# Eiropas Savienības C 81/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 81 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 4. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 81

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 4. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Reģionu komiteja |
| | 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī |
| 2006/C 081/1 | Reģionu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumiem Padomei un Eiropas Parlamentam Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiemTeroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finansu darījumu izsekojamības uzlabošanaiSagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismuKritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu | 1 |
| 2006/C 081/2 | Reģionu komitejas Atzinums par Tiesību aktu labāku izstrādi — 2004 un Labāku regulējumu izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā | 6 |
| 2006/C 081/3 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums: Trešais starpposma ziņojums par kohēziju: ceļā uz partnerību, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju | 11 |
| 2006/C 081/4 | Reģionu komitejas Atzinums par integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu (2005. — 2008.). Priekšsēdētāja paziņojums, kas saskaņots ar priekšsēdētāja vietnieku Verheugen kgu un komisāriem Almunia kgu un Spidla kgu un kurā iekļauts Komisijas ieteikums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 99. pantam) un priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 128. pantam) | 13 |
| 2006/C 081/5 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu | 16 |
| 2006/C 081/6 | Reģionu komitejas pašiniciatīvas Atzinums par tematu ES jūrniecības politika — ilgtspējīgas attīstības jautājums vietējām un reģionālajām varām | 20 |
| 2006/C 081/7 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē | 26 |
| 2006/C 081/8 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam ES 2005. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — sākotnējie apsvērumi un turpmākā orientācija | 28 |
| 2006/C 081/9 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pārdomu periods — debašu par Eiropas Savienību novērtējuma struktūra, tēmas un ietvars | 32 |
| 2006/C 081/0 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Sievietes un nabadzība Eiropas Savienībā | 37 |
| 2006/C 081/1 | Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu Padomes lēmuma priekšlikums attiecībā uz Eiropas partnerībā ar Horvātiju noteiktajiem principiem, prioritātēm un priekšnoteikumiem | 42 |
| 2006/C 081/2 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena: darba programma nākamo piecu gadu uzdevumu izpildei | 46 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī

2006/C 081/1

Reģionu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumiem Padomei un Eiropas Parlamentam Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiemTeroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finansu darījumu izsekojamības uzlabošanaiSagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismuKritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu

1

2006/C 081/2

Reģionu komitejas Atzinums par Tiesību aktu labāku izstrādi — 2004 un Labāku regulējumu izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā

6

2006/C 081/3

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums: Trešais starpposma ziņojums par kohēziju: ceļā uz partnerību, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju

11

2006/C 081/4

Reģionu komitejas Atzinums par integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu (2005. — 2008.). Priekšsēdētāja paziņojums, kas saskaņots ar priekšsēdētāja vietnieku Verheugen kgu un komisāriem Almunia kgu un Spidla kgu un kurā iekļauts Komisijas ieteikums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 99. pantam) un priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 128. pantam)

Verheugen

Almunia

Spidla

13

2006/C 081/5

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu

16

2006/C 081/6

Reģionu komitejas pašiniciatīvas Atzinums par tematu ES jūrniecības politika — ilgtspējīgas attīstības jautājums vietējām un reģionālajām varām

20

2006/C 081/7

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē

26

2006/C 081/8

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam ES 2005. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — sākotnējie apsvērumi un turpmākā orientācija

28

2006/C 081/9

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pārdomu periods — debašu par Eiropas Savienību novērtējuma struktūra, tēmas un ietvars

32

2006/C 081/0

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Sievietes un nabadzība Eiropas Savienībā

37

2006/C 081/1

Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu Padomes lēmuma priekšlikums attiecībā uz Eiropas partnerībā ar Horvātiju noteiktajiem principiem, prioritātēm un priekšnoteikumiem

42

2006/C 081/2

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena: darba programma nākamo piecu gadu uzdevumu izpildei

46

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/1

---

Reģionu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumiem Padomei un Eiropas Parlamentam “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem”“Teroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finansu darījumu izsekojamības uzlabošanai”“Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismu”“Kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu”

(2006/C 81/01)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “Terora aktu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu uz tiem” (KOM(2004) 689 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “Terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicinot pasākumus informācijas apmaiņai, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai” (KOM(2004) 700 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “Sagatavotību un seku pārvaldību cīņā pret terorismu” (KOM(2004) 701 galīgā red.),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “Kritisko infrastruktūru aizsardzību cīņā pret terorismu” (KOM(2004) 702 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 12. novembra lēmumu saskaņā ar Eiropas Savienības dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu konsultēties ar Reģionu komiteju šajos jautājumos,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 20. janvāra lēmumu dot norādījumu Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldes komisijai sagatavot atzinumu šajā jautājumā,

ņemot vērā Eiropas Savienības Līgumu un īpaši tā I sadaļu “Vispārēji noteikumi” un tā VI sadaļu “Policijas un tiesu iestāžu sadarbības noteikumi,” kā arī Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā2004. gada 29. oktobra Līgumu par Konstitūciju Eiropai un īpaši I daļas pirmo sadaļu “Savienības definīcija un mērķi”, otro daļu ar nosaukumu “Savienības Pamattiesību harta” kopumā, kā arī IV nodaļu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa” un visbeidzot III daļas trešo sadaļu “Iekšpolitika un rīcība”,

ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 21. septembrī pieņemto rīcības programmu cīņai ar terorismu,

ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 18. jūnijā pieņemto pārskatīto rīcības programmu cīņai ar terorismu,

ņemot vērā2004. gada 17. decembra Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 25. marta paziņojumu attiecībā uz cīņu ar terorismu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija ietvarlēmumu attiecībā uz cīņu ar terorismu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija ietvarlēmumu attiecībā uz Eiropas apcietināšanas orderi un aizturētā izdošanas kārtību starp dalībvalstīm,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija ietvarlēmumu par kopējām izmeklēšanas brigādēm,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 15. marta ietvarlēmumu attiecībā uz upura statusu kriminālprocesa ietvaros,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumus par atzinumu pieprasījumiem šajā jautājumā,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par brīvības, drošības un tiesiskuma vietējo un reģionālo dimensiju (CdR 61/2003
   (1)),

ņemot vērā Komitejas rezolūciju, kas izsaka atbalstu vēlētiem pārstāvjiem, kas cieš no uzbrukumiem un draudiem Basku zemē (CdR 72/2003 fin.
   (2)),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu “Eiropas Savienības kapacitātes nostiprināšana civilās aizsardzības jomā” (CdR 241/2003 fin. (3)),

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “Noziedzības novēršanu Eiropas Savienībā” (CdR 355/2003 fin. (4)),

ņemot vērā Udinē 2005. gada 27. maijā Ilgtspējīgas attīstības komisijas locekļu pieņemto deklarāciju par civilo aizsardzību pārrobežu līmenī,

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 465/2004 rev. 1), kas tika pieņemts 2005. gada 14. jūnijā Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldes komisijā (Ziņotāja:
  Théodora BAKOGIANNI kdze

  , Atēnu mērs (EL/ETP)),

| 1) | UZSKATOT, ka Eiropas Savienības Līguma 2. pants nosaka, ka viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem ir tās teritorijā uzturēt un veidot “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,” kas arī apstiprināts Līgumā par Konstitūciju Eiropai, kuras II daļas “Savienības Pamattiesību harta” II sadaļas “Brīvības” II-66. pants tieši norāda uz katras personas “tiesībām uz brīvību un drošību”, |
| --- | --- |

1)

UZSKATOT, ka Eiropas Savienības Līguma 2. pants nosaka, ka viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem ir tās teritorijā uzturēt un veidot “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,” kas arī apstiprināts Līgumā par Konstitūciju Eiropai, kuras II daļas “Savienības Pamattiesību harta” II sadaļas “Brīvības” II-66. pants tieši norāda uz katras personas “tiesībām uz brīvību un drošību”,

| 2) | UZSKATOT, ka, lai aizsargātu minētās tiesības un sasniegtu augstāk norādīto Kopienas mērķi, terorisma apkarošanas jomā absolūti nepieciešams izstrādāt kopēju Eiropas politiku un saskaņotu atbildīgo iestāžu darbību gan starpvalstu, gan katras valsts līmenī, |
| --- | --- |

2)

UZSKATOT, ka, lai aizsargātu minētās tiesības un sasniegtu augstāk norādīto Kopienas mērķi, terorisma apkarošanas jomā absolūti nepieciešams izstrādāt kopēju Eiropas politiku un saskaņotu atbildīgo iestāžu darbību gan starpvalstu, gan katras valsts līmenī,

| 3) | UZSKATOT, ka terorisma draudi vēršas pret brīvu un atvērtu demokrātiju un sabiedrību kā tādu, |
| --- | --- |

3)

UZSKATOT, ka terorisma draudi vēršas pret brīvu un atvērtu demokrātiju un sabiedrību kā tādu,

| 4) | UZSKATOT, ka patiesa un efektīva pamattiesību aizsardzība ir kopīgā Eiropas projekta pamatā un ka tas ir neapstrīdams pamatnosacījums ES rīcības plāna cīņai pret terorismu izstrādāšanai, |
| --- | --- |

4)

UZSKATOT, ka patiesa un efektīva pamattiesību aizsardzība ir kopīgā Eiropas projekta pamatā un ka tas ir neapstrīdams pamatnosacījums ES rīcības plāna cīņai pret terorismu izstrādāšanai,

| 5) | UZSKATOT, ka daudzās valstīs vietējām un reģionālajām varām ir nozīmīgas pilnvaras ar drošību un civilo aizsardzību saistītos jautājumos; ka vietējās un reģionālās varas piedalās politiku izstrādē attiecībā uz infrastruktūras jomu, ka tās ir tuvas pilsonim un ka tās var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, vēršot Eiropas sabiedriskās domas uzmanību uz terorisma draudiem, |
| --- | --- |

5)

UZSKATOT, ka daudzās valstīs vietējām un reģionālajām varām ir nozīmīgas pilnvaras ar drošību un civilo aizsardzību saistītos jautājumos; ka vietējās un reģionālās varas piedalās politiku izstrādē attiecībā uz infrastruktūras jomu, ka tās ir tuvas pilsonim un ka tās var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, vēršot Eiropas sabiedriskās domas uzmanību uz terorisma draudiem,

| 6) | UZSKATOT, ka Komiteju kā vietējo un reģionālo varu pārstāvniecības iestādi un tuvējās demokrātijas aizstāvi Kopienas lēmuma pieņemšanas procesā tieši skar pasākumi, kas vērsti pret terorisma apkarošanu, |
| --- | --- |

6)

UZSKATOT, ka Komiteju kā vietējo un reģionālo varu pārstāvniecības iestādi un tuvējās demokrātijas aizstāvi Kopienas lēmuma pieņemšanas procesā tieši skar pasākumi, kas vērsti pret terorisma apkarošanu,

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (12. oktobra sanāksmē) vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

1.1   Vērojumi attiecībā uz Komisijas paziņojumu “Terora aktu novērošana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem”.

| 1.1.1 | pateicas Eiropas Komisijai par Komitejas atzinuma pieprasījumu, jo tas atbilst Komitejas interesēm un veido noderīgu precedentu, kas kompensē juridiskās bāzes trūkumu gan šobrīd spēkā esošajos Līgumos (apvienoto līgumu 22. pants), gan Līgumā par Konstitūciju Eiropai (III-129. pants), |
| --- | --- |

1.1.1

pateicas Eiropas Komisijai par Komitejas atzinuma pieprasījumu, jo tas atbilst Komitejas interesēm un veido noderīgu precedentu, kas kompensē juridiskās bāzes trūkumu gan šobrīd spēkā esošajos Līgumos (apvienoto līgumu 22. pants), gan Līgumā par Konstitūciju Eiropai (III-129. pants),

| 1.1.2 | apsveic faktu, ka Pamattiesību harta, kurā ir specifiska indivīda brīvības un tiesiskumam veltīta nodaļa, ir iekļauta Konstitucionālajā Līgumā, kas to padara juridiski saistošu un tādējādi palīdzēs Eiropas pilsoņu prātos nostiprināt ideju par to, ka Savienība patiešām kļūst par “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,” |
| --- | --- |

1.1.2

apsveic faktu, ka Pamattiesību harta, kurā ir specifiska indivīda brīvības un tiesiskumam veltīta nodaļa, ir iekļauta Konstitucionālajā Līgumā, kas to padara juridiski saistošu un tādējādi palīdzēs Eiropas pilsoņu prātos nostiprināt ideju par to, ka Savienība patiešām kļūst par “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,”

| 1.1.3 | atbalsta Komisijas paziņojumā “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem” formulētos priekšlikumus, vienlaikus norādot uz to vispārīgumu, un pauž īpašu gandarījumu par panākto kopējo secinājumu, ka, lai cīnītos pret terorisma dziļākajiem cēloņiem, nepieciešams pārliecināties par visas sabiedrības iesaistīšanos vienam otru papildinošu preventīvu un represīvu pasākumu noteikšanā un tādu jaunu noteikumu izstrādē, kuru mērķis būtu uzraudzīt līdzsvara starp kolektīvo drošību un indivīda brīvībām rūpīgu ievērošanu, |
| --- | --- |

1.1.3

atbalsta Komisijas paziņojumā “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem” formulētos priekšlikumus, vienlaikus norādot uz to vispārīgumu, un pauž īpašu gandarījumu par panākto kopējo secinājumu, ka, lai cīnītos pret terorisma dziļākajiem cēloņiem, nepieciešams pārliecināties par visas sabiedrības iesaistīšanos vienam otru papildinošu preventīvu un represīvu pasākumu noteikšanā un tādu jaunu noteikumu izstrādē, kuru mērķis būtu uzraudzīt līdzsvara starp kolektīvo drošību un indivīda brīvībām rūpīgu ievērošanu,

| 1.1.4 | aicina rūpīgi izvērtēt iespējamo preventīvo pasākumu pret terorisma vardarbīgo radikālismu ieviešanu attiecībā pret galveno mērķi — nodrošināt pilsoņu drošību, — jo neviena preventīva darbība praksē nedrīkst aizskart pamattiesības, |
| --- | --- |

1.1.4

aicina rūpīgi izvērtēt iespējamo preventīvo pasākumu pret terorisma vardarbīgo radikālismu ieviešanu attiecībā pret galveno mērķi — nodrošināt pilsoņu drošību, — jo neviena preventīva darbība praksē nedrīkst aizskart pamattiesības,

| 1.1.5 | atgādina, ka visas dalībvalstis tomēr vēl nav ieviesušas dzīvē Kopienas līmenī pieņemtos lēmumus, kas vērsti uz rasisma un ksenofobijas apkarošanu, |
| --- | --- |

1.1.5

atgādina, ka visas dalībvalstis tomēr vēl nav ieviesušas dzīvē Kopienas līmenī pieņemtos lēmumus, kas vērsti uz rasisma un ksenofobijas apkarošanu,

| 1.1.6 | vēlas atzīmēt, ka arī cīņas ar terorismu ietvaros novēršana ir saistīta ar daudzām valsts politikām, ko īsteno vietējās un reģionālās varas, |
| --- | --- |

1.1.6

vēlas atzīmēt, ka arī cīņas ar terorismu ietvaros novēršana ir saistīta ar daudzām valsts politikām, ko īsteno vietējās un reģionālās varas,

| 1.1.7 | nešaubīgi uzskata par lietderīgu dialoga ieviešanu starp valsts un privāto sektoru, tomēr uzsver personu un tirdzniecības datu, kas tiks vākti drošības apsvērumu dēļ, konfidencialitātes neievērošanas iespējamajām bīstamajām sekām, |
| --- | --- |

1.1.7

nešaubīgi uzskata par lietderīgu dialoga ieviešanu starp valsts un privāto sektoru, tomēr uzsver personu un tirdzniecības datu, kas tiks vākti drošības apsvērumu dēļ, konfidencialitātes neievērošanas iespējamajām bīstamajām sekām,

| 1.1.8 | ir pilnībā gandarīta par Eiropas Komisijas centieniem attiecībā uz teroristu uzbrukumu upuru un viņu ģimeņu aizsardzību un sabiedriskās domas sensibilizāciju un piekrīt tāda mehānisma izveidei, kas īpaši postoša notikuma radītās ekonomiskās izmaksas sadalītu pa visu Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

1.1.8

ir pilnībā gandarīta par Eiropas Komisijas centieniem attiecībā uz teroristu uzbrukumu upuru un viņu ģimeņu aizsardzību un sabiedriskās domas sensibilizāciju un piekrīt tāda mehānisma izveidei, kas īpaši postoša notikuma radītās ekonomiskās izmaksas sadalītu pa visu Eiropas Savienību,

| 1.1.9 | atbalsta uzskatu, ka policijas un tiesu iestāžu sadarbības iekļaušana kopējās politikās palīdzēs efektīvāk apkarot terorismu, bet norāda, ka tāda iekļaušana jāparedz, ka tiks noteiktas precīzas izrietošās varas un kompetenču robežas, |
| --- | --- |

1.1.9

atbalsta uzskatu, ka policijas un tiesu iestāžu sadarbības iekļaušana kopējās politikās palīdzēs efektīvāk apkarot terorismu, bet norāda, ka tāda iekļaušana jāparedz, ka tiks noteiktas precīzas izrietošās varas un kompetenču robežas,

| 1.1.10 | piekrīt tam, ka cīņai pret terorismu jāatrodas Eiropas Savienības ārējo attiecību ietvarā, |
| --- | --- |

1.1.10

piekrīt tam, ka cīņai pret terorismu jāatrodas Eiropas Savienības ārējo attiecību ietvarā,

| 1.1.11 | atbalsta to, ka, paredzot teroristu uzbrukumu vai līdzīgas ārkārtējās situācijas, vajadzētu nostiprināt iekšējās komunikācijas sistēmas starp valsts atbildīgajām un starpvalstu iestādēm, kā arī starp iepriekšminētajām un sabiedrību kopumā, un īpaši uzsver lietotāju foruma ieviešanas potenciālo segumu, paverot durvis uz efektīvu attiecīgo pasākumu ieviešanu dzīvē, |
| --- | --- |

1.1.11

atbalsta to, ka, paredzot teroristu uzbrukumu vai līdzīgas ārkārtējās situācijas, vajadzētu nostiprināt iekšējās komunikācijas sistēmas starp valsts atbildīgajām un starpvalstu iestādēm, kā arī starp iepriekšminētajām un sabiedrību kopumā, un īpaši uzsver lietotāju foruma ieviešanas potenciālo segumu, paverot durvis uz efektīvu attiecīgo pasākumu ieviešanu dzīvē,

| 1.1.12 | uzskata, ka informācijas jomā jāattīsta ciešāka sadarbība starp Europol un Eurojust, no vienas puses, un atbildīgajām valsts iestādēm, bet norāda, ka šai sadarbībai jānotiek skaidri noteiktā institucionālā ietvarā, |
| --- | --- |

1.1.12

uzskata, ka informācijas jomā jāattīsta ciešāka sadarbība starp Europol un Eurojust, no vienas puses, un atbildīgajām valsts iestādēm, bet norāda, ka šai sadarbībai jānotiek skaidri noteiktā institucionālā ietvarā,

| 1.1.13 | piekrīt pastiprinātiem zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem pētījumiem drošības jomā, |
| --- | --- |

1.1.13

piekrīt pastiprinātiem zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem pētījumiem drošības jomā,

1.2   Vērojumi attiecībā uz Komisijas paziņojumu “Teroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finansu darījumu izsekojamības uzlabošanai”.

| 1.2.1 | nešauboties piekrīt uzskatam, ka cīņa pret teroristu finansēšanu vienlaicīgi nozīmē sadarbības uzlabošanu informācijas apmaiņas jomā un finansu darījumu izsekošanas spējas pastiprināšanu, kā arī juridisku struktūru pārredzamības pieaugumu, |
| --- | --- |

1.2.1

nešauboties piekrīt uzskatam, ka cīņa pret teroristu finansēšanu vienlaicīgi nozīmē sadarbības uzlabošanu informācijas apmaiņas jomā un finansu darījumu izsekošanas spējas pastiprināšanu, kā arī juridisku struktūru pārredzamības pieaugumu,

| 1.2.2 | ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Komisija tiecas meklēt vienmēr grūti sasniedzamo līdzsvaru starp ieteicamo pasākumu ieviešanu, no vienas puses, un indivīda brīvības aizsardzību, no otras puses, šajā sakarā rēķinoties arī ar Pamattiesību hartā noteikto, |
| --- | --- |

1.2.2

ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Komisija tiecas meklēt vienmēr grūti sasniedzamo līdzsvaru starp ieteicamo pasākumu ieviešanu, no vienas puses, un indivīda brīvības aizsardzību, no otras puses, šajā sakarā rēķinoties arī ar Pamattiesību hartā noteikto,

| 1.2.3 | ņem vērā progresu, kas konstatējams informācijas apmaiņas jomā starp atbildīgajām iestādēm un atbalsta kopējo izmeklēšanas komandu izveidi, tajās iekļaujot prokurorus un tiesnešus, |
| --- | --- |

1.2.3

ņem vērā progresu, kas konstatējams informācijas apmaiņas jomā starp atbildīgajām iestādēm un atbalsta kopējo izmeklēšanas komandu izveidi, tajās iekļaujot prokurorus un tiesnešus,

| 1.2.4 | vērš uzmanību uz to, ka papildus sadarbības, datu apmaiņas un informācijas aprites mehānismu attīstība starp valsts un finanšu iestādēm paredz iepriekšēju noteikumu pieņemšanu, lai noteiktu precīzas minētās jomas pilnvaras un attiecīgās informācijas lietošanas iespējas, |
| --- | --- |

1.2.4

vērš uzmanību uz to, ka papildus sadarbības, datu apmaiņas un informācijas aprites mehānismu attīstība starp valsts un finanšu iestādēm paredz iepriekšēju noteikumu pieņemšanu, lai noteiktu precīzas minētās jomas pilnvaras un attiecīgās informācijas lietošanas iespējas,

| 1.2.5 | uzskata, ka iecere veidot valsts iestādes, kas būtu atbildīgas par teroristu līdzekļu izsekošanu, aizturēšanu un konfiscēšanu, būs spējīga darboties starpvalstu līmenī tikai tad, ja tā tiek saskaņoti ieviesta visās dalībvalstīs, ņemot vērā visas atšķirības, kas šobrīd vērojamas dažādu valstu juridiskajās sistēmās, |
| --- | --- |

1.2.5

uzskata, ka iecere veidot valsts iestādes, kas būtu atbildīgas par teroristu līdzekļu izsekošanu, aizturēšanu un konfiscēšanu, būs spējīga darboties starpvalstu līmenī tikai tad, ja tā tiek saskaņoti ieviesta visās dalībvalstīs, ņemot vērā visas atšķirības, kas šobrīd vērojamas dažādu valstu juridiskajās sistēmās,

| 1.2.6 | uzsver, ka attiecībā uz elektronisko pierādījumu lietošanu un pielietojumu tiesā jāņem vērā un jāizvērtē problemātika, kas, no vienas puses, saistās ar minēto pierādījumu leģitimitātes ierobežojumiem un, no otras puses, — riskiem par trešās puses iejaukšanos attiecīgajās programmās, |
| --- | --- |

1.2.6

uzsver, ka attiecībā uz elektronisko pierādījumu lietošanu un pielietojumu tiesā jāņem vērā un jāizvērtē problemātika, kas, no vienas puses, saistās ar minēto pierādījumu leģitimitātes ierobežojumiem un, no otras puses, — riskiem par trešās puses iejaukšanos attiecīgajās programmās,

| 1.2.7 | arī no savas puses atzīst, ka, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu finanšu plūsmas uzraudzību, būs nepieciešams pieņemt papildus tiesību aktus, |
| --- | --- |

1.2.7

arī no savas puses atzīst, ka, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu finanšu plūsmas uzraudzību, būs nepieciešams pieņemt papildus tiesību aktus,

| 1.2.8 | aizstāv tēzi, ka minimālo Kopienas normu izstrāde Eiropas Savienības finanšu iestādēm attiecībā uz klientu identitātes kontroli un viņu identitātes atpazīšanai nepieciešamo datu reģistrēšanu un elektroniskās datu bāzes izveidi, kurā uzglabātos identitātes kartes paraugi, ir pasākumi, pie kuru specifiskās izstrādes jāpieaicina profesionāli eksperti, ņemot vērā, ka šie pasākumi pastiprināti ietekmē indivīda tiesības uz personas datu aizsardzību, |
| --- | --- |

1.2.8

aizstāv tēzi, ka minimālo Kopienas normu izstrāde Eiropas Savienības finanšu iestādēm attiecībā uz klientu identitātes kontroli un viņu identitātes atpazīšanai nepieciešamo datu reģistrēšanu un elektroniskās datu bāzes izveidi, kurā uzglabātos identitātes kartes paraugi, ir pasākumi, pie kuru specifiskās izstrādes jāpieaicina profesionāli eksperti, ņemot vērā, ka šie pasākumi pastiprināti ietekmē indivīda tiesības uz personas datu aizsardzību,

| 1.2.9 | uzskata par nepieciešamu attīstīt plašāku dialogu attiecībā uz problemātiku par minimālo normu ieviešanu tiesību aktos, kas saistīti ar humanitārās vai bezpeļņas nozares pārredzamību, |
| --- | --- |

1.2.9

uzskata par nepieciešamu attīstīt plašāku dialogu attiecībā uz problemātiku par minimālo normu ieviešanu tiesību aktos, kas saistīti ar humanitārās vai bezpeļņas nozares pārredzamību,

| 1.2.10 | atzīmē, ka konstatētās grūtības Eiropas teroristu organizāciju saraksta izstrādē vēl nav pārvarētas, |
| --- | --- |

1.2.10

atzīmē, ka konstatētās grūtības Eiropas teroristu organizāciju saraksta izstrādē vēl nav pārvarētas,

1.3   Vērojumi attiecībā uz Komisijas paziņojumu “Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā ar terorismu”

| 1.3.1 | ar prieku konstatē, ka ir izteikts priekšlikums stiprināt civilās aizsardzības mehānismu un piekrīt analīzei, saskaņā ar kuru kolektīva rīcība, las balstīta uz solidaritāti, var garantēt mērķtiecīgu un savlaicīgu pretreakciju teroristu darbībai, |
| --- | --- |

1.3.1

ar prieku konstatē, ka ir izteikts priekšlikums stiprināt civilās aizsardzības mehānismu un piekrīt analīzei, saskaņā ar kuru kolektīva rīcība, las balstīta uz solidaritāti, var garantēt mērķtiecīgu un savlaicīgu pretreakciju teroristu darbībai,

| 1.3.2 | īpaši uzsver attiecīgo dienestu darbinieku metodiskas apmācības nozīmību un pauž nožēlu, ka visas dalībvalstis tai līdz šim nav pievērsušas īpašu uzmanību, |
| --- | --- |

1.3.2

īpaši uzsver attiecīgo dienestu darbinieku metodiskas apmācības nozīmību un pauž nožēlu, ka visas dalībvalstis tai līdz šim nav pievērsušas īpašu uzmanību,

| 1.3.3 | piekrīt priekšlikumam pārskatīt visus civilās aizsardzības resursus, kādi pastāv Eiropas līmenī, lai varētu nākt palīgā dalībvalstīm, kuras cieš no teroristu uzbrukumiem, lai panāktu sagatavotību un pārvaldību, kas būtu pēc iespējas efektīva, saskaroties ar teroristu uzbrukuma sekām vietējā un reģionālā līmenī, |
| --- | --- |

1.3.3

piekrīt priekšlikumam pārskatīt visus civilās aizsardzības resursus, kādi pastāv Eiropas līmenī, lai varētu nākt palīgā dalībvalstīm, kuras cieš no teroristu uzbrukumiem, lai panāktu sagatavotību un pārvaldību, kas būtu pēc iespējas efektīva, saskaroties ar teroristu uzbrukuma sekām vietējā un reģionālā līmenī,

| 1.3.4 | uzskata, ka īpaša uzmanība jāveltī Kopienas veselības aizsardzības mehānismiem, un uzskata, ka šajos mehānismos vairāk jāpiedalās valsts iestādēm, turklāt koordinētā veidā, |
| --- | --- |

1.3.4

uzskata, ka īpaša uzmanība jāveltī Kopienas veselības aizsardzības mehānismiem, un uzskata, ka šajos mehānismos vairāk jāpiedalās valsts iestādēm, turklāt koordinētā veidā,

| 1.3.5 | uzskata, ka centralizētā līmenī, kā arī policijas dienestu līmenī būtu jāievieš trauksmes sistēma, ietverot dažādus Eiropas mehānismus, kuri jau darbojas, un piekrīt nepieciešamībai izveidot krīžu pārvaldības centru, |
| --- | --- |

1.3.5

uzskata, ka centralizētā līmenī, kā arī policijas dienestu līmenī būtu jāievieš trauksmes sistēma, ietverot dažādus Eiropas mehānismus, kuri jau darbojas, un piekrīt nepieciešamībai izveidot krīžu pārvaldības centru,

1.4   Vērojumi sakarā ar Komisijas paziņojumu “Kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu”

| 1.4.1 | pilnībā atzīst faktu, ka teroristu uzbrukums vitāli svarīgām infrastruktūrām, piemēram, kiberterorisms ietver milzīgu risku, ka tam būs jāstājas pretī un efektīvi jāpārvar krīze, |
| --- | --- |

1.4.1

pilnībā atzīst faktu, ka teroristu uzbrukums vitāli svarīgām infrastruktūrām, piemēram, kiberterorisms ietver milzīgu risku, ka tam būs jāstājas pretī un efektīvi jāpārvar krīze,

| 1.4.2 | uzskata par pareiziem piedāvātos kritērijus, uz kuriem pamatojoties, iespējams definēt svarīgās infrastruktūras, un piekrīt nepieciešamībai tos izstrādāt valsts līmenī, ņemot vērā nozaru un kolektīvo pieredzi, uzsverot, ka jāmeklē viendabīgs aizsardzības līmenis, |
| --- | --- |

1.4.2

uzskata par pareiziem piedāvātos kritērijus, uz kuriem pamatojoties, iespējams definēt svarīgās infrastruktūras, un piekrīt nepieciešamībai tos izstrādāt valsts līmenī, ņemot vērā nozaru un kolektīvo pieredzi, uzsverot, ka jāmeklē viendabīgs aizsardzības līmenis,

| 1.4.3 | atzīmē, ka ir panākts būtisks progress Kopienas likumdošanas līmenī svarīgo infrastruktūru aizsardzības jomā, un uzskata, ka tai turpmāk vajadzētu aktīvi piedalīties priekšlikumu izstrādē papildu tiesību aktiem, |
| --- | --- |

1.4.3

atzīmē, ka ir panākts būtisks progress Kopienas likumdošanas līmenī svarīgo infrastruktūru aizsardzības jomā, un uzskata, ka tai turpmāk vajadzētu aktīvi piedalīties priekšlikumu izstrādē papildu tiesību aktiem,

| 1.4.4 | atbalsta Eiropas programmas ieviešanu svarīgo infrastruktūru aizsardzībai, kā arī tam paredzētai trauksmes sistēmai, un atzīmē, ka, lai šie pasākumi būtu efektīvi, tai ir absolūti nepieciešams aktīvi piedalīties to koncepciju izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

1.4.4

atbalsta Eiropas programmas ieviešanu svarīgo infrastruktūru aizsardzībai, kā arī tam paredzētai trauksmes sistēmai, un atzīmē, ka, lai šie pasākumi būtu efektīvi, tai ir absolūti nepieciešams aktīvi piedalīties to koncepciju izstrādē un īstenošanā.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

2.1   Teroristu uzbrukumu novēršana, gatavība tiem un reaģēšana uz tiem

| 2.1.1 | iesaka institucionālā līmenī veicināt komunikācijas politiku pret terorismu un vietējā un reģionālā līmenī izveidot attiecīgus centrus, jo sabiedriskas apspriešanas veicināšana ir viens no labākajiem veidiem, kā aizsargāt atvērtu demokrātisku sabiedrību pret noslēgtām teroristu organizācijām, |
| --- | --- |

2.1.1

iesaka institucionālā līmenī veicināt komunikācijas politiku pret terorismu un vietējā un reģionālā līmenī izveidot attiecīgus centrus, jo sabiedriskas apspriešanas veicināšana ir viens no labākajiem veidiem, kā aizsargāt atvērtu demokrātisku sabiedrību pret noslēgtām teroristu organizācijām,

| 2.1.2 | piedāvā kopā ar vietējām un reģionālajām varām piedalīties pasākumos cīņā ar rasismu un ksenofobiju, lai atvieglotu Kopienas politikas ieviešanu, |
| --- | --- |

2.1.2

piedāvā kopā ar vietējām un reģionālajām varām piedalīties pasākumos cīņā ar rasismu un ksenofobiju, lai atvieglotu Kopienas politikas ieviešanu,

| 2.1.3 | ierosina Padomei izveidot Eiropas vienību, kuras uzdevums būtu īstenot politiku terorisma upuru interesēs un kura būtu tieši pakļauta Eiropas pretterorisma koordinatoram; šīs vienības uzdevums būtu arī darba koordinācija ar centriem, kas atbalstītu teroristu uzbrukumu upurus un viņu ģimenes un palīdzētu tiem, un kuros piedalītos vietējās un reģionālās varas pārstāvji, un aicina šim mērķim laicīgi paredzēt Kopienas budžeta resursus, |
| --- | --- |

2.1.3

ierosina Padomei izveidot Eiropas vienību, kuras uzdevums būtu īstenot politiku terorisma upuru interesēs un kura būtu tieši pakļauta Eiropas pretterorisma koordinatoram; šīs vienības uzdevums būtu arī darba koordinācija ar centriem, kas atbalstītu teroristu uzbrukumu upurus un viņu ģimenes un palīdzētu tiem, un kuros piedalītos vietējās un reģionālās varas pārstāvji, un aicina šim mērķim laicīgi paredzēt Kopienas budžeta resursus,

| 2.1.4 | sadarbojoties ar kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, piedāvā izstrādāt rīcības programmu labu kaimiņattiecību veicināšanai ar trešajām valstīm, lai atbalstītu Kopienas politisko stratēģiju cīņā pret terorismu ārējo attiecību jomā, |
| --- | --- |

2.1.4

sadarbojoties ar kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, piedāvā izstrādāt rīcības programmu labu kaimiņattiecību veicināšanai ar trešajām valstīm, lai atbalstītu Kopienas politisko stratēģiju cīņā pret terorismu ārējo attiecību jomā,

| 2.1.5 | aicina ES savās ārējās attiecībās, kā arī dalībvalstis veicināt Vispārējas konvencijas par starptautisko terorismu pieņemšanu, ko atbalsta Apvienotās Nācijas. |
| --- | --- |

2.1.5

aicina ES savās ārējās attiecībās, kā arī dalībvalstis veicināt Vispārējas konvencijas par starptautisko terorismu pieņemšanu, ko atbalsta Apvienotās Nācijas.

2.2   Teroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finansu darījumu izsekojamības uzlabošanai

| 2.2.1 | iesaka ieviest plašāku neatkarīgas institūcijas kontroli pār kompetento iestāžu darbību, apkopojot un apstrādājot informāciju, kā arī veicināt finanšu darījumu izsekojamību, |
| --- | --- |

2.2.1

iesaka ieviest plašāku neatkarīgas institūcijas kontroli pār kompetento iestāžu darbību, apkopojot un apstrādājot informāciju, kā arī veicināt finanšu darījumu izsekojamību,

| 2.2.2 | šajā sakarā atkārtoti aicina Eiropas Komisiju cīņas pret terorismu sakarā sniegt ierosinājumu par personas datu aizsardzību un neizpaušanu, lai aizsargātu pilsoņu pamattiesības, |
| --- | --- |

2.2.2

šajā sakarā atkārtoti aicina Eiropas Komisiju cīņas pret terorismu sakarā sniegt ierosinājumu par personas datu aizsardzību un neizpaušanu, lai aizsargātu pilsoņu pamattiesības,

| 2.2.3 | piedāvā ar reglamentējošu aktu norobežot vietējo un reģionālo iestāžu darbības lauku attiecībā uz strukturētu informācijas apkopošanu un apmaiņu, |
| --- | --- |

2.2.3

piedāvā ar reglamentējošu aktu norobežot vietējo un reģionālo iestāžu darbības lauku attiecībā uz strukturētu informācijas apkopošanu un apmaiņu,

| 2.2.4 | iesaka izveidot specializētu komisiju, kas, no vienas puses, uzmanīgi pētīs valsts organizāciju izveidi, kuras izsekos, aizturēs un konfiscēs teroristu līdzekļus, ņemot vērā atšķirības dalībvalstu tiesību sistēmās, un, no otras puses, pētīs sadarbību ar citām iestādēm starpvalstu un valstu līmenī, un iesaka jebkurā gadījumā paredzēt tiesu kontroli pār minēto organizāciju darbību, |
| --- | --- |

2.2.4

iesaka izveidot specializētu komisiju, kas, no vienas puses, uzmanīgi pētīs valsts organizāciju izveidi, kuras izsekos, aizturēs un konfiscēs teroristu līdzekļus, ņemot vērā atšķirības dalībvalstu tiesību sistēmās, un, no otras puses, pētīs sadarbību ar citām iestādēm starpvalstu un valstu līmenī, un iesaka jebkurā gadījumā paredzēt tiesu kontroli pār minēto organizāciju darbību,

| 2.2.5 | aicina oficiāli noformēt vietējo un reģionālo varu pārstāvību konsultatīvajā komitejā, lai pētītu drošību, un aicina paredzēt īpašu Kopienas budžeta posteni pētniecības programmu finansēšanai, |
| --- | --- |

2.2.5

aicina oficiāli noformēt vietējo un reģionālo varu pārstāvību konsultatīvajā komitejā, lai pētītu drošību, un aicina paredzēt īpašu Kopienas budžeta posteni pētniecības programmu finansēšanai,

2.3   Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismu

| 2.3.1 | piedāvā ieviest metodisku apmācību personālam, kas nodrošina civilās aizsardzības pakalpojumus vietējā un reģionālā līmenī, un iesaka, lai šī apmācība palīdzētu apgūt problēmu pārvaldības programmas izmantošanu, krīžu analīzi un saziņu ar sabiedrību un lai tā turklāt paredzētu apmaiņu ar apmācību programmām, |
| --- | --- |

2.3.1

piedāvā ieviest metodisku apmācību personālam, kas nodrošina civilās aizsardzības pakalpojumus vietējā un reģionālā līmenī, un iesaka, lai šī apmācība palīdzētu apgūt problēmu pārvaldības programmas izmantošanu, krīžu analīzi un saziņu ar sabiedrību un lai tā turklāt paredzētu apmaiņu ar apmācību programmām,

| 2.3.2 | aicina paplašināt pašu iestāžu lomu Eiropas politikas atbalsta koncepcijai civilās aizsardzības mehānismiem, |
| --- | --- |

2.3.2

aicina paplašināt pašu iestāžu lomu Eiropas politikas atbalsta koncepcijai civilās aizsardzības mehānismiem,

| 2.3.3 | aicina skaidri paredzēt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvja dalību krīžu pārvaldības centrā, |
| --- | --- |

2.3.3

aicina skaidri paredzēt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvja dalību krīžu pārvaldības centrā,

| 2.3.4 | ierosina veicināt labi strukturētu vietējo tīklu izveidi, kuri veiktu operatīvo centru funkcijas un kuru rīcībā būtu iedarbīgi trauksmes un koordinācijas līdzekļi avārijas situācijām, kā arī visas iespējas sazināties ar attiecīgajiem darbiniekiem valstu un starpvalstu līmenī un tos brīdināt, |
| --- | --- |

2.3.4

ierosina veicināt labi strukturētu vietējo tīklu izveidi, kuri veiktu operatīvo centru funkcijas un kuru rīcībā būtu iedarbīgi trauksmes un koordinācijas līdzekļi avārijas situācijām, kā arī visas iespējas sazināties ar attiecīgajiem darbiniekiem valstu un starpvalstu līmenī un tos brīdināt,

| 2.3.5 | atkārto savu aicinājumu izveidot Eiropas pilsētu drošības novērošanas centru, kas apvienotu dalībvalstu vietējo un reģionālo varu pārstāvjus un tiem, tāpat kā visām kompetentām Eiropas iestādēm, piegādātu visu informāciju par politiku veidošanu, pētījumu atbalstīšanu un koordinēšanu, datu par drošību ievākšanu, sistematizēšanu un pārstrādi, proti, izplatot piemērus un labu praksi un veidojot reģionālās un vietējās partnerības, |
| --- | --- |

2.3.5

atkārto savu aicinājumu izveidot Eiropas pilsētu drošības novērošanas centru, kas apvienotu dalībvalstu vietējo un reģionālo varu pārstāvjus un tiem, tāpat kā visām kompetentām Eiropas iestādēm, piegādātu visu informāciju par politiku veidošanu, pētījumu atbalstīšanu un koordinēšanu, datu par drošību ievākšanu, sistematizēšanu un pārstrādi, proti, izplatot piemērus un labu praksi un veidojot reģionālās un vietējās partnerības,

2.4   Svarīgo infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu

| 2.4.1 | ierosina izveidot komisiju, kurai būtu īpašs uzdevums izstrādāt kritērijus, kādus ieteiks dalībvalstis svarīgo infrastruktūru noteikšanai un attiecībā uz kuru dalībvalsts lūdz oficiāli paredzēt vietējo un reģionālo varu pārstāvja piedalīšanos no katras dalībvalsts, lai palīdzētu izstrādāt un ieviest Eiropas programmu svarīgo infrastruktūru aizsardzībai, |
| --- | --- |

2.4.1

ierosina izveidot komisiju, kurai būtu īpašs uzdevums izstrādāt kritērijus, kādus ieteiks dalībvalstis svarīgo infrastruktūru noteikšanai un attiecībā uz kuru dalībvalsts lūdz oficiāli paredzēt vietējo un reģionālo varu pārstāvja piedalīšanos no katras dalībvalsts, lai palīdzētu izstrādāt un ieviest Eiropas programmu svarīgo infrastruktūru aizsardzībai,

| 2.4.2 | iesaka valsts līmenī iedibināt centrus katras svarīgās infrastruktūras aizsardzībai, kuros ietilptu vietējo un reģionālo varu pārstāvji un kas dotu ieguldījumu problēmu risināšanā un risinājumu izstrādē, savstarpēji sazinoties un tieši sadarbojoties horizontālā līmenī, |
| --- | --- |

2.4.2

iesaka valsts līmenī iedibināt centrus katras svarīgās infrastruktūras aizsardzībai, kuros ietilptu vietējo un reģionālo varu pārstāvji un kas dotu ieguldījumu problēmu risināšanā un risinājumu izstrādē, savstarpēji sazinoties un tieši sadarbojoties horizontālā līmenī,

| 2.4.3 | iesaka sistemātiski veicināt noteiktiem svarīgo infrastruktūru dienestu darbiniekiem specializētu apmācību kontroles sistēmas un informācijas tīklu jomā. |
| --- | --- |

2.4.3

iesaka sistemātiski veicināt noteiktiem svarīgo infrastruktūru dienestu darbiniekiem specializētu apmācību kontroles sistēmas un informācijas tīklu jomā.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 73, 23.3.2004., 41. lpp.

1

(2)  OV C 244, 10.10.2003., 53. lpp.

2

(3)  OV C 43, 18.2.2003., 38. lpp.

3

(4)  OV C 43, 18.2.2003., 10. lpp.

