMNY, Irkutsk, region Irkutsk, Rusko (dále jen „žadatel“), vývozci z Ruska, kteří jsou ve spojení.

Žádost je omezena pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem je křemík pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“), který je v současnosti zařazen do kódu KN 2804 69 00. Tento kód KN se uvádí pouze pro informaci.

3.   Stávající opatření

V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2229/2003 (3), naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 821/2004 (4) o dovozu křemíku pocházejícího z Ruska. Závazek ze strany žadatele byl přijat rozhodnutím Komise ze dne 13. dubna 2004 (5).

4.   Odůvodnění přezkumu

Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.

Žadatel mimo jiné tvrdí, že jeho ceny dotčeného výrobku při vývozu do Společenství významně vzrostly, podstatně více než ceny na domácím trhu v Rusku. V důsledku toho došlo ke snížení nebo odstranění dumpingu. Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.

5.   Postup pro stanovení dumpingu

Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise zahajuje přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

Šetření posoudí nutnost pokračování, změny nebo zrušení stávajících opatření ve vztahu k žadateli.

a)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise žadateli a orgánům dotčené země vývozu dotazníky. Tyto informace a podkladová dokumentace musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily i jiné informace než odpovědi na dotazník a poskytly podkladovou dokumentaci. Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží, že existují konkrétní důvody takového slyšení. Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).

6.   Lhůty

a)   Pro strany za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že kontaktují Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba upozornit na to, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

b)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědi na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“ (6) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES“.

Korespondenční adresa Komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Je-li zjištěno, že jakýkoli účastník řízení předložil nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled, a podle článku 18 základního nařízení se mohou použít dostupné údaje. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17.

(3)  Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 114.

(6)  Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/66

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání

(2006/C 82/18)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Korutany |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Korutanská kvalifikační ofenzíva pro podniky |
| Právní základ | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | ca. 1,2 milionů EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s článkem 4 odst. 2 až 7 nařízení | Ano | Obecné vzdělávání






  — | Velké podniky 50 % |

Podpora č.

XT 34/04

Členský stát

Rakousko

Region

Korutany

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Korutanská kvalifikační ofenzíva pro podniky

Právní základ

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

ca. 1,2 milionů EUR

Maximální míra podpory

V souladu s článkem 4 odst. 2 až 7 nařízení

Ano

Obecné vzdělávání

—

Velké podniky 50 %

| — | Malé a střední podniky 70 % |
| --- | --- |

—

Malé a střední podniky 70 %

| — | Maximální míra podpory: 70 % způsobilých nákladů |
| --- | --- |

—

Maximální míra podpory: 70 % způsobilých nákladů

| — | Specifické vzdělávání |
| --- | --- |

—

Specifické vzdělávání

| — | Velké podniky 25 % |
| --- | --- |

—

Velké podniky 25 %

| — | Malé a střední podniky 35 % |
| --- | --- |

—

Malé a střední podniky 35 %

| — | Maximální míra podpory: 35 % způsobilých nákladů |
| --- | --- |

—

Maximální míra podpory: 35 % způsobilých nákladů

Datum uskutečnění

od 1. června 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

do 31. prosince 2006

Cíl podpory

Obecné vzdělávání

Posílení potenciálu lidských zdrojů prostřednictvím vzdělávání, podpora růstových příležitostí podniku prostřednictvím strategií vzdělávání zaměstnanců orientovaných do budoucnosti

Specifické vzdělávání

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání

Ne

Podpora omezena pro určitá odvětví

Ano

| — | Zemědělství |
| --- | --- |

—

Zemědělství

Ne

| — | Rybolov a/nebo akvakultura |
| --- | --- |

—

Rybolov a/nebo akvakultura

Ne

| — | Těžba uhlí |
| --- | --- |

—

Těžba uhlí

Ne

| — | Všechna zpracovatelská odvětví |
| --- | --- |

—

Všechna zpracovatelská odvětví

Ne

nebo

Ocelářství

Ne

Stavba lodí

Ne

Syntetická vlákna

Ne

Motorová vozidla

Ne

Ostatní zpracovatelský průmysl

Výroba strojů a zařízení (ÖNACE 29, 34, 35)

Dřevařský a dřevozpracující průmysl (ÖNACE 20)

Výroba chemikálií (ÖNACE 24)

Výzkum a vývoj (ÖNACE 73)

Výroba vlákniny, papíru a lepenky (ÖNACE 21)

| — | Všechny služby |
| --- | --- |

—

Všechny služby

Ne

nebo

Služby námořní dopravy

Ne

Ostatní dopravní služby

Ne

Finanční služby

Ne

Ostatní služby

Elektronika, software, hardware a datová komunikace (ÖNACE 30 – 33, 72)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 – Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Adresa:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Ano

| Podpora č. | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spolková republika Německo |
| Region | Spolková země Dolní Sasko |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Směrnice o poskytování příspěvků na podporu opatření v rámci programu „Ofenziva dalšího vzdělávání pro střední vrstvy“ (ESF – cíl 3) |
| Právní základ | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 9,0 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Od 7. října 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. prosince 2006 |
| Cíl podpory | Obecné vzdělávání | Ano |
| Specifické vzdělávání | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| adresa:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Podpora č.