4

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/6

---

Reģionu komitejas Atzinums par “Tiesību aktu labāku izstrādi — 2004” un “Labāku regulējumu izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā”

(2006/C 81/02)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā
  Eiropas Komisijas2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004” KOM(2005) 98 galīgā red. un tā pielikumu SEC(2005)364,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu par “Labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā” KOM(2005) 97 galīgā red. un tā pielikumu SEC(2005) 175,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 21. marta lēmumu saskaņā ar EK dibināšanas līguma 265. panta pirmo punktu šajā jautājumā konsultēties ar Komiteju,

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2005. gada 20. janvāra lēmumu uzdot Komitejas Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijai sagatavot atzinumu,

ņemot vērā“Protokolu par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības noteikumiem”, kuru 2001. gada 20. septembrī parakstījuši to priekšsēdētāji (DI CdR 81/2001 rev.1),

ņemot vērā2001. gada 25. jūlijaBalto grāmatu par Eiropas pārvaldību KOM(2001) 428 galīgā red.,

ņemot vērā tās 2003. gada 2. jūlija vispārējo atzinumu par “Darbu, kas veikts sakarā ar Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību” CdR 19/2003 fin.
   (1)),

ņemot vērā tās 2003. gada 20. novembra atzinumu par “Tiesību aktu labāku izstrādi — 2002” un par “Kopienas tiesību aktu aktualizēšanu un vienkāršošanu” (CdR 62/2003 fin.)
   (2)

ņemot vērā tās Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas atzinuma projektu par “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli”(CdR 220/2004),

ņemot vērā deklarāciju, ko Vitorijā (Vitoria-Gasteiz, Spānija) 2005. gada 13. maijā pieņēmusi tās Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldes komisija semināra “Teritoriālā pārvalde: jautājums par Eiropas Savienības demokrātiju un efektivitāti”(CdR 125/2005 fin) noslēgumā,

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 121/2005 rev. 1), ko 2005. gada 14. jūnijā ir pieņēmusi tās Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisija (ziņotājs:
  DELEBARRE
  kgs, bijušais valsts ministrs, Denkerkas mērs (FR/ESP).

| 1) | UZSKATOT, ka, izstrādājot Eiropas likumdošanu, kas ir vienkārša, skaidra un pilsoņiem saprotama, ir svarīgi vairāk ņemt vērā subsidiaritātes, proporcionalitātes un tuvuma principus, |
| --- | --- |

1)

UZSKATOT, ka, izstrādājot Eiropas likumdošanu, kas ir vienkārša, skaidra un pilsoņiem saprotama, ir svarīgi vairāk ņemt vērā subsidiaritātes, proporcionalitātes un tuvuma principus,

| 2) | UZSKATOT, ka, pienācīgi iesaistot reģionālās un vietējās varas tiesību aktu izstrādē, tām var būt izšķiroša loma to transponēšanā un īstenošanā savu teritoriju līmenī, |
| --- | --- |

2)

UZSKATOT, ka, pienācīgi iesaistot reģionālās un vietējās varas tiesību aktu izstrādē, tām var būt izšķiroša loma to transponēšanā un īstenošanā savu teritoriju līmenī,

| 3) | UZSKATOT, ka atjaunotās Eiropas pārvaldības metodes, piemēram, padziļinātas ietekmes analīzes metode un partnerība konkrētam mērķim noslēgtu trīspusējo vienošanos un nolīgumu gadījumā var sniegt pievienotu vērtību un ka tā var aktīvi iesaistīties to veiksmīgā realizēšanā, |
| --- | --- |

3)

UZSKATOT, ka atjaunotās Eiropas pārvaldības metodes, piemēram, padziļinātas ietekmes analīzes metode un partnerība konkrētam mērķim noslēgtu trīspusējo vienošanos un nolīgumu gadījumā var sniegt pievienotu vērtību un ka tā var aktīvi iesaistīties to veiksmīgā realizēšanā,

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (12. oktobra sanāksmē) vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

1.1.   Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana

Reģionu komiteja

| 1.1.1. | vēlas papildināt dažādos atzinumus
   (3), ko tā ir sagatavojusi par “Eiropas pārvaldību” un sakarā ar Konstitūciju Eiropai, kurā šie principi ir nostiprināti, kā arī tās atzinuma par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu
   (4) piemērošanu projektu, |
| --- | --- |

1.1.1.

vēlas papildināt dažādos atzinumus
   (3), ko tā ir sagatavojusi par “Eiropas pārvaldību” un sakarā ar Konstitūciju Eiropai, kurā šie principi ir nostiprināti, kā arī tās atzinuma par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu
   (4) piemērošanu projektu,

| 1.1.2. | atzīmē
  Eiropas Komisijas 12. ikgadējā pārskata ziņojumā par “Tiesību aktu labāku izstrādi” uzrādīto progresu un uzsver, ka konsultāciju un iestāžu dialoga, perspektīvas pētījumu un ietekmes analīzes metožu padziļinātai analīzei ir jāvelta lielāka vērība, |
| --- | --- |

1.1.2.

atzīmē
  Eiropas Komisijas 12. ikgadējā pārskata ziņojumā par “Tiesību aktu labāku izstrādi” uzrādīto progresu un uzsver, ka konsultāciju un iestāžu dialoga, perspektīvas pētījumu un ietekmes analīzes metožu padziļinātai analīzei ir jāvelta lielāka vērība,

| 1.1.3. | uzskata, ka uz Eiropas Savienības tiesību aktu “labāka izstrāde” un “labāka piemērošana”, kas panākta, pateicoties minētajām konsultācijām, ir gan Eiropas Komisijas, gan RK svarīgākais mērķis un atgādina par funkciju, ko saskaņā ar Biroja 2004. gada 19. marta lēmumu tai paredzēts pildīt minētā dialoga norisē, |
| --- | --- |

1.1.3.

uzskata, ka uz Eiropas Savienības tiesību aktu “labāka izstrāde” un “labāka piemērošana”, kas panākta, pateicoties minētajām konsultācijām, ir gan Eiropas Komisijas, gan RK svarīgākais mērķis un atgādina par funkciju, ko saskaņā ar Biroja 2004. gada 19. marta lēmumu tai paredzēts pildīt minētā dialoga norisē,

| 1.1.4. | atgādina, ka pēc tās ieteikumiem tika pieņemta pieeja, kas vietējās un reģionālās varas iestādes ļauj ciešāk iesaistīt ES tiesību aktu īstenošanā (5), un atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija šo faktu ir minējusi savā ziņojumā “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004”, |
| --- | --- |

1.1.4.

atgādina, ka pēc tās ieteikumiem tika pieņemta pieeja, kas vietējās un reģionālās varas iestādes ļauj ciešāk iesaistīt ES tiesību aktu īstenošanā (5), un atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija šo faktu ir minējusi savā ziņojumā “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004”,

| 1.1.5. | izsaka nožēlu, ka Eiropas Komisija tomēr nav pietiekami ņēmusi vērā tās iepriekšējos ieteikumus par konsultāciju ar vietējām un reģionālajām varām tiesību aktu izstrādes sākumposmā
   (6) nozīmi un vēlas, lai turpmāk tiktu veikti pamatoti novērtējumi par atsevišķu pasākumu iespējamo ietekmi uz vietējās un reģionālās varas iestāžu finansiālajām vajadzībām, |
| --- | --- |

1.1.5.

izsaka nožēlu, ka Eiropas Komisija tomēr nav pietiekami ņēmusi vērā tās iepriekšējos ieteikumus par konsultāciju ar vietējām un reģionālajām varām tiesību aktu izstrādes sākumposmā
   (6) nozīmi un vēlas, lai turpmāk tiktu veikti pamatoti novērtējumi par atsevišķu pasākumu iespējamo ietekmi uz vietējās un reģionālās varas iestāžu finansiālajām vajadzībām,

| 1.1.6. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas darbība saskaņā ar 2002. gada jūnijā pieņemto rīcības plānu atsaucas uz Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2003. gada decembra (7) starpinstitūciju vienošanos |
| --- | --- |

1.1.6.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas darbība saskaņā ar 2002. gada jūnijā pieņemto rīcības plānu atsaucas uz Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2003. gada decembra (7) starpinstitūciju vienošanos

| 1.1.7. | pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas nodomu sākot ar 2005. gada oktobri ieviest ietvarprogrammu aquis 2005. — 2009. gadam vienkāršošanai, ņemot vērā šādus augsta līmeņa grupas “Pārvaldība un ES” Hāgas sanāksmē izdarītos ieteikumus (8), kuriem ir būtiska nozīme attiecībā uz vietējām un reģionālajām varām:






  — | subsidiaritātes principa piemērošana, |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas nodomu sākot ar 2005. gada oktobri ieviest ietvarprogrammu aquis 2005. — 2009. gadam vienkāršošanai, ņemot vērā šādus augsta līmeņa grupas “Pārvaldība un ES” Hāgas sanāksmē izdarītos ieteikumus (8), kuriem ir būtiska nozīme attiecībā uz vietējām un reģionālajām varām:

—

subsidiaritātes principa piemērošana,

| — | darbs, kas veicams sakarā ar Eiropas Komisijas Balto grāmatu, it īpaši trīspusējo nolīgumu un vienošanos, kā arī dialoga ar vietējām un reģionālajām apvienībām sakarā, |
| --- | --- |

—

darbs, kas veicams sakarā ar Eiropas Komisijas Balto grāmatu, it īpaši trīspusējo nolīgumu un vienošanos, kā arī dialoga ar vietējām un reģionālajām apvienībām sakarā,

| — | ES tiesību aktu piemērošana vietējā un reģionālā līmenī un tiesiskā regulējuma mērķtiecīga uzlabošana |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktu piemērošana vietējā un reģionālā līmenī un tiesiskā regulējuma mērķtiecīga uzlabošana

1.2.   Strukturētais dialogs, konsultāciju process un uz nolīgumiem balstīta partnerība

Reģionu komiteja

| 1.2.1. | pozitīvi vērtē, ka Eiropas Komisija jau sen (9) iestājas par sadarbības ar vietējās un reģionālās varas iestādēm un pilsonisko sabiedrību attīstīšanu politiku noteikšanas sākumposmā, izveidojot pastāvīgu un sistemātisku dialogu
   (10), kuru papildina plašas konsultācijas ar teritoriālajām varām tajās jomās, kurās tām ir transponēšanas vai īstenošanas pienākums, tajā iesaistoties pati un iesaistot attiecīgās apvienības, |
| --- | --- |

1.2.1.

pozitīvi vērtē, ka Eiropas Komisija jau sen (9) iestājas par sadarbības ar vietējās un reģionālās varas iestādēm un pilsonisko sabiedrību attīstīšanu politiku noteikšanas sākumposmā, izveidojot pastāvīgu un sistemātisku dialogu
   (10), kuru papildina plašas konsultācijas ar teritoriālajām varām tajās jomās, kurās tām ir transponēšanas vai īstenošanas pienākums, tajā iesaistoties pati un iesaistot attiecīgās apvienības,

| 1.2.2. | ar gandarījumu konstatē, ka pavasara Eiropadome
   (11) nesen ir nākusi klajā ar paziņojumu, ka “ne tikai valdībām, bet arī visiem attiecīgajiem pārējiem dalībniekiem — parlamentiem, reģionālajām un vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāiesaistās Lisabonas stratēģijā un aktīvi jāpiedalās tās mērķu īstenošanā”, |
| --- | --- |

1.2.2.

ar gandarījumu konstatē, ka pavasara Eiropadome
   (11) nesen ir nākusi klajā ar paziņojumu, ka “ne tikai valdībām, bet arī visiem attiecīgajiem pārējiem dalībniekiem — parlamentiem, reģionālajām un vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāiesaistās Lisabonas stratēģijā un aktīvi jāpiedalās tās mērķu īstenošanā”,

| 1.2.3. | ir gandarīta par parakstīto pirmo konkrētam mērķim noslēgto trīspusējo vienošanos starp Eiropas Savienību, Itāliju un Lombardijas reģionu par pilsētu transporta mobilitāti, |
| --- | --- |

1.2.3.

ir gandarīta par parakstīto pirmo konkrētam mērķim noslēgto trīspusējo vienošanos starp Eiropas Savienību, Itāliju un Lombardijas reģionu par pilsētu transporta mobilitāti,

| 1.2.4. | uzskata, ka partnerības principa īstenošana ļauj aizstāt pašreizējās sistēmas nepilnības un sniegt patiesu ieguldījumu kopēju un labi definētu mērķu ātrā īstenošanā, neskarot partnerības iestāžu kompetenču sadali, |
| --- | --- |

1.2.4.

uzskata, ka partnerības principa īstenošana ļauj aizstāt pašreizējās sistēmas nepilnības un sniegt patiesu ieguldījumu kopēju un labi definētu mērķu ātrā īstenošanā, neskarot partnerības iestāžu kompetenču sadali,

| 1.2.5. | vēlas, lai šādi nolīgumi kļūtu par efektīvu instrumentu vietējo un reģionālo varu iekļaušanai tādā valsts stratēģisko atsauces pamatprincipu kopumā, kas atstāj reģioniem pietiekamu manevrēšanas iespēju to specifisko darbību un mērķu definēšanai, no vienas puses, un ka nolīguma vai vienošanās ar Eiropas Komisiju parakstītājiem ir jābūt attiecīgajām likumdošanas un izpildvaras pilnvarām, no otras puses, |
| --- | --- |

1.2.5.

vēlas, lai šādi nolīgumi kļūtu par efektīvu instrumentu vietējo un reģionālo varu iekļaušanai tādā valsts stratēģisko atsauces pamatprincipu kopumā, kas atstāj reģioniem pietiekamu manevrēšanas iespēju to specifisko darbību un mērķu definēšanai, no vienas puses, un ka nolīguma vai vienošanās ar Eiropas Komisiju parakstītājiem ir jābūt attiecīgajām likumdošanas un izpildvaras pilnvarām, no otras puses,

| 1.2.6. | pauž patiesu vēlmi, lai vertikālās decentralizācijas un dažādu teritoriālo līmeņu sadarbības elastības nodrošināšanu atbilstoši papildinātu jauni reģionu horizontālās sadarbības mehānismi un partnerība, kas balstīta uz dažādu veidu nolīgumiem ar citām vietējām varām vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, varbūt arī izmantojot esošo starpreģionālo organizāciju ekspertīzi. |
| --- | --- |

1.2.6.

pauž patiesu vēlmi, lai vertikālās decentralizācijas un dažādu teritoriālo līmeņu sadarbības elastības nodrošināšanu atbilstoši papildinātu jauni reģionu horizontālās sadarbības mehānismi un partnerība, kas balstīta uz dažādu veidu nolīgumiem ar citām vietējām varām vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, varbūt arī izmantojot esošo starpreģionālo organizāciju ekspertīzi.

1.3.   Vispusīga ietekmes analīze un ekspertīze

Reģionu komiteja

| 1.3.1. | pauž gandarījumu par 2004. gadā ieviesto jauno ietekmes analīzes metodi galvenajām Eiropas Komisijas iniciatīvām un par tāda instrumenta izmantošanu, kas ļauj izpētīt priekšlikuma ekonomisko, vides un reglamentējošo ietekmi un paredz konsultācijas ar iesaistītajām pusēm un kompetentiem ekspertiem, |
| --- | --- |

1.3.1.

pauž gandarījumu par 2004. gadā ieviesto jauno ietekmes analīzes metodi galvenajām Eiropas Komisijas iniciatīvām un par tāda instrumenta izmantošanu, kas ļauj izpētīt priekšlikuma ekonomisko, vides un reglamentējošo ietekmi un paredz konsultācijas ar iesaistītajām pusēm un kompetentiem ekspertiem,

| 1.3.2. | uzskata par nepieciešamu pakāpeniski arvien lielākā merā nodrošināt Eiropas Komisijas galveno iniciatīvu reģionālās ietekmes ievērošanu, lai nostiprinātu ES pasākumu konsekvenci, |
| --- | --- |

1.3.2.

uzskata par nepieciešamu pakāpeniski arvien lielākā merā nodrošināt Eiropas Komisijas galveno iniciatīvu reģionālās ietekmes ievērošanu, lai nostiprinātu ES pasākumu konsekvenci,

| 1.3.3. | Eiropas Komisijas ierosināto pasakumu sakarā īpašu uzmanību vērš uz:






  — | atsevišķu pasākumu ietekmi uz reģionālo pašvaldību finanšu līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

Eiropas Komisijas ierosināto pasakumu sakarā īpašu uzmanību vērš uz:

—

atsevišķu pasākumu ietekmi uz reģionālo pašvaldību finanšu līdzekļiem,

| — | labākiem ietekmes novērtējumiem, pienācīgi ņemot vērā izmaksas, kas skar uzņēmumus, |
| --- | --- |

—

labākiem ietekmes novērtējumiem, pienācīgi ņemot vērā izmaksas, kas skar uzņēmumus,

| — | atlikto priekšlikumu izskatīšanu, iespējamajām izmaiņām tajos vai to atcelšanu, |
| --- | --- |

—

atlikto priekšlikumu izskatīšanu, iespējamajām izmaiņām tajos vai to atcelšanu,

| — | vienkāršošanas procedūras paātrināšanu, lai palielinātu konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

vienkāršošanas procedūras paātrināšanu, lai palielinātu konkurētspēju,

| — | izmeginājuma projektiem, kuru fokusā ir administratīvo izdevumu samazināšana, |
| --- | --- |

—

izmeginājuma projektiem, kuru fokusā ir administratīvo izdevumu samazināšana,

| — | risinājumiem tiesību aktu aizstāšanu (kopregulācijai un pašregulācijai), |
| --- | --- |

—

risinājumiem tiesību aktu aizstāšanu (kopregulācijai un pašregulācijai),

| — | pieaicināto ekspertu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

pieaicināto ekspertu izmantošanu,

| — | izvērstām konsultācijām ar pilsoņiem, uzņēmumiem un NVO, izmantojot internetu. |
| --- | --- |

—

izvērstām konsultācijām ar pilsoņiem, uzņēmumiem un NVO, izmantojot internetu.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

2.1.   Ieteikumi par iniciatīvu “Tiesību aktu labāka izstrāde” kopumā

Reģionu komiteja

| 2.1.1. | pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas noteikto prioritāro stratēģisko mērķi piecu gadu pilnvaru laika posmam attiecībā uz iniciatīvu “Tiesību aktu labāka izstrāde” un šajā sakarā izveidoto iestāžu sadarbību; tomēr izsaka nožēlu, ka vietējā un reģionālā dimensija šajā iniciatīvā nav pietiekami atzīta un uzstājīgi lūdz Padomes prezidentvalstis, Eiropas Parlamentu un arī Eiropas Komisiju to iesaistīt ciešāk, |
| --- | --- |

2.1.1.

pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas noteikto prioritāro stratēģisko mērķi piecu gadu pilnvaru laika posmam attiecībā uz iniciatīvu “Tiesību aktu labāka izstrāde” un šajā sakarā izveidoto iestāžu sadarbību; tomēr izsaka nožēlu, ka vietējā un reģionālā dimensija šajā iniciatīvā nav pietiekami atzīta un uzstājīgi lūdz Padomes prezidentvalstis, Eiropas Parlamentu un arī Eiropas Komisiju to iesaistīt ciešāk,

| 2.1.2. | atgādina, ka Konstitucionālajā līgumā iekļautais Protokols par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu paver iespēju izvērstās konsultācijās ņemt vērā Eiropas Savienības vietējo un reģionālo dimensiju pirms katra tiesību akta pieņemšanas un paredz katram Eiropas ietvarlikumam izveidot “subsidiaritātes dokumentu”, kurā Eiropas Komisija novērtēs ietvarlikuma finansiālo un reglamentējošo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām, un aicina Komisiju Eiropas likumdošanas procesā ņemt to vērā jau pašlaik, neatkarīgi no ratifikācijas norises. |
| --- | --- |

2.1.2.

atgādina, ka Konstitucionālajā līgumā iekļautais Protokols par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu paver iespēju izvērstās konsultācijās ņemt vērā Eiropas Savienības vietējo un reģionālo dimensiju pirms katra tiesību akta pieņemšanas un paredz katram Eiropas ietvarlikumam izveidot “subsidiaritātes dokumentu”, kurā Eiropas Komisija novērtēs ietvarlikuma finansiālo un reglamentējošo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām, un aicina Komisiju Eiropas likumdošanas procesā ņemt to vērā jau pašlaik, neatkarīgi no ratifikācijas norises.

| 2.1.3. | vēlas saskaņā ar sadarbības ar Eiropas Komisiju
   (12)
  protokolu izmantot Protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu paredzēto iespēju ieņemt galveno lomu konsultācijās starp vietējām un reģionālajām varām un Eiropas iestādēm, |
| --- | --- |

2.1.3.

vēlas saskaņā ar sadarbības ar Eiropas Komisiju
   (12)
  protokolu izmantot Protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu paredzēto iespēju ieņemt galveno lomu konsultācijās starp vietējām un reģionālajām varām un Eiropas iestādēm,

| 2.1.4. | apņemas nostiprināt tās darbību pirmslikumdošanas posmā, kas būs izšķirošs, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti, pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti Eiropas Savienībā un atkārtoti izsaka vēlmi iesaistīties “konsultācijās pirms lēmuma pieņemšanas” un piedalīties “kopregulācijas” instrumentu ieviešanā, kam vajadzētu būt “efektīvam līdzeklim Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā”. |
| --- | --- |

2.1.4.

apņemas nostiprināt tās darbību pirmslikumdošanas posmā, kas būs izšķirošs, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti, pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti Eiropas Savienībā un atkārtoti izsaka vēlmi iesaistīties “konsultācijās pirms lēmuma pieņemšanas” un piedalīties “kopregulācijas” instrumentu ieviešanā, kam vajadzētu būt “efektīvam līdzeklim Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā”.

| 2.1.5. | atgādina, ka Konstitucionālais līgums tai paredz līdzatbildību subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanā un kontrolē, tai piešķirot jaunas tiesības un uzdevumus attiecībā uz ES likumdošanas izstrādi un īstenošanu, tādējādi nostiprinot iestāžu nozīmību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.5.

atgādina, ka Konstitucionālais līgums tai paredz līdzatbildību subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanā un kontrolē, tai piešķirot jaunas tiesības un uzdevumus attiecībā uz ES likumdošanas izstrādi un īstenošanu, tādējādi nostiprinot iestāžu nozīmību Eiropas Savienībā.

| 2.1.6. | apņemas pildīt pēc iespējas labāk šo jauno atbildīgo uzdevumu un uzņemties subsidiaritātes pārrauga lomu, ko tai ir paredzējis Konstitucionālais līgums un, ja to pieprasa apstākļi, izmantot savas pārsūdzības tiesības Eiropas Kopienu Tiesā gan tās pašas prerogatīvu aizstāvībai, gan arī subsidiaritātes principa neievērošanas gadījumā, un to darīt tūlīt pēc atzinuma pieņemšanas, pildot līgumā paredzētās konsultatīvās funkcijas, un bez obligātas prasības par kritiska novērtējuma par subsidiaritātes principa ievērošanu sniegšanu. |
| --- | --- |

2.1.6.

apņemas pildīt pēc iespējas labāk šo jauno atbildīgo uzdevumu un uzņemties subsidiaritātes pārrauga lomu, ko tai ir paredzējis Konstitucionālais līgums un, ja to pieprasa apstākļi, izmantot savas pārsūdzības tiesības Eiropas Kopienu Tiesā gan tās pašas prerogatīvu aizstāvībai, gan arī subsidiaritātes principa neievērošanas gadījumā, un to darīt tūlīt pēc atzinuma pieņemšanas, pildot līgumā paredzētās konsultatīvās funkcijas, un bez obligātas prasības par kritiska novērtējuma par subsidiaritātes principa ievērošanu sniegšanu.

| 2.1.7. | uzskata, ka ES pasākumu ietekmi varētu nostiprināt, ievērojot proporcionalitāti, ciktāl ieteikto instrumentu izvēle, kā arī ierosinātā likumdošanas priekšlikuma intensitāte un ietekmes apmērs ir izšķiroši novērtēšanas elementi. |
| --- | --- |

2.1.7.

uzskata, ka ES pasākumu ietekmi varētu nostiprināt, ievērojot proporcionalitāti, ciktāl ieteikto instrumentu izvēle, kā arī ierosinātā likumdošanas priekšlikuma intensitāte un ietekmes apmērs ir izšķiroši novērtēšanas elementi.

| 2.1.8. | vēlas piedalīties tiesību aktu kvalitātes nodrošināšanā, veicinot integrētu un uz sadarbību balstītu pieeju, uzlabojot Eiropas dalībnieku koordinētu darbību trijos līmeņos: Eiropas iestāžu, dalībvalstu un teritoriālo pašvaldību līmenī, jo īpaši organizējot platformas diskusijām, kas norisinās starp tām un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

2.1.8.

vēlas piedalīties tiesību aktu kvalitātes nodrošināšanā, veicinot integrētu un uz sadarbību balstītu pieeju, uzlabojot Eiropas dalībnieku koordinētu darbību trijos līmeņos: Eiropas iestāžu, dalībvalstu un teritoriālo pašvaldību līmenī, jo īpaši organizējot platformas diskusijām, kas norisinās starp tām un pilsonisko sabiedrību.

| 2.1.9. | vēlas nostiprināt ES iestāžu un vietējo un reģionālo varu starpnieka lomu:






  — | aktīvi piedaloties apmaiņas tīklu organizēšanā un vadīšanā partnerības starp dažādiem pašvaldību līmeņiem izveidošanai, īpaši Eiropas Savienības politikas reģionalizācijā, |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

vēlas nostiprināt ES iestāžu un vietējo un reģionālo varu starpnieka lomu:

—

aktīvi piedaloties apmaiņas tīklu organizēšanā un vadīšanā partnerības starp dažādiem pašvaldību līmeņiem izveidošanai, īpaši Eiropas Savienības politikas reģionalizācijā,

| — | aktīvi piedaloties Eiropas politikas programmā un mērķu sasniegšanā attiecībā uz Eiropas pārvaldības uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

aktīvi piedaloties Eiropas politikas programmā un mērķu sasniegšanā attiecībā uz Eiropas pārvaldības uzlabošanu.

| 2.1.10. | apstiprina savu ieceri izveidot subsidiaritātes principa ievērošanas uzraudzības mehānismu, 2005. gadā pilnveidojot atzinumiem pievienojamās subsidiaritātes novērtēšanas tabulas izstrādi, no vienas puses, un pakāpeniski izveidot vietējo un reģionālo varu tīklu subsidiaritātes kontroles nodrošināšanai, no otras puses. |
| --- | --- |

2.1.10.

apstiprina savu ieceri izveidot subsidiaritātes principa ievērošanas uzraudzības mehānismu, 2005. gadā pilnveidojot atzinumiem pievienojamās subsidiaritātes novērtēšanas tabulas izstrādi, no vienas puses, un pakāpeniski izveidot vietējo un reģionālo varu tīklu subsidiaritātes kontroles nodrošināšanai, no otras puses.

| 2.1.11. | atkārtoti pauž lūgumu iesaistīt vietējās un reģionālās varas likumdošanas izstrādes agrīnajā stadijā, kaut vai tādēļ, lai nodrošinātu Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu attiecībā uz finansiālo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām un subsidiaritātes, ka arī proporcionalitātes principu ievērošanu. |
| --- | --- |

2.1.11.

atkārtoti pauž lūgumu iesaistīt vietējās un reģionālās varas likumdošanas izstrādes agrīnajā stadijā, kaut vai tādēļ, lai nodrošinātu Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu attiecībā uz finansiālo ietekmi uz vietējām un reģionālajām varām un subsidiaritātes, ka arī proporcionalitātes principu ievērošanu.

2.2.   Ieteikumi attiecībā uz trīspusējo vienošanos un nolīgumu sagatavošanu

Reģionu komiteja

| 2.2.1. | aicina
  Eiropas Komisiju atkārtoti iniciēt trīspusējo vienošanos un nolīgumu parakstīšanu, izvēloties to kā partnerības metodi, kas vieno vietējās un reģionālās varas, valstis un Kopienu, kā arī dažādot šī instrumenta pielietošanu citu Kopienas politiku ietvaros, īpaši attiecībā uz apjomīgām Eiropas infrastruktūrām, un šo instrumentu piemērot kohēzijas politikas īstenošanā (13). |
| --- | --- |

2.2.1.

aicina
  Eiropas Komisiju atkārtoti iniciēt trīspusējo vienošanos un nolīgumu parakstīšanu, izvēloties to kā partnerības metodi, kas vieno vietējās un reģionālās varas, valstis un Kopienu, kā arī dažādot šī instrumenta pielietošanu citu Kopienas politiku ietvaros, īpaši attiecībā uz apjomīgām Eiropas infrastruktūrām, un šo instrumentu piemērot kohēzijas politikas īstenošanā (13).

| 2.2.2. | iesaka steidzīgi parakstīt tās trīspusējās vienošanās un nolīgumus, kuri balstīti uz ilgstošu un pozitīvu iesaistīto pušu sadarbību. |
| --- | --- |

2.2.2.

iesaka steidzīgi parakstīt tās trīspusējās vienošanās un nolīgumus, kuri balstīti uz ilgstošu un pozitīvu iesaistīto pušu sadarbību.

| 2.2.3. | izsaka cerību, ka pirmā trīspusējā vienošanās pilsētu transporta mobilitātes jomā, kas parakstīta starp Eiropas Savienību, Itāliju un Lombardijas reģionu, ka arī eksperimentālie pilotprojekti vides jomā, kurus izvirzījušas Birminghamas, Lilles un Peskaras pašvaldības, ļaus atspoguļot “labas prakses” un labu rezultātu piemērus, kuri noderētu nākamo trīspusējo nolīgumu atbilstošas metodoloģijas precizēšanai, |
| --- | --- |

2.2.3.

izsaka cerību, ka pirmā trīspusējā vienošanās pilsētu transporta mobilitātes jomā, kas parakstīta starp Eiropas Savienību, Itāliju un Lombardijas reģionu, ka arī eksperimentālie pilotprojekti vides jomā, kurus izvirzījušas Birminghamas, Lilles un Peskaras pašvaldības, ļaus atspoguļot “labas prakses” un labu rezultātu piemērus, kuri noderētu nākamo trīspusējo nolīgumu atbilstošas metodoloģijas precizēšanai,

| 2.2.4. | uzstāj, lai trīspusējie nolīgumi kalpotu par pārvaldības līdzekli, kas nodrošinātu izteiktas teritoriālās ietekmes tiesību aktu un programmu elastīgāku un efektīvāku īstenošanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

uzstāj, lai trīspusējie nolīgumi kalpotu par pārvaldības līdzekli, kas nodrošinātu izteiktas teritoriālās ietekmes tiesību aktu un programmu elastīgāku un efektīvāku īstenošanu.

| 2.2.5. | lūdz
  Eiropas Komisijai paredzēt īpašus finanšu noteikumus, nodrošinot vietējās un reģionālās varas ar atbilstošiem līdzekļiem trīspusējo vienošanos un nolīgumu ātrai īstenošanai un ļaujot tām pilnvērtīgi un bez ierobežojumiem pildīt savus uzdevumus to teritorijā. |
| --- | --- |

2.2.5.

lūdz
  Eiropas Komisijai paredzēt īpašus finanšu noteikumus, nodrošinot vietējās un reģionālās varas ar atbilstošiem līdzekļiem trīspusējo vienošanos un nolīgumu ātrai īstenošanai un ļaujot tām pilnvērtīgi un bez ierobežojumiem pildīt savus uzdevumus to teritorijā.

| 2.2.6. | aicina
  Eiropas Komisiju turpmāk nostiprināt šī eksperimentālā posma horizontālo koordināciju un ģenerālsekretāram nodrošināt tās darba uzraudzību, kā arī attīstīt šī instrumenta veicināšanas un komunikatīvās darbības. |
| --- | --- |

2.2.6.

aicina
  Eiropas Komisiju turpmāk nostiprināt šī eksperimentālā posma horizontālo koordināciju un ģenerālsekretāram nodrošināt tās darba uzraudzību, kā arī attīstīt šī instrumenta veicināšanas un komunikatīvās darbības.

| 2.2.7. | iesaka Padomei tiešāk atbalstīt šīs iniciatīvas, kas veicina Eiropas pārvaldes kārtības atjaunināšanu, neatgriezenisku nostiprināšanu. |
| --- | --- |

2.2.7.

iesaka Padomei tiešāk atbalstīt šīs iniciatīvas, kas veicina Eiropas pārvaldes kārtības atjaunināšanu, neatgriezenisku nostiprināšanu.

| 2.2.8. | iesaka
  Eiropas Komisijai visos Lisabonas stratēģijas atjaunināšanas mehānismos iekļaut komentārus attiecībā uz atbalstu, kuru šī stratēģiskā procesa sekmēšanai varētu nodrošināt trīspusējie nolīgumi un vienošanās konkrētu mērķu īstenošanai, ļaujot reģioniem, kuri izsaka šādas vēlmes, tikt papildus iesaistītiem šā procesa veiksmīgai norisei. |
| --- | --- |

2.2.8.

iesaka
  Eiropas Komisijai visos Lisabonas stratēģijas atjaunināšanas mehānismos iekļaut komentārus attiecībā uz atbalstu, kuru šī stratēģiskā procesa sekmēšanai varētu nodrošināt trīspusējie nolīgumi un vienošanās konkrētu mērķu īstenošanai, ļaujot reģioniem, kuri izsaka šādas vēlmes, tikt papildus iesaistītiem šā procesa veiksmīgai norisei.

2.3.   Ieteikumi attiecībā uz ietekmes analīzi

Reģionu komiteja

| 2.3.1. | ierosina, ka jaunās ietekmes analīzes metodes Eiropas Komisijas svarīgākajām iniciatīvām ieviešanā likumdošanas izstrādes procesa “ex ante” posmā optimāli ir jāņem vērā vietējā un reģionālā dimensija, |
| --- | --- |

2.3.1.

ierosina, ka jaunās ietekmes analīzes metodes Eiropas Komisijas svarīgākajām iniciatīvām ieviešanā likumdošanas izstrādes procesa “ex ante” posmā optimāli ir jāņem vērā vietējā un reģionālā dimensija,

| 2.3.2. | aicina
  Eiropas Komisiju pilnvaru robežās uzticēt tai perspektīvas pētījumu izstrādi, īpaši attiecībā uz visām svarīgākajām iniciatīvām, kurām ir teritoriāla ietekme, |
| --- | --- |

2.3.2.

aicina
  Eiropas Komisiju pilnvaru robežās uzticēt tai perspektīvas pētījumu izstrādi, īpaši attiecībā uz visām svarīgākajām iniciatīvām, kurām ir teritoriāla ietekme,

| 2.3.3. | uzskata, ka tās pirmajam novērtējumam ir īpaša nozīme nereglamentējošo instrumentu (kopregulācijas un pašregulācijas) piemērošanā, kā arī informatīvajos un koordinācijas pasākumos, kuros iesaistīts vietējais un reģionālais līmenis, |
| --- | --- |

2.3.3.

uzskata, ka tās pirmajam novērtējumam ir īpaša nozīme nereglamentējošo instrumentu (kopregulācijas un pašregulācijas) piemērošanā, kā arī informatīvajos un koordinācijas pasākumos, kuros iesaistīts vietējais un reģionālais līmenis,

| 2.3.4. | uzskata, ka ietekmes analīžu lomai ir jābūt nozīmīgai tādu administratīvu izdevumu samazināšanā, kuri apgrūtina vietējās un reģionālās varas Kopienas tiesību aktu dēļ, un no tā izriet, ka iepriekšējās analīzēs ir jāietver tiesību akta ietekmes vietējā un reģionālajā līmenī finansiālais novērtējums. |
| --- | --- |

2.3.4.

uzskata, ka ietekmes analīžu lomai ir jābūt nozīmīgai tādu administratīvu izdevumu samazināšanā, kuri apgrūtina vietējās un reģionālās varas Kopienas tiesību aktu dēļ, un no tā izriet, ka iepriekšējās analīzēs ir jāietver tiesību akta ietekmes vietējā un reģionālajā līmenī finansiālais novērtējums.

| 2.3.5. | iesaka, lai, pārskatot protokolu, kas parakstīts ar Eiropas Komisiju
   (14), padziļinātas ietekmes analīzes ļautu definēt detalizētus kvalitātes novērtēšanas kritērijus tiem, kas šādas analīzes veiks. Tas arī ļautu izveidot īstenu konsultāciju ar teritoriālajām organizācijām stratēģiju. |
| --- | --- |

2.3.5.

iesaka, lai, pārskatot protokolu, kas parakstīts ar Eiropas Komisiju
   (14), padziļinātas ietekmes analīzes ļautu definēt detalizētus kvalitātes novērtēšanas kritērijus tiem, kas šādas analīzes veiks. Tas arī ļautu izveidot īstenu konsultāciju ar teritoriālajām organizācijām stratēģiju.

| 2.3.6. | aicina
  Eiropas Komisiju veicināt aktīvāku ieguldījumu ES darbību agrīnajā stadijā ar perspektīvas atzinumiem par ES nākotnes politikām, kuri vērtētu ietekmi uz vietējām un reģionālām varām, kā arī ar ietekmes ziņojumiem par atsevišķu direktīvu vietējo un reģionālo ietekmi. |
| --- | --- |

2.3.6.

aicina
  Eiropas Komisiju veicināt aktīvāku ieguldījumu ES darbību agrīnajā stadijā ar perspektīvas atzinumiem par ES nākotnes politikām, kuri vērtētu ietekmi uz vietējām un reģionālām varām, kā arī ar ietekmes ziņojumiem par atsevišķu direktīvu vietējo un reģionālo ietekmi.

| 2.3.7. | atkārtoti pauž savu ieteikumu Eiropas Komisijai izveidot neatkarīgu ekspertu konsultāciju grupu ietekmes analīžu kontroles nodrošināšanai, objektivitātes garantēšanai un labas prakses veicināšanai un to informēt par darbībām nolūkā nostiprināt tās politisko lomu lēmuma pieņemšanas procesa turpmākajos posmos (15). |
| --- | --- |

2.3.7.

atkārtoti pauž savu ieteikumu Eiropas Komisijai izveidot neatkarīgu ekspertu konsultāciju grupu ietekmes analīžu kontroles nodrošināšanai, objektivitātes garantēšanai un labas prakses veicināšanai un to informēt par darbībām nolūkā nostiprināt tās politisko lomu lēmuma pieņemšanas procesa turpmākajos posmos (15).

| 2.3.8. | lūdz to informēt par Eiropas Parlamentā izveidotās darba grupas par ietekmes analīžu kontroli un vadību darbībām, lai varētu iesaistīties Eiropas Parlamenta iniciētajā iestāžu sadarbībā un lai kopīgi ar Eiropas Komisiju un Padomi vienotos par kopējiem kritērijiem ietekmes analīžu kvalitātes novērtējumam un ar likumdošanas iniciatīvu saistīto izdevumu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

2.3.8.

lūdz to informēt par Eiropas Parlamentā izveidotās darba grupas par ietekmes analīžu kontroli un vadību darbībām, lai varētu iesaistīties Eiropas Parlamenta iniciētajā iestāžu sadarbībā un lai kopīgi ar Eiropas Komisiju un Padomi vienotos par kopējiem kritērijiem ietekmes analīžu kvalitātes novērtējumam un ar likumdošanas iniciatīvu saistīto izdevumu aprēķināšanai.

2.4.   Ieteikumi attiecībā uz labāku regulējumu izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā

Reģionu komiteja

| 2.4.1. | ar lielu interesi atzīmē
  Padomes centienus Lisabonas stratēģijas atjaunošanas sakarā un Eiropas Komisijas iesniegto paziņojumu (16) par “labāku regulējumu” šā procesa izpildei saturu, jo tā uzskata, ka tiesiskā regulējuma uzlabošana un vienkāršošana ir svarīga gan nacionālajā, gan ES līmenī. |
| --- | --- |

2.4.1.

ar lielu interesi atzīmē
  Padomes centienus Lisabonas stratēģijas atjaunošanas sakarā un Eiropas Komisijas iesniegto paziņojumu (16) par “labāku regulējumu” šā procesa izpildei saturu, jo tā uzskata, ka tiesiskā regulējuma uzlabošana un vienkāršošana ir svarīga gan nacionālajā, gan ES līmenī.

| 2.4.2. | atbalsta
  Eiropas Komisijas ieteikumu, lai tiesību aktu uzlabošana kļūtu ar Lisabonas stratēģiju saistīto valstu rīcības plānu sastāvdaļa un aizstāv ideju par kopēja grafika sastādīšanu “Tiesību aktu uzlabošanai”. |
| --- | --- |

2.4.2.

atbalsta
  Eiropas Komisijas ieteikumu, lai tiesību aktu uzlabošana kļūtu ar Lisabonas stratēģiju saistīto valstu rīcības plānu sastāvdaļa un aizstāv ideju par kopēja grafika sastādīšanu “Tiesību aktu uzlabošanai”.

| 2.4.3. | ierosina valstu rīcības plānos iekļaut arī reģionālo sadaļu, lai nodrošinātu administratīvo pasākumu efektivitāti un elastību vietējā līmenī un lai Eiropas Komisijas ieteiktās nacionālās tiesību aktu vienkāršošanas programmas paredzētu konsultācijas ar vietējām un reģionālajām varām, labāk iepazīstinot ar reformu pilsētu un reģionu līmenī. |
| --- | --- |

2.4.3.

ierosina valstu rīcības plānos iekļaut arī reģionālo sadaļu, lai nodrošinātu administratīvo pasākumu efektivitāti un elastību vietējā līmenī un lai Eiropas Komisijas ieteiktās nacionālās tiesību aktu vienkāršošanas programmas paredzētu konsultācijas ar vietējām un reģionālajām varām, labāk iepazīstinot ar reformu pilsētu un reģionu līmenī.

2.5.   Vispārēji ieteikumi

| 2.5.1. | lūdz Eiropas Komisiju attiecībā uz šo priekšlikumu kopīgi nodrošināt darba specifiskāku kontroli, balstoties uz ātrāku un politiskāku reakciju. |
| --- | --- |

2.5.1.

lūdz Eiropas Komisiju attiecībā uz šo priekšlikumu kopīgi nodrošināt darba specifiskāku kontroli, balstoties uz ātrāku un politiskāku reakciju.

| 2.5.2. | apņemas ikgadējās konsultācijas par Eiropas Komisijas ziņojumu ietvaros veikt rīcības plānā “Tiesību aktu labāka izstrāde” noteikto darbību novērtējumu un vēlas, lai Eiropas Komisija ieviestu informatīvu sistēmu, kas atvieglo pieeju informācijai par likumdošanas izstrādes procesa gaitu un nodrošina vietējās un reģionālās varas ar labāku informāciju par visiem likumdošanas izstrādes procesa posmiem. |
| --- | --- |

2.5.2.

apņemas ikgadējās konsultācijas par Eiropas Komisijas ziņojumu ietvaros veikt rīcības plānā “Tiesību aktu labāka izstrāde” noteikto darbību novērtējumu un vēlas, lai Eiropas Komisija ieviestu informatīvu sistēmu, kas atvieglo pieeju informācijai par likumdošanas izstrādes procesa gaitu un nodrošina vietējās un reģionālās varas ar labāku informāciju par visiem likumdošanas izstrādes procesa posmiem.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 256, 24.10.2003., 24. lpp.

1

(2)  OV C 73, 23.3.2004., 38. lpp.

2

(3)  RK atzinums CdR 50/99 fin. (Tiesību aktu labāka izstrāde — 1998); RK atzinums CdR 18/2000 fin. (Tiesību aktu labāka izstrāde — 1999); RK atzinums CdR 62/2003 fin. (Tiesību aktu labāka izstrāde — 2002).

3

CdR 50/99 fin.

CdR 18/2000 fin

CdR 62/2003 fin.

(4)  Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada atzinuma projekts par “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli”(CdR 220/2004).

4

Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu un kontroli

(CdR 220/2004)

(5)  Sk., piemēram, KOM(2003) 811 galīgā red.“Dialogs ar teritoriālo varas iestāžu apvienībām par Eiropas Savienības politikas izstrādi”, 2003. gada 19. decembris.

5

KOM(2003) 811 galīgā red.

(6)  Sk.atzinumu CdR 62/2003 fin.

6

CdR 62/2003 fin

(7)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums attiecībā uz iestāžu nolīgumu “Tiesību aktu labāka izstrāde”OV 2003/C 321/01, 2003. gada 31. decembris.

7

(8)  Augstas līmeņa grupas sanāksmes ieteikumi un secinājumi par tēmu “Pārvalde un ES”, Hāga, 2004. gada 9. un 10. decembris.

8

(9)  Eiropas Komisijas paziņojums par “Dialogu ar teritoriālo pašvaldību apvienībām attiecībā uz politikas izstrādi”KOM(2003) 811 galīgā red., 2003. gada 23. novembris.

9

KOM(2003) 811 galīgā red.

(10)  Baltā grāmata par Eiropas pārvaldi KOM(2001) 428 galīgā red., 2001. gada 25. jūlijs.

10

KOM(2001) 428 galīgā red

(11)  Prezidentūras secinājumi, Briseles Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksme, 7619/05.

11

(12)  Sadarbības protokols par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības noteikumiem, kas noslēgts Briselē, 2001. gada 20. septembrī.

12

(13)  Reģionu komitejas Atzinums par “Priekšlikumu Padomes regulai, kurā izklāstīti vispārīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu” CdR 232/2004 fin, 2005. gada 13. aprīlis

13

(14)  “Protokols par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības noteikumiem”, kuru 2001. gada 20. septembrī parakstījuši to priekšsēdētāji (DI CdR 81/2001 rév.1),

14

Protokols par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības noteikumiem

(DI CdR 81/2001 rév.1)

(15)  Atzinums CdR 62/2003 fin.

15

CdR 62/2003 fin.

(16)  Paziņojums par “Labāku regulējumu izaugsmei un darba vietām Eiropas Savienībā”, 2005. g. 16. marts – KOM(2005) 97 galīgā red. un tā pielikums SEC(2005)175 un par “Labāka tiesību aktu izstrāde – 2004”, 2005. g. 21. marts– KOM(2005) 98 galīgā red. un tā pielikums SEC(2005)364.

16

KOM(2005) 97 galīgā red.

SEC(2005)175

– KOM(2005) 98 galīgā red.

SEC(2005)364.

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/11

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums: Trešais starpposma ziņojums par kohēziju: ceļā uz partnerību, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju

(2006/C 81/03)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 17. maijā pieņemto paziņojumu “Trešais starpposma ziņojums par kohēziju — ceļā uz partnerību, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju” KOM(2005) 192 galīgā red., SEK(2005)632,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 17. maija lēmumu saskaņā ar EK Līguma 265. panta pirmo daļu minētajā jautājumā apspriesties ar RK,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai sagatavot atzinumu par minēto jautājumu,

ņemot vērā Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Jaunas partnerattiecības kohēzijai, konverģencei, konkurētspējai un sadarbībai” (KOM(2004) 107 galīgā red.), ko Eiropas Komisija pieņēma 2004. gada 18. februārī,

ņemot vērā atzinumu par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju (CdR 120/2004 fin) (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par finanšu plānu — “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Veidojot mūsu kopīgo nākotni — paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007. — 2013. gadam” (CdR 162/2004 fin) (2);

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) (CdR 233/2004 fin) (3),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Kohēzijas fondu (CdR 234/2004 fin) (4),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu (CdR 240/2004 fin) (5),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, kurā izklāstīti vispārīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (CdR 232/2004 fin)
   (6)
  ,

ņemot vērā Teritoriālās kohēzijas politikas komisijas 2005. gada 24. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 141/2005 rev.1; (ziņotājs: Michael Schneider kgs, valsts sekretārs, Saksijas — Anhaltes pilnvarotais pārstāvis federālajā valdībā (DE/ETP)),

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 12. oktobra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Reģionu komitejas viedoklis

I   Turpmākās ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā.

Reģionu komiteja

| 1. | uzskata, ka Trešajam starpposma ziņojumam ir svarīga nozīme, turpinot apspriesties par to, kāda turpmāk būs Eiropas kohēzijas politika; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Trešajam starpposma ziņojumam ir svarīga nozīme, turpinot apspriesties par to, kāda turpmāk būs Eiropas kohēzijas politika;

| 2. | atzīmē, ka reģionālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā joprojām ir lielas un ka IKP 10 visattīstītākajos reģionos ir par 153 % lielāks nekā 10 vismazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka reģionālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā joprojām ir lielas un ka IKP 10 visattīstītākajos reģionos ir par 153 % lielāks nekā 10 vismazāk attīstītajos reģionos;

| 3. | atzīmē, ka paplašinātajā Savienībā kopumā 64 reģionos IKP šobrīd ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā IKP un ka 90 % jauno dalībvalstu iedzīvotāju dzīvo minētajos reģionos; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka paplašinātajā Savienībā kopumā 64 reģionos IKP šobrīd ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā IKP un ka 90 % jauno dalībvalstu iedzīvotāju dzīvo minētajos reģionos;

| 4. | tāpēc atkārtoti aicina īpaši atbalstīt minētos reģionus ar ES struktūrfondu līdzekļiem; |
| --- | --- |

4.

tāpēc atkārtoti aicina īpaši atbalstīt minētos reģionus ar ES struktūrfondu līdzekļiem;

| 5. | norāda, ka 3,5 % ES iedzīvotāju dzīvo reģionos, kurus ietekmē t.s. statistiskais efekts, un atkārtoti aicina rast kopīgu un atbilstošu risinājumu, kas atbilstu minēto reģionu interesēm un būtu saskaņā ar Trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju noteiktajiem konverģences mērķiem; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka 3,5 % ES iedzīvotāju dzīvo reģionos, kurus ietekmē t.s. statistiskais efekts, un atkārtoti aicina rast kopīgu un atbilstošu risinājumu, kas atbilstu minēto reģionu interesēm un būtu saskaņā ar Trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju noteiktajiem konverģences mērķiem;

| 6. | secina, ka 4 % ES iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros, pateicoties veiksmīgai ekonomiskai attīstībai, IKP ir pārsniedzis 75 % no Kopienas vidējā IKP, un atbalsta minēto reģionu prasības piešķirt tiem jaunajam konkurētspējas mērķim atbilstošu pārejas periodu; |
| --- | --- |

6.

secina, ka 4 % ES iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros, pateicoties veiksmīgai ekonomiskai attīstībai, IKP ir pārsniedzis 75 % no Kopienas vidējā IKP, un atbalsta minēto reģionu prasības piešķirt tiem jaunajam konkurētspējas mērķim atbilstošu pārejas periodu;

| 7. | atbalsta starpposma ziņojumā izteikto secinājumu, ka, neraugoties uz ievērojamo darba ražīguma pieaugumu pēdējo gadu laikā, darba ražīgums un nodarbinātības līmenis jāpaaugstina mērķtiecīgāk, lai panāktu atšķirību izlīdzināšanos; |
| --- | --- |

7.

atbalsta starpposma ziņojumā izteikto secinājumu, ka, neraugoties uz ievērojamo darba ražīguma pieaugumu pēdējo gadu laikā, darba ražīgums un nodarbinātības līmenis jāpaaugstina mērķtiecīgāk, lai panāktu atšķirību izlīdzināšanos;

| 8. | pauž satraukumu par to, ka reģionālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs ir palielinājusies, un tādēļ aicina pielikt lielākas pūles kā Eiropas, tā arī attiecīgo valstu līmenī; vienlaicīgi uzsver to, ka reģionālā nevienlīdzība kopš 1995. gada ES ir samazinājusies. Minētā samazināšanās starp valstīm ir bijusi straujāka nekā starp reģioniem; |
| --- | --- |

8.

pauž satraukumu par to, ka reģionālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs ir palielinājusies, un tādēļ aicina pielikt lielākas pūles kā Eiropas, tā arī attiecīgo valstu līmenī; vienlaicīgi uzsver to, ka reģionālā nevienlīdzība kopš 1995. gada ES ir samazinājusies. Minētā samazināšanās starp valstīm ir bijusi straujāka nekā starp reģioniem;

| 9. | uzsver ziņojumā izteikto secinājumu, ka daudzās jaunajās dalībvalstīs būs nepieciešama ilgstoša un spēcīga ekonomiskā izaugsme vairākās paaudzēs, lai samazinātu esošās atšķirības; |
| --- | --- |

9.

uzsver ziņojumā izteikto secinājumu, ka daudzās jaunajās dalībvalstīs būs nepieciešama ilgstoša un spēcīga ekonomiskā izaugsme vairākās paaudzēs, lai samazinātu esošās atšķirības;

| 10. | tāpēc atzinīgi vērtē ziņojumā izteikto secinājumu, ka ES esošās nevienlīdzības samazināšanai ir jāīsteno aktīva kohēzijas politika; |
| --- | --- |

10.

tāpēc atzinīgi vērtē ziņojumā izteikto secinājumu, ka ES esošās nevienlīdzības samazināšanai ir jāīsteno aktīva kohēzijas politika;

| 11. | šajā sakarā norāda uz to, ka reģionos ar īpaši lielām sociālekonomiskajām problēmām jāatbalsta arī strukturālās pārmaiņas ceļā uz zināšanu sabiedrību; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā norāda uz to, ka reģionos ar īpaši lielām sociālekonomiskajām problēmām jāatbalsta arī strukturālās pārmaiņas ceļā uz zināšanu sabiedrību;

| 12. | uzsver Eiropas Komisijas viedokli, ka ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas nolūkā jāturpina aktīva kohēzijas politika arī tajos reģionos, kas nav vismazāk attīstītie reģioni; |
| --- | --- |

12.

uzsver Eiropas Komisijas viedokli, ka ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas nolūkā jāturpina aktīva kohēzijas politika arī tajos reģionos, kas nav vismazāk attīstītie reģioni;

| 13. | izsaka nepieciešamību īstenot kohēzijas politiku reģionos, kuros ir dabiski strukturāli traucējumi, kā, piemēram, salās, kalnu apvidos vai reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu; |
| --- | --- |

13.

izsaka nepieciešamību īstenot kohēzijas politiku reģionos, kuros ir dabiski strukturāli traucējumi, kā, piemēram, salās, kalnu apvidos vai reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu;

II   ES kohēzijas politika un Lisabonas programma.

Reģionu komiteja

| 14. | atzinīgi vērtē ziņojumā izteikto secinājumu, ka daudzās programmās uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu vērstie pasākumi pārsniedz 50 % no pasākumu kopskaita; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ziņojumā izteikto secinājumu, ka daudzās programmās uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu vērstie pasākumi pārsniedz 50 % no pasākumu kopskaita;

| 15. | uzsver programmu izstrādes procesa nozīmi, nosakot reģionus, kam nepieciešams atbalsts, un izstrādājot jauninājumu ieviešanas stratēģiju, un aicina atbalstīt vietējās un reģionālās varas iestādes struktūrfondu finansēto projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

15.

uzsver programmu izstrādes procesa nozīmi, nosakot reģionus, kam nepieciešams atbalsts, un izstrādājot jauninājumu ieviešanas stratēģiju, un aicina atbalstīt vietējās un reģionālās varas iestādes struktūrfondu finansēto projektu īstenošanā;

| 16. | atzinīgi vērtē daudzajos termiņa vidusposma novērtējumos īstenoto struktūrfondu līdzekļu lielāku izmantošanu, lai veicinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu; vienlaikus tomēr uzsver, ka jāvienkāršo struktūrfondu programmu novirzīšanas un pielāgošanas kārtība; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē daudzajos termiņa vidusposma novērtējumos īstenoto struktūrfondu līdzekļu lielāku izmantošanu, lai veicinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu; vienlaikus tomēr uzsver, ka jāvienkāršo struktūrfondu programmu novirzīšanas un pielāgošanas kārtība;

| 17. | šajā sakarā atkārtoti kritizē Komisijas pašreizējos priekšlikumus pārskatīt ar izpildi saistītās rezerves piešķiršanas un sadales dalībvalstīm, ko 2011. gadā veiks Padome, kārtību. Reģionu komiteja uzskata, ka tieši dalībvalstīm jābūt tām, kas ciešā sadarbībā ar Komisiju izvērtēs izpildes rezultātus programmas vidusposmā un piešķirs saistību apropriācijas darbības programmām un prioritātēm, kuras attiecīgās dalībvalstis uzskata par vissvarīgākajām; |
| --- | --- |

17.

šajā sakarā atkārtoti kritizē Komisijas pašreizējos priekšlikumus pārskatīt ar izpildi saistītās rezerves piešķiršanas un sadales dalībvalstīm, ko 2011. gadā veiks Padome, kārtību. Reģionu komiteja uzskata, ka tieši dalībvalstīm jābūt tām, kas ciešā sadarbībā ar Komisiju izvērtēs izpildes rezultātus programmas vidusposmā un piešķirs saistību apropriācijas darbības programmām un prioritātēm, kuras attiecīgās dalībvalstis uzskata par vissvarīgākajām;

| 18. | atbalsta Komisijas viedokli, ka jaunajās dalībvalstīs veiksmīgi uzsākta struktūrfondu atbalsta piešķiršana, un apstiprina savu ieinteresētību 4 % no IKP absorbcijas sliekšņa saglabāšanā attiecībā uz struktūrfondu līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

atbalsta Komisijas viedokli, ka jaunajās dalībvalstīs veiksmīgi uzsākta struktūrfondu atbalsta piešķiršana, un apstiprina savu ieinteresētību 4 % no IKP absorbcijas sliekšņa saglabāšanā attiecībā uz struktūrfondu līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm;

| 19. | atzīmē, ka tikai 9 no 13 dalībvalstīm, kas vismaz daļēji var pretendēt uz 1. mērķa finansējumu, ir ievērojušas papildinājuma principu, un šajā sakarā norāda, ka, novērtējot minētā principa ievērošanu saskaņā ar 11. pantu regulā, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (7), jāņem vērā attiecīgie vispārējie saimnieciskie nosacījumi, konkrētie ekonomiskie apstākļi, privatizācijas gaita vai ārkārtīgi liels valsts finansējums, kas iepriekšējā laika posmā atvēlēts strukturāliem pasākumiem; Jāuzsver arī tas, ka struktūrfondi ir ievērojams ietekmes līdzeklis pilsētās un lauku apvidos, lai saglabātu augstu valsts ieguldījumu līmeni, kas atbilstu to centieniem nodrošināt stabilas valsts finanses; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka tikai 9 no 13 dalībvalstīm, kas vismaz daļēji var pretendēt uz 1. mērķa finansējumu, ir ievērojušas papildinājuma principu, un šajā sakarā norāda, ka, novērtējot minētā principa ievērošanu saskaņā ar 11. pantu regulā, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (7), jāņem vērā attiecīgie vispārējie saimnieciskie nosacījumi, konkrētie ekonomiskie apstākļi, privatizācijas gaita vai ārkārtīgi liels valsts finansējums, kas iepriekšējā laika posmā atvēlēts strukturāliem pasākumiem; Jāuzsver arī tas, ka struktūrfondi ir ievērojams ietekmes līdzeklis pilsētās un lauku apvidos, lai saglabātu augstu valsts ieguldījumu līmeni, kas atbilstu to centieniem nodrošināt stabilas valsts finanses;

| 20. | tāpēc vēlreiz uzsver nepieciešamību arī turpmāk ļaut izmantot privātos līdzekļus struktūrfondu finansēto projektu līdzfinansēšanā, lai vēl vairāk neapgrūtinātu reģionālos un vietējos budžetus, saglabājot valsts ieguldījumu augstu līmeni reģionālajā un vietējā mēroga. |
| --- | --- |

20.

tāpēc vēlreiz uzsver nepieciešamību arī turpmāk ļaut izmantot privātos līdzekļus struktūrfondu finansēto projektu līdzfinansēšanā, lai vēl vairāk neapgrūtinātu reģionālos un vietējos budžetus, saglabājot valsts ieguldījumu augstu līmeni reģionālajā un vietējā mēroga.

III   Kohēzijas politikas nākotne un programma izaugsmei un nodarbinātībai.

Reģionu komiteja

| 21. | atzīmē, ka arī Eiropas Parlaments un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lielā mērā atbalsta Reģionu Komitejas nostāju jautājumā par struktūrpolitikas turpmāko veidošanu; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka arī Eiropas Parlaments un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lielā mērā atbalsta Reģionu Komitejas nostāju jautājumā par struktūrpolitikas turpmāko veidošanu;

| 22. | uzsver nepieciešamību mobilizēt vietējos un reģionālos dalībniekus struktūrpolitikas turpmākai īstenošanai un apliecina savu ieinteresētību arī turpmāk aktīvi piedalīties ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju saistīto jautājumu apspriešanā, organizējot kopējus pasākumus un konferences; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību mobilizēt vietējos un reģionālos dalībniekus struktūrpolitikas turpmākai īstenošanai un apliecina savu ieinteresētību arī turpmāk aktīvi piedalīties ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju saistīto jautājumu apspriešanā, organizējot kopējus pasākumus un konferences;

| 23. | pēc Eiropas Augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 16. un 17. jūnijā, pauž bažas par to, ka dalībvalstīm vēl joprojām ir atšķirīga nostāja jautājumā par Eiropas Savienības turpmāko finansējumu, un novēlota vienošanās pirmām kārtām apdraudēs nākamā atbalsta piešķiršanas perioda veiksmīgu uzsākšanu un radīs finansiālu nestabilitāti ES vietējās un reģionālajās varas iestādēs. Pašreizējai krīzei būs negatīva ietekme arī uz dalībvalstu, pirmām kārtām jauno dalībvalstu, tautsaimniecību. |
| --- | --- |

23.

pēc Eiropas Augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 16. un 17. jūnijā, pauž bažas par to, ka dalībvalstīm vēl joprojām ir atšķirīga nostāja jautājumā par Eiropas Savienības turpmāko finansējumu, un novēlota vienošanās pirmām kārtām apdraudēs nākamā atbalsta piešķiršanas perioda veiksmīgu uzsākšanu un radīs finansiālu nestabilitāti ES vietējās un reģionālajās varas iestādēs. Pašreizējai krīzei būs negatīva ietekme arī uz dalībvalstu, pirmām kārtām jauno dalībvalstu, tautsaimniecību.

| 24. | tāpēc aicina dalībvalstis nekavēties ar lēmuma pieņemšanu par Eiropas Savienības turpmāko finansējumu; |
| --- | --- |

24.

tāpēc aicina dalībvalstis nekavēties ar lēmuma pieņemšanu par Eiropas Savienības turpmāko finansējumu;

| 25. | aicina neaizmirst par kohēzijas politikas mērķiem, samazinot valsts atbalsta vispārējo līmeni, un apliecina savu ieinteresētību līdzsvarotas un atbilstošas atbalsta piešķiršanas politikas īstenošanā Eiropas Savienībā, vienlaicīgi ievērojot 2001. gada 23. un 24. marta Eiropadomes Stokholmas sanāksmes secinājumus; |
| --- | --- |

25.

aicina neaizmirst par kohēzijas politikas mērķiem, samazinot valsts atbalsta vispārējo līmeni, un apliecina savu ieinteresētību līdzsvarotas un atbilstošas atbalsta piešķiršanas politikas īstenošanā Eiropas Savienībā, vienlaicīgi ievērojot 2001. gada 23. un 24. marta Eiropadomes Stokholmas sanāksmes secinājumus;

| 26. | atzinīgi vērtē jauno atbalsta programmu plānošanas stratēģisko vadlīniju iesniegšanu izskatīšanai un norāda, ka Komiteja par tām izteiks viedokli atsevišķā atzinumā. |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē jauno atbalsta programmu plānošanas stratēģisko vadlīniju iesniegšanu izskatīšanai un norāda, ka Komiteja par tām izteiks viedokli atsevišķā atzinumā.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 318, 22.12.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV C 164, 5.7.2005., 4. lpp.

2

(3)  OV C 231, 20.9.2005., 19. lpp.

3

(4)  OV C 231, 20.9.2005., 35. lpp.

4

(5)  OV C 164, 5.7.2005., 48. lpp.

5

(6)  OV C 231, 20.9.2005., 1. lpp.

6

(7)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, OV L 161, 20.6.1999., 1. lpp.

7

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/13

---

Reģionu komitejas Atzinums par integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu (2005. — 2008.). Priekšsēdētāja paziņojums, kas saskaņots ar priekšsēdētāja vietnieku Verheugen kgu un komisāriem Almunia kgu un Spidla kgu un kurā iekļauts Komisijas ieteikums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 99. pantam) un priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 128. pantam)

(2006/C 81/04)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietu radīšanu (2005. — 2008.), kas ietver Komisijas ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 99. pantam) un priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (atbilstīgi EK Līguma 128. pantam); KOM (2005) 141 galīgā red. — 2005/0057 (CNS);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 12. aprīļa lēmumu un Padomes 2005. gada 22. aprīļa lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu un 128. pantu minētajā jautājumā apspriesties ar Reģionu komiteju;

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Ekonomikas un sociālās politikas komisijai sagatavot atzinumu par minēto tēmu,

ņemot vērā Reģionu komitejas 2005. gada 24. februārī pieņemto rezolūciju par Lisabonnas stratēģijas redinamizāciju;

ņemot vērā Ekonomikas un sociālās politikas komisijas 2005. gada 29. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 147/2005 rev. 1) (ziņotāja:
  Pauliina Haijanen
  kdze., Somijas Ziemeļrietumu Reģionālās padomes valdes locekle, Laitila pilsētas padomes locekle (FI/ETP),

savā 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 12. oktobra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Vispārējas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1 | uzskata, ka pieeja integrēto pamatnostādņu pielāgošanai, lai palielinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu, ir jāīsteno nolūkā sasniegt lielāku sociālo kohēziju, vairojot sabiedrības labklājību un paaugstinot dzīves kvalitāti; konkurētspējas stiprināšana un investīciju attīstība, kā arī augsta sociālas aizsardzības līmeņa uzturēšana ir priekšnoteikumi iepriekš minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

1.1

uzskata, ka pieeja integrēto pamatnostādņu pielāgošanai, lai palielinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu, ir jāīsteno nolūkā sasniegt lielāku sociālo kohēziju, vairojot sabiedrības labklājību un paaugstinot dzīves kvalitāti; konkurētspējas stiprināšana un investīciju attīstība, kā arī augsta sociālas aizsardzības līmeņa uzturēšana ir priekšnoteikumi iepriekš minēto mērķu sasniegšanai;

| 1.2 | atkārtoti prasa intensīvāk un pēc iespējas decentralizēti īstenot Lisabonas stratēģiju atbilstoši kā Lisabonas Eiropadomes sanāksmes secinājumiem, kuros noteikts, ka “pilnībā decentralizētu pieeju (attiecībā uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu) piemēros saskaņā ar subsidiaritātes principu, aktīvi iesaistot Savienību, dalībvalstis, reģionālo un vietējo līmeni, kā arī sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, izmantojot dažādas partnerattiecību formas”; |
| --- | --- |

1.2

atkārtoti prasa intensīvāk un pēc iespējas decentralizēti īstenot Lisabonas stratēģiju atbilstoši kā Lisabonas Eiropadomes sanāksmes secinājumiem, kuros noteikts, ka “pilnībā decentralizētu pieeju (attiecībā uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu) piemēros saskaņā ar subsidiaritātes principu, aktīvi iesaistot Savienību, dalībvalstis, reģionālo un vietējo līmeni, kā arī sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, izmantojot dažādas partnerattiecību formas”;

| 1.3 | uzskata, ka integrētās pamatnostādnes ir uzskatāmas par uzlabotu metodoloģiju, ciktāl tās atspoguļo Eiropas Savienības ekonomiskās un sociālās politikas savstarpējo atbilstību un apliecina gatavību tālākvirzībai, lai vienkāršotu Eiropas Savienības makroekonomikas pārvaldības instrumentus un padarītu tos saprotamākus; |
| --- | --- |

1.3

uzskata, ka integrētās pamatnostādnes ir uzskatāmas par uzlabotu metodoloģiju, ciktāl tās atspoguļo Eiropas Savienības ekonomiskās un sociālās politikas savstarpējo atbilstību un apliecina gatavību tālākvirzībai, lai vienkāršotu Eiropas Savienības makroekonomikas pārvaldības instrumentus un padarītu tos saprotamākus;

| 1.4 | uzskata, ka izaugsmes un darbavietu izveides mērķim jābūt visu pilsoņu labklājības saglabāšanai un palielināšanai visā Kopienas teritorijā, vienlaicīgi radot pilsoņiem iespējas pilnībā sevi izpaust sabiedrībā; |
| --- | --- |

1.4

uzskata, ka izaugsmes un darbavietu izveides mērķim jābūt visu pilsoņu labklājības saglabāšanai un palielināšanai visā Kopienas teritorijā, vienlaicīgi radot pilsoņiem iespējas pilnībā sevi izpaust sabiedrībā;

| 1.5 | uzskata, ka vāja sociālā attīstība galu galā palēnina arī ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

1.5

uzskata, ka vāja sociālā attīstība galu galā palēnina arī ekonomikas izaugsmi;

| 1.6 | uzskata, ka algu pieaugums ir svarīgs sociālās attīstības līdzeklis starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

1.6

uzskata, ka algu pieaugums ir svarīgs sociālās attīstības līdzeklis starptautiskā mērogā;

| 1.7. | uzskata, ka tās priekšlikumi attiecībā uz decentralizācijas rezultātā radītās pievienotās vērtības novērtēšanu un attiecībā uz vietējās un reģionālās varas līdzdalības nodrošināšanu pamatnostādņu sagatavošanā un īstenošanā nav pietiekami izmantoti; |
| --- | --- |

1.7.

uzskata, ka tās priekšlikumi attiecībā uz decentralizācijas rezultātā radītās pievienotās vērtības novērtēšanu un attiecībā uz vietējās un reģionālās varas līdzdalības nodrošināšanu pamatnostādņu sagatavošanā un īstenošanā nav pietiekami izmantoti;

| 1.8. | uzsver gatavību aktīvi piedalīties jaunajā Lisabonas procesā un katru gadu līdzdarboties Eiropadomes pavasara sanāksmē; uzskata, ka reģionālās un vietējās varas pastiprināta līdzdalība pārvaldības ciklā Eiropas līmenī nodrošinās aktīvu partnerattiecību iespējas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā un veicinās izpratni saistībā ar reģionālo dimensiju. |
| --- | --- |

1.8.

uzsver gatavību aktīvi piedalīties jaunajā Lisabonas procesā un katru gadu līdzdarboties Eiropadomes pavasara sanāksmē; uzskata, ka reģionālās un vietējās varas pastiprināta līdzdalība pārvaldības ciklā Eiropas līmenī nodrošinās aktīvu partnerattiecību iespējas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā un veicinās izpratni saistībā ar reģionālo dimensiju.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzskata, ka ir svarīgi integrēto pamatnostādņu praktiskajā īstenošanā aktīvi iesaistīt vietējo un reģionālo varu un turpmāk iesaka paredzēt nosacījumus vietējās un reģionālās varas viedokļa ievērošanai arī pamatnostādņu sagatavošanas un pārskatīšanas posmā; |
| --- | --- |

2.1

uzskata, ka ir svarīgi integrēto pamatnostādņu praktiskajā īstenošanā aktīvi iesaistīt vietējo un reģionālo varu un turpmāk iesaka paredzēt nosacījumus vietējās un reģionālās varas viedokļa ievērošanai arī pamatnostādņu sagatavošanas un pārskatīšanas posmā;

| 2.2 | uzskata, ka ir svarīgi pilnveidot vietējo un reģionālo varu darbības jomu, lai veidotu un stiprinātu to darbības pamatā esošos ekonomiskos nosacījumus, kas ir būtiski to dzīvotspējai; Par vienu no iespējamām pieejām jāuzskata vietējās un reģionālās varas sniegto pakalpojumu attīstīšana; |
| --- | --- |

2.2

uzskata, ka ir svarīgi pilnveidot vietējo un reģionālo varu darbības jomu, lai veidotu un stiprinātu to darbības pamatā esošos ekonomiskos nosacījumus, kas ir būtiski to dzīvotspējai; Par vienu no iespējamām pieejām jāuzskata vietējās un reģionālās varas sniegto pakalpojumu attīstīšana;

| 2.3 | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai vietējās un reģionālās varas sniegtie pakalpojumi tiktu attīstīti tā, lai tie kļūtu arvien rentablāki un konkurētspējīgāki. Lai sasniegtu minēto, ir jāvienkāršo pakalpojumu organizēšanas kārtība, atceļot noteikumus un normas, kā arī citus šķēršļus, kas konkurētspējīgu valsts pakalpojumu attīstības procesā kavē jaunradi un jauninājumu ieviešanu, ar noteikumu, ka ir ievēroti valstu un ES obligātie standarti; |
| --- | --- |

2.3

uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai vietējās un reģionālās varas sniegtie pakalpojumi tiktu attīstīti tā, lai tie kļūtu arvien rentablāki un konkurētspējīgāki. Lai sasniegtu minēto, ir jāvienkāršo pakalpojumu organizēšanas kārtība, atceļot noteikumus un normas, kā arī citus šķēršļus, kas konkurētspējīgu valsts pakalpojumu attīstības procesā kavē jaunradi un jauninājumu ieviešanu, ar noteikumu, ka ir ievēroti valstu un ES obligātie standarti;

| 2.4 | uzskata, ka ir svarīgi attiecībā uz iekšēja pakalpojumu tirgus paplašināšanu un padziļināšanu pievērst īpašu uzmanību pakalpojumu sniegšanai attālos, grūti pieejamos reģionos ar mazu iedzīvotāju blīvumu; lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu funkcionēšanu, ir jāprecizē jēdzieni “vispārēja ekonomiska nozīme” un “vispārējas nozīmes pakalpojumi”; |
| --- | --- |

2.4

uzskata, ka ir svarīgi attiecībā uz iekšēja pakalpojumu tirgus paplašināšanu un padziļināšanu pievērst īpašu uzmanību pakalpojumu sniegšanai attālos, grūti pieejamos reģionos ar mazu iedzīvotāju blīvumu; lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu funkcionēšanu, ir jāprecizē jēdzieni “vispārēja ekonomiska nozīme” un “vispārējas nozīmes pakalpojumi”;

| 2.5 | uzskata, ka ir svarīgi attīstīt sociālo dialogu, lai reformu darbā piesaistītu arī ievērojamu sociālo partneru ieguldījumu. |
| --- | --- |

2.5

uzskata, ka ir svarīgi attīstīt sociālo dialogu, lai reformu darbā piesaistītu arī ievērojamu sociālo partneru ieguldījumu.

Integrētās pamatnostādnes un valstu reformu programmas

| 2.6 | lai palielinātu reģionālās un vietējās varas, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, iesaka turpmāk integrētajās pamatnostādnēs minēt konkrētu mērķu izvirzīšanu, pamatojoties uz vietējo un reģionālo perspektīvu; |
| --- | --- |

2.6

lai palielinātu reģionālās un vietējās varas, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, iesaka turpmāk integrētajās pamatnostādnēs minēt konkrētu mērķu izvirzīšanu, pamatojoties uz vietējo un reģionālo perspektīvu;

| 2.7 | uzskata par svarīgu nodrošināt dalībvalstīm pietiekami daudz laika reformu programmas sagatavošanai sadarbībā ar vietējo un reģionālo varu un tādējādi iesaka Komisijai sastādīt aptuvenu grafiku šim pamatnostādņu procesa īstenošanas posmam; |
| --- | --- |

2.7

uzskata par svarīgu nodrošināt dalībvalstīm pietiekami daudz laika reformu programmas sagatavošanai sadarbībā ar vietējo un reģionālo varu un tādējādi iesaka Komisijai sastādīt aptuvenu grafiku šim pamatnostādņu procesa īstenošanas posmam;

| 2.8 | iesaka sagatavot precīzākus un konkrētākus noteikumus ieteikto partnerattiecību ar vietējām un reģionālajām varām nostiprināšanai. Šis faktors ir jāņem vērā ne tikai pamatnostādnēs, bet arī jo īpaši, sagatavojot Eiropas Sociālā fonda stratēģijas: ESR stratēģijām ir jāatbalsta pamatnostādnēs paredzētās partnerattiecības, kā arī jaunu dažādu valdības līmeņu un sociālo partneru sadarbības modeļu attīstība; |
| --- | --- |

2.8

iesaka sagatavot precīzākus un konkrētākus noteikumus ieteikto partnerattiecību ar vietējām un reģionālajām varām nostiprināšanai. Šis faktors ir jāņem vērā ne tikai pamatnostādnēs, bet arī jo īpaši, sagatavojot Eiropas Sociālā fonda stratēģijas: ESR stratēģijām ir jāatbalsta pamatnostādnēs paredzētās partnerattiecības, kā arī jaunu dažādu valdības līmeņu un sociālo partneru sadarbības modeļu attīstība;

| 2.9 | iesaka, ka ir jāsniedz informācija par pamatnostādņu un valstu reformu programmu sagatavošanu pilsoņiem tādā veidā, lai uzsvērtu tās mērķu un reformu nozīmi Eiropas mērogā un veicinātu visas Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu jaunus mērķu izvirzīšanā un jaunu pasākumu sagatavošanā; |
| --- | --- |

2.9

iesaka, ka ir jāsniedz informācija par pamatnostādņu un valstu reformu programmu sagatavošanu pilsoņiem tādā veidā, lai uzsvērtu tās mērķu un reformu nozīmi Eiropas mērogā un veicinātu visas Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu jaunus mērķu izvirzīšanā un jaunu pasākumu sagatavošanā;

| 2.10 | uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai reformu programmas sagatavošana tiktu vērtēta kohēzijas un sociālā fonda, sociālās integrācijas programmu un Kopienas apmācības politikas īstenošanas procesa mērķu kontekstā, |
| --- | --- |

2.10

uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai reformu programmas sagatavošana tiktu vērtēta kohēzijas un sociālā fonda, sociālās integrācijas programmu un Kopienas apmācības politikas īstenošanas procesa mērķu kontekstā,

| 2.11 | atzīst, ka ir svarīgi izvērtēt, vai un kādā apjomā reāli ir iespējama valsts atbalsta atcelšana tajos mazapdzīvotajos reģionos, kuros nav savstarpēji konkurējošu uzņēmumu, kurus varētu izmantot kā alternatīvu valsts finansētiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.11

atzīst, ka ir svarīgi izvērtēt, vai un kādā apjomā reāli ir iespējama valsts atbalsta atcelšana tajos mazapdzīvotajos reģionos, kuros nav savstarpēji konkurējošu uzņēmumu, kurus varētu izmantot kā alternatīvu valsts finansētiem pakalpojumiem;

| 2.12 | norāda, ka investīcijām cilvēkresursu attīstības jomā ir būtiska nozīme, un tās daudzējādā ziņā veicina ekonomisko izaugsmi un darbavietu izveidi, piemēram, rosinot novitātes un to izmantošanu, kā arī atvieglojot darbinieku un organizāciju pielāgošanos pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.12

norāda, ka investīcijām cilvēkresursu attīstības jomā ir būtiska nozīme, un tās daudzējādā ziņā veicina ekonomisko izaugsmi un darbavietu izveidi, piemēram, rosinot novitātes un to izmantošanu, kā arī atvieglojot darbinieku un organizāciju pielāgošanos pārmaiņām.

| 2.13 | iesaka dalībvalstīm rosināt vietējās un reģionālās varas mācīties no citu ES valstu pieredzes darbā ar dažādiem reformu dienestiem pašvaldībās un reģionos; |
| --- | --- |

2.13

iesaka dalībvalstīm rosināt vietējās un reģionālās varas mācīties no citu ES valstu pieredzes darbā ar dažādiem reformu dienestiem pašvaldībās un reģionos;

| 2.14 | aicina veikt pasākumus, lai izvērtētu, kādas atlīdzības shēmas varētu izstrādāt, lai labāk ņemtu vērā reģionālās ražīguma atšķirības; |
| --- | --- |

2.14

aicina veikt pasākumus, lai izvērtētu, kādas atlīdzības shēmas varētu izstrādāt, lai labāk ņemtu vērā reģionālās ražīguma atšķirības;

| 2.15 | uzskata, ka ir svarīgi, izstrādājot valstu reformu programmas, pienācīgi ņemt vērā vietējo un reģionālo varu spēju konkurēt kvalificēta darbaspēka piesaistīšanā, un nodrošināt līdzekļus jau esošo darbinieku kvalifikācijas uzturēšanai un motivācijai; |
| --- | --- |

2.15

uzskata, ka ir svarīgi, izstrādājot valstu reformu programmas, pienācīgi ņemt vērā vietējo un reģionālo varu spēju konkurēt kvalificēta darbaspēka piesaistīšanā, un nodrošināt līdzekļus jau esošo darbinieku kvalifikācijas uzturēšanai un motivācijai;

| 2.16 | vērš uzmanību uz izglītības un apmācību politikas lomu demokrātiskas sabiedrības un cilvēkresursu attīstības procesā; |
| --- | --- |

2.16

vērš uzmanību uz izglītības un apmācību politikas lomu demokrātiskas sabiedrības un cilvēkresursu attīstības procesā;

| 2.17 | uzsver vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresēto pušu nozīmi darbaspēka, apmācību un informācijas koordinācijas piedāvājuma un pieprasījuma apzināšanā un iesaka apkopot paraugprakses šajā jomā; |
| --- | --- |

2.17

uzsver vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresēto pušu nozīmi darbaspēka, apmācību un informācijas koordinācijas piedāvājuma un pieprasījuma apzināšanā un iesaka apkopot paraugprakses šajā jomā;

| 2.18 | uzskata, ka ir svarīgi attīstīt plaša profila profesionālo kvalifikāciju apgūšanu, kā rezultātā strādājošiem būtu iespēja turpināt darbu citā nozarē bez tālākas apmācības nepieciešamības; |
| --- | --- |

2.18

uzskata, ka ir svarīgi attīstīt plaša profila profesionālo kvalifikāciju apgūšanu, kā rezultātā strādājošiem būtu iespēja turpināt darbu citā nozarē bez tālākas apmācības nepieciešamības;

| 2.19 | uzsver, ka, organizējot mācību pakalpojumus un pilnveidojot arodapmācības profesionālās kvalifikācijas atbilstību, ir jāņem vērā attiecīgo valstu lēmumu pieņemšanas pilnvaras un prasības; |
| --- | --- |

2.19

uzsver, ka, organizējot mācību pakalpojumus un pilnveidojot arodapmācības profesionālās kvalifikācijas atbilstību, ir jāņem vērā attiecīgo valstu lēmumu pieņemšanas pilnvaras un prasības;

| 2.20 | atzīmē, ka nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai un mūžizglītības veicināšanai nepieciešams plašs apmācības pakalpojumu tīkls, kas spēj elastīgi pielāgot savu darbību pieprasījumam; Viens no šī mērķa sasniegšanas veidiem varētu būt tālmācība. Ir skaidri un nepārprotami jādefinē nodarbinātības, apmācību un arodapmācības politikas un jāizvairās no to dublēšanās; |
| --- | --- |

2.20

atzīmē, ka nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai un mūžizglītības veicināšanai nepieciešams plašs apmācības pakalpojumu tīkls, kas spēj elastīgi pielāgot savu darbību pieprasījumam; Viens no šī mērķa sasniegšanas veidiem varētu būt tālmācība. Ir skaidri un nepārprotami jādefinē nodarbinātības, apmācību un arodapmācības politikas un jāizvairās no to dublēšanās;

| 2.21 | iesaka izstrādāt elastīgu pieeju apmācībai, ņemot vērā jauniešu un pieaugušo vajadzības, kā arī veicināt apmācības darba vietā un stažēšanās iespējas. Izstrādājot apmācības sistēmas, ir svarīgi saskaņot darba devēju un darbinieku vajadzības un iespējas, kā arī ņemt vērā uzņēmumu īpašnieku apmācību vajadzības; |
| --- | --- |

2.21

iesaka izstrādāt elastīgu pieeju apmācībai, ņemot vērā jauniešu un pieaugušo vajadzības, kā arī veicināt apmācības darba vietā un stažēšanās iespējas. Izstrādājot apmācības sistēmas, ir svarīgi saskaņot darba devēju un darbinieku vajadzības un iespējas, kā arī ņemt vērā uzņēmumu īpašnieku apmācību vajadzības;

| 2.22 | atbalsta“dzīves cikla” pieeju darbam un iesaistoša darba tirgu attīstību, taču uzsver, ka nevajadzētu radīt papildu pienākumus vietējai un reģionālajai varai, ja tai nav nodrošināti šim nolūkam nepieciešamie resursi. Reformu nedrīkst īstenot tādā veidā, kas rada vietējās un reģionālās varas dienestiem un darbiniekiem nelabvēlīgāku situāciju nekā citiem darba tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

2.22

atbalsta“dzīves cikla” pieeju darbam un iesaistoša darba tirgu attīstību, taču uzsver, ka nevajadzētu radīt papildu pienākumus vietējai un reģionālajai varai, ja tai nav nodrošināti šim nolūkam nepieciešamie resursi. Reformu nedrīkst īstenot tādā veidā, kas rada vietējās un reģionālās varas dienestiem un darbiniekiem nelabvēlīgāku situāciju nekā citiem darba tirgus dalībniekiem;

| 2.23 | uzskata, ka ir būtiski izstrādāt un nostiprināt pasākumus imigrantu iekārtošanai un integrēšanai sabiedrības un darba dzīvē un iesaka nodrošināt vairāk informācijas par to pētījumu rezultātiem, kas saistīti ar integrāciju un paraugpraksi; |
| --- | --- |

2.23

uzskata, ka ir būtiski izstrādāt un nostiprināt pasākumus imigrantu iekārtošanai un integrēšanai sabiedrības un darba dzīvē un iesaka nodrošināt vairāk informācijas par to pētījumu rezultātiem, kas saistīti ar integrāciju un paraugpraksi;

| 2.24 | uzstāj, ka ir jāmeklē veids, kā dot iespēju tiem darba devējiem, kas pieņem darbā personālu no ārvalstīm, piedalīties integrācijas veicināšanas pasākumu izveidošanā un finansēšanā, kā arī attīstīt vietējo un reģionālo varu sadarbību minētajā jomā; |
| --- | --- |

2.24

uzstāj, ka ir jāmeklē veids, kā dot iespēju tiem darba devējiem, kas pieņem darbā personālu no ārvalstīm, piedalīties integrācijas veicināšanas pasākumu izveidošanā un finansēšanā, kā arī attīstīt vietējo un reģionālo varu sadarbību minētajā jomā;

| 2.25 | uzsver nepieciešamību veikt pasākumus, lai uzlabotu iespējas prognozēt globalizācijas ietekmi uz uzņēmējdarbību reģionālā mērogā un izstrādāt pasākumus, kas palīdz uzņēmumiem piemēroties jaunajiem apstākļiem un saglabāt konkurētspēju, kā arī pasākumus, kuri uzņēmumu slēgšanas vai pārvietošanas gadījumā veicina strādājošo ātru pārkvalificēšanu un atkārtotu pieņemšanu darbā. |
| --- | --- |

2.25

uzsver nepieciešamību veikt pasākumus, lai uzlabotu iespējas prognozēt globalizācijas ietekmi uz uzņēmējdarbību reģionālā mērogā un izstrādāt pasākumus, kas palīdz uzņēmumiem piemēroties jaunajiem apstākļiem un saglabāt konkurētspēju, kā arī pasākumus, kuri uzņēmumu slēgšanas vai pārvietošanas gadījumā veicina strādājošo ātru pārkvalificēšanu un atkārtotu pieņemšanu darbā.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/16

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu””

(2006/C 81/05)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” (KOM(2005) 152 galīgā red.);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 3. jūnija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu apspriesties ar Reģionu Komiteju par izskatāmo jautājumu;

ņemot vērā tās Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzticēt Kultūras un izglītības komisijai izstrādāt atzinumu par minēto jautājumu;

ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes lēmumu par Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu, kas radīja pamatu kopējai zinātnes un tehnoloģiju politikai Eiropas Savienībā;

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par “Lisabonas stratēģijas termiņa vidus pārskatu” (CdR 152/2004 fin)
   (1);

ņemot vērā
  Komisijas paziņojumu “Universitāšu loma zināšanu Eiropā”
   (2) un RK perspektīvas atzinumu par tēmu “Universitāšu loma vietējā un reģionālajā attīstībā zināšanu Eiropā” (CdR 89/2003 fin)
   (3);

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Integrēta rīcības programma mūžizglītības jomā” (CdR 258/2004 fin);

ņemot vērā Kultūras un izglītības komisijas 2005. gada 11. jūlijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 154/2005 rev. 1), ziņotājs:
  Gerd Harms

  kgs., Branderburgas federālās zemes pilnvarotais pārstāvis federālajā valdībā un Eiropas lietās, valsts sekretārs valsts kancelejā (DE/ESP);

tā kā

| 1. | Komisijas paziņojums noteikti jāaplūko saistībā ar Eiropas vispārējo stratēģiju “Uz zināšanām balstīta izaugsme”. Sabiedrības spēja radīt un ieviest jauninājumus balstās uz audzināšanu, izglītību un pētniecību. Lisabonas stratēģijas mērķus iespējams īstenot tikai globālas konkurences apstākļos, kur pētniecībai, izglītībai un profesionālajai apmācībai ir izšķiroša nozīme. Tāpēc augstskolas ir ļoti nozīmīgas Lisabonas procesa dalībnieces; |
| --- | --- |

1.

Komisijas paziņojums noteikti jāaplūko saistībā ar Eiropas vispārējo stratēģiju “Uz zināšanām balstīta izaugsme”. Sabiedrības spēja radīt un ieviest jauninājumus balstās uz audzināšanu, izglītību un pētniecību. Lisabonas stratēģijas mērķus iespējams īstenot tikai globālas konkurences apstākļos, kur pētniecībai, izglītībai un profesionālajai apmācībai ir izšķiroša nozīme. Tāpēc augstskolas ir ļoti nozīmīgas Lisabonas procesa dalībnieces;

| 2. | pēc 20 gadiem Eiropā dzīvos un strādās tikai 5 % pasaules iedzīvotāju, savukārt Āzijā — 52 %. Šie skaitļi liecina par to, ka jāīsteno radikāli pasākumi, lai piesaistītu vairāk studentu un pētnieku Eiropas izglītības un pētniecības iestādēm. Augstskolu pievilcība ir būtisks faktors “cīņā par gudrākajiem prātiem”, kas Eiropai ir nepieciešami, lai tā spētu nodrošināt savu nākotni; |
| --- | --- |

2.

pēc 20 gadiem Eiropā dzīvos un strādās tikai 5 % pasaules iedzīvotāju, savukārt Āzijā — 52 %. Šie skaitļi liecina par to, ka jāīsteno radikāli pasākumi, lai piesaistītu vairāk studentu un pētnieku Eiropas izglītības un pētniecības iestādēm. Augstskolu pievilcība ir būtisks faktors “cīņā par gudrākajiem prātiem”, kas Eiropai ir nepieciešami, lai tā spētu nodrošināt savu nākotni;

| 3. | pēc iespējas vispusīgākas izglītības pieejamība ir ne tikai zināšanu Eiropas nākotnes garants, bet vienlaicīgi arī sociālās kohēzijas pamats attiecīgās Eiropas valsts sabiedrībā un Eiropā kopumā. Dažādo šķēršļu, kas mazina izglītības pieejamību, likvidēšana, mūžizglītības iespēju nodrošināšana visiem un izglītības sistēmas kvalitātes uzlabošana ir galvenās problēmas, kas jārisina visos līmeņos; |
| --- | --- |

3.

pēc iespējas vispusīgākas izglītības pieejamība ir ne tikai zināšanu Eiropas nākotnes garants, bet vienlaicīgi arī sociālās kohēzijas pamats attiecīgās Eiropas valsts sabiedrībā un Eiropā kopumā. Dažādo šķēršļu, kas mazina izglītības pieejamību, likvidēšana, mūžizglītības iespēju nodrošināšana visiem un izglītības sistēmas kvalitātes uzlabošana ir galvenās problēmas, kas jārisina visos līmeņos;

| 4. | saistībā ar atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošanu Eiropas Komisija ierosināja īstenot veselu virkni pasākumu minēto problēmu risināšanai. 7. pētniecības pamatprogramma ir viens no būtiskākajiem Eiropas Komisijas īstenotajiem pasākumiem. Vispārējās izglītības un augstākās izglītības jomās ir jāveic reformas, lai minētās pamatprogrammas radītās iespējas varētu izmantot jauninājumu ieviešanas procesā Eiropā; |
| --- | --- |

4.

saistībā ar atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošanu Eiropas Komisija ierosināja īstenot veselu virkni pasākumu minēto problēmu risināšanai. 7. pētniecības pamatprogramma ir viens no būtiskākajiem Eiropas Komisijas īstenotajiem pasākumiem. Vispārējās izglītības un augstākās izglītības jomās ir jāveic reformas, lai minētās pamatprogrammas radītās iespējas varētu izmantot jauninājumu ieviešanas procesā Eiropā;

| 5. | Eiropas reģioniem, kam ir liela ietekme akadēmiskās izglītības un pētniecības jomās, šajā procesā ir īpaša atbildība. Reģionu Komiteja atzīst, ka vietējām un reģionālajām varām ir īpaša loma galvenokārt kā saziņas kanālam ar visiem pilsoņiem. Vietējās un reģionālās varas var palīdzēt arī tīklu sadarbībā, lai veidotu dažādu iesaistīto dalībnieku sinerģiju. Eiropas reģionu attīstību būtiski ietekmē zinātnes, pētniecības un jauninājumu ieviešanas iespēju izmantošana. To uzlabošana Eiropā nav iespējama bez reģionu līdzdalības; |
| --- | --- |

5.

Eiropas reģioniem, kam ir liela ietekme akadēmiskās izglītības un pētniecības jomās, šajā procesā ir īpaša atbildība. Reģionu Komiteja atzīst, ka vietējām un reģionālajām varām ir īpaša loma galvenokārt kā saziņas kanālam ar visiem pilsoņiem. Vietējās un reģionālās varas var palīdzēt arī tīklu sadarbībā, lai veidotu dažādu iesaistīto dalībnieku sinerģiju. Eiropas reģionu attīstību būtiski ietekmē zinātnes, pētniecības un jauninājumu ieviešanas iespēju izmantošana. To uzlabošana Eiropā nav iespējama bez reģionu līdzdalības;

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (12. oktobra sēdē), vienbalsīgi pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas nostāja un ieteikumi

Vispārīgas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē
  Komisijas paziņojumu “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” un uzskata, ka tas pozitīvi ietekmēs tik nepieciešamo diskusiju uzsākšanu Eiropas mērogā par augstākās izglītības kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē
  Komisijas paziņojumu “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” un uzskata, ka tas pozitīvi ietekmēs tik nepieciešamo diskusiju uzsākšanu Eiropas mērogā par augstākās izglītības kvalitātes uzlabošanu;

| 1.2 | atkārtoti norāda uz Eiropas augstskolu un universitāšu daudzveidību, kurām Komisijas paziņojumā dots viens nosaukums “universitātes”. Lai uzsvērtu šo plašāko nozīmi, šajā atzinumā lietots apzīmējums “augstskolas”; |
| --- | --- |

1.2

atkārtoti norāda uz Eiropas augstskolu un universitāšu daudzveidību, kurām Komisijas paziņojumā dots viens nosaukums “universitātes”. Lai uzsvērtu šo plašāko nozīmi, šajā atzinumā lietots apzīmējums “augstskolas”;

| 1.3 | pievienojas Komisijas viedoklim, ka nākotnē izaugsmi un sociālo labklājību radīs uz padziļinātām zināšanām balstītas rūpniecības un pakalpojumu nozares un arvien lielākā skaitā darbavietu būs nepieciešama augstākā izglītība; |
| --- | --- |

1.3

pievienojas Komisijas viedoklim, ka nākotnē izaugsmi un sociālo labklājību radīs uz padziļinātām zināšanām balstītas rūpniecības un pakalpojumu nozares un arvien lielākā skaitā darbavietu būs nepieciešama augstākā izglītība;

| 1.4 | atzīst, ka Eiropas augstākās izglītības politikas pašos pamatos ir jānotiek pārmaiņām, kas atbilst ne tikai vietējo un reģionālo kopienu vajadzībām, bet arī sekmē pasaules mērogā konkurētspējīgu pētniecību un apmācību; |
| --- | --- |

1.4

atzīst, ka Eiropas augstākās izglītības politikas pašos pamatos ir jānotiek pārmaiņām, kas atbilst ne tikai vietējo un reģionālo kopienu vajadzībām, bet arī sekmē pasaules mērogā konkurētspējīgu pētniecību un apmācību;

| 1.5 | šajā sakarā norāda uz to, ka Eiropā ir izcilas augstskolas, kurām arī pasaules mērogā ir ievērojami sasniegumi jauno zinātnieku sagatavošanā un pētniecībā, taču, no otras puses, ir daudzas augstskolas, kas vēl nespēj īstenot visas savas iespējas, kā tas uzsvērts Komisijas paziņojumā; |
| --- | --- |

1.5

šajā sakarā norāda uz to, ka Eiropā ir izcilas augstskolas, kurām arī pasaules mērogā ir ievērojami sasniegumi jauno zinātnieku sagatavošanā un pētniecībā, taču, no otras puses, ir daudzas augstskolas, kas vēl nespēj īstenot visas savas iespējas, kā tas uzsvērts Komisijas paziņojumā;

| 1.6 | atzinīgi vērtē Komisijas stingro apņemšanos ievērot subsidiaritātes principu, taču norāda arī uz Baltajā grāmatā “Eiropas pārvaldība 2001” un Konstitūcijas Eiropai projektā noteikto reģionu atbildību; |
| --- | --- |

1.6

atzinīgi vērtē Komisijas stingro apņemšanos ievērot subsidiaritātes principu, taču norāda arī uz Baltajā grāmatā “Eiropas pārvaldība 2001” un Konstitūcijas Eiropai projektā noteikto reģionu atbildību;

| 1.7 | akcentē to, ka akadēmiskā izglītība jāvērtē ne tikai pēc tās ieguldījuma tautsaimniecībā, bet arī pēc tās radītās pievienotās vērtības sociālajā un kultūras jomā, kas, neraugoties uz to, ka to nevar novērtēt no ekonomiskā viedokļa, ir attīstītas sabiedrības pamats; |
| --- | --- |

1.7

akcentē to, ka akadēmiskā izglītība jāvērtē ne tikai pēc tās ieguldījuma tautsaimniecībā, bet arī pēc tās radītās pievienotās vērtības sociālajā un kultūras jomā, kas, neraugoties uz to, ka to nevar novērtēt no ekonomiskā viedokļa, ir attīstītas sabiedrības pamats;

| 1.8 | uzsver, ka paziņojumā izvirzītos ambiciozos mērķus var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja tam tiks radīti priekšnosacījumi pirmsskolas un vispārējā izglītībā. Komiteja atzīst, ka reģionālajam līmenim jāuzņemas īpaša atbildība šajā jomā; |
| --- | --- |

1.8

uzsver, ka paziņojumā izvirzītos ambiciozos mērķus var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja tam tiks radīti priekšnosacījumi pirmsskolas un vispārējā izglītībā. Komiteja atzīst, ka reģionālajam līmenim jāuzņemas īpaša atbildība šajā jomā;

| 1.9 | uzskata, ka universitātes un augstskolas ir vairāk jāiekļauj mūžizglītības koncepcijā, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

1.9

uzskata, ka universitātes un augstskolas ir vairāk jāiekļauj mūžizglītības koncepcijā, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus;

| 1.10 | uzskata, ka elastīgu struktūru veidošana ir visefektīvākais veids, kā apmierināt sabiedrības prasības augstākajai izglītībai, kas strauji mainās. To izveidošana, pirmkārt, ir augstskolu uzdevums. Taču reģionālajā un attiecīgo valstu līmenī ir jārada šo elastīgo struktūru izveidošanas priekšnosacījumi, atceļot tiesiskās normas, kas to kavē, un piešķirot tām nepieciešamos līdzekļus; |
| --- | --- |

1.10

uzskata, ka elastīgu struktūru veidošana ir visefektīvākais veids, kā apmierināt sabiedrības prasības augstākajai izglītībai, kas strauji mainās. To izveidošana, pirmkārt, ir augstskolu uzdevums. Taču reģionālajā un attiecīgo valstu līmenī ir jārada šo elastīgo struktūru izveidošanas priekšnosacījumi, atceļot tiesiskās normas, kas to kavē, un piešķirot tām nepieciešamos līdzekļus;

| 1.11 | pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisijai nav izdevies izstādāt visos tās dienestos saskaņotu paziņojumu par visiem augstākās izglītības politikas aspektiem, tajā skaitā arī pētniecības jomu. Eiropas pētniecības telpa un Komisijas priekšlikums 7. pētniecības pamatprogrammai, kurā iekļauta sadaļa “Uz zinātnes atziņām balstīti reģioni”, ir svarīgi Eiropas augstākās izglītības sistēmai, it īpaši Lisabonas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.11

pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisijai nav izdevies izstādāt visos tās dienestos saskaņotu paziņojumu par visiem augstākās izglītības politikas aspektiem, tajā skaitā arī pētniecības jomu. Eiropas pētniecības telpa un Komisijas priekšlikums 7. pētniecības pamatprogrammai, kurā iekļauta sadaļa “Uz zinātnes atziņām balstīti reģioni”, ir svarīgi Eiropas augstākās izglītības sistēmai, it īpaši Lisabonas mērķu īstenošanā;

| 1.12 | secina, ka pētniecības jomas nodalīšanas rezultātā zūd saikne ne tikai starp pētniecību, jauno zinātnieku sagatavošanu un attiecīgajai profesijai nepieciešamo akadēmisko kvalifikāciju, bet arī starp pētniecību universitātēs un pētniecību ārpus universitātēm. |
| --- | --- |

1.12

secina, ka pētniecības jomas nodalīšanas rezultātā zūd saikne ne tikai starp pētniecību, jauno zinātnieku sagatavošanu un attiecīgajai profesijai nepieciešamo akadēmisko kvalifikāciju, bet arī starp pētniecību universitātēs un pētniecību ārpus universitātēm.

2.   Aizvien vairāk uzdevumu

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzskata, ka Komisijas bažas par to, ka izglītības resursi Eiropas valstīs nav pietiekami attīstīti, ir pamatotas un ka Komisijas veiktajā analīzē ir norādītas vairākas būtiskas jomas, kurās jāveic pārmaiņas; |
| --- | --- |

2.1

uzskata, ka Komisijas bažas par to, ka izglītības resursi Eiropas valstīs nav pietiekami attīstīti, ir pamatotas un ka Komisijas veiktajā analīzē ir norādītas vairākas būtiskas jomas, kurās jāveic pārmaiņas;

| 2.2 | taču uzskata, ka paziņojumā iekļautie statistikas dati nepatiesi atspoguļo faktisko situāciju daudzās Eiropas valstīs. Uzskatāms piemērs šajā sakarā ir tas, ka zemajā augstskolu absolventu un augstskolās studējošo skaitā netiek iekļauts liels skaits tehnikumu un arodskolu audzēkņu. Savukārt Ziemeļamerikā un Āzijā līdzīgus apmācības kursus piedāvā augstskolas; |
| --- | --- |

2.2

taču uzskata, ka paziņojumā iekļautie statistikas dati nepatiesi atspoguļo faktisko situāciju daudzās Eiropas valstīs. Uzskatāms piemērs šajā sakarā ir tas, ka zemajā augstskolu absolventu un augstskolās studējošo skaitā netiek iekļauts liels skaits tehnikumu un arodskolu audzēkņu. Savukārt Ziemeļamerikā un Āzijā līdzīgus apmācības kursus piedāvā augstskolas;

| 2.3 | pievienojas analīzē par augstskolu attīstību traucējošajiem faktoriem izteiktajiem secinājumiem, it īpaši attiecībā uz pieaugošo augstskolu norobežošanos no tautsaimniecības un sabiedrības, valsts iestāžu veikto iepriekšējo pārbaudi, kuras rezultātā sistēma tiek pārmērīgi reglamentēta, un Eiropas augstskolu nozares relatīvo nabadzību, ko izraisa atkarība no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- |

2.3

pievienojas analīzē par augstskolu attīstību traucējošajiem faktoriem izteiktajiem secinājumiem, it īpaši attiecībā uz pieaugošo augstskolu norobežošanos no tautsaimniecības un sabiedrības, valsts iestāžu veikto iepriekšējo pārbaudi, kuras rezultātā sistēma tiek pārmērīgi reglamentēta, un Eiropas augstskolu nozares relatīvo nabadzību, ko izraisa atkarība no valsts līdzekļiem;

| 2.4 | tomēr uzsver, ka Eiropas augstskolu kvalitāte lielākoties ir laba un ka vesela virkne augstskolu jau pirms vairākiem gadiem ir īstenojušas paziņojumā minētās nepieciešamās pārmaiņas vai arī ir to īstenošanas procesā, tomēr bieži vien tās nenotiek apzinātā saistībā ar Lisabonas mērķu īstenošanu. Fakts, ka daudzās augstskolās Boloņas process joprojām ir svešvārds, nenozīmē, ka Eiropas augstskolas kopumā vērtējamas negatīvi; |
| --- | --- |

2.4

tomēr uzsver, ka Eiropas augstskolu kvalitāte lielākoties ir laba un ka vesela virkne augstskolu jau pirms vairākiem gadiem ir īstenojušas paziņojumā minētās nepieciešamās pārmaiņas vai arī ir to īstenošanas procesā, tomēr bieži vien tās nenotiek apzinātā saistībā ar Lisabonas mērķu īstenošanu. Fakts, ka daudzās augstskolās Boloņas process joprojām ir svešvārds, nenozīmē, ka Eiropas augstskolas kopumā vērtējamas negatīvi;

| 2.5 | atbalsta Boloņas procesā iesaistīto pūliņus kopējas augstākās izglītības telpas izveidošanā, taču norāda uz attiecīgo valstu un reģionu daudzveidīgo pieeju augstākajai izglītībai, kurai jāizpaužas arī kopējā augstākās izglītības telpā. Komiteja nepiekrīt paziņojumā izteiktajai kritikai par valodu daudzveidību. |
| --- | --- |

2.5

atbalsta Boloņas procesā iesaistīto pūliņus kopējas augstākās izglītības telpas izveidošanā, taču norāda uz attiecīgo valstu un reģionu daudzveidīgo pieeju augstākajai izglītībai, kurai jāizpaužas arī kopējā augstākās izglītības telpā. Komiteja nepiekrīt paziņojumā izteiktajai kritikai par valodu daudzveidību.