XT 87/04

Členský stát

Spolková republika Německo

Region

Spolková země Dolní Sasko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Směrnice o poskytování příspěvků na podporu opatření v rámci programu „Ofenziva dalšího vzdělávání pro střední vrstvy“ (ESF – cíl 3)

Právní základ

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

9,0 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Od 7. října 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. prosince 2006

Cíl podpory

Obecné vzdělávání

Ano

Specifické vzdělávání

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

adresa:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tel.: 0511/30031 – 0

info@nbank.de

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Ano

| Podpora č. | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Česká republika |
| Region | NUTS III – Jihomoravský kraj, Zlínský kraj, Moravskoslezský kraj |
| Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu | INTERREG IIIA Česká republika – Slovensko |
| Právní základ | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti | Režim podpory | Celková roční částka | 0,274 860 milión(ů) EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 4 – 7 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 28. 10. 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Obecné vzdělávání | Ano |
| Specifické vzdělávání | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory vzdělávání | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR |
| Adresa:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Podpora č.

XT 94/04

Členský stát

Česká republika

Region

NUTS III – Jihomoravský kraj, Zlínský kraj, Moravskoslezský kraj

Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu

INTERREG IIIA Česká republika – Slovensko

Právní základ

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti

Režim podpory

Celková roční částka

0,274 860 milión(ů) EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 4 – 7 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

28. 10. 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Obecné vzdělávání

Ano

Specifické vzdělávání

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory vzdělávání

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR

Adresa:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Ano

| Podpora č. | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | West Wales & The Valleys – region cíle 1 |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind |
| Právní základ | Industrial Development Act 1982 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | 65 014 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Od 6. 1. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006
  Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 1. září 2007 (v souladu s N+2) |
| Cíl podpory | Všeobecné vzdělávání | Ano |
| Specifické vzdělávání | Ne |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání | Ne |
| Podpora omezená na určitá odvětví | Ano |
| Jiná zpracovatelská odvětví (vnitřní a venkovní nábytek) | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Welsh European Funding Office |
| Adresa:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Podpora č.

XT 6/05

Členský stát

Spojené království

Region

West Wales & The Valleys – region cíle 1

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind

Právní základ

Industrial Development Act 1982

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

65 014 GBP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Od 6. 1. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 1. září 2007 (v souladu s N+2)

Cíl podpory

Všeobecné vzdělávání

Ano

Specifické vzdělávání

Ne

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání

Ne

Podpora omezená na určitá odvětví

Ano

Jiná zpracovatelská odvětví (vnitřní a venkovní nábytek)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Welsh European Funding Office

Adresa:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Ano

| Podpora č. | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | celé Spojené království |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Režim podpory infrastruktury bioenergie |
| Právní základ | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 5,1 miliónů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Od 29. 7. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Obecné vzdělávání | Ne |
| Specifické vzdělávání | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání | Ne |
| Podpora omezená na určitá odvětví | Ano |
| – | Zemědělství |

Podpora č.

XT 45/05

Členský stát

Spojené království

Region

celé Spojené království

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Režim podpory infrastruktury bioenergie

Právní základ

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

5,1 miliónů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Od 29. 7. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Obecné vzdělávání

Ne

Specifické vzdělávání

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání

Ne

Podpora omezená na určitá odvětví

Ano

–

Zemědělství

Ano

Ostatní zpracovatelský průmysl

Ano

Ostatní služby

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

adresa:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Opatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být Komisi předem oznámeno: jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 milión EUR

Ano

| Podpora č. | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Severozápad |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC Investiční návrhy pro vzdělávání v oblasti priority I 2005 – 2008. (Opatření 4 a 12) |
| Právní základ | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 20 milionů GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Odesílatel: 1. 4. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do: 31. 12. 2006 (projekt bude ukončen 31. 7. 2008) |
| Cíl podpory | Obecné vzdělávání | Ano |
| Specifické vzdělávání | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Government Office for the North East (GONW) |
| Adresa:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool L3 1QB |
| United Kingdom |

Podpora č.

XT 60/05

Členský stát

Spojené království

Region

Severozápad

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC Investiční návrhy pro vzdělávání v oblasti priority I 2005 – 2008. (Opatření 4 a 12)

Právní základ

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

20 milionů GBP

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Odesílatel: 1. 4. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do: 31. 12. 2006 (projekt bude ukončen 31. 7. 2008)

Cíl podpory

Obecné vzdělávání

Ano

Specifické vzdělávání

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Government Office for the North East (GONW)

Adresa:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool L3 1QB

United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 5 nařízení

Ano

---

| 5.4.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 82/71

---

STÁTNÍ PODPORY – ITÁLIE

Státní podpora C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 82/19)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 21. září 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| Evropská komise |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Evropská komise

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o utajení své totožnosti.