3.   Modernizācijas galvenie aspekti: studentu piesaistīšana, vadība, finansējums.

Reģionu komiteja

| 3.1 | atkārtoti norāda uz to, ka Boloņas procesā izvirzīti konkrēti augstākās izglītības attīstības mērķi ES, lai līdz 2010. gadam pabeigtu Eiropas augstākās izglītības telpas izveidošanu. To skaitā īpaši jāmin salīdzināmas diplomu sistēmas ieviešana, kuras pamatā ir divu ciklu studiju sistēma, kredītpunktu uzkrāšanas sistēma, studentu, mācībspēku un zinātnieku mobilitāte, sadarbība kvalitātes nodrošināšanā un Eiropas dimensija. Tā secina, ka netiek darīts viss nepieciešamais minēto mērķu sasniegšanai, un tāpēc ne tikai augstskolām, bet arī reģioniem, dalībvalstīm un Savienībai šajā ziņā jāpieliek vēl lielākas pūles; |
| --- | --- |

3.1

atkārtoti norāda uz to, ka Boloņas procesā izvirzīti konkrēti augstākās izglītības attīstības mērķi ES, lai līdz 2010. gadam pabeigtu Eiropas augstākās izglītības telpas izveidošanu. To skaitā īpaši jāmin salīdzināmas diplomu sistēmas ieviešana, kuras pamatā ir divu ciklu studiju sistēma, kredītpunktu uzkrāšanas sistēma, studentu, mācībspēku un zinātnieku mobilitāte, sadarbība kvalitātes nodrošināšanā un Eiropas dimensija. Tā secina, ka netiek darīts viss nepieciešamais minēto mērķu sasniegšanai, un tāpēc ne tikai augstskolām, bet arī reģioniem, dalībvalstīm un Savienībai šajā ziņā jāpieliek vēl lielākas pūles;

| 3.2 | piekrīt Komisijas viedoklim, ka nepieciešamo pārmaiņu veikšanai universitātēm vajadzīgs tās vides atbalsts, kurā tas darbojas. Vietējās un reģionālās varas iestādes jau ilgu laiku cieši sadarbojas ar augstskolām un citām vietējām iestādēm, sniedzot atbalstu nepieciešamo pārmaiņu veikšanā; |
| --- | --- |

3.2

piekrīt Komisijas viedoklim, ka nepieciešamo pārmaiņu veikšanai universitātēm vajadzīgs tās vides atbalsts, kurā tas darbojas. Vietējās un reģionālās varas iestādes jau ilgu laiku cieši sadarbojas ar augstskolām un citām vietējām iestādēm, sniedzot atbalstu nepieciešamo pārmaiņu veikšanā;

| 3.3 | atzinīgi vērtē prasību radīt vispārēju “izcilības kultūru”. Turklāt Komiteja uzskata, ka fakultātes un radošu zinātnieku tīkli ir galvenie izcilības veicināšanas un atbalstīšanas procesa dalībnieki. Nepārtraukti jāstiprina un jāatbalsta motivācija sasniegt izcilību mācību un pētniecības procesā; |
| --- | --- |

3.3

atzinīgi vērtē prasību radīt vispārēju “izcilības kultūru”. Turklāt Komiteja uzskata, ka fakultātes un radošu zinātnieku tīkli ir galvenie izcilības veicināšanas un atbalstīšanas procesa dalībnieki. Nepārtraukti jāstiprina un jāatbalsta motivācija sasniegt izcilību mācību un pētniecības procesā;

| 3.4 | pievienojas un pieņem zināšanai Komisijas veikto analīzi par faktoriem, kas ietekmē studentu piesaistīšanu augstskolām. It īpaši “cilvēkresursu” jomā ir lielas iespējas veicināt augstskolu eiropeisko virzību; |
| --- | --- |

3.4

pievienojas un pieņem zināšanai Komisijas veikto analīzi par faktoriem, kas ietekmē studentu piesaistīšanu augstskolām. It īpaši “cilvēkresursu” jomā ir lielas iespējas veicināt augstskolu eiropeisko virzību;

| 3.5 | atzinīgi vērtē ambiciozākos mērķus attiecībā uz ERASMUS programmu, kurā iesaistīsies trīs miljoni studentu; |
| --- | --- |

3.5

atzinīgi vērtē ambiciozākos mērķus attiecībā uz ERASMUS programmu, kurā iesaistīsies trīs miljoni studentu;

| 3.6 | atbalsta Komisijas viedokli, ka augstskolu un rūpniecības partnerībai ir īpaša nozīme, taču uzskata, ka arī citas ekonomikas, pārvaldes un kultūras nozares, kā arī sabiedriskās organizācijas ir nozīmīgi augstskolu partneri. Apzinoties zinātnes nozīmi reģionālajā attīstībā, nepietiek ar partnerības attīstīšanu tikai ar rūpniecību; |
| --- | --- |

3.6

atbalsta Komisijas viedokli, ka augstskolu un rūpniecības partnerībai ir īpaša nozīme, taču uzskata, ka arī citas ekonomikas, pārvaldes un kultūras nozares, kā arī sabiedriskās organizācijas ir nozīmīgi augstskolu partneri. Apzinoties zinātnes nozīmi reģionālajā attīstībā, nepietiek ar partnerības attīstīšanu tikai ar rūpniecību;

| 3.7 | pauž satraukumu par to, ka augstskolas nepietiekami apzinās, ka nākamo gadu desmitu demogrāfisko un strukturālo problēmu atrisināšanas priekšnoteikumi ir studiju iespēju radīšana jaunām studētgribētāju grupām, lielākas uzmanības pievēršana mūžizglītībai un akadēmiskās izglītības iegūšanas iespēju paplašināšana. Tāpēc tā atzinīgi vērtē un sola atbalstu Komisijas nodomam aktualizēt minēto jautājumu, uzsākot Eiropas mēroga diskusiju; |
| --- | --- |

3.7

pauž satraukumu par to, ka augstskolas nepietiekami apzinās, ka nākamo gadu desmitu demogrāfisko un strukturālo problēmu atrisināšanas priekšnoteikumi ir studiju iespēju radīšana jaunām studētgribētāju grupām, lielākas uzmanības pievēršana mūžizglītībai un akadēmiskās izglītības iegūšanas iespēju paplašināšana. Tāpēc tā atzinīgi vērtē un sola atbalstu Komisijas nodomam aktualizēt minēto jautājumu, uzsākot Eiropas mēroga diskusiju;

| 3.8 | norāda uz to, ka konkurence un kvalitātes uzlabošana augstskolās nedrīkst mazināt Eiropas reģionu sadarbību zinātnes laukā. Plašais izglītības spektrs ir viens no Eiropas lielākajiem sasniegumiem, un tas ir jāsaglabā. Visos Eiropas reģionos jābūt iespējām iegūt Eiropas kvalitātes standartiem atbilstošu augstāko izglītību; |
| --- | --- |

3.8

norāda uz to, ka konkurence un kvalitātes uzlabošana augstskolās nedrīkst mazināt Eiropas reģionu sadarbību zinātnes laukā. Plašais izglītības spektrs ir viens no Eiropas lielākajiem sasniegumiem, un tas ir jāsaglabā. Visos Eiropas reģionos jābūt iespējām iegūt Eiropas kvalitātes standartiem atbilstošu augstāko izglītību;

| 3.9 | uzsver, ka Komisijas prasība piešķirt augstskolām lielāku finansējumu ir saprotama, taču tā neatbilst patiesajam stāvoklim daudzos Eiropas reģionos: budžeta sastādīšanā prioritāras ir izglītības un apmācības jomas; |
| --- | --- |

3.9

uzsver, ka Komisijas prasība piešķirt augstskolām lielāku finansējumu ir saprotama, taču tā neatbilst patiesajam stāvoklim daudzos Eiropas reģionos: budžeta sastādīšanā prioritāras ir izglītības un apmācības jomas;

| 3.10 | uzsver, ka Reģionu komitejā pārstāvētās vietējās un reģionālās varas ir gatavas kopīgi ar augstskolām apspriest augstskolu modernizēšanas stratēģijas un iespēju robežās tās īstenot. Tajās ietilpst daudzgadīgu līgumu sistēmas ieviešana, atbalsts jauna veida vadībai augstskolās un vēl lielāka augstskolu atvērtība partnerībai ar rūpniecību. |
| --- | --- |

3.10

uzsver, ka Reģionu komitejā pārstāvētās vietējās un reģionālās varas ir gatavas kopīgi ar augstskolām apspriest augstskolu modernizēšanas stratēģijas un iespēju robežās tās īstenot. Tajās ietilpst daudzgadīgu līgumu sistēmas ieviešana, atbalsts jauna veida vadībai augstskolās un vēl lielāka augstskolu atvērtība partnerībai ar rūpniecību.

4.   Rīcības prioritātes

Reģionu komiteja

| 4.1 | ierosina vispārējās un augstākās izglītības, kā arī pētniecības prioritātes aplūkot vienoti, lai galveno uzmanību pievērstu to kopsakarībām un savstarpējai atkarībai, kā arī to radītajām iespējām īstenot Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

4.1

ierosina vispārējās un augstākās izglītības, kā arī pētniecības prioritātes aplūkot vienoti, lai galveno uzmanību pievērstu to kopsakarībām un savstarpējai atkarībai, kā arī to radītajām iespējām īstenot Lisabonas stratēģiju;

| 4.2 | uzsver, ka vispārējā diplomu savstarpējā atzīšana Eiropā ir strukturālu pārmaiņu veikšanas priekšnosacījums. Boloņas procesa mērķis ir panākt studiju atsevišķo posmu kvantitatīvu salīdzināmību un tas veido nozīmīgu pamatu diplomu atzīšanai. Lai panāktu visu Eiropas reģionu godīgu un daudzsološu līdzdalību Eiropas augstākās izglītības telpā, jāturpina iesāktais un jāsāk diskusijas par kvalitātes standartu ieviešanu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

4.2

uzsver, ka vispārējā diplomu savstarpējā atzīšana Eiropā ir strukturālu pārmaiņu veikšanas priekšnosacījums. Boloņas procesa mērķis ir panākt studiju atsevišķo posmu kvantitatīvu salīdzināmību un tas veido nozīmīgu pamatu diplomu atzīšanai. Lai panāktu visu Eiropas reģionu godīgu un daudzsološu līdzdalību Eiropas augstākās izglītības telpā, jāturpina iesāktais un jāsāk diskusijas par kvalitātes standartu ieviešanu Eiropas līmenī;

| 4.3 | norāda uz to, ka zinātnieku mobilitātes jomā Marijas Kirī programma, kas tiek īstenota saskaņā ar Eiropas pētniecības pamatprogrammu, ir bijusi veiksmīga. Paziņojumā paredzēts Eiropas līmenī piedāvāt vēl citas programmas, tomēr tas nebūtu lietderīgi. Komiteja rosina Komisiju turpināt stiprināt Marijas Kirī programmu pētnieku karjeras virzībai un mobilitātei un veikt darbības, lai uzlabotu pētnieku mobilitātes pamata nosacījumus, kas ir noteikti Eiropas pētnieku hartā; |
| --- | --- |

4.3

norāda uz to, ka zinātnieku mobilitātes jomā Marijas Kirī programma, kas tiek īstenota saskaņā ar Eiropas pētniecības pamatprogrammu, ir bijusi veiksmīga. Paziņojumā paredzēts Eiropas līmenī piedāvāt vēl citas programmas, tomēr tas nebūtu lietderīgi. Komiteja rosina Komisiju turpināt stiprināt Marijas Kirī programmu pētnieku karjeras virzībai un mobilitātei un veikt darbības, lai uzlabotu pētnieku mobilitātes pamata nosacījumus, kas ir noteikti Eiropas pētnieku hartā;

| 4.4 | uzsver, ka tikai attiecīgo valstu vai reģionu līmenī var apspriest ar studiju maksu saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

4.4

uzsver, ka tikai attiecīgo valstu vai reģionu līmenī var apspriest ar studiju maksu saistītus jautājumus;

| 4.5 | noraida Komisijas ierosināto ideju par diferencētas studiju maksas un diferencētu stipendiju izmantošanu, lai piesaistītu studentus noteiktiem studiju virzieniem. Valsts iejaukšanās nedrīkst ierobežot iespējas brīvi un individuāli izvēlēties, kādu izglītību iegūt; |
| --- | --- |

4.5

noraida Komisijas ierosināto ideju par diferencētas studiju maksas un diferencētu stipendiju izmantošanu, lai piesaistītu studentus noteiktiem studiju virzieniem. Valsts iejaukšanās nedrīkst ierobežot iespējas brīvi un individuāli izvēlēties, kādu izglītību iegūt;

| 4.6 | atbalsta Komisijas viedokli, ka augstskolu modernizēšanai jāizmanto visi ES finanšu avoti. Taču tā aicina Komisiju struktūrfondu regulās veikt attiecīgās izmaiņas, lai nostiprinātu zinātnes jomas pozīcijas cīniņos par līdzekļu sadali valstīs un uzsvērtu augstskolu attīstības nozīmi; |
| --- | --- |

4.6

atbalsta Komisijas viedokli, ka augstskolu modernizēšanai jāizmanto visi ES finanšu avoti. Taču tā aicina Komisiju struktūrfondu regulās veikt attiecīgās izmaiņas, lai nostiprinātu zinātnes jomas pozīcijas cīniņos par līdzekļu sadali valstīs un uzsvērtu augstskolu attīstības nozīmi;

| 4.7 | uzsver, ka augstskolām atbilstoši vispārējai atbildībai valsts un reģionu uzdevumu jomā ir jāpiešķir vislielākā brīvība apmācības un pētniecības organizēšanā. Brīvības un atbildības samērs jāveido daudzgadu stratēģisku pamatnolīgumu formā, kas nodrošina pārredzamu un efektīvu mērķu sasniegšanas pēckontroli. Šajā sakarā Reģionu komiteja norāda uz reģionu atbildību augstākās izglītības attīstībā un augstskolu nozīmi reģionālajā attīstībā; |
| --- | --- |

4.7

uzsver, ka augstskolām atbilstoši vispārējai atbildībai valsts un reģionu uzdevumu jomā ir jāpiešķir vislielākā brīvība apmācības un pētniecības organizēšanā. Brīvības un atbildības samērs jāveido daudzgadu stratēģisku pamatnolīgumu formā, kas nodrošina pārredzamu un efektīvu mērķu sasniegšanas pēckontroli. Šajā sakarā Reģionu komiteja norāda uz reģionu atbildību augstākās izglītības attīstībā un augstskolu nozīmi reģionālajā attīstībā;

| 4.8 | rosina Komisiju veikt piemērotus pasākumus, lai pienācīgi atzītu reģionālās un vietējās varas nolūkā uzlabot augstskolu un pētniecības iestāžu integrāciju reģionālā tīklā, paplašināt zinātnes, ekonomikas un pārvaldes savstarpējos sakarus un uzlabot zinātnes iestāžu prestižu sabiedrībā. To varētu organizēt konkursa veidā. |
| --- | --- |

4.8

rosina Komisiju veikt piemērotus pasākumus, lai pienācīgi atzītu reģionālās un vietējās varas nolūkā uzlabot augstskolu un pētniecības iestāžu integrāciju reģionālā tīklā, paplašināt zinātnes, ekonomikas un pārvaldes savstarpējos sakarus un uzlabot zinātnes iestāžu prestižu sabiedrībā. To varētu organizēt konkursa veidā.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  2005. gada 18. februāra OV C 43, 1. lpp.

1

(2)  KOM(2003) 58 galīgā red.

2

KOM(2003) 58 galīgā red.

(3)  2004. gada 23. marta OV C 73, 22. lpp.

3

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/20

---

Reģionu komitejas pašiniciatīvas Atzinums par tematu “ES jūrniecības politika — ilgtspējīgas attīstības jautājums vietējām un reģionālajām varām”

(2006/C 81/06)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Reģionu komitejas Biroja 2005. gada 25. janvāra sēdes lēmumu saskaņā ar EK Līguma 265. panta 5. punktu uzdot Ilgtspējīgas attīstības komisijai (DEVE) izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tēmu “ES jūrniecības politika — ilgtspējīgas attīstības jautājums vietējām un reģionālajām varām”;

ņemot vērā Reģionu komitejas Ilgtspējīgas attīstības komisijas (DEVE) 2005. gada darba programmu (1), kurā īpašība uzmanība veltīta “horizontālai un integrētai pieejai jūrniecības politikai Eiropas Savienībā”;

ņemot vērā Līguma par konstitūciju Eiropai (2) I–13. un I–14. pantu, kur atrunāti jūrniecības politikas aspekti;

ņemot vērā Reģionu komitejas 2003. gada 9. aprīļa atzinumu par Komisijas paziņojumu “Veidojot stratēģiju jūras vides aizsardzībai un saglabāšanai” (KOM (2002) 539 galīgā red) (3);

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. marta paziņojumu “Ceļš uz Eiropas Savienības nākotnes jūrniecības politiku: Eiropas vīzija okeāniem un jūrām”;

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 26. janvāra (4) paziņojumu “Stratēģiskie mērķi 2005. — 2009. gadam”, kurā īpaši ir uzsvērta nepieciešamība “izstrādāt aptverošu jūras satiksmes politiku, kuras mērķis būtu plaukstošas jūras ekonomikas attīstība un uz ūdenssaimniecību balstītu ekonomikas nozaru potenciāla pilnīga izmantošana ekoloģiski ilgtspējīgā veidā”;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija ieteikumu par stratēģijas ieviešanu Eiropas piekrastes reģionu integrētai pārvaldei (5);

ņemot vērā2001. gada 12. septembra Balto grāmatu “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks. pieņemt lēmumu” (6)

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 28. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 84/2005 rev. 1), ziņotājs Šlēsvigas–Holšteinas tieslietu, nodarbinātības un Eiropas lietu ministrs
  Döring
  kgs (DE/ESP));

ta kā

| 1. | jūras kā cilvēku dzīves un ekonomiskās eksistences pamata nozīme ir saprotama un Eiropas kontinents ir jūru ieskauts, jo Eiropas Savienības krasta līnija, ieskaitot salas, ir aptuveni 325 000 km gara, un, ņemot vērā attālākos reģionus, Eiropas Savienībai ir lielākā piejūras teritorija pasaulē, viena trešdaļa no 450 miljoniem ES iedzīvotāju dzīvo pie krasta vai tā tiešā tuvumā,un vairāk kā 100 reģioni robežojas ar jūru; |
| --- | --- |

1.

jūras kā cilvēku dzīves un ekonomiskās eksistences pamata nozīme ir saprotama un Eiropas kontinents ir jūru ieskauts, jo Eiropas Savienības krasta līnija, ieskaitot salas, ir aptuveni 325 000 km gara, un, ņemot vērā attālākos reģionus, Eiropas Savienībai ir lielākā piejūras teritorija pasaulē, viena trešdaļa no 450 miljoniem ES iedzīvotāju dzīvo pie krasta vai tā tiešā tuvumā,un vairāk kā 100 reģioni robežojas ar jūru;

| 2. | jūra ir noteicošais dzīves faktors vairāk nekā 14 miljoniem cilvēku Eiropas Savienības valstu salās, un tā ir vissvarīgākais nosacījums visu salu reģionu sociālekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

2.

jūra ir noteicošais dzīves faktors vairāk nekā 14 miljoniem cilvēku Eiropas Savienības valstu salās, un tā ir vissvarīgākais nosacījums visu salu reģionu sociālekonomiskajai attīstībai;

| 3. | jūras, kas aizņem aptuveni 1,4 miljardu km2 platību, ir zemeslodes lielākā dzīves telpa; |
| --- | --- |

3.

jūras, kas aizņem aptuveni 1,4 miljardu km2 platību, ir zemeslodes lielākā dzīves telpa;

| 4. | jūra un klimatiskie apstākļi ir savstarpēji cieši saistīti, un 70 % no skābekļa, ko mēs elpojam, saražo jūras flora; |
| --- | --- |

4.

jūra un klimatiskie apstākļi ir savstarpēji cieši saistīti, un 70 % no skābekļa, ko mēs elpojam, saražo jūras flora;

| 5. | dažādajām ar jūras ekonomiku saistītājām nozarēm, piemēram, transporta, enerģētikas un pārtikas nozarēm būs jāsaskaras ar grūto uzdevumu veicināt noturīgu ekonomisko izaugsmi apvienojumā ar pienākumu saglabāt dabas resursus; |
| --- | --- |

5.

dažādajām ar jūras ekonomiku saistītājām nozarēm, piemēram, transporta, enerģētikas un pārtikas nozarēm būs jāsaskaras ar grūto uzdevumu veicināt noturīgu ekonomisko izaugsmi apvienojumā ar pienākumu saglabāt dabas resursus;

| 6. | Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas preambulā cita starpā noteikts, ka “visi ar jūras tiesībām saistītie jautājumi jārisina savstarpējās saskaņas un sadarbības gaisotnē”, un, “ka jūras telpas jautājumi ir cieši saistīti viens ar otru un jāapskata kā viens vesels”, ka “starptautiskais transports ir jāatvieglo”, jāveicina “izsvērta un efektīva resursu izmantošana”, kā arī “dzīvo resursu saglabāšana un jūras vides aizsardzība”; |
| --- | --- |

6.

Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas preambulā cita starpā noteikts, ka “visi ar jūras tiesībām saistītie jautājumi jārisina savstarpējās saskaņas un sadarbības gaisotnē”, un, “ka jūras telpas jautājumi ir cieši saistīti viens ar otru un jāapskata kā viens vesels”, ka “starptautiskais transports ir jāatvieglo”, jāveicina “izsvērta un efektīva resursu izmantošana”, kā arī “dzīvo resursu saglabāšana un jūras vides aizsardzība”;

| 7. | īpaši jūras tuvumā esošajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām jau ir plaša pieredze, ko vajadzētu izmantot nākotnes jūrniecības politikas izveidē, |
| --- | --- |

7.

īpaši jūras tuvumā esošajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām jau ir plaša pieredze, ko vajadzētu izmantot nākotnes jūrniecības politikas izveidē,

savā 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 12. oktobra sēde), pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

Ievads

| 1.1 | secina, ka jūras resursi kā kopums pirmo reizi ir kļuvuši par būtisku Eiropas Savienības politikas tēmu, un ar vienotu pieeju radīsies iespēja apvienot modernā Eiropas jūrniecības politikā atsevišķos pasākumus, ko ES cenšas īstenot jau vairākus gadus, ņemot vērā šo atsevišķo pasākumu savstarpējo sinerģiju, lai varētu tos optimāli izmantot; |
| --- | --- |

1.1

secina, ka jūras resursi kā kopums pirmo reizi ir kļuvuši par būtisku Eiropas Savienības politikas tēmu, un ar vienotu pieeju radīsies iespēja apvienot modernā Eiropas jūrniecības politikā atsevišķos pasākumus, ko ES cenšas īstenot jau vairākus gadus, ņemot vērā šo atsevišķo pasākumu savstarpējo sinerģiju, lai varētu tos optimāli izmantot;

| 1.2 | sagaida, ka bez sākotnējās uzskaites ES Komisija jau savu pašreizējo pilnvaru laikā aizsāks arī pirmos pasākumus, kas vērsti uz Eiropas jūrniecības politiku un ierosinās attiecīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

1.2

sagaida, ka bez sākotnējās uzskaites ES Komisija jau savu pašreizējo pilnvaru laikā aizsāks arī pirmos pasākumus, kas vērsti uz Eiropas jūrniecības politiku un ierosinās attiecīgus tiesību aktus;

| 1.3 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu kā pamata iniciatīvu 2010. gadam izstrādāt Zaļo grāmatu jūrniecības jautājumos ar mērķi izvērtēt pašreizējo situāciju un likt pamatu uz attīstību vērstai jūras ekonomikai; |
| --- | --- |

1.3

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu kā pamata iniciatīvu 2010. gadam izstrādāt Zaļo grāmatu jūrniecības jautājumos ar mērķi izvērtēt pašreizējo situāciju un likt pamatu uz attīstību vērstai jūras ekonomikai;

| 1.4 | atbalsta atsevišķu reģionu un reģionālo tīklu iniciatīvas intensīvi sekot šim procesam; |
| --- | --- |

1.4

atbalsta atsevišķu reģionu un reģionālo tīklu iniciatīvas intensīvi sekot šim procesam;

| 1.5 | tāpat atzinīgi vērtē2005. gada 2. marta paziņojumu “Ceļš uz Eiropas Savienības nākotnes jūrniecības politiku: Eiropas vīzija okeāniem un jūrām” un šajā paziņojumā ietvertos secinājumus un mērķus attiecībā uz ES jūrniecības sektoru; |
| --- | --- |

1.5

tāpat atzinīgi vērtē2005. gada 2. marta paziņojumu “Ceļš uz Eiropas Savienības nākotnes jūrniecības politiku: Eiropas vīzija okeāniem un jūrām” un šajā paziņojumā ietvertos secinājumus un mērķus attiecībā uz ES jūrniecības sektoru;

| 1.6 | uzsver, ka Eiropas Komisijas lēmumam Zaļās grāmatas sagatavošanas ietvaros veikt plašu konsultāciju procesu ir ļoti liela nozīme; galvenā loma šajā procesā jāpiešķir Eiropas teritoriālās pašpārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

1.6

uzsver, ka Eiropas Komisijas lēmumam Zaļās grāmatas sagatavošanas ietvaros veikt plašu konsultāciju procesu ir ļoti liela nozīme; galvenā loma šajā procesā jāpiešķir Eiropas teritoriālās pašpārvaldes iestādēm;

Integrēta pieeja kā visaptverošs pamatprincips

| 1.7 | atbalsta mērķi atzīt un saglabāt Eiropas jūru milzīgo potenciālu un veidot aktīvu Eiropas jūrniecības politiku tā, lai arī nākošās paaudzes iegūtu no jūras sniegtajiem ekonomiskajiem, bioloģiskajiem un kultūras labumiem; |
| --- | --- |

1.7

atbalsta mērķi atzīt un saglabāt Eiropas jūru milzīgo potenciālu un veidot aktīvu Eiropas jūrniecības politiku tā, lai arī nākošās paaudzes iegūtu no jūras sniegtajiem ekonomiskajiem, bioloģiskajiem un kultūras labumiem;

| 1.8 | uzsver, ka uz nākotni vērstas un efektīvas Eiropas jūrniecības politikas pamatā jābūt integrētai pieejai kā visaptverošam pamatprincipam, lai būtu iespējams stratēģiski savstarpēji saistīt atsevišķās politikas; |
| --- | --- |

1.8

uzsver, ka uz nākotni vērstas un efektīvas Eiropas jūrniecības politikas pamatā jābūt integrētai pieejai kā visaptverošam pamatprincipam, lai būtu iespējams stratēģiski savstarpēji saistīt atsevišķās politikas;

| 1.9 | vērš uzmanību uz to, ka arī ārpus Eiropas Savienības jau pastāv virkne aktīvas jūrniecības politikas piemēru; |
| --- | --- |

1.9

vērš uzmanību uz to, ka arī ārpus Eiropas Savienības jau pastāv virkne aktīvas jūrniecības politikas piemēru;

| 1.10 | izsaka cerību, ka integrēta pieeja jūrniecības politikai arī veicinās sekmīgu Barselonas procesa atkārtotu izvēršanu, ņemot vērā ieguldījumu, ko tajā var sniegt reģionālās un vietējās varas; |
| --- | --- |

1.10

izsaka cerību, ka integrēta pieeja jūrniecības politikai arī veicinās sekmīgu Barselonas procesa atkārtotu izvēršanu, ņemot vērā ieguldījumu, ko tajā var sniegt reģionālās un vietējās varas;

Atsevišķās politikas jomas

| 1.11 | norāda uz to, ka Eiropas jūrniecības politika skar lielu daļu nozaru politikas jomas, kurās daļēji jau pastāv Eiropas tiesiskais regulējums, taču tās līdz šim nav apvienotas ar integrētas pieejas palīdzību; |
| --- | --- |

1.11

norāda uz to, ka Eiropas jūrniecības politika skar lielu daļu nozaru politikas jomas, kurās daļēji jau pastāv Eiropas tiesiskais regulējums, taču tās līdz šim nav apvienotas ar integrētas pieejas palīdzību;

| 1.12 | turpinājumā nosauc minētās svarīgākās atsevišķās politikas jomas, kam jāpievērš uzmanība, veidojot aktīvu jūrniecības politiku; |
| --- | --- |

1.12

turpinājumā nosauc minētās svarīgākās atsevišķās politikas jomas, kam jāpievērš uzmanība, veidojot aktīvu jūrniecības politiku;

Tirdzniecība, transports, kuģu būve un ostu ekonomika

| 1.13 | uzsver Eiropas Savienības reģionu būtisko ieinteresētību kuģniecības, kuģu būves un ostu ekonomikas konkurētspējā. Iekšējo ūdensceļu un jūras satiksmes ceļu pilnveidošana ir nepieciešama, ja ņem vērā ģeogrāfiskos nosacījumus un Eiropas izteikto virzību uz eksportu, kā arī satiksmes plūsmu palielināšanos. Sauszemes satiksmes plūsmas novadīšana uz jūras ceļiem ir viena no atbildēm uz jautājumu, kā risināt jautājumu par satiksmes pieaugumu. Bez tam Eiropas jūrniecības politikai ir jārada pamatnosacījumi, kas nodrošinātu līdzvērtīgas iespējas Eiropas kuģniecībā, kuģu būvē un ostu ekonomikas jomā iesaistītajām personām. Tajā pašā laikā globālā jūras satiksme un drošība uz jūras ir ne tikai jāreglamentē ar skaidrām un saistošām drošības normām, bet šīs normas ir arī jāpiemēro; |
| --- | --- |

1.13

uzsver Eiropas Savienības reģionu būtisko ieinteresētību kuģniecības, kuģu būves un ostu ekonomikas konkurētspējā. Iekšējo ūdensceļu un jūras satiksmes ceļu pilnveidošana ir nepieciešama, ja ņem vērā ģeogrāfiskos nosacījumus un Eiropas izteikto virzību uz eksportu, kā arī satiksmes plūsmu palielināšanos. Sauszemes satiksmes plūsmas novadīšana uz jūras ceļiem ir viena no atbildēm uz jautājumu, kā risināt jautājumu par satiksmes pieaugumu. Bez tam Eiropas jūrniecības politikai ir jārada pamatnosacījumi, kas nodrošinātu līdzvērtīgas iespējas Eiropas kuģniecībā, kuģu būvē un ostu ekonomikas jomā iesaistītajām personām. Tajā pašā laikā globālā jūras satiksme un drošība uz jūras ir ne tikai jāreglamentē ar skaidrām un saistošām drošības normām, bet šīs normas ir arī jāpiemēro;

| 1.14 | konstatē, ka Eiropas stratēģiskajās interesēs ir saglabāt konkurētspējīgu tirdzniecības kuģu floti un pietiekami lielu un produktīvu kuģu būves nozari; tas prasa veikt tādu rūpniecības politiku, kas balstītos uz inovācijām, pētniecību un zinātni; |
| --- | --- |

1.14

konstatē, ka Eiropas stratēģiskajās interesēs ir saglabāt konkurētspējīgu tirdzniecības kuģu floti un pietiekami lielu un produktīvu kuģu būves nozari; tas prasa veikt tādu rūpniecības politiku, kas balstītos uz inovācijām, pētniecību un zinātni;

| 1.15 | uzsver, ka Eiropas ostās jāattīsta kuģu apkopes un remonta infrastruktūra un jāpaaugstina drošības standarti, tādējādi stiprinot šo sektoru; |
| --- | --- |

1.15

uzsver, ka Eiropas ostās jāattīsta kuģu apkopes un remonta infrastruktūra un jāpaaugstina drošības standarti, tādējādi stiprinot šo sektoru;

| 1.16 | iesaka domāt par veidu, kā neitralizēt atkritumus, kas rodas uz kuģiem, turklāt tā, lai tas nekaitētu apkārtējai videi, kas būtu iespējams, ja tiktu ieviesta īpašā ostu nodeva; |
| --- | --- |

1.16

iesaka domāt par veidu, kā neitralizēt atkritumus, kas rodas uz kuģiem, turklāt tā, lai tas nekaitētu apkārtējai videi, kas būtu iespējams, ja tiktu ieviesta īpašā ostu nodeva;

Zvejniecība un akvakultūra

| 1.17 | secina, ka, neskatoties uz ES kopējo zvejniecības politiku (KZP), tradicionālās zvejniecības iespējas — kaut arī tā ir atsevišķu uzņēmumu rezerve — tiek izsmeltas pārzvejas dēļ, lai gan ES ir pasaulē lielākais tirgus pārstrādātiem zivju produktiem. Bez konsekventi īstenotas KZP reformas un, kur nepieciešams, ar citiem specifiskiem pasākumiem atsevišķām Eiropas jūrām, Eiropas zivju resursu būtiskas daļas iznīcība un tam sekojošs daudzu zvejniecības uzņēmumu saimniecisks sabrukums šķiet nenovēršams; |
| --- | --- |

1.17

secina, ka, neskatoties uz ES kopējo zvejniecības politiku (KZP), tradicionālās zvejniecības iespējas — kaut arī tā ir atsevišķu uzņēmumu rezerve — tiek izsmeltas pārzvejas dēļ, lai gan ES ir pasaulē lielākais tirgus pārstrādātiem zivju produktiem. Bez konsekventi īstenotas KZP reformas un, kur nepieciešams, ar citiem specifiskiem pasākumiem atsevišķām Eiropas jūrām, Eiropas zivju resursu būtiskas daļas iznīcība un tam sekojošs daudzu zvejniecības uzņēmumu saimniecisks sabrukums šķiet nenovēršams;

| 1.18 | uzsver, ka bez tradicionālās zvejniecības svarīgus saimnieciskās izaugsmes faktorus veido akvakultūru attīstīšana dārgām zivīm, vēžveidīgajiem un aļģēm jūrā un uz sauszemes, kā arī jūras dabīgo vielu ieguve un izkopšana ar “zilo” — ar jūru saistītu — biotehnoloģiju palīdzību, ja tās tiek ilgstoši izmantotas; |
| --- | --- |

1.18

uzsver, ka bez tradicionālās zvejniecības svarīgus saimnieciskās izaugsmes faktorus veido akvakultūru attīstīšana dārgām zivīm, vēžveidīgajiem un aļģēm jūrā un uz sauszemes, kā arī jūras dabīgo vielu ieguve un izkopšana ar “zilo” — ar jūru saistītu — biotehnoloģiju palīdzību, ja tās tiek ilgstoši izmantotas;

Enerģētika, jūras dzelmē esošie derīgie izrakteņi, jūras inženierzinātnes

| 1.19 | secina, ka atklātā jūrā iegūstamās enerģijas jomā bez naftas un gāzes ieguves saimniecisku nozīmi pastiprināti gūst it īpaši vēja enerģija kā atjaunojamās enerģijas forma. Ņemot vērā Eiropas Savienības pieaugošo atkarību no enerģijas importa, ir jāveicina arī šīs — jūras dotās — enerģijas attīstība; |
| --- | --- |

1.19

secina, ka atklātā jūrā iegūstamās enerģijas jomā bez naftas un gāzes ieguves saimniecisku nozīmi pastiprināti gūst it īpaši vēja enerģija kā atjaunojamās enerģijas forma. Ņemot vērā Eiropas Savienības pieaugošo atkarību no enerģijas importa, ir jāveicina arī šīs — jūras dotās — enerģijas attīstība;

| 1.20 | secina, ka jūras dzelmes derīgo izrakteņu apjoms ir īpaši liels, to izmantošana daļēji ir tikai sākotnējā stadijā un šai izmantošanai jānotiek tādā veidā, kas neizjauktu ilgtermiņa ekoloģisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

1.20

secina, ka jūras dzelmes derīgo izrakteņu apjoms ir īpaši liels, to izmantošana daļēji ir tikai sākotnējā stadijā un šai izmantošanai jānotiek tādā veidā, kas neizjauktu ilgtermiņa ekoloģisko līdzsvaru;

| 1.21 | uzsver inovācijas iespējas, ko dod daudzpusīgas jūras inženierzinātnes ar plašām pielietojuma iespējām, piemēram, viss jūras transports, ieskaitot kuģu uzturēšanu, ostu ekonomiku un kuģu būvētavas, iekārtas aktivitāšu nodrošināšanai atklātā jūrā, hidrogrāfijai, akvakultūrai un apkārtējai videi. Arī vides inženierzinātnes paver lielas iespējas ekonomikai. Līdz ar to jūras inženierzinātnes ar savu lielo inovatīvo potenciālu ir nozīmīgs ekonomiskais faktors, no vienas puses, un spēcīgs dzinulis pētniecībai un attīstībai, no otras puses; |
| --- | --- |

1.21

uzsver inovācijas iespējas, ko dod daudzpusīgas jūras inženierzinātnes ar plašām pielietojuma iespējām, piemēram, viss jūras transports, ieskaitot kuģu uzturēšanu, ostu ekonomiku un kuģu būvētavas, iekārtas aktivitāšu nodrošināšanai atklātā jūrā, hidrogrāfijai, akvakultūrai un apkārtējai videi. Arī vides inženierzinātnes paver lielas iespējas ekonomikai. Līdz ar to jūras inženierzinātnes ar savu lielo inovatīvo potenciālu ir nozīmīgs ekonomiskais faktors, no vienas puses, un spēcīgs dzinulis pētniecībai un attīstībai, no otras puses;

Jūras vide

| 1.22 | uzsver, ka jūras ir pakļautas ārējai ietekmei attiecībā uz to fizikālajiem, ķīmiskajiem un bioloģiskajiem parametriem, kā, piemēram, pieaugošais piesārņojums un, ieskaitot piesārņojuma veidošanos un jūras bioloģisko un nebioloģisko izejvielu daļēji neatbilstošu izmantošanu, kā arī klimata izmaiņas, kas nākotnē rada apdraudējumu jūrai kā bioloģiskās daudzveidības avotam un sevišķi nozīmīgam saimnieciskajam resursam miljoniem cilvēku visā Eiropas Savienībā, tādējādi radot neatliekamu nepieciešamību pēc pretpasākumiem. Piemēri tam ir ES Ūdens pamatdirektīva vai ilggadējie centieni uzlabot jaunās ES “gandrīz iekšzemes jūras — Baltijas jūras” stāvokli; |
| --- | --- |

1.22

uzsver, ka jūras ir pakļautas ārējai ietekmei attiecībā uz to fizikālajiem, ķīmiskajiem un bioloģiskajiem parametriem, kā, piemēram, pieaugošais piesārņojums un, ieskaitot piesārņojuma veidošanos un jūras bioloģisko un nebioloģisko izejvielu daļēji neatbilstošu izmantošanu, kā arī klimata izmaiņas, kas nākotnē rada apdraudējumu jūrai kā bioloģiskās daudzveidības avotam un sevišķi nozīmīgam saimnieciskajam resursam miljoniem cilvēku visā Eiropas Savienībā, tādējādi radot neatliekamu nepieciešamību pēc pretpasākumiem. Piemēri tam ir ES Ūdens pamatdirektīva vai ilggadējie centieni uzlabot jaunās ES “gandrīz iekšzemes jūras — Baltijas jūras” stāvokli;

Tūrisms

| 1.23 | secina, ka tas, par kuru piekrastes reģionu izšķiras atpūtnieki, ir atkarīgs no kultūras un brīvā laika pavadīšanas piedāvājumiem, sporta, veselīga dzīves veida, veselības uzlabošanas iespējām, augstas pludmales ūdens kvalitātes, tīrām pludmalēm, piekrastes dabīguma un iekārtotības, kā arī no tā, kādā mērā kāpu zona ir nodalīta no urbanizētajām zonām. Svarīgs priekšnosacījums tam ir Eiropas ūdens tūrisma industrijas, tostarp — maziem burātājiem un motorlaivām paredzēto ostu — tālākā attīstība. Investīciju veicināšana šajos reģionos ar augsto nodarbinātības līmeni attiecīgi jāņem vērā Eiropas jūrniecības politikā; |
| --- | --- |

1.23

secina, ka tas, par kuru piekrastes reģionu izšķiras atpūtnieki, ir atkarīgs no kultūras un brīvā laika pavadīšanas piedāvājumiem, sporta, veselīga dzīves veida, veselības uzlabošanas iespējām, augstas pludmales ūdens kvalitātes, tīrām pludmalēm, piekrastes dabīguma un iekārtotības, kā arī no tā, kādā mērā kāpu zona ir nodalīta no urbanizētajām zonām. Svarīgs priekšnosacījums tam ir Eiropas ūdens tūrisma industrijas, tostarp — maziem burātājiem un motorlaivām paredzēto ostu — tālākā attīstība. Investīciju veicināšana šajos reģionos ar augsto nodarbinātības līmeni attiecīgi jāņem vērā Eiropas jūrniecības politikā;

Krastu aizsardzība

| 1.24 | atgādina, ka arvien kāpjošais jūras līmenis un krastu erozija rada nepieciešamību pēc mehāniskas krastu aizsardzības. Tajā pašā laikā ir nepieciešams noskaidrot un ekonomiski izanalizēt klimata izmaiņu iespējamās sekas, lai varētu nodrošināt krastu aizsardzības tālāku attīstību; šajā sakarībā pirmšķirīgu nozīmi iegūst apmaiņas ar sekmīgākajiem praktiskajiem piemēriem piekrastes zonu pārvaldības jomā veicināšana ar mērķi izstrādāt metodes, kas būtu piemērotas kāpu teritoriju vajadzībām un saglabātu vides kvalitāti un jūras reģiona identitāti. Tādēļ ir ļoti svarīgi izstrādāt pasākumus, lai aizsargātu piekrastes reģionu dabas resursus, kas ir visražīgakie jūras vides apagabali; |
| --- | --- |

1.24

atgādina, ka arvien kāpjošais jūras līmenis un krastu erozija rada nepieciešamību pēc mehāniskas krastu aizsardzības. Tajā pašā laikā ir nepieciešams noskaidrot un ekonomiski izanalizēt klimata izmaiņu iespējamās sekas, lai varētu nodrošināt krastu aizsardzības tālāku attīstību; šajā sakarībā pirmšķirīgu nozīmi iegūst apmaiņas ar sekmīgākajiem praktiskajiem piemēriem piekrastes zonu pārvaldības jomā veicināšana ar mērķi izstrādāt metodes, kas būtu piemērotas kāpu teritoriju vajadzībām un saglabātu vides kvalitāti un jūras reģiona identitāti. Tādēļ ir ļoti svarīgi izstrādāt pasākumus, lai aizsargātu piekrastes reģionu dabas resursus, kas ir visražīgakie jūras vides apagabali;

Salu dimensija

| 1.25 | uzskata, ka Eiropas jūrniecības politikā jāņem vērā salu īpatnības, un tās piemērošana palīdzēs pārvarēt nelabvēlīgos dabas apstākļus, kas rada strukturālās papildizmaksas, līdz ar to salu konkurētspējai ir nelabvēlīgāki apstākļi salīdzinājumā ar kontinentu; |
| --- | --- |

1.25

uzskata, ka Eiropas jūrniecības politikā jāņem vērā salu īpatnības, un tās piemērošana palīdzēs pārvarēt nelabvēlīgos dabas apstākļus, kas rada strukturālās papildizmaksas, līdz ar to salu konkurētspējai ir nelabvēlīgāki apstākļi salīdzinājumā ar kontinentu;

| 1.26 | uzskata: tā kā salu ekonomika ir ļoti atkarīga no jūras transporta, Eiropas Savienības jūrniecības politikai jābūt līdzeklim, kas veicinātu salu tirgu integrāciju vienotajā tirgū uz vienlīdzīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

1.26

uzskata: tā kā salu ekonomika ir ļoti atkarīga no jūras transporta, Eiropas Savienības jūrniecības politikai jābūt līdzeklim, kas veicinātu salu tirgu integrāciju vienotajā tirgū uz vienlīdzīgiem nosacījumiem;

Jūras resursi ārpolitikas dimensijas un kaimiņattiecību politikas kontekstā

| 1.27 | uzskata, ka ES kā starptautiskai autoritātei ir jābūt ļoti ieinteresētai, lai visas valstis taisnīgi var izmantot jūras resursus, un jāņem vērā arī globālā ilgtspēja, šajā kontekstā ir jāņem vērā arī spēkā esošās starptautiskās konvencijas un it īpaši Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) tiesību akti; |
| --- | --- |

1.27

uzskata, ka ES kā starptautiskai autoritātei ir jābūt ļoti ieinteresētai, lai visas valstis taisnīgi var izmantot jūras resursus, un jāņem vērā arī globālā ilgtspēja, šajā kontekstā ir jāņem vērā arī spēkā esošās starptautiskās konvencijas un it īpaši Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) tiesību akti;

Integrētas jūrniecības politikas instrumenti

Pētniecība un izglītība

| 1.28 | secina, ka jūras izpēte ir ne tikai Eiropas pētniecības politikas neatņemama daļa, bet tai jākļūst par vienu no šīs politikas galvenajām sastāvdaļām; |
| --- | --- |

1.28

secina, ka jūras izpēte ir ne tikai Eiropas pētniecības politikas neatņemama daļa, bet tai jākļūst par vienu no šīs politikas galvenajām sastāvdaļām;

| 1.29 | atbalsta Eiropas jūras izpētes institūtu 2004. gada 13. maija Galvejas (Galway) deklarāciju jūras zinātņu un tehnoloģiju atbalstam 7. izpētes pamatprogrammā; uzsver, ka līdzās sektorālām tehniskām jomām kā materiālu un tehnoloģiju izpēte, veselības un pārtikas produktu izpēte, klimata un jūras bioloģiskā izpēte un netehniskām jomām kā tirdzniecība un tūrisms steidzami jāatbalsta arī starptautiskas pārnozaru pētniecības iestādes, kas var savākt apjomīgus datus par horizontāliem jautājumiem; |
| --- | --- |

1.29

atbalsta Eiropas jūras izpētes institūtu 2004. gada 13. maija Galvejas (Galway) deklarāciju jūras zinātņu un tehnoloģiju atbalstam 7. izpētes pamatprogrammā; uzsver, ka līdzās sektorālām tehniskām jomām kā materiālu un tehnoloģiju izpēte, veselības un pārtikas produktu izpēte, klimata un jūras bioloģiskā izpēte un netehniskām jomām kā tirdzniecība un tūrisms steidzami jāatbalsta arī starptautiskas pārnozaru pētniecības iestādes, kas var savākt apjomīgus datus par horizontāliem jautājumiem;

| 1.30 | atbalsta tādas profesionālās izglītības sistēmas ar jūru saistītās nozarēs veicināšanu dalībvalstīs un reģionos, kas pamatojas uz visu Eiropas darba tirgu vajadzībām. |
| --- | --- |

1.30

atbalsta tādas profesionālās izglītības sistēmas ar jūru saistītās nozarēs veicināšanu dalībvalstīs un reģionos, kas pamatojas uz visu Eiropas darba tirgu vajadzībām.

Teritorijas plānošana un pārraudzība

| 1.31 | uzskata, ka teritorijas plānošanas instrumenti veido integrētas jūrniecības politikas pieejas būtisku daļu. Piemērotas pārraudzības sistēmas un to izvērtēšana var nodrošināt nozīmīgus datus par dažādu jūras parametru attīstību noteiktā laika periodā un to izmantošanu. Teritoriālo ūdeņu un ES ekskluzīvās ekonomiskās zonas pārvaldi varētu uzlabot ar integrētas pieejas palīdzību, kas augstajo infrastruktūras izmaksu dēļ ir Eiropas kopējās interesēs; |
| --- | --- |

1.31

uzskata, ka teritorijas plānošanas instrumenti veido integrētas jūrniecības politikas pieejas būtisku daļu. Piemērotas pārraudzības sistēmas un to izvērtēšana var nodrošināt nozīmīgus datus par dažādu jūras parametru attīstību noteiktā laika periodā un to izmantošanu. Teritoriālo ūdeņu un ES ekskluzīvās ekonomiskās zonas pārvaldi varētu uzlabot ar integrētas pieejas palīdzību, kas augstajo infrastruktūras izmaksu dēļ ir Eiropas kopējās interesēs;

| 1.32 | šajā sakarā īpaši atbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija ieteikumu par stratēģijas ieviešanu integrētai Eiropas piekrastes reģionu pārvaldei (EPIP); EPIP aspekti ir uzskaitīto — sauszemes, krasta un atklātas jūras — integrēta aplūkošana, atsevišķu interešu izsvēršana ekonomikas, vides, sociālajā un drošības jomā un to savstarpējā saistība, kā arī politikas, pārvaldes un sabiedrības grupu iesaistīšana, lai priekšlaicīgi varētu prognozēt konfliktus un izstrādāt risinājumus; |
| --- | --- |

1.32

šajā sakarā īpaši atbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija ieteikumu par stratēģijas ieviešanu integrētai Eiropas piekrastes reģionu pārvaldei (EPIP); EPIP aspekti ir uzskaitīto — sauszemes, krasta un atklātas jūras — integrēta aplūkošana, atsevišķu interešu izsvēršana ekonomikas, vides, sociālajā un drošības jomā un to savstarpējā saistība, kā arī politikas, pārvaldes un sabiedrības grupu iesaistīšana, lai priekšlaicīgi varētu prognozēt konfliktus un izstrādāt risinājumus;

Sabiedrības attieksme

| 1.33 | norāda, ka tikai iespaidīgas kuģu avārijas — kuģu“Erika” un “Prestige”, kas neatbilda ES normām, nogrimšana — veicināja plašu Eiropas sabiedriskās domas pievēršanos jūras resursiem. Eiropas jūrniecības politiku varēs sekmīgi realizēt tikai tad, ja ar piemērotiem paņēmieniem vietējā un reģionālā līmenī jūrniecības politikas noteikšanā un ieviešanā tiks iesaistīti cilvēki, kurus skar šie jautājumi. Daudzie Eiropas reģionu paraugpieredzes (“best practice”) piemēri šeit būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

1.33

norāda, ka tikai iespaidīgas kuģu avārijas — kuģu“Erika” un “Prestige”, kas neatbilda ES normām, nogrimšana — veicināja plašu Eiropas sabiedriskās domas pievēršanos jūras resursiem. Eiropas jūrniecības politiku varēs sekmīgi realizēt tikai tad, ja ar piemērotiem paņēmieniem vietējā un reģionālā līmenī jūrniecības politikas noteikšanā un ieviešanā tiks iesaistīti cilvēki, kurus skar šie jautājumi. Daudzie Eiropas reģionu paraugpieredzes (“best practice”) piemēri šeit būtu jāņem vērā;

Iekšzemes dimensija

| 1.34 | uzskata, ka iekšzemes dimensijai ir nozīmīga loma jūrniecības politikā, jo iekšzemes procesi spēcīgi ietekmē piekrastes un jūras. |
| --- | --- |

1.34

uzskata, ka iekšzemes dimensijai ir nozīmīga loma jūrniecības politikā, jo iekšzemes procesi spēcīgi ietekmē piekrastes un jūras.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | atbalsta Eiropas jūrniecības politikas aktīvu iesaistīšanu Lisabona stratēģijas noteiktajos visaptverošajos mērķos; |
| --- | --- |

2.1

atbalsta Eiropas jūrniecības politikas aktīvu iesaistīšanu Lisabona stratēģijas noteiktajos visaptverošajos mērķos;

| 2.2 | lūdz Komisiju atzīt pozitīvo un daudzveidīgo ieguldījumu, ko sniegušas vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes jūras resursu pārvaldē, un nodrošinātu to, ka šī loma tiek iekļauta perspektīvajā jūrniecības politikā; |
| --- | --- |

2.2

lūdz Komisiju atzīt pozitīvo un daudzveidīgo ieguldījumu, ko sniegušas vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes jūras resursu pārvaldē, un nodrošinātu to, ka šī loma tiek iekļauta perspektīvajā jūrniecības politikā;

| 2.3 | iesaka Komisijai ņemt vērā trīs galvenās tēmas: a) piekrastes reģionu kapacitātes palielināšana un infrastruktūras izveide uzņēmējdarbības attīstībai un sabiedrības vajadzībām — t.sk. atbalstu inovācijai, kvalifikācijai un uzņēmumu attīstībai, īpaši — jauno jūrniecības tehnoloģiju attīstībai, iekļaujot adekvātu resursu nodrošināšanu šādas infrastruktūras attīstībai, kā arī nepieciešamo cilvēkresursu pilnveidošanu; b) jūras un piekrastes teritoriju izmantošana, lai atbalstītu tautsaimniecības attīstību, tai skaitā — piekrastes atjaunošana un pasākumi lauku reģionu attīstībai vietās, kur tam ir sociālie un ekonomiskie nosacījumi, c) palīdzība apdzīvotajām vietām piekrastē un tām, kas atrodas dziļi zemes iekšienē, lai uzlabotu piekļuves iespējas, kā arī reģionālajām pilsētām un lielpilsētām; |
| --- | --- |

2.3

iesaka Komisijai ņemt vērā trīs galvenās tēmas: a) piekrastes reģionu kapacitātes palielināšana un infrastruktūras izveide uzņēmējdarbības attīstībai un sabiedrības vajadzībām — t.sk. atbalstu inovācijai, kvalifikācijai un uzņēmumu attīstībai, īpaši — jauno jūrniecības tehnoloģiju attīstībai, iekļaujot adekvātu resursu nodrošināšanu šādas infrastruktūras attīstībai, kā arī nepieciešamo cilvēkresursu pilnveidošanu; b) jūras un piekrastes teritoriju izmantošana, lai atbalstītu tautsaimniecības attīstību, tai skaitā — piekrastes atjaunošana un pasākumi lauku reģionu attīstībai vietās, kur tam ir sociālie un ekonomiskie nosacījumi, c) palīdzība apdzīvotajām vietām piekrastē un tām, kas atrodas dziļi zemes iekšienē, lai uzlabotu piekļuves iespējas, kā arī reģionālajām pilsētām un lielpilsētām;

| 2.4 | ierosina izstrādāt pārskatu par pašreizējiem tiesību aktiem un nosacījumiem, kas ir saistīti ar jūrniecību, pārbaudīt un izvērtēt, vai reģionālās politikas instrumentos, Eiropas lauksaimniecības fonda lauku attīstībai noteikumos, mūžizglītības fonda noteikumos un 7. Kopienas ietvarprogrammā pētniecībai un attīstībai ir pietiekami ņemti vērā minētie jūrniecības aspekti; |
| --- | --- |

2.4

ierosina izstrādāt pārskatu par pašreizējiem tiesību aktiem un nosacījumiem, kas ir saistīti ar jūrniecību, pārbaudīt un izvērtēt, vai reģionālās politikas instrumentos, Eiropas lauksaimniecības fonda lauku attīstībai noteikumos, mūžizglītības fonda noteikumos un 7. Kopienas ietvarprogrammā pētniecībai un attīstībai ir pietiekami ņemti vērā minētie jūrniecības aspekti;

| 2.5 | vēlas, lai ņemtu vērā Savienības jūras dimensiju tās turpmāko sadarbības un konkurences mērķu noteikšanā — reģionālās politikas programmēšanā laika posmam 2007. — 2013. gads, it īpaši attiecībā uz cīņas pret piesārņojumu, jūras drošības nostiprināšanas, kā arī lidostu un kuģošanas ceļu sistēmu pārvaldības pārnacionālo un pārrobežu aspektu un ierosina pārbaudīt un saskaņot Savienības pašreizējos finansēšanas instrumentus jūrniecības jomā; |
| --- | --- |

2.5

vēlas, lai ņemtu vērā Savienības jūras dimensiju tās turpmāko sadarbības un konkurences mērķu noteikšanā — reģionālās politikas programmēšanā laika posmam 2007. — 2013. gads, it īpaši attiecībā uz cīņas pret piesārņojumu, jūras drošības nostiprināšanas, kā arī lidostu un kuģošanas ceļu sistēmu pārvaldības pārnacionālo un pārrobežu aspektu un ierosina pārbaudīt un saskaņot Savienības pašreizējos finansēšanas instrumentus jūrniecības jomā;

| 2.6 | aicina Komisiju, cik tas iespējams, apkopot atsevišķu jūras resursu saimniecisko un ekoloģisko vērtību un šādā veidā novērtēt jūras resursu pašreizējo un nākotnē plānoto lietošanas iespēju, vajadzības gadījumā nosakot nepieciešamās izmaiņas; |
| --- | --- |

2.6

aicina Komisiju, cik tas iespējams, apkopot atsevišķu jūras resursu saimniecisko un ekoloģisko vērtību un šādā veidā novērtēt jūras resursu pašreizējo un nākotnē plānoto lietošanas iespēju, vajadzības gadījumā nosakot nepieciešamās izmaiņas;

| 2.7 | aicina Komisiju izvirzīt atsevišķas jūras ekonomikas nozares, ņemot vērā to pašreizējo un nākotnes potenciālu, to radīto vērtību un darba vietas, kā arī informēt par izdarītajiem secinājumiem to labākai īstenošanai; |
| --- | --- |

2.7

aicina Komisiju izvirzīt atsevišķas jūras ekonomikas nozares, ņemot vērā to pašreizējo un nākotnes potenciālu, to radīto vērtību un darba vietas, kā arī informēt par izdarītajiem secinājumiem to labākai īstenošanai;

| 2.8 | aicina Komisiju arī turpmāk atbilstoši ņemt vērā un sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt jūras transporta ceļu stiprināšanas, uzlabošanas un attīstīšanas iespējas Eiropas komunikāciju tīklu ietvaros; |
| --- | --- |

2.8

aicina Komisiju arī turpmāk atbilstoši ņemt vērā un sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt jūras transporta ceļu stiprināšanas, uzlabošanas un attīstīšanas iespējas Eiropas komunikāciju tīklu ietvaros;

| 2.9 | lūdz, lai tiktu veicināta sekundārās nozīmes transporta tīkla attīstība un pilnīga salu integrācija “jūras lielceļu” tīklā, uzlabojot salu transportu un pieejamību kontinentālajiem tirgiem; |
| --- | --- |

2.9

lūdz, lai tiktu veicināta sekundārās nozīmes transporta tīkla attīstība un pilnīga salu integrācija “jūras lielceļu” tīklā, uzlabojot salu transportu un pieejamību kontinentālajiem tirgiem;

| 2.10 | lūdz izstrādāt atbilstošu teritorijas plānojumu, piemēram, ieviešot integrētu Eiropas piekrastes reģionu pārvaldi un piešķirot vai rezervējot reģioniem atšķirīgu izmantošanas iespēju statusu; |
| --- | --- |

2.10

lūdz izstrādāt atbilstošu teritorijas plānojumu, piemēram, ieviešot integrētu Eiropas piekrastes reģionu pārvaldi un piešķirot vai rezervējot reģioniem atšķirīgu izmantošanas iespēju statusu;

| 2.11 | atbalsta kuģu būves industrijas iniciatīvu LeaderSHIP 2015 un aicina Komisiju atbalstīt Eiropas augsti kvalitatīvās kuģu būves konkurētspēju; |
| --- | --- |

2.11

atbalsta kuģu būves industrijas iniciatīvu LeaderSHIP 2015 un aicina Komisiju atbalstīt Eiropas augsti kvalitatīvās kuģu būves konkurētspēju;

| 2.12 | aicina Komisiju par vienu no Eiropas Savienības prioritātēm padarīt kuģu avāriju novēršanu atklātā jūrā, piekrastē un ostās un palielināt ar ES iniciatīvu palīdzību starptautisko publisko tiesību konvencijās, tādās kā SJO ietvaros pieņemtās SOLAS un MARPOL, noteikto drošības līmeni, kā arī paātrināt šo konvenciju ratifikāciju un uzlabot to praktisko piemērošanu un kontroli, līdztekus šiem pasākumiem ir jāpārbauda, kādas ir iespējas piesaistīt šai risku pārvaldei struktūrfondu līdzekļus; |
| --- | --- |

2.12

aicina Komisiju par vienu no Eiropas Savienības prioritātēm padarīt kuģu avāriju novēršanu atklātā jūrā, piekrastē un ostās un palielināt ar ES iniciatīvu palīdzību starptautisko publisko tiesību konvencijās, tādās kā SJO ietvaros pieņemtās SOLAS un MARPOL, noteikto drošības līmeni, kā arī paātrināt šo konvenciju ratifikāciju un uzlabot to praktisko piemērošanu un kontroli, līdztekus šiem pasākumiem ir jāpārbauda, kādas ir iespējas piesaistīt šai risku pārvaldei struktūrfondu līdzekļus;

| 2.13 | lūdz pastiprināt centienus, lai palielinātu ceļu caurlaides spēju un/vai attīstītu jaunu infrastruktūru, nodrošinot piekļuvi ostām pa sauszemi, izstrādāt piegādes tīklus un jaunas ostu infrastruktūras, kā arī dažādot esošās infrastruktūras, pievēršot īpašu uzmanību salu ostu infrastruktūras vajadzībām, veltot īpašu uzmanību piekrastes reģionu dabas resursu aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

2.13

lūdz pastiprināt centienus, lai palielinātu ceļu caurlaides spēju un/vai attīstītu jaunu infrastruktūru, nodrošinot piekļuvi ostām pa sauszemi, izstrādāt piegādes tīklus un jaunas ostu infrastruktūras, kā arī dažādot esošās infrastruktūras, pievēršot īpašu uzmanību salu ostu infrastruktūras vajadzībām, veltot īpašu uzmanību piekrastes reģionu dabas resursu aizsardzības pasākumiem;

| 2.14 | aicina vēl lielāku vērību pievērst ostu sociālajiem jautājumiem, piemēram, apkalpju izmitināšanai; |
| --- | --- |

2.14

aicina vēl lielāku vērību pievērst ostu sociālajiem jautājumiem, piemēram, apkalpju izmitināšanai;

| 2.15 | lūdz panākt to, lai drošības pasākumi ostu infrastruktūras objektos un to tiešajā apkārtnē būtu pielāgoti jaunajai parādībai — terorisma draudiem; |
| --- | --- |

2.15

lūdz panākt to, lai drošības pasākumi ostu infrastruktūras objektos un to tiešajā apkārtnē būtu pielāgoti jaunajai parādībai — terorisma draudiem;

| 2.16 | aicina Komisiju turpināt tās aizsākto zvejniecības politikas reformu, lai ilgtermiņā būtu iespējams nodrošināt zivju resursu saglabāšanos Eiropas ūdeņos un zvejnieku ienākumus; |
| --- | --- |

2.16

aicina Komisiju turpināt tās aizsākto zvejniecības politikas reformu, lai ilgtermiņā būtu iespējams nodrošināt zivju resursu saglabāšanos Eiropas ūdeņos un zvejnieku ienākumus;

| 2.17 | lūdz Komisijai un Padomei, lai Euromed politikas atkārtotajā izvēršanā centrālā loma tiktu piešķirta kopējai zivsaimniecības politikai, cita starpā paredzot Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

2.17

lūdz Komisijai un Padomei, lai Euromed politikas atkārtotajā izvēršanā centrālā loma tiktu piešķirta kopējai zivsaimniecības politikai, cita starpā paredzot Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi līdz 2010. gadam;

| 2.18 | lūdz Komisijai radīt pamatnosacījumus, kas darītu iespējamu arī turpmāku atbalstu vēja ģeneratoriem Savienībā. Būtu pastiprināti jāpārbauda un vajadzības gadījumā arī jāatbalsta citu atjaunojamo enerģiju potenciāls kā, piemēram, ūdens plūdmaiņu izmantošana; |
| --- | --- |

2.18

lūdz Komisijai radīt pamatnosacījumus, kas darītu iespējamu arī turpmāku atbalstu vēja ģeneratoriem Savienībā. Būtu pastiprināti jāpārbauda un vajadzības gadījumā arī jāatbalsta citu atjaunojamo enerģiju potenciāls kā, piemēram, ūdens plūdmaiņu izmantošana;

| 2.19 | lūdz Komisiju nodrošināt Savienības ūdeņos videi draudzīgu naftas un gāzes zemūdens ieguvi; |
| --- | --- |

2.19

lūdz Komisiju nodrošināt Savienības ūdeņos videi draudzīgu naftas un gāzes zemūdens ieguvi;

| 2.20 | aicina Komisiju izstrādāt scenārijus nepieciešamajiem krastu aizsardzības pasākumiem, kuros būtu ņemtas vērā dažādas prognozes par jūras līmeņa celšanos; |
| --- | --- |

2.20

aicina Komisiju izstrādāt scenārijus nepieciešamajiem krastu aizsardzības pasākumiem, kuros būtu ņemtas vērā dažādas prognozes par jūras līmeņa celšanos;

| 2.21 | prasa, lai arī jūrniecības jomā tiktu izstrādāts telpiskās informācijas infrastruktūrai “INSPIRE” atbilstošs instruments, ar kura palīdzību, pamatojoties uz drošiem datiem, varētu savstarpēji izvērtēt dažādas izmantošanas intereses; |
| --- | --- |

2.21

prasa, lai arī jūrniecības jomā tiktu izstrādāts telpiskās informācijas infrastruktūrai “INSPIRE” atbilstošs instruments, ar kura palīdzību, pamatojoties uz drošiem datiem, varētu savstarpēji izvērtēt dažādas izmantošanas intereses;

| 2.22 | ierosina mērķtiecīgi atbalstīt kuģu būves un jūras inženierzinātņu ekonomikas sektoru, piemēram, tankkuģu ar dubulto korpusu ieviešanu vai nākamajos gados gaidāmo aptuveni 200 naftas un gāzes platformu atklātā jūrā likvidēšanu; |
| --- | --- |

2.22

ierosina mērķtiecīgi atbalstīt kuģu būves un jūras inženierzinātņu ekonomikas sektoru, piemēram, tankkuģu ar dubulto korpusu ieviešanu vai nākamajos gados gaidāmo aptuveni 200 naftas un gāzes platformu atklātā jūrā likvidēšanu;

| 2.23 | aicina Komisiju veicināt valsts stratēģisko plānu izstrādi un atbalstīt starpreģionālas un starpvalstiskas EPIP aktivitātes; |
| --- | --- |

2.23

aicina Komisiju veicināt valsts stratēģisko plānu izstrādi un atbalstīt starpreģionālas un starpvalstiskas EPIP aktivitātes;

| 2.24 | aicina Komisiju palielināt atbalsta līdzekļus jūras pētniecībai un pievērst uzmanību jaunu tehnoloģiju, piemēram, arī polārās tehnikas veicināšanai, kā arī radīt vienlīdzīgus nosacījumus visā ES teritorijā, piemēram, akvakultūrai un tajā pašā laikā savlaicīgi iesaistīt šajā procesā zinātni; |
| --- | --- |

2.24

aicina Komisiju palielināt atbalsta līdzekļus jūras pētniecībai un pievērst uzmanību jaunu tehnoloģiju, piemēram, arī polārās tehnikas veicināšanai, kā arī radīt vienlīdzīgus nosacījumus visā ES teritorijā, piemēram, akvakultūrai un tajā pašā laikā savlaicīgi iesaistīt šajā procesā zinātni;

| 2.25 | lūdz Komisiju sabiedrības intereses veicināšanas nolūkā izveidot sistemātisku stratēģiju modernai jūrniecības politikai, lai varētu nostiprināt šo politiku “uz vietas” un veicināt tās praktisku īstenošanu; |
| --- | --- |

2.25

lūdz Komisiju sabiedrības intereses veicināšanas nolūkā izveidot sistemātisku stratēģiju modernai jūrniecības politikai, lai varētu nostiprināt šo politiku “uz vietas” un veicināt tās praktisku īstenošanu;

| 2.26 | lūdz Komisiju ņemt vērā iekšzemes dimensiju un savstarpējo iedarbību starp iekšzemi, piekrastes reģioniem un jūru, lai jūrniecības politikā būtu iesaistīti visi reģioni, nevis tikai tie, kas atrodas tieši pie jūras; |
| --- | --- |

2.26

lūdz Komisiju ņemt vērā iekšzemes dimensiju un savstarpējo iedarbību starp iekšzemi, piekrastes reģioniem un jūru, lai jūrniecības politikā būtu iesaistīti visi reģioni, nevis tikai tie, kas atrodas tieši pie jūras;

| 2.27 | lūdz Komisiju ņemt vērā lielo reģionu aktivitātes, bet jo sevišķi jau pastāvošās aktivitātes 4 lielajos Eiropas piejūras reģionos: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, Baltijas jūrā, Vidusjūrā un Melnajā jūrā; |
| --- | --- |

2.27

lūdz Komisiju ņemt vērā lielo reģionu aktivitātes, bet jo sevišķi jau pastāvošās aktivitātes 4 lielajos Eiropas piejūras reģionos: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, Baltijas jūrā, Vidusjūrā un Melnajā jūrā;

| 2.28 | iesaka Komisijai īpaši ņemt vērā piekrastes reģionos dzīvojošās sabiedrības kultūras intereses un vietējās zināšanas, iekļaujot tās plānošanas, vadības un līdzīgu politiku attīstībā. Bez tam noteikti jāveicina pastāvīgi kultūras kontakti starp piekrastes reģionos dzīvojošajiem īpaši tur, kur jūras tuvums nodrošina sabiedrības ilgtspējību. Tas papildinās tūrisma piedāvājumu vērtību; |
| --- | --- |

2.28

iesaka Komisijai īpaši ņemt vērā piekrastes reģionos dzīvojošās sabiedrības kultūras intereses un vietējās zināšanas, iekļaujot tās plānošanas, vadības un līdzīgu politiku attīstībā. Bez tam noteikti jāveicina pastāvīgi kultūras kontakti starp piekrastes reģionos dzīvojošajiem īpaši tur, kur jūras tuvums nodrošina sabiedrības ilgtspējību. Tas papildinās tūrisma piedāvājumu vērtību;

| 2.29 | aicina Komisiju nodrošināt vietējās un reģionālās dimensijas iesaistīšanu Eiropas jūrniecības politikas izstrādes un ieviešanas procesā, bet Zaļās grāmatas sagatavošanā ņemt vērā reģionu daudzpusīgo pieredzi. Integrētu politikas pieeju ieviešanā liela nozīme var būt jo sevišķi “labākās prakses” piemēriem, bet arī piejūras paraugreģioniem. Bez tam vajadzētu apsvērt, ka ļoti veiksmīgā LEADER modeļa ieviešana nodrošinātu vietējo dimensiju; |
| --- | --- |

2.29

aicina Komisiju nodrošināt vietējās un reģionālās dimensijas iesaistīšanu Eiropas jūrniecības politikas izstrādes un ieviešanas procesā, bet Zaļās grāmatas sagatavošanā ņemt vērā reģionu daudzpusīgo pieredzi. Integrētu politikas pieeju ieviešanā liela nozīme var būt jo sevišķi “labākās prakses” piemēriem, bet arī piejūras paraugreģioniem. Bez tam vajadzētu apsvērt, ka ļoti veiksmīgā LEADER modeļa ieviešana nodrošinātu vietējo dimensiju;

| 2.30 | ierosina plaši konsultējoties jautājumos par Zaļās grāmatas izstrādi un līdz tās publicēšanai organizēt piekrastes reģionos dažādas reģionālās konferences, lai, no vienas puses, izmantotu vietējo un reģionālo kompetenci un, no otras puses, pievērstu lielāku sabiedrības uzmanību jūras tēmai. Konferences jāsaskaņo starp reģioniem, kuros atrodas lielas rūpnieciskās ostas, un tiem, kuros ir mazākas ostas; |
| --- | --- |

2.30

ierosina plaši konsultējoties jautājumos par Zaļās grāmatas izstrādi un līdz tās publicēšanai organizēt piekrastes reģionos dažādas reģionālās konferences, lai, no vienas puses, izmantotu vietējo un reģionālo kompetenci un, no otras puses, pievērstu lielāku sabiedrības uzmanību jūras tēmai. Konferences jāsaskaņo starp reģioniem, kuros atrodas lielas rūpnieciskās ostas, un tiem, kuros ir mazākas ostas;

| 2.31 | piedāvā ieņemt nozīmīgu partnera lomu konsultāciju ietvaros, kam jāpavada jūrniecības politikas Zaļā grāmata, un ierosina ilgtermiņa sabiedrības informēšanas kampaņu, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

2.31

piedāvā ieņemt nozīmīgu partnera lomu konsultāciju ietvaros, kam jāpavada jūrniecības politikas Zaļā grāmata, un ierosina ilgtermiņa sabiedrības informēšanas kampaņu, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  CdR 7/2005 rev. 1

1

(2)  OV C 310, 16.12..2004., 1. lpp.

2

(3)  CdR 24/2003 fin.

3

(4)  KOM (2005) 12 galīgā red.

4

(5)  OV L 148, 6.6.2002., 24. lpp.

5

(6)  Baltā grāmata “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu”, KOM (2001) 370 galīgā red.

6

KOM (2001) 370 galīgā red

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/26

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē””

(2006/C 81/07)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (KOM(2005) 35 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 9. februāra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā,

ņemot vērā biroja 2005. gada 22. februāra lēmumu dot norādījumu Ilgtspējīgas attīstības komisijai izstrādāt atzinumu par minēto paziņojumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 22. un 23. marta un Vides padomes 2005. gada 7. marta secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta lēmumu par atbildību ekspertu semināru jautājumā par klimata izmaiņām, kas pieņemts 2005. gada 12. maijā,

ņemot vērā Reģionu komitejas 1999. gada 18. novembra atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Sagatavošanās Kioto protokola īstenošanai” (KOM(1999) 230 galīgā red.) (CdR 295/1999 fin
   (1)),

ņemot vērā Reģionu komitejas 2000. gada 21. septembra atzinumu par Zaļo grāmatu “Siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecība Eiropas Savienībā” un Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par “ES politiku un pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai: Ceļā uz Eiropas klimata pārmaiņu programmu (EKPP)” (KOM(2000) 87 galīgā red. un KOM(2000) 88 galīgā red.) (CdR 189/2000 fin
   (2)),

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 28. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 65/2005 rev. 1) (ziņotājs: José Macário CORREIRA kgs, Taviras pilsētas domes vadītājs (PT/ETP),

tā kā

| 1. | lai ES uzvarētu cīņā ar klimata pārmaiņām pasaulē, un sadarbībā ar starptautisko sabiedrību jānosaka vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģija; |
| --- | --- |

1.

lai ES uzvarētu cīņā ar klimata pārmaiņām pasaulē, un sadarbībā ar starptautisko sabiedrību jānosaka vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģija;

| 2. | ES Ministru padome 1996. gadā paziņoja, ka tā “uzskata, ka planētas vidējai temperatūrai nebūtu jāpaaugstinās vairāk par diviem grādiem salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta”; |
| --- | --- |

2.

ES Ministru padome 1996. gadā paziņoja, ka tā “uzskata, ka planētas vidējai temperatūrai nebūtu jāpaaugstinās vairāk par diviem grādiem salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta”;

| 3. | gūtās priekšrocības, ierobežojot planētas vidējās temperatūras pieaugumu līdz 2oC, kompensē emisijas samazināšanas politikas izmaksas; |
| --- | --- |

3.

gūtās priekšrocības, ierobežojot planētas vidējās temperatūras pieaugumu līdz 2oC, kompensē emisijas samazināšanas politikas izmaksas;

| 4. | lai sasniegtu mūsu mērķus vides jomā, ilgākā laikā obligāti jāizmanto visefektīvāko un lētāko darbību kombinācija, saglabājot ekonomisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

4.

lai sasniegtu mūsu mērķus vides jomā, ilgākā laikā obligāti jāizmanto visefektīvāko un lētāko darbību kombinācija, saglabājot ekonomisko konkurētspēju;

| 5. | klimata pārmaiņas ir globāla problēma, kas ietilpst arī reģionālo un vietējo varas iestāžu uzdevumos. ES un tās dalībvalstu kopīgi parakstītais Kioto protokols ir starptautisks nolīgums, kas dalībvalstīm un līdz ar to arī reģionālajām un vietējām varām uzliek saistības rīkoties, |
| --- | --- |

5.

klimata pārmaiņas ir globāla problēma, kas ietilpst arī reģionālo un vietējo varas iestāžu uzdevumos. ES un tās dalībvalstu kopīgi parakstītais Kioto protokols ir starptautisks nolīgums, kas dalībvalstīm un līdz ar to arī reģionālajām un vietējām varām uzliek saistības rīkoties,

savā 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 12. oktobra sēdē), vienprātīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | atbalsta paziņojumu, kurā ietverts pašreizējā stāvokļa precīzs novērtējums, kā arī klimata pārmaiņu radīto draudu un minētās parādības efektīvai apkarošanai paredzēto līdzekļu analīze; |
| --- | --- |

1.1

atbalsta paziņojumu, kurā ietverts pašreizējā stāvokļa precīzs novērtējums, kā arī klimata pārmaiņu radīto draudu un minētās parādības efektīvai apkarošanai paredzēto līdzekļu analīze;

| 1.2 | atbalsta Kioto protokola, kas ir klimata pārmaiņu novēršanas stratēģijas pirmais posms, stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

1.2

atbalsta Kioto protokola, kas ir klimata pārmaiņu novēršanas stratēģijas pirmais posms, stāšanos spēkā;

| 1.3 | atkārtoti apliecina savu atbalstu ambiciozai ES politikai minētajā jomā; |
| --- | --- |

1.3

atkārtoti apliecina savu atbalstu ambiciozai ES politikai minētajā jomā;

| 1.4 | uzsver vajadzību ievērojami palielināt to valstu skaitu, kas piedalās cīņā ar klimata pārmaiņām — jāiesaista visas galvenās nozares, kuras ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisiju, jo īpaši enerģijas ražošanas, gaisa transporta un jūras transporta nozare; |
| --- | --- |

1.4

uzsver vajadzību ievērojami palielināt to valstu skaitu, kas piedalās cīņā ar klimata pārmaiņām — jāiesaista visas galvenās nozares, kuras ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisiju, jo īpaši enerģijas ražošanas, gaisa transporta un jūras transporta nozare;

| 1.5 | izsaka bažas par bezdarbības sekām pasaules līmenī; |
| --- | --- |

1.5

izsaka bažas par bezdarbības sekām pasaules līmenī;

| 1.6 | izsaka nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis vēl ilgi nevarēs sasniegt mērķus, kas tām izvirzīti saskaņā ar Kioto protokolā noteikto “-8 %” Kopienas mērķi, tomēr uzskata par svarīgu pasākumu veicināt šo dalībvalstu tuvināšanos nospraustajam mērķim; |
| --- | --- |

1.6

izsaka nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis vēl ilgi nevarēs sasniegt mērķus, kas tām izvirzīti saskaņā ar Kioto protokolā noteikto “-8 %” Kopienas mērķi, tomēr uzskata par svarīgu pasākumu veicināt šo dalībvalstu tuvināšanos nospraustajam mērķim;

| 1.7 | pastiprināti atbalsta Komisijas ieteikumu sekmēt izpratnes veidošanas kampaņas, lai palīdzētu veicināt sabiedrības ieinteresētību minētajā jautājumā, rosinot pievērsties noturīgākam dzīvesveidam; Komiteja uzsver arī nozīmi, kāda ir skolām paredzētu projektu izstrādei un īstenošanai minētajā jomā tādēļ, ka skolas atspoguļo visu sabiedrību kopumā; |
| --- | --- |

1.7

pastiprināti atbalsta Komisijas ieteikumu sekmēt izpratnes veidošanas kampaņas, lai palīdzētu veicināt sabiedrības ieinteresētību minētajā jautājumā, rosinot pievērsties noturīgākam dzīvesveidam; Komiteja uzsver arī nozīmi, kāda ir skolām paredzētu projektu izstrādei un īstenošanai minētajā jomā tādēļ, ka skolas atspoguļo visu sabiedrību kopumā;

| 1.8 | uzskata, ka zemes izmantošanas plānošanas politikā jāņem vērā energoefektivitātes mērķi — saderīgu un savstarpēji papildinošu pasākumu kombināciju veicināšana —, lai samazinātu veicamos attālumus un attiecīgi arī degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

1.8

uzskata, ka zemes izmantošanas plānošanas politikā jāņem vērā energoefektivitātes mērķi — saderīgu un savstarpēji papildinošu pasākumu kombināciju veicināšana —, lai samazinātu veicamos attālumus un attiecīgi arī degvielas patēriņu;

| 1.9 | uzsver nozīmi, kāda ir zaļo zonu radīšanai un saglabāšanai, kas jāiekļauj pilsētu teritoriju stratēģiskajā plānojumā; mežu platību palielināšana ir ārkārtīgi nozīmīga, lai paaugstinātu atmosfēras oglekļa piesaistes procesa efektivitāti; |
| --- | --- |

1.9

uzsver nozīmi, kāda ir zaļo zonu radīšanai un saglabāšanai, kas jāiekļauj pilsētu teritoriju stratēģiskajā plānojumā; mežu platību palielināšana ir ārkārtīgi nozīmīga, lai paaugstinātu atmosfēras oglekļa piesaistes procesa efektivitāti;

| 1.10 | atbalsta tādu noturīgākas mobilitātes modeļu izveidi, kuros izšķiroša nozīme ir gājēju zonu noteikšanai un mehānisko transportlīdzekļu satiksmes samazināšanai vai aizliegšanai pilsētu centros. Komiteja uzskata, ka jāizveido arī lietotājus piesaistoša sabiedriskā transporta sistēma, kas lielā mērā papildinās individuālo transportu un daudzos gadījumos aizstās to; |
| --- | --- |

1.10

atbalsta tādu noturīgākas mobilitātes modeļu izveidi, kuros izšķiroša nozīme ir gājēju zonu noteikšanai un mehānisko transportlīdzekļu satiksmes samazināšanai vai aizliegšanai pilsētu centros. Komiteja uzskata, ka jāizveido arī lietotājus piesaistoša sabiedriskā transporta sistēma, kas lielā mērā papildinās individuālo transportu un daudzos gadījumos aizstās to;

| 1.11 | uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka visos transportlīdzekļos izmanto tīrāku degvielu, un minētais attiecas arī uz uzņēmējsabiedrību un publisko administrāciju izmantotajiem autoparkiem, aicina publisko administrāciju uzņemties vadošo lomu tīrāku autoparku ieviešanā; |
| --- | --- |

1.11

uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka visos transportlīdzekļos izmanto tīrāku degvielu, un minētais attiecas arī uz uzņēmējsabiedrību un publisko administrāciju izmantotajiem autoparkiem, aicina publisko administrāciju uzņemties vadošo lomu tīrāku autoparku ieviešanā;

| 1.12 | uzskata, ka aprīkojuma nodrošināšana selektīvai atkritumu vākšanai un sabiedrības atbalsts minētajai problēmai palīdzēs sasniegt iepriekš norādītos mērķus; |
| --- | --- |

1.12

uzskata, ka aprīkojuma nodrošināšana selektīvai atkritumu vākšanai un sabiedrības atbalsts minētajai problēmai palīdzēs sasniegt iepriekš norādītos mērķus;

| 1.13 | uzskata, ka, ceļot jaunas ēkas un veicot atjaunošanas darbus esošajās ēkās, jāņem vērā pārdomāta energoefektivitāte; |
| --- | --- |

1.13

uzskata, ka, ceļot jaunas ēkas un veicot atjaunošanas darbus esošajās ēkās, jāņem vērā pārdomāta energoefektivitāte;

| 1.14 | uzsver ne vien valstu valdību, bet arī visu vietējo un reģionālo varu pienākumus, ar iepriekš minēto pasākumu starpniecību cīnoties ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.14

uzsver ne vien valstu valdību, bet arī visu vietējo un reģionālo varu pienākumus, ar iepriekš minēto pasākumu starpniecību cīnoties ar klimata pārmaiņām.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | norāda, ka Komisijai jāveicina cīņa pret klimata izmaiņām visos līmeņos, ieskaitot vietējo un reģionālo līmeni; |
| --- | --- |

2.1

norāda, ka Komisijai jāveicina cīņa pret klimata izmaiņām visos līmeņos, ieskaitot vietējo un reģionālo līmeni;

| 2.2 | pieprasa noteikt stingrākus pasākumus meža ugunsgrēku novēršanai un apkarošanai kā izšķirošu līdzekli siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai; |
| --- | --- |

2.2

pieprasa noteikt stingrākus pasākumus meža ugunsgrēku novēršanai un apkarošanai kā izšķirošu līdzekli siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai;

| 2.3 | prasa nostiprināt pasākumus pastāvīgai Eiropas ledāju pētīšanai un pārraudzībai, jo tās ir trauslas ekosistēmas, kas ārkārtīgi jūtīgi reaģē uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

2.3

prasa nostiprināt pasākumus pastāvīgai Eiropas ledāju pētīšanai un pārraudzībai, jo tās ir trauslas ekosistēmas, kas ārkārtīgi jūtīgi reaģē uz klimata pārmaiņām;

| 2.4 | pieprasa piešķirt uzņēmumiem ievērojamus finansiālus stimulus, lai mudinātu tos izmantot “tīrās tehnoloģijas” vai pārveidot esošās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

2.4

pieprasa piešķirt uzņēmumiem ievērojamus finansiālus stimulus, lai mudinātu tos izmantot “tīrās tehnoloģijas” vai pārveidot esošās tehnoloģijas;

| 2.5 | atbalsta efektīvas kontroles politikas ieviešanu kā rūpnieciskās darbības kontroles pasākumu daļu, lai nodrošinātu cīņas ar klimata pārmaiņām leģitimitāti; |
| --- | --- |

2.5

atbalsta efektīvas kontroles politikas ieviešanu kā rūpnieciskās darbības kontroles pasākumu daļu, lai nodrošinātu cīņas ar klimata pārmaiņām leģitimitāti;

| 2.6 | atbalsta alternatīvo enerģiju, piemēram, biomasas iekļaušanu ēku apkures sistēmās, un minētais attiecināms uz visām nozarēm, ieskaitot valsts pārvaldi un šajā sakarā arī norāda uz efektīvāku pieejamo enerģijas avotu izmantošanu, piemēram, attīstot koģenerāciju, līdz ar ko tiek sasniegts zemāks emisijas līmenis uz katru ražošanas vienību; |
| --- | --- |

2.6

atbalsta alternatīvo enerģiju, piemēram, biomasas iekļaušanu ēku apkures sistēmās, un minētais attiecināms uz visām nozarēm, ieskaitot valsts pārvaldi un šajā sakarā arī norāda uz efektīvāku pieejamo enerģijas avotu izmantošanu, piemēram, attīstot koģenerāciju, līdz ar ko tiek sasniegts zemāks emisijas līmenis uz katru ražošanas vienību;

| 2.7 | pieprasa paredzēt stimulus saistībā ar augstas energoefektivitātes produktu vai produktu, kas ražoti, izmantojot atjaunināmās enerģijas, prioritāru izmantošanu; |
| --- | --- |

2.7

pieprasa paredzēt stimulus saistībā ar augstas energoefektivitātes produktu vai produktu, kas ražoti, izmantojot atjaunināmās enerģijas, prioritāru izmantošanu;

| 2.8 | iesaka atcelt subsīdijas pasākumiem, kas veicina klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

2.8

iesaka atcelt subsīdijas pasākumiem, kas veicina klimata pārmaiņas;

| 2.9 | atbalsta un atkārto Padomes priekšlikumu noteikt mērķus laika posmam pēc 2012. gada; Komiteja tāpat kā Padome uzskata, ka laika posmam līdz 2020. gadam rūpnieciski attīstītajām valstīm būtu atbilstoši noteikt samazināšanas mērķi no 15 % līdz 30 % attiecībā pret Kioto protokolā noteiktajām standartvērtībām; Komiteja iesaka pēc minētā datuma standartvērtības noteikt atbilstoši Vides padomes pieņemtajiem secinājumiem (līdz 2050. gadam 60 %-80 %); |
| --- | --- |

2.9

atbalsta un atkārto Padomes priekšlikumu noteikt mērķus laika posmam pēc 2012. gada; Komiteja tāpat kā Padome uzskata, ka laika posmam līdz 2020. gadam rūpnieciski attīstītajām valstīm būtu atbilstoši noteikt samazināšanas mērķi no 15 % līdz 30 % attiecībā pret Kioto protokolā noteiktajām standartvērtībām; Komiteja iesaka pēc minētā datuma standartvērtības noteikt atbilstoši Vides padomes pieņemtajiem secinājumiem (līdz 2050. gadam 60 %-80 %);

| 2.10 | ierosina, ka ar pilsētvides tematiskās stratēģijas starpniecību jāievieš stimuli klimata pārmaiņu novēršanai; |
| --- | --- |

2.10

ierosina, ka ar pilsētvides tematiskās stratēģijas starpniecību jāievieš stimuli klimata pārmaiņu novēršanai;

| 2.11 | iesaka veikt temperatūras paaugstināšanās par 2oC ierobežojuma izmaksu un ieguvumu analīzes sīkākus pētījumus; precīzāk ir jānosaka siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas pakāpe, kāda nepieciešama minētā 2oC mērķa sasniegšanai, un ar šādu samazinājumu saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

2.11

iesaka veikt temperatūras paaugstināšanās par 2oC ierobežojuma izmaksu un ieguvumu analīzes sīkākus pētījumus; precīzāk ir jānosaka siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas pakāpe, kāda nepieciešama minētā 2oC mērķa sasniegšanai, un ar šādu samazinājumu saistītās izmaksas;

| 2.12 | ierosina, ka pilsētām jāturpina piedalīties LA21 procesā un vairāk jāpievēršas šāda veida stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

2.12

ierosina, ka pilsētām jāturpina piedalīties LA21 procesā un vairāk jāpievēršas šāda veida stratēģijas īstenošanai.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 107, 3.5.2002., 76. lpp.

1

(2)  OV C 192, 12.8.2002., 59. lpp.

2

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/28

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “ES 2005. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — sākotnējie apsvērumi un turpmākā orientācija””

(2006/C 81/08)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES 2005. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — sākotnējie apsvērumi un turpmākā orientācija” (KOM (2005) 37 galīgā red.);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 9. februāra lēmumu apspriesties ar komiteju par šo tekstu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265.panta 1.punktu;

ņemot vērā Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzdot Ilgtspējīgas attīstības komisijai sagatavot atzinumu par minēto tēmu;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ilgtspējīga Eiropa labākai pasaule: Eiropas Savienības stratēģija ilgtspējīgai attīstībai” (Komisijas priekšlikums Gēteborgas Eiropadomei) (KOM (2001) 264 galīgā red.);

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tēmu “Ceļā uz globālām partnerattiecībām ilgtspējīgai attīstībai” (KOM(2002) 82 galīgā red.);

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 15. janvāra paziņojumu Eiropadomei, kas notika Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā un kurā tika dots jauns stimuls pirms diviem gadiem Lisabonas sammitā pieņemtajai stratēģijai (KOM(2002) 14) padarīt Eiropu par pasaules visdinamiskāko, konkurētspējīgāko un ilgtspējīgāko zināšanās balstīto ekonomiku;

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 28. aprīlī pieņemto izpētes atzinumu (NAT/229–CESE 661/2004);

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. un 17. jūnija deklarāciju par ilgtspējīgas attīstības pamatprincipiem;

ņemot vērā tās atzinumu attiecībā uz Paziņojumu par tēmu “Ceļā uz tematisku stratēģiju dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai” KOM(2003) 572 galīgā red. — CdR 11/2004 fin
   (1);

ņemot vērā Komitejas 2001. gada 14. novembra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Desmit gadi pēc Rio: Gatavojoties 2002. gada vispasaules sammitam par ilgtspējīgu attīstību” (KOM (2001) 53) — CdR 37/2001 fin
   (2);

ņemot vērā tās 2000. gada 15. jūnija atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas ietvarsistēmu sadarbībai pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā (KOM (1999) 557 galīgā red. — 1999/0233 (COD)) — CdR 134/2000 fin (3);

ņemot vērā Komitejas 17. februāra atzinumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par virzību uz ilgtspējīgu lauksaimniecību (KOM (1999) 22 galīgā red. — CdR 183/1999 fin (4));

ņemot vērā tās atzinumu par Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība un attīstība: palīdzēt jaunattīstības valstīm izmantot tirdzniecības priekšrocības” (KOM(2002) 513 galīgā red.) (CdR 100/2003 fin (5));

ņemot vērā tās atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai “Pakalpojumi iekšējā tirgū” (KOM (2004) 2 galīgā red. — 2004/0001) (COD)) (CdR 154/2004 (6));

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības komisijas 2005. gada 28. jūnijā pieņemto atzinuma projektu (CdR 66/2005 rev.1) (ziņotāja: Mona–Lisa Norrman kdze, Jämtland apgabala padomes locekle (SV/ESP);

tā kā

| 1) | vietējās un reģionālās varas ir ES pilsoņiem vistuvākais lēmējvaras un izpildvaras līmenis. Pasākumi, kas nepieciešami ilgtspējīgas attīstības ieviešanai, ir jāsagatavo, jāakceptē, jāīsteno un jākontrolē dialogā ar Eiropas Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

1)

vietējās un reģionālās varas ir ES pilsoņiem vistuvākais lēmējvaras un izpildvaras līmenis. Pasākumi, kas nepieciešami ilgtspējīgas attīstības ieviešanai, ir jāsagatavo, jāakceptē, jāīsteno un jākontrolē dialogā ar Eiropas Savienības pilsoņiem;

| 2) | ES 25 dalībvalstīs praktiskā saskaņošana starp dažādiem politikas sektoriem notiek tieši vietējā un reģionālā līmenī. Tāpat arī ES kohēzijas politika tiek īstenota vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

2)

ES 25 dalībvalstīs praktiskā saskaņošana starp dažādiem politikas sektoriem notiek tieši vietējā un reģionālā līmenī. Tāpat arī ES kohēzijas politika tiek īstenota vietējā un reģionālā līmenī;

| 3) | tikai apvienojot vietējā un reģionālā mērogā veikto pasākumu ietekmi gan ES ietvaros, gan globālā mērogā, ir iespējams novērst šobrīd vērojamās tendences, kas apdraud ilgtspējīgu attīstību. Piemērots lozungs ir: Domāt globālā mērogā, bet rīkoties vietējā līmenī, |
| --- | --- |

3)

tikai apvienojot vietējā un reģionālā mērogā veikto pasākumu ietekmi gan ES ietvaros, gan globālā mērogā, ir iespējams novērst šobrīd vērojamās tendences, kas apdraud ilgtspējīgu attīstību. Piemērots lozungs ir: Domāt globālā mērogā, bet rīkoties vietējā līmenī,

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 12. oktobra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Vispārējas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē Komisijas Paziņojumu par ES Ilgtspējīgas attīstības pārskatu, kas sniedz sākotnēju panāktā progresa novērtējumu un izvirza virkni turpmākās orientācijas virzienu; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Komisijas Paziņojumu par ES Ilgtspējīgas attīstības pārskatu, kas sniedz sākotnēju panāktā progresa novērtējumu un izvirza virkni turpmākās orientācijas virzienu;

| 1.2 | uzsver, ka kopš Ilgtspējīgas attīstības programmas pieņemšanas 2001. gadā Gēteborgā nav panākts pietiekams progress; piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašlaik galvenā uzmanība pievēršama proaktīvai pieejai attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un konkrētai rīcībai, kuras pamatā ir minētā pieeja; |
| --- | --- |

1.2

uzsver, ka kopš Ilgtspējīgas attīstības programmas pieņemšanas 2001. gadā Gēteborgā nav panākts pietiekams progress; piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašlaik galvenā uzmanība pievēršama proaktīvai pieejai attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un konkrētai rīcībai, kuras pamatā ir minētā pieeja;

| 1.3 | atzīmē, ka trīsdimensiju pieeja ilgtspējīgai attīstībai, kas ietver ekonomiskos, ekoloģiskos un sociālos aspektus, ir priekšnoteikums vairāku un kvalitatīvāku darbavietu radīšanai, labklājības pieaugumam, kā arī tīrākas un veselīgākas vides nodrošināšanai; |
| --- | --- |

1.3

atzīmē, ka trīsdimensiju pieeja ilgtspējīgai attīstībai, kas ietver ekonomiskos, ekoloģiskos un sociālos aspektus, ir priekšnoteikums vairāku un kvalitatīvāku darbavietu radīšanai, labklājības pieaugumam, kā arī tīrākas un veselīgākas vides nodrošināšanai;

| 1.4 | uzsver ilgtspējīgas attīstības integrēšanas un izskaidrošanas nozīmi visās ES politikas jomās. Ir svarīgi, lai kohēzijas politika būtu atbalsts ekoloģiskajai, kā arī sociālajai dimensijai un lai pietiekama uzmanība tiktu pievērsta politikas ilgtermiņa ietekmei. Tāpat turpmākajai Eiropas attīstības politikai un Āfrikas politikai vajadzētu nodrošināt noturīgu atbalstu ilgtspējīgai attīstībai starptautiskajās aktivitātēs; |
| --- | --- |

1.4

uzsver ilgtspējīgas attīstības integrēšanas un izskaidrošanas nozīmi visās ES politikas jomās. Ir svarīgi, lai kohēzijas politika būtu atbalsts ekoloģiskajai, kā arī sociālajai dimensijai un lai pietiekama uzmanība tiktu pievērsta politikas ilgtermiņa ietekmei. Tāpat turpmākajai Eiropas attīstības politikai un Āfrikas politikai vajadzētu nodrošināt noturīgu atbalstu ilgtspējīgai attīstībai starptautiskajās aktivitātēs;

Starptautiskā tirdzniecība

| 1.5 | uzsver, ka Lisabonas stratēģija veido pamatu ES atbildei uz globalizācijas ietekmi uz konkurenci, ekonomiku un darbaspēku Eiropā, bet tai būtu jāatspoguļo arī ietekme uz ilgtspējīgu attīstību Eiropā un starptautiskajā mērogā. Pašreizējā pieeja ilgtspējīgai attīstībai, saistībā ar dažādiem starptautiskajiem nolīgumiem ir jāpilnveido tā, lai tiktu labāk atspoguļota globalizācijas ietekme uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un ilgtspējīgu attīstību vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

1.5

uzsver, ka Lisabonas stratēģija veido pamatu ES atbildei uz globalizācijas ietekmi uz konkurenci, ekonomiku un darbaspēku Eiropā, bet tai būtu jāatspoguļo arī ietekme uz ilgtspējīgu attīstību Eiropā un starptautiskajā mērogā. Pašreizējā pieeja ilgtspējīgai attīstībai, saistībā ar dažādiem starptautiskajiem nolīgumiem ir jāpilnveido tā, lai tiktu labāk atspoguļota globalizācijas ietekme uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un ilgtspējīgu attīstību vietējā un reģionālajā līmenī;

Dialogs un sadarbība

| 1.6 | uzsver, cik nozīmīgs ir efektīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību. Tādēļ Komisijas paziņojumiem un nostādnēm jābūt konsekventām un labi saskaņotām, turklāt ir jānodrošina stratēģijas ieviešanas kontrole un tās pārvēršana konkrētā darbībā. |
| --- | --- |

1.6

uzsver, cik nozīmīgs ir efektīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību. Tādēļ Komisijas paziņojumiem un nostādnēm jābūt konsekventām un labi saskaņotām, turklāt ir jānodrošina stratēģijas ieviešanas kontrole un tās pārvēršana konkrētā darbībā.