SHRNUTÍ

POPIS OPATŘENÍ

Ustanovení čl. 60 odst. 1 regionálního zákona Legge Regionale č.17 ze dne 28. prosince 2004 (LR 17/2004) stanoví, že v roce 2005 by mělo pro družstva (přesněji pro „società cooperative a mutualità prevalente“) tak, jak jsou definována v italském občanském zákoníku, dojít ke snížení sazby IRAP (daň z regionálních výrobních činností) o 1 %, v roce 2006 o 0,75 % a v roce 2007 o 0,5 %. Odstavec 2 téhož článku toto právo rozšiřuje na společnosti zabývající se bezpečnostními službami tak, jak jsou definovány v královském dekretu č. 773/1931. O těchto sníženích rozhodl region Sicílie (Regione Sicilia) na základě práva upravit sazbu IRAP, které mají všechny italské regiony. Italské orgány odhadují, že dopad článku 60 na rozpočet bude v tomto případě pro období 2005 – 2007 činit přibližně 2 miliony EUR.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

Podle názoru Komise se zdá, že výše uvedená výhoda splňuje všechny příslušné podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Zdá se, že uvedené opatření příjemcům umožňuje hospodářskou výhodu spočívající ve snížení IRAP po dobu tří let. Výhoda se zdá být rovněž selektivní, neboť se omezuje na družstva a společnosti zabývající se bezpečnostními službami. Kromě toho lze poskytnutí výhod přičíst státu, neboť spočívají ve vzdání se daňových příjmů ze strany sicilské vlády.

Opatření také pravděpodobně naruší hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, neboť jeho příjemci – ať už družstva nebo společnosti zabývající se bezpečnostními službami – konkurují ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži. Družstva skutečně mohou mít podle informací italských orgánů jakoukoli velikost a mohou podnikat ve všech odvětvích, a tudíž konkurují ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži. Podobně, i když italské orgány v předložených materiálech argumentují, že bezpečnostní služby obvykle nejsou poskytovány mimo území, na němž mají podniky zabývající se bezpečnostními službami své sídlo, se Komise v tomto kroku řízení domnívá, že italské orgány neposkytly dostatek informací, jež by prokázaly, že žádné ze služeb společností zabývajících se bezpečnostními službami nejsou poskytovány na nadnárodní úrovni a že neovlivňují obchod a hospodářskou soutěž.

Komise má pochybnosti o tom, zdali je státní podpora poskytnutá družstvům a společnostem zabývajícím se bezpečnostními službami slučitelná s jednotným trhem. V této fázi řízení se zdá, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. b), c) a d) nelze použít na dotčené opatření. Italské orgány přednesly některé argumenty uvádějící, že výjimka stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, v rámci které by provozní státní podpora mohla být považována za slučitelnou se společným trhem, se v tomto případě použije vzhledem k tomu, že Sicílie je způsobilým regionem pro takové odchylky.

Komise ovšem podotýká, že opatření ve formě podpory musí být považováno za provozní státní podporu, neboť daňová výhoda poskytnutá režimem se nevztahuje na konkrétní investice, na vytváření pracovních příležitostí nebo na konkrétní projekty, ale představuje snížení poplatků, které by za normálních okolností dotyčné podniky hradily v průběhu své podnikatelské činnosti – v tomto případě daňové povinnosti, pokud jde o IRAP. V souladu se svou zavedenou praxí má Komise za to, že provozní podpora je za normální situace zakázaná. Taková podpora může být výjimečně poskytnuta za předpokladu, že i) je odůvodněná z hlediska svého přispění k regionálnímu rozvoji a své povahy a ii) její úroveň je přiměřená znevýhodněním, která hodlá zmírnit. Je na členském státu, aby prokázal existenci veškerých znevýhodnění a posoudil jejich význam.

V této fázi řízení má Komise pochybnosti, že členský stát prokázal existenci příslušného znevýhodnění a posoudil jeho význam. V každém případě Komise podotýká, že dosud předložené informace Komisi neumožňují, aby ověřila, zdali je uvedená podpora odůvodněná z hlediska jejího přispění k regionálnímu rozvoji a zdali je poskytnutá částka úměrná znevýhodnění, které se snaží zmírnit.

Protože se v této fázi řízení nezdá, že by opatření ve formě podpory splňovalo kritéria některé z výjimek stanovených ve Smlouvě, má Komise v souvislosti se svým předběžným hodnocením podle článku 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 [nyní 88] Smlouvy o ES, pochybnosti o slučitelnosti opatření se společným trhem.

S ohledem na pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory navrhuje Komise zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

ZNĚNÍ DOPISU

„Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---