Vietējā un reģionālā perspektīva

| 1.7 | īpaši vēlas uzsvērt vietējo un reģionālo varu nozīmi un atbildību ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā. Lai ar spēcīgas vadības palīdzību noteiktu un ieviestu izmaiņas, kas nepieciešamas ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai, nepieciešama sadarbība visos valdības līmeņos; |
| --- | --- |

1.7

īpaši vēlas uzsvērt vietējo un reģionālo varu nozīmi un atbildību ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā. Lai ar spēcīgas vadības palīdzību noteiktu un ieviestu izmaiņas, kas nepieciešamas ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai, nepieciešama sadarbība visos valdības līmeņos;

Galvenā uzmanība — pilsoņiem

| 1.8 | uzsver, ka, lai iegūtu ES pilsoņu atbalstu, centieniem veicināt ilgtspējīgu attīstību jābūt pieskaņotiem un atbilstošiem ES pilsoņu vajadzībām un apstākļiem. Vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm ir nozīmīga loma minētajā dialogā, savukārt Komisijai šos centienus ir jāatbalsta gan administratīvi, gan finansiāli:






  — | attīstot konsultāciju sistēmu un izveidojot forumus dialogam un pieredzes apmaiņai; |
| --- | --- | --- |

1.8

uzsver, ka, lai iegūtu ES pilsoņu atbalstu, centieniem veicināt ilgtspējīgu attīstību jābūt pieskaņotiem un atbilstošiem ES pilsoņu vajadzībām un apstākļiem. Vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm ir nozīmīga loma minētajā dialogā, savukārt Komisijai šos centienus ir jāatbalsta gan administratīvi, gan finansiāli:

—

attīstot konsultāciju sistēmu un izveidojot forumus dialogam un pieredzes apmaiņai;

| — | atbalstot vietējās un reģionālās attīstības projektus gan ES robežās, gan pasaules mērogā; |
| --- | --- |

—

atbalstot vietējās un reģionālās attīstības projektus gan ES robežās, gan pasaules mērogā;

| — | palielinot Eiropas Savienībā zināšanas un informētību par nepieciešamību pēc vienotas rīcības ilgtspējīgas attīstības panākšanā; |
| --- | --- |

—

palielinot Eiropas Savienībā zināšanas un informētību par nepieciešamību pēc vienotas rīcības ilgtspējīgas attīstības panākšanā;

Sabiedrības veselība, drošība un vienlīdzība

| 1.9 | uzsver, ka sabiedrības veselība šī jēdziena plašākā izpratnē ir galvenā prasība ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai; |
| --- | --- |

1.9

uzsver, ka sabiedrības veselība šī jēdziena plašākā izpratnē ir galvenā prasība ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai;

| 1.10 | atzīmē, ka drošība ir priekšnoteikums labai dzīves kvalitātei, un kopā ar plašāku sabiedrības veselības perspektīvu ir ilgtspējīgas attīstības veicināšanas darba pamatā; |
| --- | --- |

1.10

atzīmē, ka drošība ir priekšnoteikums labai dzīves kvalitātei, un kopā ar plašāku sabiedrības veselības perspektīvu ir ilgtspējīgas attīstības veicināšanas darba pamatā;

| 1.11 | vēlas atzīmēt arī nepieciešamību ilgtspējīgas attīstības veicināšanai paredzētajās iniciatīvās ietvert vienādu iespēju perspektīvu; |
| --- | --- |

1.11

vēlas atzīmēt arī nepieciešamību ilgtspējīgas attīstības veicināšanai paredzētajās iniciatīvās ietvert vienādu iespēju perspektīvu;

Uz vidi orientēta uzņēmējdarbība un “zaļās” darbavietas

| 1.12 | atbalsta Komisijas viedokli, ka turpmāk mūsu dzīves kvalitāte būs atkarīga no ražošanas un patēriņa modeļiem. Mums ir jānošķir ekonomikas izaugsme no vides degradācijas, veicot izglītojošu darbību un sniedzot informāciju par preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi un veselību. Liela nozīme ražošanas un patēriņa modeļu pārmaiņās ir arī vides prasībām attiecībā uz valsts pasūtījuma procedūrām; |
| --- | --- |

1.12

atbalsta Komisijas viedokli, ka turpmāk mūsu dzīves kvalitāte būs atkarīga no ražošanas un patēriņa modeļiem. Mums ir jānošķir ekonomikas izaugsme no vides degradācijas, veicot izglītojošu darbību un sniedzot informāciju par preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi un veselību. Liela nozīme ražošanas un patēriņa modeļu pārmaiņās ir arī vides prasībām attiecībā uz valsts pasūtījuma procedūrām;

| 1.13 | uzsver, ka nepieciešami pasākumi uz vidi orientētas uzņēmējdarbības, it īpaši MVU attīstības atbalstam. Ņemot vērā patreizējo priekšlikumu Septītajai ietvarprogrammai zinātnes, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas jomā (FP7), atbalsta darbībās īpaši jāiesaista uzņēmumi, kas nodarbojas ar plašu pētniecības darbību vides tehnoloģiju sektorā; |
| --- | --- |

1.13

uzsver, ka nepieciešami pasākumi uz vidi orientētas uzņēmējdarbības, it īpaši MVU attīstības atbalstam. Ņemot vērā patreizējo priekšlikumu Septītajai ietvarprogrammai zinātnes, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas jomā (FP7), atbalsta darbībās īpaši jāiesaista uzņēmumi, kas nodarbojas ar plašu pētniecības darbību vides tehnoloģiju sektorā;

Mērķi, pasākumi un uzraudzība

| 1.14 | atbalsta Komisijas plānu skaidri noteikt uzdevumus, mērķus un to izpildes termiņus. Tas nodrošinās iespēju kontrolēt, novērtēt un sagatavot ziņojumus par panākto progresu; |
| --- | --- |

1.14

atbalsta Komisijas plānu skaidri noteikt uzdevumus, mērķus un to izpildes termiņus. Tas nodrošinās iespēju kontrolēt, novērtēt un sagatavot ziņojumus par panākto progresu;

| 1.15 | uzsver nepieciešamību aktīvi veikt pasākumus un uzsākt konkrētu rīcību ilgtspējīgas attīstības veicināšanai. Turpmākajā rīcības programmā ir jāiekļauj arī dažādu pasākumu īstenošanas un uzraudzības līdzekļi, kā arī jāiesaista vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes kā galvenos partnerus rīcības programmas sagatavošanā; |
| --- | --- |

1.15

uzsver nepieciešamību aktīvi veikt pasākumus un uzsākt konkrētu rīcību ilgtspējīgas attīstības veicināšanai. Turpmākajā rīcības programmā ir jāiekļauj arī dažādu pasākumu īstenošanas un uzraudzības līdzekļi, kā arī jāiesaista vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes kā galvenos partnerus rīcības programmas sagatavošanā;

| 1.16 | uzsver, cik liela nozīme ir jaunu līdzekļu izveidei un jau esošo pilnveidošanai. Tas ir nepieciešams, lai varētu īstenot, novērtēt un kontrolēt ilgtspējīgas attīstības veicināšanas pasākumus. Lai nodrošinātu efektīvu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, ir jāizstrādā un jāpieņem šādi instrumenti; |
| --- | --- |

1.16

uzsver, cik liela nozīme ir jaunu līdzekļu izveidei un jau esošo pilnveidošanai. Tas ir nepieciešams, lai varētu īstenot, novērtēt un kontrolēt ilgtspējīgas attīstības veicināšanas pasākumus. Lai nodrošinātu efektīvu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, ir jāizstrādā un jāpieņem šādi instrumenti;

—   Vides pārvaldes sistēmas

Ir jāuzlabo un ES vides vadības un audita sistēma (EMAS), tā ir jāpielāgo ar ilgtspējīgu attīstību saistītām problēmām un vajadzībām. Vides vadības sistēma ir jāattīsta, iekļaujot ekonomikas, ekoloģiskos un sociālos jautājumus.

—   Valsts pasūtījums

Vides prasību iekļaušana valsts pasūtījuma līgumos ir ietekmīgs līdzeklis sabiedrības ražošanas un patēriņa modeļu pārmaiņu rosināšanai. Šī virzība jānostiprina, piemēram, izceļot iespēju ņemt vērā vietējā ražojuma preču un vietējo pakalpojumu vides priekšrocības. Valsts pasūtījums šobrīd veido 15 % no Eiropas Savienības IKP, kas ir aptuveni 1 000miljardu EUR.

—   Tehnoloģiju pasūtījums

Ir jāizstrādā tehnoloģiju valsts pasūtījuma procedūras, it īpaši atkritumu apsaimniekošanas, enerģētikas, transporta, ūdensapgādes un kanalizācijas, ceļu un pārējās infrastruktūras jomā. Šajās jomās valsts sektoram jāuzņemas atbildība vietējā un reģionālā līmenī.

Pētniecība un attīstība

Ir steidzama nepieciešamība izstrādāt jaunas un videi drošākas tehnoloģijas. Komisijas iniciatīva izveidot virkni tehnoloģisko platformu, pamatojoties uz zinātniskās pētniecības aprindu un privātās uzņēmējdarbības sektoru sadarbību, ir solis šajā virzienā. Piemēram, Eiropas Parlamentā risinājās diskusijas par “sociāli motivētu pētniecības platformu” izveidi skaidri noteiktam mērķim — ar ilgtspējīgu attīstību saistītas pētniecības un attīstības atbalstam. Reģionu komiteja atbalsta minēto iniciatīvu un uzsver nepieciešamību to paplašināt, iekļaujot pētniecību un attīstību sociālo un uzvedības zinātņu jomā. Ir nepieciešamas arī īpašas iniciatīvas, lai nodrošinātu pētniecības rezultātu ieviešanu praksē, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību vietējā un reģionālā līmenī.

—   Informācija un sabiedrības informētība

Komisija cita starpā ir pieņēmusi minimālos standartus attiecībā uz konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm pirms lēmuma pieņemšanas vides jomā. Turklāt ir uzsāktas dažādas iniciatīvas, kuru mērķis ir rosināt privātā sektora iesaistīšanos virzībā uz ilgtspējīgu attīstību. Šajā jomā Komisijas darbība ne vienmēr ir veiksmīga.

—   Sadarbība un pieredzes apmaiņa

Pieredzes apmaiņas un jaunu zināšanu uzkrāšanas iespējām ar dažādu ieinteresēto pušu sadarbības un savstarpējās mijiedarbības palīdzību ir liela nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanas darbā. Ar šādu mērķi darbojas daudzas organizācijas un sadarbības tīkli ES.

—   Uzraudzība un vērtēšana

Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu rīcību ilgtspējīgas attīstības veicināšanas jomā, ir nepieciešami uzraudzības un novērtējuma līdzekļi. Kā divus piemērus var minēt veselības un vides ietekmes novērtējumu, taču arī šo līdzekļu attīstībā vēl ir jāiegulda darbs.

—   Tirgus līdzekļi

Pašlaik ES tiek izmantota virkne tirgus līdzekļu, piemēram, ar vidi saistīti nodokļi, emisiju tirdzniecības shēmas un subsīdijas. Šos instrumentus ir jāattīsta tālāk ar mērķi nodrošināt, lai visas saimnieciskajā darbībā noteiktās cenas atspoguļotu patiesās izmaksas, ko tās rada sabiedrībai.

—   Zemes izmantošanas plānošana

Daudzi pasākumi ilgtspējīgas attīstības veicināšanai saskaras ar zemes un ūdeņu izmantošanu vietējā un reģionālā mērogā, un ir saistīti ar zemes izmantošanas jeb teritoriālo plānošanu, piemēram ES ūdens direktīvas īstenošana vai tematiskās stratēģijas attiecībā uz pilsētu vidi un atkritumu apsaimniekošanu.

—   Tiesību akti

Tiesību akti ir vēl viens nozīmīgs līdzeklis ilgtspējīgas attīstības veicināšanai. Tomēr jāpiebilst, ka dažas Kopienas tiesību aktu, kā arī dalībvalstu tiesību aktu normas pilnībā neatbalsta centienus veicināt ilgtspējīgu attīstību. Prioritāte jāpiešķir esošo tiesību aktu pilnveidošanai. Turklāt ir jāpārskata un jāpilnveido dažādu likumu savstarpējā atbilstība ar mērķi cita starpā izveidot arī vienkāršāku normatīvo vidi. Tiesību akti jāpapildina ar jauniem līdzekļiem un metodēm, kas balstīti uz sociālo partneru vienošanos. Kā minētās pieejas piemērus var minēt līgumus, kas noslēgti atklātas saskaņošanas metodes ietvaros, Alborgas hartu un trīspusējos līgumus.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzsver, ka ļoti svarīgi ir piešķirt ES pilsoņiem centrālo lomu virzībā uz ilgtspējīgas attīstības panākšanu. Dialogs par fiziskajiem un ekonomiskajiem pasākumiem, kā arī par pārmaiņām patēriņa un uzvedības modeļos jārisina, ņemot vērā konkrētos apstākļos reģionālā un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

2.1

uzsver, ka ļoti svarīgi ir piešķirt ES pilsoņiem centrālo lomu virzībā uz ilgtspējīgas attīstības panākšanu. Dialogs par fiziskajiem un ekonomiskajiem pasākumiem, kā arī par pārmaiņām patēriņa un uzvedības modeļos jārisina, ņemot vērā konkrētos apstākļos reģionālā un vietējā mērogā;

| 2.2 | uzskata, ka uzdevumiem un pasākumiem, kuri nepieciešami ilgtspējīgas attīstības veicināšanas darbā, ir jābūt balstītiem uz konkrētajiem apstākļiem vietējā un reģionālā līmenī un pielāgotiem minētajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

2.2

uzskata, ka uzdevumiem un pasākumiem, kuri nepieciešami ilgtspējīgas attīstības veicināšanas darbā, ir jābūt balstītiem uz konkrētajiem apstākļiem vietējā un reģionālā līmenī un pielāgotiem minētajiem apstākļiem;

| 2.3 | uzsver, cik liela nozīme ir jaunu instrumentu izveidei un jau esošo pilnveidošanai. Tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības panākšanai nepieciešamo pasākumu īstenošanu, novērtēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

2.3

uzsver, cik liela nozīme ir jaunu instrumentu izveidei un jau esošo pilnveidošanai. Tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības panākšanai nepieciešamo pasākumu īstenošanu, novērtēšanu un uzraudzību;

| 2.4 | tic, ka turpmākā ilgtspējīgas stratēģijas pārskata sagatavošanas procesā un darbā pie rīcības programmas Komisija attīstīs un padziļinās dialogu vietējā un reģionālā līmenī, un plāno uzņemties aktīvu lomu nepārtrauktajā procesā, kas virzīts uz ilgtspējīgas sabiedrības izveidi gan Eiropas Savienībā, gan pasaules mērogā. |
| --- | --- |

2.4

tic, ka turpmākā ilgtspējīgas stratēģijas pārskata sagatavošanas procesā un darbā pie rīcības programmas Komisija attīstīs un padziļinās dialogu vietējā un reģionālā līmenī, un plāno uzņemties aktīvu lomu nepārtrauktajā procesā, kas virzīts uz ilgtspējīgas sabiedrības izveidi gan Eiropas Savienībā, gan pasaules mērogā.

Briselē, 2005. gada 12. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 121, 30.4.2004., 47. lpp.

1

(2)  OV C 107, 3.5.2002., 9. lpp.

2

(3)  OV C 317, 6.11.2000., 33. lpp.

3

(4)  OV C 156, 6.6.2000., 40. lpp.

4

(5)  OV C 23, 27.1.2004., 8. lpp.

5

(6)  OV C 43, 18.2.2005., 18. lpp.

6

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/32

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Pārdomu periods — debašu par Eiropas Savienību novērtējuma struktūra, tēmas un ietvars”

(2006/C 81/09)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta ceturto punktu konsultēties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā;

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2005. gada 27. jūlija lēmumu saskaņā ar Reglamenta 40. panta 2. punktu nozīmēt par galvenajiem ziņotājiem šajā jautājumā
  Franz Schausberger
  kgu, Zalcburgas apgabala pārstāvi Reģionu komitejā (AT-ETP), un padomnieku lordu

  Tope
  , Londonas padome (UK/ELDA);

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, ko parakstījuši valstu un valdību vadītāji 2004. gada 29. oktobrī (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 Add 1 rev. 1, CIG 87/04 Add 2 rev. 1);

ņemot vērā Reģionu komitejas 2004. gada 17. novembra atzinumu par Līgumu par Konstitūciju Eiropai (CoR 354/2003 fin
   (1)),

ņemot vērā Reģionu komitejas 2001. gada 6. novembra ziņojumu par Tuvumu (CdR 436/2000 fin),

tās 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 13. oktobra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

REĢIONU KOMITEJAS VIEDOKĻI UN IETEIKUMI

Reģionu komiteja:

a)   konteksts

| 1. | uzskata, ka miera, brīvības un labklājības nodrošināšanai ir nepieciešama politiski stipra un demokrātiska Eiropas Savienība un labāka Eiropas vadība un iestāžu cieša sadarbība Eiropas projekta atkārtotā izvēršanā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka miera, brīvības un labklājības nodrošināšanai ir nepieciešama politiski stipra un demokrātiska Eiropas Savienība un labāka Eiropas vadība un iestāžu cieša sadarbība Eiropas projekta atkārtotā izvēršanā;

| 2. | pauž bažas, ka pārāk ilgs pārdomu periods kaitē ES tēlam, un aicina visas iestādes strādāt, lai atjaunotu un izvērstu dziļo ticību Eiropas integrācijas ideāliem un projektam; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas, ka pārāk ilgs pārdomu periods kaitē ES tēlam, un aicina visas iestādes strādāt, lai atjaunotu un izvērstu dziļo ticību Eiropas integrācijas ideāliem un projektam;

| 3. | uzskata, par noderīgu šo pārdomu periodu izmantot, lai noskaidrotu, ko dalībalstu iedzīvotāji domā par ES un konsolidētu pamatmērķus, vērtības un principus, piemēram, solidaritāte, efektivitāte, pārredzamība un sadarbība, balstoties uz savu pilsoņu atbalstu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, par noderīgu šo pārdomu periodu izmantot, lai noskaidrotu, ko dalībalstu iedzīvotāji domā par ES un konsolidētu pamatmērķus, vērtības un principus, piemēram, solidaritāte, efektivitāte, pārredzamība un sadarbība, balstoties uz savu pilsoņu atbalstu;

| 4. | šajā sakarā atgādina Savienības pamattiesību, kas kā īpaša vērtība iekļautas Pamattiesību hartā, nozīmīgumu; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarā atgādina Savienības pamattiesību, kas kā īpaša vērtība iekļautas Pamattiesību hartā, nozīmīgumu;

| 5. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāņem vērā un nopietni jāizvērtē Francijas un Nīderlandes referendumu rezultāti; uzskata, ka Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesa turpināšana, nemainot tā sākotnējo grafiku un bez nopietnām pārdomām Eiropas līmenī, sūtītu Eiropas pilsoņiem “negatīvu signālu” un tādējādi tos pamudinātu uz negatīvu balsojumu tajās dalībvalstīs, kur citos apstākļos būtu paredzams pozitīvs referenduma rezultāts; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāņem vērā un nopietni jāizvērtē Francijas un Nīderlandes referendumu rezultāti; uzskata, ka Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesa turpināšana, nemainot tā sākotnējo grafiku un bez nopietnām pārdomām Eiropas līmenī, sūtītu Eiropas pilsoņiem “negatīvu signālu” un tādējādi tos pamudinātu uz negatīvu balsojumu tajās dalībvalstīs, kur citos apstākļos būtu paredzams pozitīvs referenduma rezultāts;

| 6. | vienlaicīgi atzīst, ka šiem negatīvajiem balsojumiem ir bijuši daudzi un dažādi iemesli, un ne visos gadījumos tie ir uzskatāmi par reakciju uz pašu Līgumu; par prioritāti uzskata nepieciešamību koncentrēt pūles uz debatēm, pastiprināti pievēršoties tādai tēmai kā vienošanās par finanšu plāniem; tomēr atgādina, ka vairāk nekā puse dalībvalstu jau ir ratificējušas Līgumu atbilstoši to izvēlētajai metodei, un šo dalībvalstu lēmumi ir tikpat svarīgi kā to valstu lēmumi, kas balsoja pret Līgumu; |
| --- | --- |

6.

vienlaicīgi atzīst, ka šiem negatīvajiem balsojumiem ir bijuši daudzi un dažādi iemesli, un ne visos gadījumos tie ir uzskatāmi par reakciju uz pašu Līgumu; par prioritāti uzskata nepieciešamību koncentrēt pūles uz debatēm, pastiprināti pievēršoties tādai tēmai kā vienošanās par finanšu plāniem; tomēr atgādina, ka vairāk nekā puse dalībvalstu jau ir ratificējušas Līgumu atbilstoši to izvēlētajai metodei, un šo dalībvalstu lēmumi ir tikpat svarīgi kā to valstu lēmumi, kas balsoja pret Līgumu;

| 7. | atkārtoti uzsver savu atbalstu Konstitucionālajam līgumam un tā ievirzēm, kas piedāvā garantēt labāku Eiropas pārvaldību, pateicoties ievērojamam uzlabojumam attiecībā uz ES funkcionalitāti, vienkāršību un pārredzamību salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti uzsver savu atbalstu Konstitucionālajam līgumam un tā ievirzēm, kas piedāvā garantēt labāku Eiropas pārvaldību, pateicoties ievērojamam uzlabojumam attiecībā uz ES funkcionalitāti, vienkāršību un pārredzamību salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem;

| 8. | uzskata, ka paplašinot debates par Eiropas Savienības nākotni, tās institūcijām jākoncentrējas uz reālajiem un potenciālajiem ieguvumiem, ko dalība un pilsonība dod pilsoņiem; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka paplašinot debates par Eiropas Savienības nākotni, tās institūcijām jākoncentrējas uz reālajiem un potenciālajiem ieguvumiem, ko dalība un pilsonība dod pilsoņiem;

| 9. | lai atjaunotu Eiropas pilsoņu ticību Eiropas projektam, aicina ES institūcijas:






  — | pieņemt lēmumus, kas šobrīd ir procesā tajās jomās, kurās Eiropas Savienība nodrošina patiesu pievienoto vērtību Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- | --- |

9.

lai atjaunotu Eiropas pilsoņu ticību Eiropas projektam, aicina ES institūcijas:

—

pieņemt lēmumus, kas šobrīd ir procesā tajās jomās, kurās Eiropas Savienība nodrošina patiesu pievienoto vērtību Eiropas pilsoņiem;

| — | sākt rīkoties daudz decentralizētākā veidā, ievērojot un veicinot subsidiaritātes principu, kas jāpiemēro arī vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

sākt rīkoties daudz decentralizētākā veidā, ievērojot un veicinot subsidiaritātes principu, kas jāpiemēro arī vietējā līmenī;

| — | aktīvi pierādīt, ka politiskā savienība nekādā ziņā neapdraudēs Eiropas kultūras un valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

—

aktīvi pierādīt, ka politiskā savienība nekādā ziņā neapdraudēs Eiropas kultūras un valodu daudzveidību;

| — | parādīt, ka Eiropa nodrošinās saviem pilsoņiem iespēju bagātināt savu personīgo un profesionālo pieredzi Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

parādīt, ka Eiropa nodrošinās saviem pilsoņiem iespēju bagātināt savu personīgo un profesionālo pieredzi Eiropas līmenī;

| — | izveidot pastāvīgu abpusēju dialogu ar Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

—

izveidot pastāvīgu abpusēju dialogu ar Eiropas pilsoņiem;

| — | izstrādāt pastiprinātas pārredzamības kultūru, jo īpaši nodrošinot Padomes darbu plašāku pieejamību, lai pilsoņi spētu labāk izprast ES lēmumu pieņemšanas procesu un iesaistīties tajā; |
| --- | --- |

—

izstrādāt pastiprinātas pārredzamības kultūru, jo īpaši nodrošinot Padomes darbu plašāku pieejamību, lai pilsoņi spētu labāk izprast ES lēmumu pieņemšanas procesu un iesaistīties tajā;

| 10. | aicina turpināt darbības, lai veicinātu subsidiaritātes principu visās jomās un izmantotu priekšrocības, ko pilsoņiem var piedāvāt lielākā daļa regionālo un vietējo iestāžu; |
| --- | --- |

10.

aicina turpināt darbības, lai veicinātu subsidiaritātes principu visās jomās un izmantotu priekšrocības, ko pilsoņiem var piedāvāt lielākā daļa regionālo un vietējo iestāžu;

| 11. | aicina dalībvalstis padziļināt politisko integrāciju ES, kas ir paplašinātās Eiropas Savienības pamats, definējot mērķus, potenciālās ģeogrāfiskās robežas un ilgtermiņa mērķus integrācijas procesam Eiropas Savienībā; tā kā dalība ES nozīmē vietējās un reģionālās demokrātiskās pašpārvaldes respektēšanu katrā valstī noteikto tiesību aktu ietvaros; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis padziļināt politisko integrāciju ES, kas ir paplašinātās Eiropas Savienības pamats, definējot mērķus, potenciālās ģeogrāfiskās robežas un ilgtermiņa mērķus integrācijas procesam Eiropas Savienībā; tā kā dalība ES nozīmē vietējās un reģionālās demokrātiskās pašpārvaldes respektēšanu katrā valstī noteikto tiesību aktu ietvaros;

| 12. | aicina politiķus dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī uzņemties atbildību par savu rīcību to kompetencē esošajās jomās un atturēties no paraduma izmantot “Briseli” grēkāža lomai; uzsver, ka Eiropas Savienības virzība var būt sekmīga tikai tad, ja Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa politiķi atbildīgi sadala savus pienākumus un atzīst, ka institucionālās kompetences respektēšana ir priekšnoteikums labas pārvaldības sekmīgai nodrošināšanai; |
| --- | --- |

12.

aicina politiķus dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī uzņemties atbildību par savu rīcību to kompetencē esošajās jomās un atturēties no paraduma izmantot “Briseli” grēkāža lomai; uzsver, ka Eiropas Savienības virzība var būt sekmīga tikai tad, ja Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa politiķi atbildīgi sadala savus pienākumus un atzīst, ka institucionālās kompetences respektēšana ir priekšnoteikums labas pārvaldības sekmīgai nodrošināšanai;

b)   debašu struktūra

| 13. | uzskata, ka ES institūcijām ir jāiesaistās debatēs ar cilvēkiem un kopienām, ko tās pārstāv, atspoguļojot atvērtu pieeju Līguma izstrādāšanā, ko nodrošina Konvents, kurā ir iesaistīti valstu parlamentu, politisko partiju, vietējo un reģionālo varu, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālo partneru pārstāvji. Šajās debatēs pilsoņiem ir jāizskaidro ES politiskā, ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ES institūcijām ir jāiesaistās debatēs ar cilvēkiem un kopienām, ko tās pārstāv, atspoguļojot atvērtu pieeju Līguma izstrādāšanā, ko nodrošina Konvents, kurā ir iesaistīti valstu parlamentu, politisko partiju, vietējo un reģionālo varu, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālo partneru pārstāvji. Šajās debatēs pilsoņiem ir jāizskaidro ES politiskā, ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība;

| 14. | uzskata, ka tai kā vietējo un reģionālo varu institucionālajai pārstāvei Eiropas Savienībā ir jāveic aktīva loma politisko un institucionālo iniciatīvu veicināšanā valstu un valdību vadītāju izsludinātā pārdomu perioda laikā; tādēļ piedāvā ceļa karti (2) tiešu decentralizētu debašu ieviešanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka tai kā vietējo un reģionālo varu institucionālajai pārstāvei Eiropas Savienībā ir jāveic aktīva loma politisko un institucionālo iniciatīvu veicināšanā valstu un valdību vadītāju izsludinātā pārdomu perioda laikā; tādēļ piedāvā ceļa karti (2) tiešu decentralizētu debašu ieviešanai;

| 15. | aicina vietējās un reģionālās varas informēt savas kopienas par lietām, kas tās var skart, un iesaistīt tās debatēs par Eiropas Savienības nākotni, kā arī labāk izskaidrot Eiropas integrācijas procesus un praktiskos sasniegumus, nodrošinot decentralizētu reģionālā un vietējā līmeņa informācijas politiku un ņemot vērā to, ka tādas debates, kas noritēs tikai Eiropas līmenī, nespēs aptvert plašu sabiedrību, tādēļ ir nepieciešamas strukturētas debates ar starptautiskiem elementiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot tās locekļus un rodot citu ES institūciju atbalstu; |
| --- | --- |

15.

aicina vietējās un reģionālās varas informēt savas kopienas par lietām, kas tās var skart, un iesaistīt tās debatēs par Eiropas Savienības nākotni, kā arī labāk izskaidrot Eiropas integrācijas procesus un praktiskos sasniegumus, nodrošinot decentralizētu reģionālā un vietējā līmeņa informācijas politiku un ņemot vērā to, ka tādas debates, kas noritēs tikai Eiropas līmenī, nespēs aptvert plašu sabiedrību, tādēļ ir nepieciešamas strukturētas debates ar starptautiskiem elementiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot tās locekļus un rodot citu ES institūciju atbalstu;

| 16. | turklāt atkārtoti apstiprina RK izstrādāto augšupējo pieeju, ar komitejas locekļu palīdzību apņemoties noteikti atzīt reģionālo un vietējo varas iestāžu prasības attiecībā uz Kopienas politikām un institūcijam un nododot Eiropas institūcijām šo iestāžu ieguldījumu politiskās analīzes un inovatīvu priekšlikumu veidā; |
| --- | --- |

16.

turklāt atkārtoti apstiprina RK izstrādāto augšupējo pieeju, ar komitejas locekļu palīdzību apņemoties noteikti atzīt reģionālo un vietējo varas iestāžu prasības attiecībā uz Kopienas politikām un institūcijam un nododot Eiropas institūcijām šo iestāžu ieguldījumu politiskās analīzes un inovatīvu priekšlikumu veidā;

| 17. | iesaka neierobežot dialogu ar pilsoņiem tikai ar vienreizēju kampaņu īstenošanu un koncentrēšanos uz iestāžu darbības niansēm; tādēļ aicina ES galveno uzmanību pievērst informācijas izplatīšanai, kas nodrošina tiešu praktisku labumu pilsoņiem un ļauj izmantot viņiem pieejamo ES sniegto iespēju priekšrocības; |
| --- | --- |

17.

iesaka neierobežot dialogu ar pilsoņiem tikai ar vienreizēju kampaņu īstenošanu un koncentrēšanos uz iestāžu darbības niansēm; tādēļ aicina ES galveno uzmanību pievērst informācijas izplatīšanai, kas nodrošina tiešu praktisku labumu pilsoņiem un ļauj izmantot viņiem pieejamo ES sniegto iespēju priekšrocības;

| 18. | rosina Eiropas institūcijas, dalībvalstis, ka arī vietējās un reģionālās varas veidot jaunus un radošus saskarsmes veidus ar pilsoņiem pamatlīmenī, izmantojot debatēs modernos elektroniskos plašsaziņas līdzekļus (piemēram, “Eiropa klausās” Austrijā un “Nacionālais forums par Eiropu” Īrijā), un nodrošināt, lai šis vēstījums izskanētu pilsoņa dzimtajā valodā, nevis tikai izvēlētajās ES valodās; bez tam iestāžu un dalībvalstu pienākums ir arī noraidīt faktiski nepareizus apgalvojumus par Eiropas Savienību, kas pilsoņiem ir sniegti, jo īpaši plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

18.

rosina Eiropas institūcijas, dalībvalstis, ka arī vietējās un reģionālās varas veidot jaunus un radošus saskarsmes veidus ar pilsoņiem pamatlīmenī, izmantojot debatēs modernos elektroniskos plašsaziņas līdzekļus (piemēram, “Eiropa klausās” Austrijā un “Nacionālais forums par Eiropu” Īrijā), un nodrošināt, lai šis vēstījums izskanētu pilsoņa dzimtajā valodā, nevis tikai izvēlētajās ES valodās; bez tam iestāžu un dalībvalstu pienākums ir arī noraidīt faktiski nepareizus apgalvojumus par Eiropas Savienību, kas pilsoņiem ir sniegti, jo īpaši plašsaziņas līdzekļos;

| 19. | atzīst vietējo un reģionālo plašsaziņas līdzekļu, un īpaši, vietējās preses izšķirošo lomu šajā kontekstā, īpaši tādēļ, ka tie var veidot saziņu ar pilsoni viegli uztveramā formā un vietējā valodā; |
| --- | --- |

19.

atzīst vietējo un reģionālo plašsaziņas līdzekļu, un īpaši, vietējās preses izšķirošo lomu šajā kontekstā, īpaši tādēļ, ka tie var veidot saziņu ar pilsoni viegli uztveramā formā un vietējā valodā;

c)   pārdomu priekšmets

Vispārējā joma

| 20. | uzskata, ka Konstitucionālajā līgumā paredzētie pasākumi attiecībā uz Eiropas Savienības teritoriālās dimensijas iekļaušanu un vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu institucionālo pārstāvību ar RK starpniecību veido svarīgu un pozitīvu ievirzi; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Konstitucionālajā līgumā paredzētie pasākumi attiecībā uz Eiropas Savienības teritoriālās dimensijas iekļaušanu un vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu institucionālo pārstāvību ar RK starpniecību veido svarīgu un pozitīvu ievirzi;

| 21. | aicina ES institūcijas veidot reālu “subsidiaritātes kultūru” Eiropas Savienībā, tās dalībvalstīs un vietējās un reģionālajās varas iestādēs, un nekavējoties ieviest praksē Konstitucionālajā līgumā paredzētos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, tādējādi vienkāršā un efektīvā veidā demonstrējot pilsoņiem, ka Savienība rīkosies tikai tajos gadījumos, kad šādai rīcībai ir nepārprotama pievienotā vērtība, un, ievērojot labākas likumdošanas principu; |
| --- | --- |

21.

aicina ES institūcijas veidot reālu “subsidiaritātes kultūru” Eiropas Savienībā, tās dalībvalstīs un vietējās un reģionālajās varas iestādēs, un nekavējoties ieviest praksē Konstitucionālajā līgumā paredzētos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, tādējādi vienkāršā un efektīvā veidā demonstrējot pilsoņiem, ka Savienība rīkosies tikai tajos gadījumos, kad šādai rīcībai ir nepārprotama pievienotā vērtība, un, ievērojot labākas likumdošanas principu;

| 22. | aicina īstenot “tuvības” koncepciju ES politikas un tiesību veidošanā, jo tam būtu nepārprotami jāliecina par apņēmību ieviest lielākas pārskatāmības procedūras, tiešā veidā reaģējot uz pilsoņu rūpēm; šajā kontekstā jauna tiesību instrumenta ieviešana, lai sekmētu starpreģionu un pārrobežu sadarbību, ieskaitot ekonomisko un sociālo sadarbību, būtu nepārprotams apliecinājums par Eiropas tuvināšanu pilsoņiem; |
| --- | --- |

22.

aicina īstenot “tuvības” koncepciju ES politikas un tiesību veidošanā, jo tam būtu nepārprotami jāliecina par apņēmību ieviest lielākas pārskatāmības procedūras, tiešā veidā reaģējot uz pilsoņu rūpēm; šajā kontekstā jauna tiesību instrumenta ieviešana, lai sekmētu starpreģionu un pārrobežu sadarbību, ieskaitot ekonomisko un sociālo sadarbību, būtu nepārprotams apliecinājums par Eiropas tuvināšanu pilsoņiem;

| 23. | uzsver, ka, tā kā būtu vēlams šos elementus iestrādāt Līgumā, daudzus no tiem izrietošos pasākumus un saistības varētu nekavējoties integrēt Kopienas aktivitātēs, piemēram, ietekmes novērtēšanā iekļaujot arī jauno ES normatīvo aktu finansiālo un administratīvo ietekmi attiecībā uz vietējām un reģionālajām varām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka, tā kā būtu vēlams šos elementus iestrādāt Līgumā, daudzus no tiem izrietošos pasākumus un saistības varētu nekavējoties integrēt Kopienas aktivitātēs, piemēram, ietekmes novērtēšanā iekļaujot arī jauno ES normatīvo aktu finansiālo un administratīvo ietekmi attiecībā uz vietējām un reģionālajām varām;

| 24. | īpaši atzinīgi novērtē turpmāk minētās Līguma prasības attiecībā uz labu pārvaldību un vēlas, lai pārdomu periodā tiktu visā pilnībā apsvērta to nodrošināšana un īstenošana:






  — | vietējo un reģionālo varu lomas ES pārvaldībā atzīšana; |
| --- | --- | --- |

24.

īpaši atzinīgi novērtē turpmāk minētās Līguma prasības attiecībā uz labu pārvaldību un vēlas, lai pārdomu periodā tiktu visā pilnībā apsvērta to nodrošināšana un īstenošana:

—

vietējo un reģionālo varu lomas ES pārvaldībā atzīšana;

| — | labāks konsultāciju process pirms likumdošanas iniciatīvu publicēšanas; |
| --- | --- |

—

labāks konsultāciju process pirms likumdošanas iniciatīvu publicēšanas;

| — | finansiālā un administratīvā sloga, kas gulstas uz vietējām un reģionālajām varām, apzināšana; |
| --- | --- |

—

finansiālā un administratīvā sloga, kas gulstas uz vietējām un reģionālajām varām, apzināšana;

| — | plašāka subsidiaritātes definīcija, kas aptver vietējo un reģionālo pārvaldību; |
| --- | --- |

—

plašāka subsidiaritātes definīcija, kas aptver vietējo un reģionālo pārvaldību;

| — | kultūru un valodu daudzveidības kā garīgo bagātību avota atzīšana, ievērojot sadarbības un integrācijas pamatprincipus; |
| --- | --- |

—

kultūru un valodu daudzveidības kā garīgo bagātību avota atzīšana, ievērojot sadarbības un integrācijas pamatprincipus;

| — | Reģionu komitejas lomas palielināšana, īpaši, nodrošinot tai tiesības vērsties Eiropas Kopienu Tiesā saistībā ar savu prerogatīvu īstenošanu vai subsidiaritātes principa pārkāpumiem; |
| --- | --- |

—

Reģionu komitejas lomas palielināšana, īpaši, nodrošinot tai tiesības vērsties Eiropas Kopienu Tiesā saistībā ar savu prerogatīvu īstenošanu vai subsidiaritātes principa pārkāpumiem;

| — | atsauce uz pārstāvošām apvienībām (piemēram, vietējā vai reģionālajā pārvaldībā); |
| --- | --- |

—

atsauce uz pārstāvošām apvienībām (piemēram, vietējā vai reģionālajā pārvaldībā);

Aktuālie jautājumi debatēs

| 25. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ES rīcībā būtu tās uzdevumu veikšanai nepieciešamie resursi; atkārtoti uzsver savu atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz finanšu plānu 2007.-2013. gadam; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ES rīcībā būtu tās uzdevumu veikšanai nepieciešamie resursi; atkārtoti uzsver savu atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz finanšu plānu 2007.-2013. gadam;

| 26. | uzskata, ka šobrīd ir īstais laiks sākt domāt par ES budžeta veidošanu ilgtermiņā un pastiprināt demokrātisko kontroli pār budžetu no Eiropas Parlamenta puses; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka šobrīd ir īstais laiks sākt domāt par ES budžeta veidošanu ilgtermiņā un pastiprināt demokrātisko kontroli pār budžetu no Eiropas Parlamenta puses;

| 27. | atgādina dalībvalstīm, ka kohēzijas politika ir joma, kur ES ir ilgstoši pierādījusi patiesu pievienoto vērtību, kuras esamība ļauj pilsoņiem ikdienā novērtēt ES praktisko un pozitīvo darbību, tā ir Eiropas solidaritātes pamats un tādējādi padara Eiropas sociālo modeli atšķirīgu no citiem starptautiskās integrācijas modeļiem; |
| --- | --- |

27.

atgādina dalībvalstīm, ka kohēzijas politika ir joma, kur ES ir ilgstoši pierādījusi patiesu pievienoto vērtību, kuras esamība ļauj pilsoņiem ikdienā novērtēt ES praktisko un pozitīvo darbību, tā ir Eiropas solidaritātes pamats un tādējādi padara Eiropas sociālo modeli atšķirīgu no citiem starptautiskās integrācijas modeļiem;

| 28. | atkārtoti uzsver savu atbalstu partnerattiecībām izaugsmei un nodarbinātībai (Lisabonas stratēģija) kā līdzsvarotai pieejai, lai nodrošinātu ekonomisko mērķu īstenošanu, ilgtspējīgu attīstību un Eiropas sociālā modeļa modernizāciju un pilnveidi; |
| --- | --- |

28.

atkārtoti uzsver savu atbalstu partnerattiecībām izaugsmei un nodarbinātībai (Lisabonas stratēģija) kā līdzsvarotai pieejai, lai nodrošinātu ekonomisko mērķu īstenošanu, ilgtspējīgu attīstību un Eiropas sociālā modeļa modernizāciju un pilnveidi;

| 29. | uzskata, ka ES konkurētspējas nostiprināšana ir cieši saistīta ar palīdzību Eiropas pilsoņu talantu un radošā potenciāla attīstības veicināšanu ārpus valstu robežām. Turklāt tā uzskata, ka Eiropas iedzīvotājiem kultūras ziņā daudzveidīgas Eiropas Savienības nozīme kļūs izprotamāka un “taustāmāka”, tiklīdz viņi sāks izjust dzīvi eiropeiskajā izpratnē. Tādēļ, lai nostiprinātu konkurētspēju un nodrošinātu sabiedrības saikni ar Eiropas projektu, uzsver nepieciešamību ES arī turpmāk pievērsties personu brīvas pārvietošanās un lielākas mobilitātes veicināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ES konkurētspējas nostiprināšana ir cieši saistīta ar palīdzību Eiropas pilsoņu talantu un radošā potenciāla attīstības veicināšanu ārpus valstu robežām. Turklāt tā uzskata, ka Eiropas iedzīvotājiem kultūras ziņā daudzveidīgas Eiropas Savienības nozīme kļūs izprotamāka un “taustāmāka”, tiklīdz viņi sāks izjust dzīvi eiropeiskajā izpratnē. Tādēļ, lai nostiprinātu konkurētspēju un nodrošinātu sabiedrības saikni ar Eiropas projektu, uzsver nepieciešamību ES arī turpmāk pievērsties personu brīvas pārvietošanās un lielākas mobilitātes veicināšanai Eiropas Savienībā;

| 30. | atzinīgi vērtē atbalstu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jo īpaši uzsver, ka pasākumi un Kopienas finansējums apkārtējās vides kvalitātes uzlabošanai veicinātu darbību valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē atbalstu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jo īpaši uzsver, ka pasākumi un Kopienas finansējums apkārtējās vides kvalitātes uzlabošanai veicinātu darbību valsts, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 31. | atgādina Eiropas pilsonības kā tāda identitātes elementa, kas neaizstāj valstu pilsonību, unikālo raksturu; |
| --- | --- |

31.

atgādina Eiropas pilsonības kā tāda identitātes elementa, kas neaizstāj valstu pilsonību, unikālo raksturu;

| 32. | aicina veikt daudz lielākus ieguldījumus un īstenot sadarbību izglītības (ieskaitot mūžizglītības iespējas visiem pilsoņiem), pētniecības un inovāciju jomā Eiropas un valstu līmenī, jo tas ir labākais līdzeklis vairāk un kvalitatīvāku darbavietu nodrošināšanai Eiropas pilsoņiem, kā arī Eiropas konkurētspējas nostiprināšanai pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

32.

aicina veikt daudz lielākus ieguldījumus un īstenot sadarbību izglītības (ieskaitot mūžizglītības iespējas visiem pilsoņiem), pētniecības un inovāciju jomā Eiropas un valstu līmenī, jo tas ir labākais līdzeklis vairāk un kvalitatīvāku darbavietu nodrošināšanai Eiropas pilsoņiem, kā arī Eiropas konkurētspējas nostiprināšanai pasaules ekonomikā;

| 33. | izsaka pārliecību, ka nolūkā labāk skaidrot Eiropu un tās politiku valstu, reģionālajām un vietējām varām ir jāveic pasākumi izglītības jomā, piemēram, ieviešot īpašus Eiropas dimensijai veltītus kursus skolās, augstākās izglītības iestādēs un pasniedzēju apmācībā; |
| --- | --- |

33.

izsaka pārliecību, ka nolūkā labāk skaidrot Eiropu un tās politiku valstu, reģionālajām un vietējām varām ir jāveic pasākumi izglītības jomā, piemēram, ieviešot īpašus Eiropas dimensijai veltītus kursus skolās, augstākās izglītības iestādēs un pasniedzēju apmācībā;

| 34. | pauž pārliecību, ka vietējo un reģionālo amatpersonu vidū, kas ikdienā saskaras ar normatīvajiem aktiem, jāizplata pozitīva Eiropas kultūra; |
| --- | --- |

34.

pauž pārliecību, ka vietējo un reģionālo amatpersonu vidū, kas ikdienā saskaras ar normatīvajiem aktiem, jāizplata pozitīva Eiropas kultūra;

d)   novērtējums

| 35. | aicina ES institūcijas un dalībvalstis ieklausīties pilsoņos, lai izvērtētu pārdomu perioda laikā veikto debašu rezultātus; |
| --- | --- |

35.

aicina ES institūcijas un dalībvalstis ieklausīties pilsoņos, lai izvērtētu pārdomu perioda laikā veikto debašu rezultātus;

| 36. | apzinās, ka pārdomu perioda laikā var tikt apspriesti dažādi scenāriji, taču iestājas pret atteikšanos no šī Konstitucionālā līguma par labu Nicas līgumam un aicina uz saskaņotu pieeju 2009. gadā paredzētajai ratifikācijai; |
| --- | --- |

36.

apzinās, ka pārdomu perioda laikā var tikt apspriesti dažādi scenāriji, taču iestājas pret atteikšanos no šī Konstitucionālā līguma par labu Nicas līgumam un aicina uz saskaņotu pieeju 2009. gadā paredzētajai ratifikācijai;

| 37. | vēlas aktīvi piedalīties konstitucionālā procesa atjaunošanā un piedāvā Eiropas Parlamentam atbalstu sekmīga iznākuma nodrošināšanā. |
| --- | --- |

37.

vēlas aktīvi piedalīties konstitucionālā procesa atjaunošanā un piedāvā Eiropas Parlamentam atbalstu sekmīga iznākuma nodrošināšanā.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 71 2005, 22.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Pielikums

2

---

PIELIKUMS

RK “ceļa kartes” priekšlikums attiecībā uz pārdomu perioda laikā notiekošajām vietējām debatēm

Galvenie punkti

| — | Pārdomu periodam jābūt aktīvai un dinamiskai dialoga fāzei, kuras laikā Eiropas Savienības iestādes veiktu darbības vietējā līmenī, lai veicinātu strukturētas, decentralizētas un kvalitatīvas debates par Eiropu, skarot pilsoņiem vissvarīgakos tematus. |
| --- | --- |

—

Pārdomu periodam jābūt aktīvai un dinamiskai dialoga fāzei, kuras laikā Eiropas Savienības iestādes veiktu darbības vietējā līmenī, lai veicinātu strukturētas, decentralizētas un kvalitatīvas debates par Eiropu, skarot pilsoņiem vissvarīgakos tematus.

| — | Tās būtu tādas debates par pārvaldību — nevis par ratifikācijas procesa mehānismu –,kuru pamatā ir tuvuma koncepts, kuras notiek Eiropas pilsētās un reģionos, nevis Briselē un kurām nevajadzētu būt debatēm par Konstitucionālo līgumu, bet gan par Savienības galamērķi, tās pievienoto vērtību, tas pamatvērtībām un tās politikām. |
| --- | --- |

—

Tās būtu tādas debates par pārvaldību — nevis par ratifikācijas procesa mehānismu –,kuru pamatā ir tuvuma koncepts, kuras notiek Eiropas pilsētās un reģionos, nevis Briselē un kurām nevajadzētu būt debatēm par Konstitucionālo līgumu, bet gan par Savienības galamērķi, tās pievienoto vērtību, tas pamatvērtībām un tās politikām.

| — | Vietējām un reģionalajām varām un apvienībām būtu institucionāli un aktīvi jāiesaistās un pilnvērtīgi jāpiedalās debatēs par Savienības nākotni, tai pašā laikā pilnīgi uzņemoties savu atbildību attiecībā pret pilsoņiem. |
| --- | --- |

—

Vietējām un reģionalajām varām un apvienībām būtu institucionāli un aktīvi jāiesaistās un pilnvērtīgi jāpiedalās debatēs par Savienības nākotni, tai pašā laikā pilnīgi uzņemoties savu atbildību attiecībā pret pilsoņiem.

| — | Daži temati debatēm: Konstitucionālajā līgumā iekļautajā hartā nostiprināto pamattiesību loma un nozīme; Eiropas sociālais modelis, solidaritāte, subsidiaritāte un proporcionalitāte, vienotais tirgus, konkurētspēja, izaugsme un nodarbinatība, vide, ilgtspējīga attīstība, enerģētikas politika, pakalpojumi un to finansēšana, Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas aspekti, globalizacijas ietekme uz MVU, tiesības un brīvības, kā arī ar Eiropas Savienības pilsonību saistītā piederības izjūta, drošības, brīvības un tiesiskuma telpa, paplašināšana un padziļināšanai, ka arī izglītības, pētniecības un inovāciju politika. Cita starpā skatāmajiem jautājumiem jābūt piemērotiem konkrētām vietējā un reģionālā līmenī atzītām situācijām. |
| --- | --- |

—

Daži temati debatēm: Konstitucionālajā līgumā iekļautajā hartā nostiprināto pamattiesību loma un nozīme; Eiropas sociālais modelis, solidaritāte, subsidiaritāte un proporcionalitāte, vienotais tirgus, konkurētspēja, izaugsme un nodarbinatība, vide, ilgtspējīga attīstība, enerģētikas politika, pakalpojumi un to finansēšana, Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas aspekti, globalizacijas ietekme uz MVU, tiesības un brīvības, kā arī ar Eiropas Savienības pilsonību saistītā piederības izjūta, drošības, brīvības un tiesiskuma telpa, paplašināšana un padziļināšanai, ka arī izglītības, pētniecības un inovāciju politika. Cita starpā skatāmajiem jautājumiem jābūt piemērotiem konkrētām vietējā un reģionālā līmenī atzītām situācijām.

| — | RK tiecas aktīvi darboties partnerībā ar Eiropas Parlamentu, Eiropas parlamentāriešiem un vietējiem un reģionalajiem deputātiem vajadzētu kopīgi rīkoties, lai nestu ieguldījumu pārdomu perioda laikā notiekošajās politiskajās un demokrātiskajās debatēs. |
| --- | --- |

—

RK tiecas aktīvi darboties partnerībā ar Eiropas Parlamentu, Eiropas parlamentāriešiem un vietējiem un reģionalajiem deputātiem vajadzētu kopīgi rīkoties, lai nestu ieguldījumu pārdomu perioda laikā notiekošajās politiskajās un demokrātiskajās debatēs.

| — | Lai efektīvi un pareizi īstenotu ierisinātos pasākumus, RK vēlētos tās rīcībā iegūt lielākus finanšu līdzekļus, varbūt pat, sākot ar 2006. gadu, minēta mērķa īstenošanai gūt iespēju izmantot jaunu budžeta posteni. |
| --- | --- |

—

Lai efektīvi un pareizi īstenotu ierisinātos pasākumus, RK vēlētos tās rīcībā iegūt lielākus finanšu līdzekļus, varbūt pat, sākot ar 2006. gadu, minēta mērķa īstenošanai gūt iespēju izmantot jaunu budžeta posteni.

Pasākumi, kas paredzēti laikā no 2006. līdz 2009. gadam

| — | Visās dalībvalstīs vienlaicīga “Eiropas platformu” izveidošana — tām jābūt atvērtām telpām, kas veltītas informācijai un diskusijām par Eiropu, tās vērtībām, tās mērķiem un tās robežām:






  — | 1. fāze (2005. gada oktobris — 2006. gada marts): reģionālo komiteju strukturēša — kuru sastāvā ir reģionālo un vietējo varu “vēstnieki”, kas ir to locekļu, politisko partiju, reģionālo parlamentāriešu un nacionālo asambleju, vietējo un reģionalo mediju, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālās jomas un izglītības dalībnieku tīkls — ar mērķi ieinteresēt pilsoņus, jo īpaši jauniešus, un celt Eiropas politiku vērtību; |
| --- | --- | --- |

—

Visās dalībvalstīs vienlaicīga “Eiropas platformu” izveidošana — tām jābūt atvērtām telpām, kas veltītas informācijai un diskusijām par Eiropu, tās vērtībām, tās mērķiem un tās robežām:

—

1. fāze (2005. gada oktobris — 2006. gada marts): reģionālo komiteju strukturēša — kuru sastāvā ir reģionālo un vietējo varu “vēstnieki”, kas ir to locekļu, politisko partiju, reģionālo parlamentāriešu un nacionālo asambleju, vietējo un reģionalo mediju, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālās jomas un izglītības dalībnieku tīkls — ar mērķi ieinteresēt pilsoņus, jo īpaši jauniešus, un celt Eiropas politiku vērtību;

| — | 2. fāze (no 2006. gada janvāra līdz 2009. gada jūnijam): publisku tikšanos organizēšana vietējā līmenī, piedaloties RK locekļiem Eiropas Parlamenta deputātiem un pārrunājot esošās problēmas; |
| --- | --- |

—

2. fāze (no 2006. gada janvāra līdz 2009. gada jūnijam): publisku tikšanos organizēšana vietējā līmenī, piedaloties RK locekļiem Eiropas Parlamenta deputātiem un pārrunājot esošās problēmas;

| — | mērķgrupu noteikšana: vietējā un reģionālā administrācija, žurnālisti, skolotāji, jaunieši utt.;






  — | sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un izmantojot mediju palīdzību — to problēmu noteikšana, kuras pilsoņi uzskata par vissvarīgākajām; minētais uzdevums veicams, publisko sanāksmju laikā uzklausot pilsoņu problēmas un bažas |
| --- | --- | --- |

—

mērķgrupu noteikšana: vietējā un reģionālā administrācija, žurnālisti, skolotāji, jaunieši utt.;

—

sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un izmantojot mediju palīdzību — to problēmu noteikšana, kuras pilsoņi uzskata par vissvarīgākajām; minētais uzdevums veicams, publisko sanāksmju laikā uzklausot pilsoņu problēmas un bažas

| — | tādu komunikācijas līdzekļu klāsta sagatavošana, kurus var izmantot RK locekļi; |
| --- | --- |

—

tādu komunikācijas līdzekļu klāsta sagatavošana, kurus var izmantot RK locekļi;

| — | paziņojumi vietējiem un reģionālajiem medijiem; |
| --- | --- |

—

paziņojumi vietējiem un reģionālajiem medijiem;

| — | elektroniskās tehnikas platformu izmantošana debašu organizēšanai un virtuālo reģionālo forumu izveidošana; |
| --- | --- |

—

elektroniskās tehnikas platformu izmantošana debašu organizēšanai un virtuālo reģionālo forumu izveidošana;

| — | informatīvu dokumentu publicēša. |
| --- | --- |

—

informatīvu dokumentu publicēša.

| — | 3. fāze (sākot ar 2007. gada janvāri): Eiropas pilsētās un reģionos notikušo debašu rezultātu novērtējums un apkopošana. |
| --- | --- |

—

3. fāze (sākot ar 2007. gada janvāri): Eiropas pilsētās un reģionos notikušo debašu rezultātu novērtējums un apkopošana.

| — | Tādu ikgadēju vietējo un reģionālo mediju sanāksmju norise Briselē, kuras organizē RK sadarbībā ar citām Eiropas iestādēm, daļēji izmantojot Eiropas Komisijas finansiālo atbalstu; pirmā šāda veida sanāksme ir paredzēta 2006. gadā. |
| --- | --- |

—

Tādu ikgadēju vietējo un reģionālo mediju sanāksmju norise Briselē, kuras organizē RK sadarbībā ar citām Eiropas iestādēm, daļēji izmantojot Eiropas Komisijas finansiālo atbalstu; pirmā šāda veida sanāksme ir paredzēta 2006. gadā.

| — | Sadarbojoties ar Briselē esošajiem vietējiem un reģionālajiem birojiem un RK Preses nodaļai — pētījuma par informācijas pasākumiem un sakariem ar vietējiem un reģionālajiem medijiem veikšana; minētā tēma varētu būt 2006. gada Atvērto durvju dienu vadmotīvs. |
| --- | --- |

—

Sadarbojoties ar Briselē esošajiem vietējiem un reģionālajiem birojiem un RK Preses nodaļai — pētījuma par informācijas pasākumiem un sakariem ar vietējiem un reģionālajiem medijiem veikšana; minētā tēma varētu būt 2006. gada Atvērto durvju dienu vadmotīvs.

| — | Brošūras par Kopienas darbības sniegto pievienoto vērtību, kā arī šīs darbības nozīmi Eiropas pilsoņu dzīvē sastādīšana; brošūra tiks plaši izplatīta un ar to iepazīstinās RK locekļi; brošūrā tiks izmantota jauna, pegagoģiska koncepcija, tā būs viegli lasāma un saprotama, lai izraisītu pilsoņu interesi. |
| --- | --- |

—

Brošūras par Kopienas darbības sniegto pievienoto vērtību, kā arī šīs darbības nozīmi Eiropas pilsoņu dzīvē sastādīšana; brošūra tiks plaši izplatīta un ar to iepazīstinās RK locekļi; brošūrā tiks izmantota jauna, pegagoģiska koncepcija, tā būs viegli lasāma un saprotama, lai izraisītu pilsoņu interesi.

| — | Tādas stratēģijas uzsākšana, kuras mērķis ir pilsoņu intereses izraisīšana un kuras mērķauditorija galvenokārt ir jaunieši, kas ir nākotnes Eiropas pilsoņi un kuri 2009. gadā pirmo reizi piedalīsies vēlēšanās. |
| --- | --- |

—

Tādas stratēģijas uzsākšana, kuras mērķis ir pilsoņu intereses izraisīšana un kuras mērķauditorija galvenokārt ir jaunieši, kas ir nākotnes Eiropas pilsoņi un kuri 2009. gadā pirmo reizi piedalīsies vēlēšanās.

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/37

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Sievietes un nabadzība Eiropas Savienībā”

(2006/C 81/10)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 11. maija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 4. punktu konsultēties ar Reģionu komiteju par tēmu “Sievietes un nabadzība Eiropas Savienībā”;

ņemot vērā Reģionu komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 19. maija lēmumu uzdot Ekonomikas un sociālās politikas komisijai sagatavot atzinumu izstrādi minētajā jomā;

ņemot vērā EK Līguma 2. pantu (1), saskaņā ar kuru dzimumu līdztiesības veicināšana ir viens no Kopienas uzdevumiem;

ņemot vērā EK Līguma 3. pantu, saskaņā ar kuru nevienlīdzības izskaušana un sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšana ir visaptverošs Eiropas Savienības politiku mērķis;

ņemot vērā EK Līguma 13. pantu, kas Komisijai liek uzņemties iniciatīvu ar mērķi apkarot visa veida diskrimināciju, tostarp arī diskrimināciju, kas skar dzimumu;

ņemot vērā EK Līguma 141. pantu, kas nosaka vienlīdzīga atalgojuma principa īstenošanu attiecībā uz sieviešu un vīriešu dzimuma darba ņēmējiem;

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, kas nodrošina sieviešu un vīriešu līdztiesības principu visās jomās;

ņemot vērā Lisabonas sammita (2000) secinājumus, kas laika posmā līdz 2010. gadam uzstāda mērķi sasniegt iedzīvotāju nodarbinātības līmeni — 70 % un nodarbinātības līmeni sievietēm darbaspējīgā vecumā — 60 %;

ņemot vērā Kopienas rīcības programmu par Kopienas stratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001.–2005.) (2);

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par “Sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā” (CdR 161/1996 fin);

ņemot vērā atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums — uz Kopienas stratēģijas ietvaru ieviešanu sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (2001–2005)” un priekšlikumu Padomes lēmumam par programmu attiecībā uz Kopienas stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (3)
  CdR 233/2000 fin);

ņemot vērā atzinumu par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa starp sievietēm un vīriešiem ieviešanu attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu” (4) (CdR 19/2004 fin);

ņemot vērā atzinumu par tematu “Komisijas ziņojums par vadlīniju izstrādāšanu” Kopienas iniciatīvas EQUAL otrajam raundam par transnacionālo sadarbību, lai sekmētu jaunu līdzekļu rašanu visa veida diskriminācijas un nevienlīdzības apkarošanai saistībā ar darba tirgu “labu ideju brīva kustība” (5) (CdR 96/2004 fin);

ņemot vērā2004. gada 18. novembra atzinumu par Zaļo grāmatu “Līdztiesību un diskriminācijas apkarošanu paplašinātajā Eiropas Savienībā” (6) (CdR 241/2004 fin);

ņemot vērā atzinumu par “Regulu par Eiropas Sociālo fondu” (7) un “Priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — PROGRESS” (8) (CdR 240/2004 rév.1);

ņemot vērā atzinumu par “Komisijas paziņojumu par Sociālo programmu” (9) (CdR 80/2005 rév. 1);

ņemot vērā 4. Vispasaules sieviešu konferencē Pekinā, 1995. gada 15. septembrī pieņemto deklarāciju (“Pekinas deklarācija”) un šai deklarācijai pievienoto rīcības programmu;

ņemot vērā tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un it īpaši “dzimuma līdztiesības, sieviešu pastāvības veicināšanas un veselības uzlabošanas” mērķus;

uzskatot, ka saskaņā ar Pekinas deklarāciju “Sieviešu dalība ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, iespēju vienlīdzība un sieviešu un vīriešu pilntiesīga piedalīšanās uz vienādiem nosacījumiem gan kā subjektiem, gan kā radīto pozitīvo efektu ieguvējiem ilgtspējīgas attīstības, kuras centrā atrodas indivīds, procesos, ir uzskatāmi par ļoti nozīmīgiem priekšnoteikumiem ilgstošai ekonomiskai izaugsmei un, līdz ar to, arī nabadzības izskaušanai, sociālajai attīstībai, vides aizsardzībai un sociālajam taisnīgumam”;

ņemot vērā atzinumu (CdR 151/2005 rev.1), kas tika pieņemts Ekonomikas un sociālās politikas komisijā 2005. gada 29. jūnijā (ziņotāja:
  Mireille LACOMBE

  kdze. (FR/ESP), Pijdedomas domes locekle),

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 13. oktobra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | uzskata, ka Eiropas Parlamenta atzinuma pieprasījums ir jāvērtē šādā kontekstā: |
| --- | --- |

1.1

uzskata, ka Eiropas Parlamenta atzinuma pieprasījums ir jāvērtē šādā kontekstā:

| 1.1.1 | sievietes, bet jo īpaši vientuļās viena vai vairāku bērnu mātes un vecākas sievietes vairāk nekā vīrieši cieš no sociālās nedrošības un nabadzības; 17 % no viņām arvien dzīvo zem nabadzības sliekšņa (10); |
| --- | --- |

1.1.1

sievietes, bet jo īpaši vientuļās viena vai vairāku bērnu mātes un vecākas sievietes vairāk nekā vīrieši cieš no sociālās nedrošības un nabadzības; 17 % no viņām arvien dzīvo zem nabadzības sliekšņa (10);

| 1.1.2 | labākā garantija pret sociālo nedrošību ir iespēja sievietēm iegūt pienācīgi atalgotu darbu; tas viņām nodrošina neatkarību un autonomiju un ļauj pārvarēt ģimenes izjukšanu; |
| --- | --- |

1.1.2

labākā garantija pret sociālo nedrošību ir iespēja sievietēm iegūt pienācīgi atalgotu darbu; tas viņām nodrošina neatkarību un autonomiju un ļauj pārvarēt ģimenes izjukšanu;

| 1.1.3 | gandrīz puse no Eiropas ekonomiski aktīviem iedzīvotājiem ir sievietes (11). Visās valstīs ekonomiski aktīvas sievietes tēls, kuras strādā algotu darbu, ir kļuvis par normu. Neskatoties uz šo vēsturisko darba tirgus situācijas attīstību, Lisabonas sammitā (2000. gadā) noteiktais sieviešu nodarbinātības līmeņa mērķis 60 % apmērā nav sasniegts. Valstu lielākajā daļā sieviešu bezdarba līmenis vēl arvien ir augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Arī bezdarba ilgums diskriminē sievietes, īpaši Dienvideiropas valstīs. |
| --- | --- |

1.1.3

gandrīz puse no Eiropas ekonomiski aktīviem iedzīvotājiem ir sievietes (11). Visās valstīs ekonomiski aktīvas sievietes tēls, kuras strādā algotu darbu, ir kļuvis par normu. Neskatoties uz šo vēsturisko darba tirgus situācijas attīstību, Lisabonas sammitā (2000. gadā) noteiktais sieviešu nodarbinātības līmeņa mērķis 60 % apmērā nav sasniegts. Valstu lielākajā daļā sieviešu bezdarba līmenis vēl arvien ir augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Arī bezdarba ilgums diskriminē sievietes, īpaši Dienvideiropas valstīs.

Reģionu komiteja

| 1.2 | uzsver, ka dažādās uz sievietēm vērstās diskriminācijas formas kavē Kopienas mērķa īstenošanu: |
| --- | --- |

1.2

uzsver, ka dažādās uz sievietēm vērstās diskriminācijas formas kavē Kopienas mērķa īstenošanu:

| 1.2.1 | sieviešu atalgojums vēl aizvien ir zemāks nekā vīriešu atalgojums. Neskatoties uz 1975. gada direktīvu par līdzvērtīgu atalgojuma principu attiecībā uz līdzvērtīgu padarīto darbu, pastāv apmēram 15 % (12) liela atšķirība starp sieviešu un vīriešu atalgojumu. Nevienlīdzīgais atalgojums praktiski norāda uz šķēršļiem un pretestību sieviešu integrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

1.2.1

sieviešu atalgojums vēl aizvien ir zemāks nekā vīriešu atalgojums. Neskatoties uz 1975. gada direktīvu par līdzvērtīgu atalgojuma principu attiecībā uz līdzvērtīgu padarīto darbu, pastāv apmēram 15 % (12) liela atšķirība starp sieviešu un vīriešu atalgojumu. Nevienlīdzīgais atalgojums praktiski norāda uz šķēršļiem un pretestību sieviešu integrācijai darba tirgū;

| 1.2.2 | elastīgās darba formas galvenokārt skar sievietes, padarot tās neaizsargātas. Sieviešu 33,5 % un vīriešu 6,5 % strādā nepilnu darba laiku (2002. gadā). Desmit gadu laikā sieviešu nepilna laika nodarbinātība attīstījusies divas reizes ātrāk (attiecība — 4,7 pret 2,3. Ja nepilns darba laiks nav darba devēju uzspiests, tad sievietes ir spiestas to izvēlēties bērnu vai novecojošo vecāku kopšanas kvalitatīvu pakalpojumu trūkuma dēļ. Sievietes dubultā darba slodze slikti ietekmē dzīves veidu. Mājsaimniecības darbu savstarpējā sadale ir uzlabojusies tikai nedaudz, lai arī mūsdienās vīrieši uzskata, ka iespēju vienlīdzības jomā viņiem ir jāuzņemas būtiska loma. Autonomija, ko sievietes visnelabvēlīgākajās iedzīvotāju grupās ieguva strādājot, viņas bieži vien zaudēja dzīves kvalitātes izteiksmē. Šo risku kontekstā labprātīga nepilna darba laika “izvēle” vai ekonomiskās aktivitātes pārtraukšana pēc bērna piedzimšanas ir individuāli šo sarežģīto situāciju risinājumi. Tie pastiprina sociālās nedrošības risku ģimenes izjukšanas gadījumā; |
| --- | --- |

1.2.2

elastīgās darba formas galvenokārt skar sievietes, padarot tās neaizsargātas. Sieviešu 33,5 % un vīriešu 6,5 % strādā nepilnu darba laiku (2002. gadā). Desmit gadu laikā sieviešu nepilna laika nodarbinātība attīstījusies divas reizes ātrāk (attiecība — 4,7 pret 2,3. Ja nepilns darba laiks nav darba devēju uzspiests, tad sievietes ir spiestas to izvēlēties bērnu vai novecojošo vecāku kopšanas kvalitatīvu pakalpojumu trūkuma dēļ. Sievietes dubultā darba slodze slikti ietekmē dzīves veidu. Mājsaimniecības darbu savstarpējā sadale ir uzlabojusies tikai nedaudz, lai arī mūsdienās vīrieši uzskata, ka iespēju vienlīdzības jomā viņiem ir jāuzņemas būtiska loma. Autonomija, ko sievietes visnelabvēlīgākajās iedzīvotāju grupās ieguva strādājot, viņas bieži vien zaudēja dzīves kvalitātes izteiksmē. Šo risku kontekstā labprātīga nepilna darba laika “izvēle” vai ekonomiskās aktivitātes pārtraukšana pēc bērna piedzimšanas ir individuāli šo sarežģīto situāciju risinājumi. Tie pastiprina sociālās nedrošības risku ģimenes izjukšanas gadījumā;

| 1.2.3 | vairākums vecāka gada gājuma cilvēku ir sievietes (13). Atšķirības ikmēneša pensijās ir patiesi nozīmīgas (14); |
| --- | --- |

1.2.3

vairākums vecāka gada gājuma cilvēku ir sievietes (13). Atšķirības ikmēneša pensijās ir patiesi nozīmīgas (14);

| 1.2.4 | vardarbība, kam pakļautas sievietes, ir vissmagākā un visļaunākā diskriminācijas forma, ar ko viņām nākas sastapties. Seksuāla rakstura vardarbība grauj sieviešu personīgo dzīvi, traucē viņu profesionālajai karjerai, izjaucot profesionālās dzīves līdzsvaru un veicina norobežošanās parādības. Seksuāla rakstura vardarbība tiek minēta kā viens no iemesliem sieviešu zemajai līdzdalībai sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; vardarbība ģimenēs ir viens no ģimenes saiknes iziršanas pamatiemesliem. |
| --- | --- |

1.2.4

vardarbība, kam pakļautas sievietes, ir vissmagākā un visļaunākā diskriminācijas forma, ar ko viņām nākas sastapties. Seksuāla rakstura vardarbība grauj sieviešu personīgo dzīvi, traucē viņu profesionālajai karjerai, izjaucot profesionālās dzīves līdzsvaru un veicina norobežošanās parādības. Seksuāla rakstura vardarbība tiek minēta kā viens no iemesliem sieviešu zemajai līdzdalībai sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; vardarbība ģimenēs ir viens no ģimenes saiknes iziršanas pamatiemesliem.

Reģionu komiteja

| 1.2.5 | izsaka nožēlu, ka, neskatoties uz vardarbības starptautisko dimensiju un tās izplatību visās Eiropas Savienības valstīs, Eiropas Savienības pamattiesības nesatur īpašu tiesisko bāzi, lai tiešā veidā apkarotu pret sievietēm vērsto vardarbību; |
| --- | --- |

1.2.5

izsaka nožēlu, ka, neskatoties uz vardarbības starptautisko dimensiju un tās izplatību visās Eiropas Savienības valstīs, Eiropas Savienības pamattiesības nesatur īpašu tiesisko bāzi, lai tiešā veidā apkarotu pret sievietēm vērsto vardarbību;

| 1.2.6 | jautājums par nelegālo tirdzniecību un prostitūciju ir pastāvīgi aktuāls: šī problēma neaprobežojas tikai ar izcelsmes un galamērķa valsti, bet skar arī tranzītvalstis; minēto problēmu kopumu nevar risināt izmantojot tikai represīvos paņēmienus, kurus piedāvā Eiropas Komisijas Tieslietu, Brīvības un drošības ģenerāldirektorāta programmas; bet nepieciešams arī veltīt uzmanību visiem centieniem, kas vērsti pret sociālo atstumtību, piedāvājot sociālās integrācijas, izglītības un nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

1.2.6

jautājums par nelegālo tirdzniecību un prostitūciju ir pastāvīgi aktuāls: šī problēma neaprobežojas tikai ar izcelsmes un galamērķa valsti, bet skar arī tranzītvalstis; minēto problēmu kopumu nevar risināt izmantojot tikai represīvos paņēmienus, kurus piedāvā Eiropas Komisijas Tieslietu, Brīvības un drošības ģenerāldirektorāta programmas; bet nepieciešams arī veltīt uzmanību visiem centieniem, kas vērsti pret sociālo atstumtību, piedāvājot sociālās integrācijas, izglītības un nodarbinātības iespējas;

| 1.2.7 | vērš uzmanību uz Eiropas Savienības etniskajām minoritātēm piederošo sieviešu īpašo situāciju, kurām ir grūtības iegūt izglītību, tāpat kā atsevišķu tradīciju nasta ir atstumtību veicinoši faktori, kas traucē viņām integrēties Eiropas sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.2.7

vērš uzmanību uz Eiropas Savienības etniskajām minoritātēm piederošo sieviešu īpašo situāciju, kurām ir grūtības iegūt izglītību, tāpat kā atsevišķu tradīciju nasta ir atstumtību veicinoši faktori, kas traucē viņām integrēties Eiropas sabiedrībā.

Reģionu komiteja

| 1.3 | formulē savu vērtējumu šādi: tieši nevienlīdzīga izturēšanās pret sievietēm un vīriešiem ir tā, kas veicina sociālo nedrošību vai sociālās nedrošības situācijas rašanās iespēju, kuras neizbēgamas sekas ir iespējamā nonākšana nabadzībā un izstumtībā |
| --- | --- |

1.3

formulē savu vērtējumu šādi: tieši nevienlīdzīga izturēšanās pret sievietēm un vīriešiem ir tā, kas veicina sociālo nedrošību vai sociālās nedrošības situācijas rašanās iespēju, kuras neizbēgamas sekas ir iespējamā nonākšana nabadzībā un izstumtībā

| 1.3.1 | ir gandarīta, ka diskriminācijas apkarošanas jomā Eiropas Savienības tiesību akti ir vieni no progresīvākajiem pasaulē un parasti tiek uzskatīti par efektīvu modeli; |
| --- | --- |

1.3.1

ir gandarīta, ka diskriminācijas apkarošanas jomā Eiropas Savienības tiesību akti ir vieni no progresīvākajiem pasaulē un parasti tiek uzskatīti par efektīvu modeli;

| 1.3.2 | atzīmē, ka kaut arī par Kopienas tiesību piemērošanu attiecībā uz līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem atbildīgie juridiskie eksperti secina, ka vienādas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem princips ir iestrādāts visās nacionālajās tiesību sistēmās, tomēr tiešās un netiešās diskriminācijas koncepcijas definīcija joprojām “izraisa acīmredzamas problēmas”;
  Turklāt šis pats ekspertu loks secina, ka pozitīvās diskriminācijas definīcija, kā arī pierādīšanas pienākuma apgriešanas principa piemērošana atsevišķās dalībvalstīs joprojām ir neatrisināti jautājumi. |
| --- | --- |

1.3.2

atzīmē, ka kaut arī par Kopienas tiesību piemērošanu attiecībā uz līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem atbildīgie juridiskie eksperti secina, ka vienādas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem princips ir iestrādāts visās nacionālajās tiesību sistēmās, tomēr tiešās un netiešās diskriminācijas koncepcijas definīcija joprojām “izraisa acīmredzamas problēmas”;

Turklāt šis pats ekspertu loks secina, ka pozitīvās diskriminācijas definīcija, kā arī pierādīšanas pienākuma apgriešanas principa piemērošana atsevišķās dalībvalstīs joprojām ir neatrisināti jautājumi.

Reģionu komiteja

| 1.3.3 | secina, ka stratēģijas, kuras mērķis ir integrēt vīriešu un sieviešu līdztiesības dimensiju visās makroekonomiskas politikās (gender mainstreaming — dzimumu līdztiesības principa integrēšana visās darbībās/jomās), īstenošana ir nepietiekama; |
| --- | --- |

1.3.3

secina, ka stratēģijas, kuras mērķis ir integrēt vīriešu un sieviešu līdztiesības dimensiju visās makroekonomiskas politikās (gender mainstreaming — dzimumu līdztiesības principa integrēšana visās darbībās/jomās), īstenošana ir nepietiekama;

| 1.3.4 | uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesa, piemēram, savā lēmumā C–285/98 Tanja Kreil lietā (2000. gada 11. janvārī) ir atzinusi, ka tiesības netikt diskriminētam dzimuma dēļ Kopienas tiesību kontekstā ir pieskaitāmas pie pamattiesībām, un ir skaidri jānorāda uz katru novirzi no normas. Minētajā lēmumā Tiesa arī precizē, ka, nosakot jebkuru atkāpšanos no tādām pamattiesībām kā vienāda attieksmes pret vīriešiem un sievietēm, jāievēro proporcionalitātes princips, kas izvirza prasību, lai šāda atkāpšanās nepārkāpj pieņemamās un noteiktā mērķa sasniegšanai nepieciešamās robežas; |
| --- | --- |

1.3.4

uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesa, piemēram, savā lēmumā C–285/98 Tanja Kreil lietā (2000. gada 11. janvārī) ir atzinusi, ka tiesības netikt diskriminētam dzimuma dēļ Kopienas tiesību kontekstā ir pieskaitāmas pie pamattiesībām, un ir skaidri jānorāda uz katru novirzi no normas. Minētajā lēmumā Tiesa arī precizē, ka, nosakot jebkuru atkāpšanos no tādām pamattiesībām kā vienāda attieksmes pret vīriešiem un sievietēm, jāievēro proporcionalitātes princips, kas izvirza prasību, lai šāda atkāpšanās nepārkāpj pieņemamās un noteiktā mērķa sasniegšanai nepieciešamās robežas;

| 1.3.5 | atgādinot, ka ģimenes un darba dzīves līdzsvarošanas politikas nav pretrunā ar to, ka tiek atzītas sieviešu tiesības uz darbu, RK pauž nožēlu par politikām, kas aicina sievietes atgriezties mājsaimniecībā, ja minēto politiku mērķis ir bezdarba statistikas samazināšana; |
| --- | --- |

1.3.5

atgādinot, ka ģimenes un darba dzīves līdzsvarošanas politikas nav pretrunā ar to, ka tiek atzītas sieviešu tiesības uz darbu, RK pauž nožēlu par politikām, kas aicina sievietes atgriezties mājsaimniecībā, ja minēto politiku mērķis ir bezdarba statistikas samazināšana;

| 1.3.6 | konstatē, ka visās Savienības valstīs nepilna darba laika darbs, kura īpatsvars kopējā nodarbinātībā svārstās no 18 % Savienībā un 15 % līdz 10 % jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs, joprojām ir galvenokārt sieviešu darbu raksturojoša parādība un, izņemot Slovēniju, Čehijas Republiku, Slovākiju vai Kipru, lielākā daļa no viņām, kā tas ir Grieķijā, Portugālē, Itālijā, Somijā un Zviedrijā, atzīst, ka nav izvēlējušās šādu darba veidu labprātīgi un vēlas strādāt normālu darba laiku. Tās, kas ir “izvēlējušās” nepilna darba laika darbu (vairāk par 40 % Dānijā un Zviedrijā, vairāk par 60 % Francijā, Luksemburgā, Lielbritānijā) to dara ģimenes apstākļu dēļ; |
| --- | --- |

1.3.6

konstatē, ka visās Savienības valstīs nepilna darba laika darbs, kura īpatsvars kopējā nodarbinātībā svārstās no 18 % Savienībā un 15 % līdz 10 % jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs, joprojām ir galvenokārt sieviešu darbu raksturojoša parādība un, izņemot Slovēniju, Čehijas Republiku, Slovākiju vai Kipru, lielākā daļa no viņām, kā tas ir Grieķijā, Portugālē, Itālijā, Somijā un Zviedrijā, atzīst, ka nav izvēlējušās šādu darba veidu labprātīgi un vēlas strādāt normālu darba laiku. Tās, kas ir “izvēlējušās” nepilna darba laika darbu (vairāk par 40 % Dānijā un Zviedrijā, vairāk par 60 % Francijā, Luksemburgā, Lielbritānijā) to dara ģimenes apstākļu dēļ;

| 1.3.7 | uzsver, ka lokanāku darba sistēmu atzīstošās Lisabonas stratēģijas pamatmērķu īstenošanai ir nepieciešams rast adekvātu līdzsvaru starp elastīgumu un drošību par darba vietu. Tas jādara ar mērķi radīt labvēlīgus apstākļus bezdarba mazināšanai, sociālajai kohēzijai un tāda darba tirgus, kas veicina sociālo integrāciju, radīšanai; |
| --- | --- |

1.3.7

uzsver, ka lokanāku darba sistēmu atzīstošās Lisabonas stratēģijas pamatmērķu īstenošanai ir nepieciešams rast adekvātu līdzsvaru starp elastīgumu un drošību par darba vietu. Tas jādara ar mērķi radīt labvēlīgus apstākļus bezdarba mazināšanai, sociālajai kohēzijai un tāda darba tirgus, kas veicina sociālo integrāciju, radīšanai;

| 1.3.8 | piekrīt lokanākai darba organizācijai, kas nav pretrunā ar vēlmi Savienībā ievērot vīriešu un sieviešu profesionālo līdztiesību; |
| --- | --- |

1.3.8

piekrīt lokanākai darba organizācijai, kas nav pretrunā ar vēlmi Savienībā ievērot vīriešu un sieviešu profesionālo līdztiesību;

| 1.3.9 | aicina definēt Eiropas līmeņa netiešas diskriminācijas formas, kuras izskatās pēc neitrāliem noteikumiem, kritērijiem vai prakses, taču var nostādīt vienu vai otru dzimumu īpaši neizdevīgā stāvoklī bez objektīva un tiesiska attaisnojuma. Netiešu diskriminācijas formu izraisītas sekas ir postošas sievietēm; to avots ir valstu politikas, kurās netiek pievērsta pienācīga uzmanība dzimuma līdztiesībai, un tā netiek ņemta vērā politikas ieviešanas stadijā, neņem vērā ietekmes uz vīriešiem un sievietēm dažādo aspektu novērtējumu; |
| --- | --- |

1.3.9

aicina definēt Eiropas līmeņa netiešas diskriminācijas formas, kuras izskatās pēc neitrāliem noteikumiem, kritērijiem vai prakses, taču var nostādīt vienu vai otru dzimumu īpaši neizdevīgā stāvoklī bez objektīva un tiesiska attaisnojuma. Netiešu diskriminācijas formu izraisītas sekas ir postošas sievietēm; to avots ir valstu politikas, kurās netiek pievērsta pienācīga uzmanība dzimuma līdztiesībai, un tā netiek ņemta vērā politikas ieviešanas stadijā, neņem vērā ietekmes uz vīriešiem un sievietēm dažādo aspektu novērtējumu;

| 1.3.10 | konstatē, ka, ja dzimuma līdztiesības jēdziena integrācijas princips ir atrodams reģionālās politikas programmu izstrādes dokumentos dalībvalstu līmenī, šis princips nav konsekventi ievērots programmu izpildē, kur dzimums bieži vieni tiek minēts, tomēr nekalpo par kritēriju īstenojamo projektu izvēlē.
  Tā aicina Eiropas vietējās varas piešķirt lielāku nozīmi izmaiņu iespējām, ko nodrošina dzimumu līdztiesības principa integrācijas stratēģija visos reģionālās politikas izstrādes un īstenošanas līmeņos. |
| --- | --- |

1.3.10

konstatē, ka, ja dzimuma līdztiesības jēdziena integrācijas princips ir atrodams reģionālās politikas programmu izstrādes dokumentos dalībvalstu līmenī, šis princips nav konsekventi ievērots programmu izpildē, kur dzimums bieži vieni tiek minēts, tomēr nekalpo par kritēriju īstenojamo projektu izvēlē.

Tā aicina Eiropas vietējās varas piešķirt lielāku nozīmi izmaiņu iespējām, ko nodrošina dzimumu līdztiesības principa integrācijas stratēģija visos reģionālās politikas izstrādes un īstenošanas līmeņos.

| 1.4 | Nabadzības feminizācijas problemātika pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.4

Nabadzības feminizācijas problemātika pasaules mērogā.

Reģionu komitejai

| 1.4.1 | jau bija izdevība paust gandarījumu par to, ka Eiropas Komisija uzskata sieviešu un vīriešu līdztiesības jautājumu par vienu no ES ārpolitikas un attīstības politikas galvenajiem mērķiem, kā arī par starptautiskajā līmenī (15) pieņemto darba tiesību pamatnormu būtisku elementu.
  Par to nevarētu būt ne mazāko šaubu, it īpaši, ja ņem vērā Starptautiskās darba organizācijas izdarīto secinājumu, ka 70 % no 1,3 miljardiem pasaules nabadzīgo iedzīvotāju (kuru dienas iztika ir mazāka par vienu dolāru) ir sievietes; |
| --- | --- |

1.4.1

jau bija izdevība paust gandarījumu par to, ka Eiropas Komisija uzskata sieviešu un vīriešu līdztiesības jautājumu par vienu no ES ārpolitikas un attīstības politikas galvenajiem mērķiem, kā arī par starptautiskajā līmenī (15) pieņemto darba tiesību pamatnormu būtisku elementu.

Par to nevarētu būt ne mazāko šaubu, it īpaši, ja ņem vērā Starptautiskās darba organizācijas izdarīto secinājumu, ka 70 % no 1,3 miljardiem pasaules nabadzīgo iedzīvotāju (kuru dienas iztika ir mazāka par vienu dolāru) ir sievietes;

| 1.4.2 | šajā sakarā Pekinas rīcības programma joprojām ir ļoti aktuāla, it īpaši tās četri stratēģiskie mērķi, kas skar jomu “sievietes un nabadzība”:






  — | “Pārskatīt, pieņemt un īstenot tādu makroekonomisko politiku un attīstības stratēģijas, kas atbilst nabadzībā dzīvojošo sieviešu vēlmēm; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

šajā sakarā Pekinas rīcības programma joprojām ir ļoti aktuāla, it īpaši tās četri stratēģiskie mērķi, kas skar jomu “sievietes un nabadzība”:

—

“Pārskatīt, pieņemt un īstenot tādu makroekonomisko politiku un attīstības stratēģijas, kas atbilst nabadzībā dzīvojošo sieviešu vēlmēm;

| — | pārskatīt likumdošanu un administratīvo praksi, lai nodrošinātu vienādas tiesības pieejai ekonomiskajiem resursiem un plašākas piekļuves iespējas šiem resursiem tieši attiecībā uz sievietēm; |
| --- | --- |

—

pārskatīt likumdošanu un administratīvo praksi, lai nodrošinātu vienādas tiesības pieejai ekonomiskajiem resursiem un plašākas piekļuves iespējas šiem resursiem tieši attiecībā uz sievietēm;

| — | padarīt iespējamu naudas uzkrāšanu sievietēm un piekļuvi kredītresursu mehānismiem un kredītiestādēm; |
| --- | --- |

—

padarīt iespējamu naudas uzkrāšanu sievietēm un piekļuvi kredītresursu mehānismiem un kredītiestādēm;

| — | izstrādāt tādas metodes, kas balstītas uz katra dzimuma īpatnībām un vienlaicīgi meklēt risinājumus nabadzības feminizācijas apkarošanai.”; |
| --- | --- |

—

izstrādāt tādas metodes, kas balstītas uz katra dzimuma īpatnībām un vienlaicīgi meklēt risinājumus nabadzības feminizācijas apkarošanai.”;

| 1.4.3 | minēto stratēģisko mērķu īstenošanai nekādā ziņā nav jāaprobežojas vienīgi ar ES ārpolitiku un attīstības politiku, bet gan tai būtu jākalpo par pamatu cīņai pret nabadzības feminizāciju ES. |
| --- | --- |

1.4.3

minēto stratēģisko mērķu īstenošanai nekādā ziņā nav jāaprobežojas vienīgi ar ES ārpolitiku un attīstības politiku, bet gan tai būtu jākalpo par pamatu cīņai pret nabadzības feminizāciju ES.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzskata, ka vietējās varas atrodas vistuvāk pilsoņiem un vislabāk spēj apkarot izstumtību; |
| --- | --- |

2.1

uzskata, ka vietējās varas atrodas vistuvāk pilsoņiem un vislabāk spēj apkarot izstumtību;

| 2.2 | uzskata, ka cīnīties pret nabadzības izpausmēm ir pašsaprotami, tomēr vietējo varu līmenī prioritāte jāatvēl nevienlīdzību izskaušanai, kas ir nabadzības cēlonis; |
| --- | --- |

2.2

uzskata, ka cīnīties pret nabadzības izpausmēm ir pašsaprotami, tomēr vietējo varu līmenī prioritāte jāatvēl nevienlīdzību izskaušanai, kas ir nabadzības cēlonis;

| 2.3 | aicina dalībvalstis veicināt vispārējas nozīmes pakalpojumus, kas spētu nodrošināt darba vietu sievietēm ilgāku laiku, ievērot indivīda sociālās aizsardzības tiesības un spētu cīnīties pret nabadzības feminizāciju; |
| --- | --- |

2.3

aicina dalībvalstis veicināt vispārējas nozīmes pakalpojumus, kas spētu nodrošināt darba vietu sievietēm ilgāku laiku, ievērot indivīda sociālās aizsardzības tiesības un spētu cīnīties pret nabadzības feminizāciju;

| 2.4 | uzsver imigrējušo sieviešu, ko bieži uztver tikai kā imigrējušo vīriešu sievas un meitas, ierobežoto pieeju sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

2.4

uzsver imigrējušo sieviešu, ko bieži uztver tikai kā imigrējušo vīriešu sievas un meitas, ierobežoto pieeju sociālajai aizsardzībai;

| 2.5 | aicina atbilstošā līmeņa pārvaldi iepazīties labāk ar jautājumiem, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

2.5

aicina atbilstošā līmeņa pārvaldi iepazīties labāk ar jautājumiem, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm;

| 2.6 | aicina attiecīgās valdības struktūras arī ņemt vērā īpašos atsevišķu sieviešu grupu apstākļus: tās ir darbnespējīgas sievietes, vecākas sievietes un lauku apvidos dzīvojošas sievietes, piedāvājot risinājumus viņu īpašajām situācijām, kurās ir papildgrūtības; |
| --- | --- |

2.6

aicina attiecīgās valdības struktūras arī ņemt vērā īpašos atsevišķu sieviešu grupu apstākļus: tās ir darbnespējīgas sievietes, vecākas sievietes un lauku apvidos dzīvojošas sievietes, piedāvājot risinājumus viņu īpašajām situācijām, kurās ir papildgrūtības;

| 2.7 | aicina dalībvalstis noteikt taisnīgākas tiesības attiecībā uz atmaksātu bērna kopšanas atvaļinājumu vecākiem, īpaši, lai ļautu tēviem aktīvāk piedalīties bērnu audzināšanā; |
| --- | --- |

2.7

aicina dalībvalstis noteikt taisnīgākas tiesības attiecībā uz atmaksātu bērna kopšanas atvaļinājumu vecākiem, īpaši, lai ļautu tēviem aktīvāk piedalīties bērnu audzināšanā;

| 2.8 | atgādina, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu pievienošanās Eiropas Savienībai ir šo valstu sievietēs izraisījusi cerības, ka Eiropas likumdošanas sieviešu –vīriešu līdztiesības jomā iestrādāšana valstu likumdošanās veicinās lielāku līdztiesību un sniegs jaunas iespējas;

  iesaka turpmāk statistikas apkopojumos pēc dzimuma kritērija izpētīt, kāda ir ekonomiskās un politiskās pārbūves ietekme uz pastāvošo vīriešu un sieviešu līdztiesības situāciju dalībvalstīs, kuras 1989. gadā uzsāka pārejas periodu; šo pētījumu varētu iekļaut Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darba programmā; |
| --- | --- |

2.8

atgādina, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu pievienošanās Eiropas Savienībai ir šo valstu sievietēs izraisījusi cerības, ka Eiropas likumdošanas sieviešu –vīriešu līdztiesības jomā iestrādāšana valstu likumdošanās veicinās lielāku līdztiesību un sniegs jaunas iespējas;

iesaka turpmāk statistikas apkopojumos pēc dzimuma kritērija izpētīt, kāda ir ekonomiskās un politiskās pārbūves ietekme uz pastāvošo vīriešu un sieviešu līdztiesības situāciju dalībvalstīs, kuras 1989. gadā uzsāka pārejas periodu; šo pētījumu varētu iekļaut Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darba programmā;

| 2.9 | pauž nožēlu par pēdējo desmit gadu laikā visās vietējās varās vērojamā reliģiskā fundamentālisma ietekmes pieaugumu, kas vērsts uz sieviešu tiesību ierobežošanu seksuālo un reproduktīvo tiesību jomā; |
| --- | --- |

2.9

pauž nožēlu par pēdējo desmit gadu laikā visās vietējās varās vērojamā reliģiskā fundamentālisma ietekmes pieaugumu, kas vērsts uz sieviešu tiesību ierobežošanu seksuālo un reproduktīvo tiesību jomā;

| 2.10 | atzīmē, ka sieviešu iedrošināšana izmantot iespējas uzsākt uzņēmējdarbību nolūkā samazināt pastāvošo dzimumu nevienlīdzību Eiropā nodarbinātības jomā ir ļoti svarīga Eiropas Savienības ekonomikas nākotnei un labklājībai, tāpat kā attiecīgo valsts struktūru atbalsts, lai palīdzētu sievietēm iegūt pieeju jaunajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

2.10

atzīmē, ka sieviešu iedrošināšana izmantot iespējas uzsākt uzņēmējdarbību nolūkā samazināt pastāvošo dzimumu nevienlīdzību Eiropā nodarbinātības jomā ir ļoti svarīga Eiropas Savienības ekonomikas nākotnei un labklājībai, tāpat kā attiecīgo valsts struktūru atbalsts, lai palīdzētu sievietēm iegūt pieeju jaunajām tehnoloģijām;

| 2.11 | uzsver tomēr visnabadzīgako sieviešu ierobežoto pieeju šīm iespējām, kas ir skaidrojams ar viņu sociālo ievainojamību, trauslumu un kredīta un finanšu resursu iestāžu neuzticību viņām uzņēmējdarbības uzsākšanas gadījumā; |
| --- | --- |

2.11

uzsver tomēr visnabadzīgako sieviešu ierobežoto pieeju šīm iespējām, kas ir skaidrojams ar viņu sociālo ievainojamību, trauslumu un kredīta un finanšu resursu iestāžu neuzticību viņām uzņēmējdarbības uzsākšanas gadījumā;

| 2.12 | aicina attiecīgās valsts struktūras ieviest nepieciešamos nosacījumus, lai veicinātu sieviešu piedalīšanos politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

2.12

aicina attiecīgās valsts struktūras ieviest nepieciešamos nosacījumus, lai veicinātu sieviešu piedalīšanos politiskajā dzīvē;

| 2.13 | uzskata par prioritāti tādu efektīvu pasākumu ieviešanu, kuru mērķis ir apkarot nevienlīdzību pašos tās aizsākumos. Visneaizsargātāko grupu izstumšanas galvenie faktori ir:






  — | pārāk liels sieviešu īpatsvars zemi kvalificētā darbā, kas ir radies vienlaicīgi no neatbilstošas profesionālās orientācijas, biežas viņu kvalifikācijas neatzīšanas un no tā, ka, atrodoties savos amatos, sievietes tajos patiesībā arī paliek bez profesionālās izaugsmes; |
| --- | --- | --- |

2.13

uzskata par prioritāti tādu efektīvu pasākumu ieviešanu, kuru mērķis ir apkarot nevienlīdzību pašos tās aizsākumos. Visneaizsargātāko grupu izstumšanas galvenie faktori ir:

—

pārāk liels sieviešu īpatsvars zemi kvalificētā darbā, kas ir radies vienlaicīgi no neatbilstošas profesionālās orientācijas, biežas viņu kvalifikācijas neatzīšanas un no tā, ka, atrodoties savos amatos, sievietes tajos patiesībā arī paliek bez profesionālās izaugsmes;

| — | piespiedu nepilna darba laika attīstīšanās, kas bieži saistās ar neregulāru darba laiku, nostāda sievietes neizdevīgā stāvoklī, padarot darba, ģimenes pienākumus un līdzdalību sabiedriskajā dzīvē vēl grūtāk saskaņojamu; |
| --- | --- |

—

piespiedu nepilna darba laika attīstīšanās, kas bieži saistās ar neregulāru darba laiku, nostāda sievietes neizdevīgā stāvoklī, padarot darba, ģimenes pienākumus un līdzdalību sabiedriskajā dzīvē vēl grūtāk saskaņojamu;

| — | sieviešu darba būtība, kas papildus jautājumam par integrēšanos darba vietā slēpj sociālās nedrošības cēloņus; |
| --- | --- |

—

sieviešu darba būtība, kas papildus jautājumam par integrēšanos darba vietā slēpj sociālās nedrošības cēloņus;

| — | nepietiekamais mazu bērnu un apgādājamu gados vecāku tuvinieku aprūpes iestāžu skaits, aprūpe par pieejamām cenām ir priekšnoteikums, lai iesaistītos darbā un sabiedriskajās aktivitātēs. |
| --- | --- |

—

nepietiekamais mazu bērnu un apgādājamu gados vecāku tuvinieku aprūpes iestāžu skaits, aprūpe par pieejamām cenām ir priekšnoteikums, lai iesaistītos darbā un sabiedriskajās aktivitātēs.

Reģionu komiteja

| 2.14 | uzskata par ārkārtīgi svarīgu cīņā pret sieviešu ieslīgšanu nabadzībā gan pašā ES, gan ārpus tās padarīt prioritāru vienlīdzīgu pieeju izglītībai, sieviešu analfabētisma izskaušanu un uzlabot profesionālās apmācības, zinātniskās un tehniskās izglītības un arī mūžizglītības pieejamību sievietēm, kā arī nodrošināt viņām pieeju jaunajām informācijas tehnoloģijām, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

2.14

uzskata par ārkārtīgi svarīgu cīņā pret sieviešu ieslīgšanu nabadzībā gan pašā ES, gan ārpus tās padarīt prioritāru vienlīdzīgu pieeju izglītībai, sieviešu analfabētisma izskaušanu un uzlabot profesionālās apmācības, zinātniskās un tehniskās izglītības un arī mūžizglītības pieejamību sievietēm, kā arī nodrošināt viņām pieeju jaunajām informācijas tehnoloģijām, jo īpaši lauku apvidos;

| 2.15 | uzskata, ka sieviešu spējas jāizmanto kā reģionālās attīstības motors:






  — | profesionālā, ģimenes un privātā laika savietošana piedāvā nozīmīgu ieguldījumu augstāka aktivitāšu un dzimstības līmeņa sasniegšanai; |
| --- | --- | --- |

2.15

uzskata, ka sieviešu spējas jāizmanto kā reģionālās attīstības motors:

—

profesionālā, ģimenes un privātā laika savietošana piedāvā nozīmīgu ieguldījumu augstāka aktivitāšu un dzimstības līmeņa sasniegšanai;

| — | daudzas sievietes reproduktīvā vecumā ir spiestas “izvēlēties” starp karjeru un bērnu audzināšanu; |
| --- | --- |

—

daudzas sievietes reproduktīvā vecumā ir spiestas “izvēlēties” starp karjeru un bērnu audzināšanu;

| — | veiksmīga atbalsta politika strādājošajiem vecākiem varētu palielināt dzimstības un nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

—

veiksmīga atbalsta politika strādājošajiem vecākiem varētu palielināt dzimstības un nodarbinātības līmeni;

| — | sievietēm, kas bērnu pirmskolas vecumā izvēlas pilnībā veltīt savu laiku bērniem, vajadzētu būt nodrošinātai pieejai iegūt papildu konsultācijas un apmācību, kas atvieglinātu viņu iekļaušanos darba tirgū un samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz viņu karjeru tālāko attīstību. |
| --- | --- |

—

sievietēm, kas bērnu pirmskolas vecumā izvēlas pilnībā veltīt savu laiku bērniem, vajadzētu būt nodrošinātai pieejai iegūt papildu konsultācijas un apmācību, kas atvieglinātu viņu iekļaušanos darba tirgū un samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz viņu karjeru tālāko attīstību.

| 2.16 | uzsver nepieciešamību cīnīties pret karjeru pārtraukušo sieviešu atgriešanos profesionālajā vidē traucējošiem faktoriem: nevienādu pieeju mājokļa ieguves resursiem, apmācībai, profesionālo spēju atjaunošanai, darba iespējām, diskrimināciju darba tirgū vecuma dēļ, slodzi ģimenes dzīvē. |
| --- | --- |

2.16

uzsver nepieciešamību cīnīties pret karjeru pārtraukušo sieviešu atgriešanos profesionālajā vidē traucējošiem faktoriem: nevienādu pieeju mājokļa ieguves resursiem, apmācībai, profesionālo spēju atjaunošanai, darba iespējām, diskrimināciju darba tirgū vecuma dēļ, slodzi ģimenes dzīvē.

Reģionu komiteja

| 2.17 | atkārtoti apstiprina savu visstingrāko atbalstu subsidaritātes principam:
  Kopienas tiesību aktiem jāgarantē vietējo pašpārvaldes struktūru tiesības brīvi un saskaņā ar valsts likumdošanu izvēlēties savu organizatoriskās darbības veidu un savu funkciju īstenošanas kārtību;
  decentralizācijas kontekstā vietējās varas, pateicoties vēlēto pārstāvju tīkliem, piedāvā atbilstošu līmeni dialoga ar vietējām kopienām veicināšanai, nosakot vajadzības un piedāvājot praktiskus risinājumus vīriešu un sieviešu nevienlīdzības problēmām; |
| --- | --- |

2.17

atkārtoti apstiprina savu visstingrāko atbalstu subsidaritātes principam:

Kopienas tiesību aktiem jāgarantē vietējo pašpārvaldes struktūru tiesības brīvi un saskaņā ar valsts likumdošanu izvēlēties savu organizatoriskās darbības veidu un savu funkciju īstenošanas kārtību;

decentralizācijas kontekstā vietējās varas, pateicoties vēlēto pārstāvju tīkliem, piedāvā atbilstošu līmeni dialoga ar vietējām kopienām veicināšanai, nosakot vajadzības un piedāvājot praktiskus risinājumus vīriešu un sieviešu nevienlīdzības problēmām;

| 2.18 | aicina Kopienas budžeta lēmējiestādi pārskatīt finansiālā apjoma samazināšanu un vienlaicīgi nesamazināt griestus tiem Kopienas programmu ietvaros piedāvātajiem projektiem, kas veltīti vīriešu un sieviešu līdztiesības īstenošanai. To nepieciešams darīt, lai saskaņotu projektu apmērus, it īpaši tiem projektiem, kas balstīti uz labākās pieredzes apmaiņu un kuri ir iekļauti decentralizētas sadarbības projektos ar līdzfinansējumu, ko vietējā un reģionālajā līmenī spēj mobilizēt nevalstiskās organizācijas. Turklāt vietējā, reģionālajā un nacionālajā līmenī aktīvajām sieviešu organizācijām, ka ir spējīgas vadīt starptautiskus projektus ir jānodrošina pieeja projektu finansējumam un tās nedrīkstētu izslēgt tikai tāpēc, ka to darbība nenotiek Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

2.18

aicina Kopienas budžeta lēmējiestādi pārskatīt finansiālā apjoma samazināšanu un vienlaicīgi nesamazināt griestus tiem Kopienas programmu ietvaros piedāvātajiem projektiem, kas veltīti vīriešu un sieviešu līdztiesības īstenošanai. To nepieciešams darīt, lai saskaņotu projektu apmērus, it īpaši tiem projektiem, kas balstīti uz labākās pieredzes apmaiņu un kuri ir iekļauti decentralizētas sadarbības projektos ar līdzfinansējumu, ko vietējā un reģionālajā līmenī spēj mobilizēt nevalstiskās organizācijas. Turklāt vietējā, reģionālajā un nacionālajā līmenī aktīvajām sieviešu organizācijām, ka ir spējīgas vadīt starptautiskus projektus ir jānodrošina pieeja projektu finansējumam un tās nedrīkstētu izslēgt tikai tāpēc, ka to darbība nenotiek Eiropas līmenī;

| 2.19 | piedāvā specifisku, uz vietējām varām vērstu un tās stimulējošu programmu radīšanu, lai īstenotu:






  — | programmas ar mērķi iekļaut līdztiesības dimensiju visās teritoriālajās politikās un visos to izstrādes posmos (gender mainstreaming); |
| --- | --- | --- |

2.19

piedāvā specifisku, uz vietējām varām vērstu un tās stimulējošu programmu radīšanu, lai īstenotu:

—

programmas ar mērķi iekļaut līdztiesības dimensiju visās teritoriālajās politikās un visos to izstrādes posmos (gender mainstreaming);

| — | programmas, lai, izstrādājot pašvaldību struktūru budžetus, labāk ņemtu vērā sieviešu vajadzības un finansiālo resursu sadalījumu pa dzimumiem (gender budgeting — budžeta izstrādāšana, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu); |
| --- | --- |

—

programmas, lai, izstrādājot pašvaldību struktūru budžetus, labāk ņemtu vērā sieviešu vajadzības un finansiālo resursu sadalījumu pa dzimumiem (gender budgeting — budžeta izstrādāšana, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu);

| — | programmas vēlēto pārstāvju ieinteresēšanai un vietējo varu administrācijas apmācībai ar mērķi ieviest dzimumu līdztiesības politiku praksē; |
| --- | --- |

—

programmas vēlēto pārstāvju ieinteresēšanai un vietējo varu administrācijas apmācībai ar mērķi ieviest dzimumu līdztiesības politiku praksē;

| — | starpvalstu sadarbību ar mērķi veicināt labākās pieredzes apmaiņu dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

—

starpvalstu sadarbību ar mērķi veicināt labākās pieredzes apmaiņu dzimumu līdztiesības jomā;

| — | jaunas pārvaldes un pārvaldības formas, pateicoties kurām sievietēm kļūtu pieejama jebkura lēmējinstitūcija tās augstākajā līmenī, veicinot spēcīgāku minēto jautājumu politisko rezonansi; |
| --- | --- |

—

jaunas pārvaldes un pārvaldības formas, pateicoties kurām sievietēm kļūtu pieejama jebkura lēmējinstitūcija tās augstākajā līmenī, veicinot spēcīgāku minēto jautājumu politisko rezonansi;

| 2.20 | iesaka Eiropas Komisijai izstrādāt praktisku rokasgrāmatu Eiropas vietējo varu struktūrām, kurā būtu minētas norādes par to, kā īstenot dzimumu līdztiesības politiku; |
| --- | --- |

2.20

iesaka Eiropas Komisijai izstrādāt praktisku rokasgrāmatu Eiropas vietējo varu struktūrām, kurā būtu minētas norādes par to, kā īstenot dzimumu līdztiesības politiku;

| 2.21 | aicina Eiropas vietējās varas padarīt dzimumu līdztiesības politiku par pilntiesīgu decentralizētās sadarbības projektu sastāvdaļu, piemēram, īstenojot projektus, kas paredzētu izglītības pieejamību sievietēm, un arī tādus, kuri atvieglotu sievietēm nelielo kredītresursu saņemšanu komercdarbības veikšanai; |
| --- | --- |

2.21

aicina Eiropas vietējās varas padarīt dzimumu līdztiesības politiku par pilntiesīgu decentralizētās sadarbības projektu sastāvdaļu, piemēram, īstenojot projektus, kas paredzētu izglītības pieejamību sievietēm, un arī tādus, kuri atvieglotu sievietēm nelielo kredītresursu saņemšanu komercdarbības veikšanai;

| 2.22 | pieņem zināšanai Komisijas 2005. gada 31. maijā iesniegto priekšlikumu lēmuma pieņemšanai par “Eiropas gada (2007. gada) kā vienlīdzīgu iespēju visiem iedzīvotajiem noteikšanu — taisnīgākas sabiedrības vārdā”, par ko RK sagatavos komentārus atsevišķā atzinumā;
  Lai 2007. gads patiesi kļūtu par jauna impulsa gadu diskrimināciju, un jo īpaši diskrimināciju dzimumu starpā aizliedzošu Eiropas tiesību aktu konkrētā piemērošanā, Reģionu komiteja aicina visas pārējās iestādes turpmāk izmantot tās dienestus kā sava veida starpnieku informācijas plūsmā un Eiropas vietējo varu darbības koordinatoru. |
| --- | --- |

2.22

pieņem zināšanai Komisijas 2005. gada 31. maijā iesniegto priekšlikumu lēmuma pieņemšanai par “Eiropas gada (2007. gada) kā vienlīdzīgu iespēju visiem iedzīvotajiem noteikšanu — taisnīgākas sabiedrības vārdā”, par ko RK sagatavos komentārus atsevišķā atzinumā;

Lai 2007. gads patiesi kļūtu par jauna impulsa gadu diskrimināciju, un jo īpaši diskrimināciju dzimumu starpā aizliedzošu Eiropas tiesību aktu konkrētā piemērošanā, Reģionu komiteja aicina visas pārējās iestādes turpmāk izmantot tās dienestus kā sava veida starpnieku informācijas plūsmā un Eiropas vietējo varu darbības koordinatoru.

| 2.23 | atgādina prasību pēc teritoriālās kohēzijas 2007.—2013. gada finanšu plānā un uzsver to, lai nākamajos struktūrfondos turpinātos vietējā līmeņa sieviešu iniciatīvu atbalstīšana, īpaši visnelabvēlīgākajos ES reģionos. |
| --- | --- |

2.23

atgādina prasību pēc teritoriālās kohēzijas 2007.—2013. gada finanšu plānā un uzsver to, lai nākamajos struktūrfondos turpinātos vietējā līmeņa sieviešu iniciatīvu atbalstīšana, īpaši visnelabvēlīgākajos ES reģionos.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  Atsauces uz spēkā esošajiem līgumiem (Nicas Līgums).

1

(2)  OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp.

2

(3)  OV C 144, 16.5.2001., 47. lpp [KOM(2000) 335 galīgā red. – 2000/0143 (CNS)].

3

(4)  OV C 121, 30.4.2003., 25. lpp [KOM(2003) 657 galīgā red. – 2003/0265 (CNS)].

4

(5)  OV C 318, 30.4.2003., 15. lpp [KOM(2003) 840 galīgā red– 2003/0265 (CSN)].

5

(6)  OV C 71, 30.4.2003., 62. lpp [KOM(2004) 379 galīgā red– 2003/0265 (CSN)].

6

(7)  OV C 164, 5.7.2005., 48. lpp [KOM(2004) 493 galīgā red. – 2004/0165 (COD)].

7

(8)  OV C 164, 5.7.2005., 48.lpp [KOM(2004) 488 galīgā red. – 2004/0158 (COD)].

8

(9)  [KOM(2005) 33 galīgā red].

9

(10)  25 valstu Eiropā nabadzības slieksnis ir noteikts 60 % apmērā no vidējā nacionālā ienākuma, ieskaitot sociālos pabalstus. Eurostat 2001.

10

Eurostat

(11)  44 % ES sieviešu ir ekonomiski aktīvas.

11

(12)  Eurostat 2003. Iespējamās atkāpes no šīs situācijas svārstās starp 4 % Maltai un 25 % Kiprai.

12

Eurostat

(13)  60 % no cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem un gandrīz 2/3 no cilvēkiem, kas pārsniedz 75 gadu vecumu.

13

(14)  Piemēram, atšķirība starp ikmēneša pensiju Francijā sievietēm un vīriešiem ir vidēji 848 eiro pret 1416 eiro (42 % liela starpība); Spānijā šī starpība sastāda 37 % (450 pret 650 eiro), Austrijā – 734 pret 1334 eiro.

14

(15)  Atzinums par Komisijas paziņojumu par “Globalizācijas sociālā dimensija—ES politikas ieguldījums iedzīvotāju labklājības palielināšanā” KOM(2004) 383 galīgā red.

15

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/42

---

Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu “Padomes lēmuma priekšlikums attiecībā uz Eiropas partnerībā ar Horvātiju noteiktajiem principiem, prioritātēm un priekšnoteikumiem”

(2006/C 81/11)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu attiecībā uz Eiropas partnerībā ar Horvātiju noteiktajiem principiem, prioritātēm un priekšnoteikumiem (KOM (2004) 275 galīgā red.);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 17. novembra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. pantu konsultēties ar Reģionu komiteju;

ņemot vērā Biroja 2004. gada 15. jūnija lēmumu dot norādījumu Ārējo attiecību komisijai sagatavot atzinumu par Eiropas Komisijas stratēģiju attiecībā uz paplašināšanās procesa ietvaros īstenoto progresu;

ņemot vērā prezidentūras, t. i., 2003. gada jūnija Tesaloniku un 2004. gada decembra Briseles Eiropadomes secinājumus;

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. septembra lēmumu attiecībā uz Eiropas partnerībā ar Horvātiju noteiktajiem principiem, prioritātēm un priekšnoteikumiem;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu attiecībā uz Horvātijas iesniegumu par pievienošanos ES (A5–0206/2004);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2003. gada stabilizācijas un asociācijas ziņojumu;

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada aprīļa paziņojumu attiecībā uz atzinumu par Horvātijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (KOM (2004) 257 galīgā red.);

ņemot vērā Padomes lēmumu attiecībā uz Stabilitātes un asociācijas nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses;

ņemot vērā, ka Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumā atbalstīta iestāšanās sarunu uzsākšana ar Horvātiju;

ņemot vērā ES — Horvātijas Kopējās parlamentārās komitejas 2005. gada 5. oktobrī pieņemtās deklarācijas un ieteikumus;

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 499/2004 rev. 2), kas pieņemts 2005. gada 30. jūnijā, Ārējo attiecību komisijā (Ziņotājs: Isidoro GOTTARDO kgs, Friuli — Venēcijas Džūlijas Reģionālās padomes loceklis (IT/ETP));

Apsverot Horvātijas iespējamās iekļaušanās Eiropas Savienībā pievienoto vērtību gan politiskās stabilitātes un demokrātijas nostiprināšanas Balkānos ziņā, gan kā vērtīgu piemēru citām reģiona valstīm;

Uzskatot, ka demokrātijas, tiesiskas valsts, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību, kā arī pamatbrīvību principu ievērošana ir izšķirošs priekšnoteikums Kopienas palīdzības iegūšanai ar mērķi nostiprināt administratīvās pārvaldes iestādes un sagatavoties integrācijai Eiropas Savienībā;

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 13. oktobra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

Reģionu komitejas novērojumi un rekomendācijas

Reģionu komiteja

1.   Eiropas partnerības ar Horvātiju principi, prioritātes un priekšnoteikumi

| 1.1 | atzinīgi novērtē Eiropas partnerības ieviešanu, kas noteikta, pamatojoties uz Saloniku dienaskārtību Rietumbalkāniem, un prioritātes, ko Horvātijai izvirzījusi Eiropas Komisija, un sagaida, ka paredzētā perioda ietvaros Komiteja tiks iesaistīta īstermiņa prioritāšu attīstībā, īpaši pievēršoties tādām politiskajām prioritātēm kā demokrātija un tiesiska valsts, cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi novērtē Eiropas partnerības ieviešanu, kas noteikta, pamatojoties uz Saloniku dienaskārtību Rietumbalkāniem, un prioritātes, ko Horvātijai izvirzījusi Eiropas Komisija, un sagaida, ka paredzētā perioda ietvaros Komiteja tiks iesaistīta īstermiņa prioritāšu attīstībā, īpaši pievēršoties tādām politiskajām prioritātēm kā demokrātija un tiesiska valsts, cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība;

| 1.2 | uzsver absolūto nepieciešamību nostiprināt Horvātijas administratīvās pārvaldes iespējas un pārvaldes struktūru personāla apmācību, lai realizētu no pievienošanās izrietošo pienākumu un nepieciešamās cīņas pret korupciju diktētās prioritātes; |
| --- | --- |

1.2

uzsver absolūto nepieciešamību nostiprināt Horvātijas administratīvās pārvaldes iespējas un pārvaldes struktūru personāla apmācību, lai realizētu no pievienošanās izrietošo pienākumu un nepieciešamās cīņas pret korupciju diktētās prioritātes;

| 1.3 | šajā sakarībā uzskata, ka viens no izmantojamajiem instrumentiem valsts pārvaldes darbības uzlabošanas veicināšanai ir sadraudzība ar ES dalībvalstu reģionālajām un vietējām varām; tādējādi aicina Asociācijas un stabilizācijas padomi piesaistīt un izmantot tās spēju piedāvāt plašu pieredzes klāstu minētajā jomā; |
| --- | --- |

1.3

šajā sakarībā uzskata, ka viens no izmantojamajiem instrumentiem valsts pārvaldes darbības uzlabošanas veicināšanai ir sadraudzība ar ES dalībvalstu reģionālajām un vietējām varām; tādējādi aicina Asociācijas un stabilizācijas padomi piesaistīt un izmantot tās spēju piedāvāt plašu pieredzes klāstu minētajā jomā;

| 1.4 | pauž gandarījumu par paredzētajām konstitucionālajām garantijām nacionālajām mazākumtautībām, kas ir integrēta Horvātijas sabiedrības daļa, un nepieciešamībai pārstāvēt tās centrālajās, reģionālajās un vietējās pārvaldes struktūrās, kā arī garantijām centieniem aizsargāt čigānu mazākumtautību; pauž gandarījumu par kopējo komisiju “minoritātes un centrālā pārvalde” izveidi starp ministrijām; |
| --- | --- |

1.4

pauž gandarījumu par paredzētajām konstitucionālajām garantijām nacionālajām mazākumtautībām, kas ir integrēta Horvātijas sabiedrības daļa, un nepieciešamībai pārstāvēt tās centrālajās, reģionālajās un vietējās pārvaldes struktūrās, kā arī garantijām centieniem aizsargāt čigānu mazākumtautību; pauž gandarījumu par kopējo komisiju “minoritātes un centrālā pārvalde” izveidi starp ministrijām;

| 1.5 | uzsver nepieciešamību nodrošināt divvalodību vietējās administrācijas iestādēs — īpaši tajās vietās, kur sadzīvo dažādas kopienas vai kopienas, kuras uzskatāmas par lingvistiskajām minoritātēm, — ne tikai administratīvo rajonu un pilsētu mērogā, bet arī apgabalu līmenī; tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt likuma par reģionu teritorijām, pilsētām un administratīvajiem rajoniem atbilstību konstitucionālajam likumam par mazākumtautībām un mazākumtautību valodām, lai nodrošinātu efektīvu divu valodu lietošanu tajos reģionos, pilsētās un administratīvajos rajonos, kuros saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem oficiālā valsts valoda ir gan horvātu, gan attiecīgās mazākumtautības valoda; |
| --- | --- |

1.5

uzsver nepieciešamību nodrošināt divvalodību vietējās administrācijas iestādēs — īpaši tajās vietās, kur sadzīvo dažādas kopienas vai kopienas, kuras uzskatāmas par lingvistiskajām minoritātēm, — ne tikai administratīvo rajonu un pilsētu mērogā, bet arī apgabalu līmenī; tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt likuma par reģionu teritorijām, pilsētām un administratīvajiem rajoniem atbilstību konstitucionālajam likumam par mazākumtautībām un mazākumtautību valodām, lai nodrošinātu efektīvu divu valodu lietošanu tajos reģionos, pilsētās un administratīvajos rajonos, kuros saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem oficiālā valsts valoda ir gan horvātu, gan attiecīgās mazākumtautības valoda;

| 1.6 | aicina valstiski novērtēt centrālo un vietējo varu sadarbību un koordināciju jautājumos par bēgļu atgriešanos, mājokļu atgūšanu un rekonstrukciju, ieviešot tādus tiesiskos aktus, kas paredz kompensāciju par zaudētajām īres un/vai mājokļa izmantošanas tiesībām, kā arī diskriminācijas uz nacionālās vai etniskās piederības pamata izskaušanu nodarbinātības jomā — pasākumos, kas ir būtiski atgriezušos iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās reintegrācijas nodrošināšanai –, tiem jābūt izstrādātiem uz reģionālo programmu pamata, un tie ir uzskatāmi par vietējās attīstības neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

1.6

aicina valstiski novērtēt centrālo un vietējo varu sadarbību un koordināciju jautājumos par bēgļu atgriešanos, mājokļu atgūšanu un rekonstrukciju, ieviešot tādus tiesiskos aktus, kas paredz kompensāciju par zaudētajām īres un/vai mājokļa izmantošanas tiesībām, kā arī diskriminācijas uz nacionālās vai etniskās piederības pamata izskaušanu nodarbinātības jomā — pasākumos, kas ir būtiski atgriezušos iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās reintegrācijas nodrošināšanai –, tiem jābūt izstrādātiem uz reģionālo programmu pamata, un tie ir uzskatāmi par vietējās attīstības neatņemamu sastāvdaļu;

| 1.7 | atzīmē mazākumtautību izteikto aicinājumu Horvātijas vēlēšanu likumā attiecībā uz valsts mazākumtautībām atzīt divkāršu balsojumu (politisko un etnisko) atbilstoši Konstitūcijas un Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām noteikumiem; |
| --- | --- |

1.7

atzīmē mazākumtautību izteikto aicinājumu Horvātijas vēlēšanu likumā attiecībā uz valsts mazākumtautībām atzīt divkāršu balsojumu (politisko un etnisko) atbilstoši Konstitūcijas un Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām noteikumiem;

| 1.8 | atzīmē nepieciešamību pēc etniskā plurālisma atbilstošas atspoguļošanas Horvātijas valsts radio un televīzijas kanālos. |
| --- | --- |

1.8

atzīmē nepieciešamību pēc etniskā plurālisma atbilstošas atspoguļošanas Horvātijas valsts radio un televīzijas kanālos.

2.   Stabilizācijas un asociācijas nolīguma stāšanās spēkā

| 2.1 | atzinīgi vērtē ar Horvātijas republiku noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma stāšanos spēkā 2005. gada 1. februārī, kas veido tiesisko ietvaru ES un Horvātijas attiecībām visā pirmspievienošanās perioda laikā un cer, ka šis nolīgums patiesi veicinās un paātrinās integrācijas procesu un vienlaicīgi stiprinās attiecības starp abām pusēm, izveidojot plašas partnerattiecības, kuru īstenošanā būs iesaistītas arī Horvātijas reģionālās un vietējās varas; |
| --- | --- |

2.1

atzinīgi vērtē ar Horvātijas republiku noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma stāšanos spēkā 2005. gada 1. februārī, kas veido tiesisko ietvaru ES un Horvātijas attiecībām visā pirmspievienošanās perioda laikā un cer, ka šis nolīgums patiesi veicinās un paātrinās integrācijas procesu un vienlaicīgi stiprinās attiecības starp abām pusēm, izveidojot plašas partnerattiecības, kuru īstenošanā būs iesaistītas arī Horvātijas reģionālās un vietējās varas;

| 2.2 | norāda, ka Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēta Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas izveide, kuras darba mērķis būs attīstīt politisko dialogu starp pusēm, lai izveidotu “ciešas solidaritātes saiknes un jaunas sadarbības formas” (1); |
| --- | --- |

2.2

norāda, ka Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēta Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas izveide, kuras darba mērķis būs attīstīt politisko dialogu starp pusēm, lai izveidotu “ciešas solidaritātes saiknes un jaunas sadarbības formas” (1);

| 2.3 | īpaši atzīmē minētajā nolīgumā izteikto nodomu veicināt pušu politisko dialogu, izmantojot “jebkurus citus līdzekļus, kas būtu lietderīgs ieguldījums šī dialoga konsolidēšanā, attīstībā un pilnveidošanā” (2); |
| --- | --- |

2.3

īpaši atzīmē minētajā nolīgumā izteikto nodomu veicināt pušu politisko dialogu, izmantojot “jebkurus citus līdzekļus, kas būtu lietderīgs ieguldījums šī dialoga konsolidēšanā, attīstībā un pilnveidošanā” (2);

| 2.4 | vienlaicīgi ar nožēlu secina, ka, pretēji iepriekšējām kandidātvalstīm, nedz Stabilizācijas un asociācijas nolīgums, nedz Stabilizācijas un asociācijas padome, nedz Padomes lēmums par Reglamentu neparedz reģionālo un vietējo varu pārstāvju asociācijas komitejas izveidi; |
| --- | --- |

2.4

vienlaicīgi ar nožēlu secina, ka, pretēji iepriekšējām kandidātvalstīm, nedz Stabilizācijas un asociācijas nolīgums, nedz Stabilizācijas un asociācijas padome, nedz Padomes lēmums par Reglamentu neparedz reģionālo un vietējo varu pārstāvju asociācijas komitejas izveidi;

| 2.5 | tādēļ aicina Stabilizācijas un asociācijas padomi politiskā dialoga konsolidēšanai, attīstībai un stiprināšanai (3) pielikt visas pūles, lai izveidotu RK un Horvātijas kopējo konsultatīvo komiteju, kas ar savu darbību veicinātu politisko dialogu, Horvātijas un Eiropas Savienības attiecību atjaunošanu, reģionālo sadarbību, labu kaimiņattiecību attīstību, subsidiaritātes kultūras un vietējās demokrātijas attīstību. |
| --- | --- |

2.5

tādēļ aicina Stabilizācijas un asociācijas padomi politiskā dialoga konsolidēšanai, attīstībai un stiprināšanai (3) pielikt visas pūles, lai izveidotu RK un Horvātijas kopējo konsultatīvo komiteju, kas ar savu darbību veicinātu politisko dialogu, Horvātijas un Eiropas Savienības attiecību atjaunošanu, reģionālo sadarbību, labu kaimiņattiecību attīstību, subsidiaritātes kultūras un vietējās demokrātijas attīstību.

3.   Pievienošanās sarunu uzsākšana

| 3.1 | atgādina, ka kopējais un patiesais pievienošanās sarunu mērķis ir Horvātijas pilntiesīga dalība ES; |
| --- | --- |

3.1

atgādina, ka kopējais un patiesais pievienošanās sarunu mērķis ir Horvātijas pilntiesīga dalība ES;

| 3.2 | vēlas, lai visi pārejas noteikumi un atrunas vienmēr atbilstu ES interesēm, jo sevišķi attiecībā uz konkurenci un iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

3.2

vēlas, lai visi pārejas noteikumi un atrunas vienmēr atbilstu ES interesēm, jo sevišķi attiecībā uz konkurenci un iekšējā tirgus darbību;

| 3.3 | uzsver, ka pievienošanās ES ir Horvātijas dabīgs aicinājums, ka Horvātijas tauta patiesi vēlas pievienoties Eiropas Savienībai; sarunu uzsākšana aiztaupīja vēlāku novēršanos no perspektīvas pievienoties ES un reģiona politiskās stabilizācijas palēnināšanos; |
| --- | --- |

3.3

uzsver, ka pievienošanās ES ir Horvātijas dabīgs aicinājums, ka Horvātijas tauta patiesi vēlas pievienoties Eiropas Savienībai; sarunu uzsākšana aiztaupīja vēlāku novēršanos no perspektīvas pievienoties ES un reģiona politiskās stabilizācijas palēnināšanos;

| 3.4 | priecājas par pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Horvātiju, kuras notiek, pamatojoties uz tādu politisku lēmumu, kas pietiekami ievēro Kopenhāgenas kritērijus, kā arī Padomes 1997. gadā noteiktos priekšnosacījumus stabilizācijas un asociācijas procesam (sadarbība ar Starptautisko kriminālo tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (TPIY) un reģionālā sadarbība, kas ir ar Horvātiju noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAA) neatņemama sastāvdaļa); vēlas arī, ka sarunu gaitā tālāk jāseko, jāstiprina vai nepieciešamības gadījumā jāpieprasa jūtami uzlabojumi minoritāšu tiesībās, bēgļu atgriešanās politikā, nediskriminēšanā attiecībā uz ES pilsoņu iespējām iegādāties nekustamo īpašumu un tiesu sistēmas reformā; |
| --- | --- |

3.4

priecājas par pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Horvātiju, kuras notiek, pamatojoties uz tādu politisku lēmumu, kas pietiekami ievēro Kopenhāgenas kritērijus, kā arī Padomes 1997. gadā noteiktos priekšnosacījumus stabilizācijas un asociācijas procesam (sadarbība ar Starptautisko kriminālo tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (TPIY) un reģionālā sadarbība, kas ir ar Horvātiju noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAA) neatņemama sastāvdaļa); vēlas arī, ka sarunu gaitā tālāk jāseko, jāstiprina vai nepieciešamības gadījumā jāpieprasa jūtami uzlabojumi minoritāšu tiesībās, bēgļu atgriešanās politikā, nediskriminēšanā attiecībā uz ES pilsoņu iespējām iegādāties nekustamo īpašumu un tiesu sistēmas reformā;

| 3.5 | atgādina nepieciešamību apliecināt Horvātijas valdības pilnīgu sadarbību ar TPIY arī visā iestāšanās sarunu norises laikā; |
| --- | --- |

3.5

atgādina nepieciešamību apliecināt Horvātijas valdības pilnīgu sadarbību ar TPIY arī visā iestāšanās sarunu norises laikā;

| 3.6 | uzskata, ka pievienošanās sarunu uzsākšana ir vēsturiska iespēja ES un Balkānu valstīm un atzinīgi novērtē, ka izveidoti Horvātijas operatīvie spēki, kas pilnībā sadarbosies ar TPIY; |
| --- | --- |

3.6

uzskata, ka pievienošanās sarunu uzsākšana ir vēsturiska iespēja ES un Balkānu valstīm un atzinīgi novērtē, ka izveidoti Horvātijas operatīvie spēki, kas pilnībā sadarbosies ar TPIY;

| 3.7 | izsaka atzinību, ka Eiropas Komisija ir pieņēmusi pievienošanās sarunu nosacījumus un izsaka atzinību priekšlikumam palielināt pievienošanās sarunu sadaļu skaitu līdz 35, pie kam apjomīgas sadaļas ir sadalītas mazākās sadaļās, kas atvieglo sarunu procesu un padara to ātrāku un efektīvāku, sevišķi attiecībā uz lauksaimniecības politiku; pieprasa, lai ar Komiteju tiktu apspriesti Komisijas pastāvīgie gada ziņojumi par Horvātijas panākumiem ceļā uz pievienošanos; |
| --- | --- |

3.7

izsaka atzinību, ka Eiropas Komisija ir pieņēmusi pievienošanās sarunu nosacījumus un izsaka atzinību priekšlikumam palielināt pievienošanās sarunu sadaļu skaitu līdz 35, pie kam apjomīgas sadaļas ir sadalītas mazākās sadaļās, kas atvieglo sarunu procesu un padara to ātrāku un efektīvāku, sevišķi attiecībā uz lauksaimniecības politiku; pieprasa, lai ar Komiteju tiktu apspriesti Komisijas pastāvīgie gada ziņojumi par Horvātijas panākumiem ceļā uz pievienošanos;

| 3.8 | aicina Komisiju iesaistīt Komiteju oficiālajā Acquis novērošanas un novērtēšanas procesā, lai Komiteja varētu atbalstīt Komisiju novērtēt Horvātijas gatavību specifiskās sarunu jomās, kurās Komitejas līdzdalībai būtu sevišķa papildvērtība, īpaši attiecībā uz vēlamo sadarbību ar vietējām un reģionālajām varām Aquis kohēzijas sakarā (22. sadaļa); pieprasa, lai Eiropas Komisija un Padome to pastāvīgi informētu par šīs sarunu sadaļas salīdzinošo novērtēšanu; |
| --- | --- |

3.8

aicina Komisiju iesaistīt Komiteju oficiālajā Acquis novērošanas un novērtēšanas procesā, lai Komiteja varētu atbalstīt Komisiju novērtēt Horvātijas gatavību specifiskās sarunu jomās, kurās Komitejas līdzdalībai būtu sevišķa papildvērtība, īpaši attiecībā uz vēlamo sadarbību ar vietējām un reģionālajām varām Aquis kohēzijas sakarā (22. sadaļa); pieprasa, lai Eiropas Komisija un Padome to pastāvīgi informētu par šīs sarunu sadaļas salīdzinošo novērtēšanu;

| 3.9 | uzsver, ka nolūkā nodrošināt ātru sarunu norisi un pārņemt Acquis communautaire Horvātijas iestādēm jāpalielina pārvaldes un tiesību sistēmas vadības spējas; šo iespēju īstenošanai nepieciešama iedarbīga un neatkarīga tiesu sistēma un darboties spējīga valsts pārvalde, kurā atspoguļotos Eiropas standarti un kas ņemtu vērā personāla izvēles kārtību visās publiskajās iestādēs, ierosina šajā sakarībā jau posmā pirms pievienošanās sarunām paredzēt partnerības formas ES dalībvalstu un Horvātijas vietējo un reģionālo varu savstarpējai sadarbībai; |
| --- | --- |

3.9

uzsver, ka nolūkā nodrošināt ātru sarunu norisi un pārņemt Acquis communautaire Horvātijas iestādēm jāpalielina pārvaldes un tiesību sistēmas vadības spējas; šo iespēju īstenošanai nepieciešama iedarbīga un neatkarīga tiesu sistēma un darboties spējīga valsts pārvalde, kurā atspoguļotos Eiropas standarti un kas ņemtu vērā personāla izvēles kārtību visās publiskajās iestādēs, ierosina šajā sakarībā jau posmā pirms pievienošanās sarunām paredzēt partnerības formas ES dalībvalstu un Horvātijas vietējo un reģionālo varu savstarpējai sadarbībai;

| 3.10 | iedrošina Horvātijas iestādes arī turpmāk iesaistīties korupcijas apkarošanā un sevišķi turpināt Horvātijas korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas dienesta (USKOK) darbību, lai pievērstu sabiedrības uzmanību šai problēmai; |
| --- | --- |

3.10

iedrošina Horvātijas iestādes arī turpmāk iesaistīties korupcijas apkarošanā un sevišķi turpināt Horvātijas korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas dienesta (USKOK) darbību, lai pievērstu sabiedrības uzmanību šai problēmai;

| 3.11 | vēlas reģionālās sadarbības tālāku turpināšanu Balkānu reģionā saskaņā ar Saloniku 2003. gada jūnija darba kārtību, uzsverot pārrobežu sadarbību, kas ir sevi pierādījusi ES dalībvalstu savstarpējā sadarbībā un aicina Horvātiju pārtraukt reģionālās nesaskaņas ar Slovēniju par jūras robežu un robežu Piranas līcī; |
| --- | --- |

3.11

vēlas reģionālās sadarbības tālāku turpināšanu Balkānu reģionā saskaņā ar Saloniku 2003. gada jūnija darba kārtību, uzsverot pārrobežu sadarbību, kas ir sevi pierādījusi ES dalībvalstu savstarpējā sadarbībā un aicina Horvātiju pārtraukt reģionālās nesaskaņas ar Slovēniju par jūras robežu un robežu Piranas līcī;

| 3.12 | iedrošina Horvātijas provinces turpināt to aktīvo pārrobežu sadarbības politiku, kā arī turpināt piedalīties “Eiroapgabalu” veidošanā un apstiprināt savu eiropeisko aicinājumu un garu. |
| --- | --- |

3.12

iedrošina Horvātijas provinces turpināt to aktīvo pārrobežu sadarbības politiku, kā arī turpināt piedalīties “Eiroapgabalu” veidošanā un apstiprināt savu eiropeisko aicinājumu un garu.

4.   ES atbalsts pirms pievienošanās

| 4.1 | atzinīgi vērtē lēmumu attiecināt uz Horvātiju pirmspievienošanās finanšu instrumentus (PHARE, ISPA un SAPARD) jau no 2005. gada un jauno pirmspievienošanās finanšu instrumentu no 2007. gada un atgādina, ka līdzfinansēšanas mehānismam vienmēr ir nepieciešama veselīga finanšu pārvalde un piemērota izmaksu/ieguvumu attiecība; |
| --- | --- |

4.1

atzinīgi vērtē lēmumu attiecināt uz Horvātiju pirmspievienošanās finanšu instrumentus (PHARE, ISPA un SAPARD) jau no 2005. gada un jauno pirmspievienošanās finanšu instrumentu no 2007. gada un atgādina, ka līdzfinansēšanas mehānismam vienmēr ir nepieciešama veselīga finanšu pārvalde un piemērota izmaksu/ieguvumu attiecība;

| 4.2 | uzsver, ka Eiropas Komisijai, kas ir atbildīga par efektīvu saskaņošanu un atbalsta pasākumiem, ir jāseko ES līdzekļu apgūšanas līmenim un Horvātijā līdz šim īstenoto programmu ietekmei, kas īpaši attiecas uz partnerības programmām (robežas policija, muita, statistikas pārvalde un patvērums) un pieprasa, lai Komiteja tiktu regulāri informēta; |
| --- | --- |

4.2

uzsver, ka Eiropas Komisijai, kas ir atbildīga par efektīvu saskaņošanu un atbalsta pasākumiem, ir jāseko ES līdzekļu apgūšanas līmenim un Horvātijā līdz šim īstenoto programmu ietekmei, kas īpaši attiecas uz partnerības programmām (robežas policija, muita, statistikas pārvalde un patvērums) un pieprasa, lai Komiteja tiktu regulāri informēta;

| 4.3 | aicina Komisiju, saskaņā ar CARDS regulu un beidzoties Valsts stratēģijas dokumentā 2002.–2006. gadam paredzētajai programmai, sniegt administratīvās veiktspējas palielināšanas pasākumu efektivitātes vērtējumu; |
| --- | --- |

4.3

aicina Komisiju, saskaņā ar CARDS regulu un beidzoties Valsts stratēģijas dokumentā 2002.–2006. gadam paredzētajai programmai, sniegt administratīvās veiktspējas palielināšanas pasākumu efektivitātes vērtējumu;

| 4.4 | rekomendē, lai nākotnē Horvātijas reģionālās un vietējās varas aktīvi darbotos Komisijas iedibinātajos pirmspievienošanās koordinācijas mehānismos un tiktu iesaistītas reģionālās attīstības plānošanā un tās prioritāšu definēšanā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību izmantot pirmspievienošanās fondus, lai apmācītu vietējo un reģionālo varas iestāžu personālu šā uzdevuma veikšanai; |
| --- | --- |

4.4

rekomendē, lai nākotnē Horvātijas reģionālās un vietējās varas aktīvi darbotos Komisijas iedibinātajos pirmspievienošanās koordinācijas mehānismos un tiktu iesaistītas reģionālās attīstības plānošanā un tās prioritāšu definēšanā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību izmantot pirmspievienošanās fondus, lai apmācītu vietējo un reģionālo varas iestāžu personālu šā uzdevuma veikšanai;

| 4.5 | norāda uz būtiskajām atšķirībām attīstības līmeņa ziņā starp dažādajiem NUTS II reģioniem Horvātijā un uzsver nepieciešamību piešķirt prioritāti tam, lai Eiropas fondi tiktu izmantoti bezdarba samazināšanas pasākumiem, īpaši atpalikušajos reģionos; |
| --- | --- |

4.5

norāda uz būtiskajām atšķirībām attīstības līmeņa ziņā starp dažādajiem NUTS II reģioniem Horvātijā un uzsver nepieciešamību piešķirt prioritāti tam, lai Eiropas fondi tiktu izmantoti bezdarba samazināšanas pasākumiem, īpaši atpalikušajos reģionos;

| 4.6 | uzsver labumu, ko dod valsts reģionālās attīstības politikas īstenošana ar vienota tiesiskā instrumenta palīdzību, lai izvairītos no atšķirīgu pieeju piemērošanas dažādo pasākumu veikšanā, kā tas līdz šim ir bijis, kā arī labumu, ko dod valsts reģionālās attīstības politikas plānošana daudzgadu perspektīvā; |
| --- | --- |

4.6

uzsver labumu, ko dod valsts reģionālās attīstības politikas īstenošana ar vienota tiesiskā instrumenta palīdzību, lai izvairītos no atšķirīgu pieeju piemērošanas dažādo pasākumu veikšanā, kā tas līdz šim ir bijis, kā arī labumu, ko dod valsts reģionālās attīstības politikas plānošana daudzgadu perspektīvā;

| 4.7 | aicina Horvātiju būt gatavai, sākot ar 2007. gadu, piedalīties starpreģionu un pārrobežu projektos, ko paredz jaunais kohēzijas politikas sadarbības plāns; |
| --- | --- |

4.7

aicina Horvātiju būt gatavai, sākot ar 2007. gadu, piedalīties starpreģionu un pārrobežu projektos, ko paredz jaunais kohēzijas politikas sadarbības plāns;

| 4.8 | ierosina apsvērt iespēju pārrobežu reģionu pārstāvjiem nākotnē piedalīties, vismaz kā novērotājiem, Eiropas Pārrobežu sadarbības grupas (EPSG) darbībā; |
| --- | --- |

4.8

ierosina apsvērt iespēju pārrobežu reģionu pārstāvjiem nākotnē piedalīties, vismaz kā novērotājiem, Eiropas Pārrobežu sadarbības grupas (EPSG) darbībā;

| 4.9 | aicina ES budžeta lēmējinstitūciju nodrošināt attiecīgos finansiālos instrumentus, kas nepieciešami, lai Horvātijas reģionālās un vietējās varas iestādes varētu īstenot divpusējās sadarbības pasākumus kopīgi ar ES reģionālajām un vietējām varas iestādēm un pašu komiteju sabiedrības informēšanā par priekšrocībām, ko dod pievienošanās ES. |
| --- | --- |

4.9

aicina ES budžeta lēmējinstitūciju nodrošināt attiecīgos finansiālos instrumentus, kas nepieciešami, lai Horvātijas reģionālās un vietējās varas iestādes varētu īstenot divpusējās sadarbības pasākumus kopīgi ar ES reģionālajām un vietējām varas iestādēm un pašu komiteju sabiedrības informēšanā par priekšrocībām, ko dod pievienošanās ES.

5.   2001. gada konstitucionālās reformas par varas decentralizācijas īstenošanu

| 5.1 | atzīmē, ka subsidiaritātes principa ieviešana Horvātijā ir viena no atslēgām, kā Horvātijas sabiedrību tuvināt Eiropas projektam; |
| --- | --- |

5.1

atzīmē, ka subsidiaritātes principa ieviešana Horvātijā ir viena no atslēgām, kā Horvātijas sabiedrību tuvināt Eiropas projektam;

| 5.2 | atzinīgi novērtē Horvātijas Konstitūcijas 2001. gada grozījumus attiecībā uz subsidiaritāti un reģionālo un vietējo varu; |
| --- | --- |

5.2

atzinīgi novērtē Horvātijas Konstitūcijas 2001. gada grozījumus attiecībā uz subsidiaritāti un reģionālo un vietējo varu;

| 5.3 | norāda uz kritiku, ko izteikusi Komisija savā 2003. gada stabilizācijas un asociācijas ziņojumā par Horvātiju, īpaši attiecībā uz gauso varas decentralizācijas procesu, un uzsver vispārējo pesimismu, kurš izpaužas attiecībā uz apgabalu, pilsētu un pašvaldību spēju pildīt savus jaunos pienākumus finansiālās un administratīvās autonomijas trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

5.3

norāda uz kritiku, ko izteikusi Komisija savā 2003. gada stabilizācijas un asociācijas ziņojumā par Horvātiju, īpaši attiecībā uz gauso varas decentralizācijas procesu, un uzsver vispārējo pesimismu, kurš izpaužas attiecībā uz apgabalu, pilsētu un pašvaldību spēju pildīt savus jaunos pienākumus finansiālās un administratīvās autonomijas trūkuma dēļ;

| 5.4 | pauž bažas par pašu ieņēmumu un nodokļu iekasēšanā nepieciešamās autonomijas trūkumu, kam ir fundamentāla nozīme patiesa varas pārejas procesa konsolidācijā; |
| --- | --- |

5.4

pauž bažas par pašu ieņēmumu un nodokļu iekasēšanā nepieciešamās autonomijas trūkumu, kam ir fundamentāla nozīme patiesa varas pārejas procesa konsolidācijā;

| 5.5 | aicina nodrošināt normatīvo aktu attiecībā uz reģionālo un vietējo pašpārvaldi, īpaši izglītības un veselības aprūpes sektorā, atbilstību 2001. gada konstitucionālās reformas garam un nenovirzīties no toreiz uzsāktā varas decentralizācijas procesa; |
| --- | --- |

5.5

aicina nodrošināt normatīvo aktu attiecībā uz reģionālo un vietējo pašpārvaldi, īpaši izglītības un veselības aprūpes sektorā, atbilstību 2001. gada konstitucionālās reformas garam un nenovirzīties no toreiz uzsāktā varas decentralizācijas procesa;

| 5.6 | norāda, ka jaunu vietēju administratīvu struktūru izveidei jānotiek saskaņā ar ES pamatprincipiem attiecībā uz autonomiju un vietējo demokrātiju. |
| --- | --- |

5.6

norāda, ka jaunu vietēju administratīvu struktūru izveidei jānotiek saskaņā ar ES pamatprincipiem attiecībā uz autonomiju un vietējo demokrātiju.

Briselē, 2005. gada 13. oktobrī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  7. un 9. pants, II sadaļa — Politiskais dialogs (SAA), 116. pants (SAA)

1

SAA

SAA

(2)  8. pants, II sadaļa — Politiskais dialogs (SAA)

2

SAA

(3)  8. panta 2. daļa, II sadaļa — Politiskais dialogs (SAA)

3

SAA

---

| 4.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/46

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena: darba programma nākamo piecu gadu uzdevumu izpildei””

(2006/C 81/12)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tēmu “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitā gadadiena: darba programma, lai paveiktu nākamo piecu gadu uzdevumus” (KOM(2005) 139 galīgā red.);

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 3. jūnija lēmumu par konsultācijām saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu;

ņemot vērā Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu dot norādījumus Ārējo attiecību komisijai izstrādāt atzinumu par minēto priekšlikumu;

ņemot vērā Komitejas 2004. gada 21. aprīļa perspektīvas atzinumu “Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerība un teritoriālās pašvaldības: koordinācijas un īpašu instrumentu nepieciešamība decentralizētai sadarbībai” (CdR 327/2003) (1);

ņemot vērā secinājumus konferencē “Par jaunu Eiropas — Vidusjūras reģiona telpu”, kas pēc Reģionu komitejas iniciatīvas 2003. gada 31. oktobrī pulcēja vietējos un reģionālos pārstāvjus Livorno pilsētā (CdR 350/2003);

ņemot vērā Kairā 2005. gada martā notikušās Pirmās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas sesijas secinājumus;

ņemot vērā Luksemburgā 2005. gada 30. un 31. maijā notikušās 7. Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību ministru konferences secinājumus;

ņemot vērā ziņojumu par tēmu “Eiropas un Vidusjūras partnerattiecības desmit gadus pēc Barselonas: sasniegumi un perspektīvas”, ko sagatavojusi FEMISE;

ņemot vērā ziņojumu “Barselona plus”; “Virzība uz Eiropas un Vidusjūras reģiona demokrātisku valstu savienību”, ko sagatavojis EuroMeSCo;

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu deklarāciju, ko pieņēma šo valstu mēri un 2003. gada 27. septembrī Biblosā apstiprināja Eurocities (Eiropas pilsētu apvienības) Euromed Komisija;

ņemot vērā 6. Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību ministru konferencē pieņemto rezolūciju (CdR 357/2003)
   (2);

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 142/2005 rev. 1), ko 2005. gada 30. jūnijā pieņēma Ārējo attiecību komisija (ziņotāja: Terrón i Cusí kdze, “Patronat Catalá pro Europa” ģenerālsekretāre, Katalonijas reģiona valdības pārstāve Briselē (ES/ESP);

61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 13. oktobra sēdē), vienprātīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedokļi

1.1   Vispārīgas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1.1 | atzinīgi novērtē Komisijas paziņojumu un īpaši atzīst tās pastāvīgo lielo ieguldījumu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību veidošanā; |
| --- | --- |

1.1.1

atzinīgi novērtē Komisijas paziņojumu un īpaši atzīst tās pastāvīgo lielo ieguldījumu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību veidošanā;

| 1.1.2 | atbalsta uzskatu, ka Barselonas procesa rezultātā izveidojušās stingras partnerattiecības, kas pamatojas uz kopīgu atbildību, dialogu un sadarbību; |
| --- | --- |

1.1.2

atbalsta uzskatu, ka Barselonas procesa rezultātā izveidojušās stingras partnerattiecības, kas pamatojas uz kopīgu atbildību, dialogu un sadarbību;

| 1.1.3 | uzsver to, ka stingrās saiknes, kas pastāv starp ES un Vidusjūras valstu partneriem, pēc būtības ir vēsturiskas un stratēģiskas, turklāt EuroMed partneri ir savstarpēji atkarīgi, ņemot vērā tirdzniecības, finanšu, tūrisma un migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

1.1.3

uzsver to, ka stingrās saiknes, kas pastāv starp ES un Vidusjūras valstu partneriem, pēc būtības ir vēsturiskas un stratēģiskas, turklāt EuroMed partneri ir savstarpēji atkarīgi, ņemot vērā tirdzniecības, finanšu, tūrisma un migrācijas plūsmas;

| 1.1.4 | atbalsta ideju par to, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības 10. gadadiena dod iespēju turpmāk attīstīt sadarbību starp abiem Vidusjūras krastiem un sniegt jaunu impulsu Barselonas procesam; |
| --- | --- |

1.1.4

atbalsta ideju par to, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības 10. gadadiena dod iespēju turpmāk attīstīt sadarbību starp abiem Vidusjūras krastiem un sniegt jaunu impulsu Barselonas procesam;

| 1.1.5 | atzīmē, ka šo 10 gadu bilance kopumā ir pozitīva un parāda ievērojamus sasniegumus, lai gan dažas būtiskās lietas attīstījušās ļoti lēni; |
| --- | --- |

1.1.5

atzīmē, ka šo 10 gadu bilance kopumā ir pozitīva un parāda ievērojamus sasniegumus, lai gan dažas būtiskās lietas attīstījušās ļoti lēni;

| 1.1.6 | atzīst to, ka Komisija piedāvā ambiciozu un labi sagatavotu darba programmu; |
| --- | --- |

1.1.6

atzīst to, ka Komisija piedāvā ambiciozu un labi sagatavotu darba programmu;

| 1.1.7 | uzsver to, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība Reģionu komitejai ir ļoti nozīmīga, un Barselonas process jau sākotnēji ir atbalstījis un veicinājis sadarbību starp Vidusjūras abiem krastiem; |
| --- | --- |

1.1.7

uzsver to, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība Reģionu komitejai ir ļoti nozīmīga, un Barselonas process jau sākotnēji ir atbalstījis un veicinājis sadarbību starp Vidusjūras abiem krastiem;

| 1.1.8 | atzīmē, ka jāpieliek pūles, lai Barselonas procesā iesaistītu vietējās organizācijas, jo tieši tās dos ieguldījumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības padziļināšanā un veicināšanā; |
| --- | --- |

1.1.8

atzīmē, ka jāpieliek pūles, lai Barselonas procesā iesaistītu vietējās organizācijas, jo tieši tās dos ieguldījumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības padziļināšanā un veicināšanā;

| 1.1.9 | atzīmē, ka tā konsekventi pieprasījusi vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu aktīvāku iesaistīšanos Barselonas procesā; |
| --- | --- |

1.1.9

atzīmē, ka tā konsekventi pieprasījusi vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu aktīvāku iesaistīšanos Barselonas procesā;

| 1.1.10 | atzinīgi vērtē 7. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ministru konferences secinājumus attiecībā uz reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu nozīmi, lai tās ciešāk iesaistītu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, risinot kopīgos uzdevumus un apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi; |
| --- | --- |

1.1.10

atzinīgi vērtē 7. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ministru konferences secinājumus attiecībā uz reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu nozīmi, lai tās ciešāk iesaistītu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, risinot kopīgos uzdevumus un apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi;

| 1.1.11 | izsaka vēlēšanos nostiprināt sadarbību ar esošajam institūcijām, kas iesaistītas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā. |
| --- | --- |

1.1.11

izsaka vēlēšanos nostiprināt sadarbību ar esošajam institūcijām, kas iesaistītas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā.

1.2   Barselonas procesa novērtējums

Reģionu komiteja

| 1.2.1 | atbalsta ideju par to, ka sadarbība uzlabojusies Politikas un drošības jomā. Tomēr temps izrādījies lēnāks, nekā bija cerēts. Vērtējot pozitīvos rezultātus, liels sasniegums ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības parlamentārās asamblejas izveide 2004. gadā, kā arī daži uzticības veicināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

1.2.1

atbalsta ideju par to, ka sadarbība uzlabojusies Politikas un drošības jomā. Tomēr temps izrādījies lēnāks, nekā bija cerēts. Vērtējot pozitīvos rezultātus, liels sasniegums ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības parlamentārās asamblejas izveide 2004. gadā, kā arī daži uzticības veicināšanas pasākumi;

| 1.2.2 | uzskata, ka Barselonas process nav devis rezultātus ievērojamā demokrātizācijas attīstībā, nedz arī tieši ietekmējis lielākos neatrisinātos reģiona konfliktus, īpaši Palestīnas un Izraēlas konfliktu; |
| --- | --- |

1.2.2

uzskata, ka Barselonas process nav devis rezultātus ievērojamā demokrātizācijas attīstībā, nedz arī tieši ietekmējis lielākos neatrisinātos reģiona konfliktus, īpaši Palestīnas un Izraēlas konfliktu;

| 1.2.3 | pievienojas uzskatam, ka partnerības progress koncentrējies uz Barselonas deklarācijas saimniecisko un komerciālo mērķu īstenošanu ar mērķi līdz 2010. gadam izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonu. Divpusējā Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumu tīkla izveide ir gandrīz pabeigta, un ir pazudušas vai tiek pakāpeniski samazinātas tarifu barjeras rūpniecības precēm; |
| --- | --- |

1.2.3

pievienojas uzskatam, ka partnerības progress koncentrējies uz Barselonas deklarācijas saimniecisko un komerciālo mērķu īstenošanu ar mērķi līdz 2010. gadam izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonu. Divpusējā Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumu tīkla izveide ir gandrīz pabeigta, un ir pazudušas vai tiek pakāpeniski samazinātas tarifu barjeras rūpniecības precēm;

| 1.2.4 | uzsver to, ka ir panākts nenozīmīgs progress, lai sasniegtu abpusējo liberalizāciju lauksaimniecības preču tirdzniecības jomā, ārvalstu un vietējo privāto ieguldījumu līmenis vēl aizvien ir zems, un nav mazinājušās atšķirības labklājības līmeņa ziņā; |
| --- | --- |

1.2.4

uzsver to, ka ir panākts nenozīmīgs progress, lai sasniegtu abpusējo liberalizāciju lauksaimniecības preču tirdzniecības jomā, ārvalstu un vietējo privāto ieguldījumu līmenis vēl aizvien ir zems, un nav mazinājušās atšķirības labklājības līmeņa ziņā;

| 1.2.5 | uzskata, ka zemajam sasniegumu līmenim dienvidu — dienvidu integrācijā ir vairāki iemesli, un viens no galvenajiem iemesliem ir zema institucionālā attīstība Vidusjūras partnervalstīs; |
| --- | --- |

1.2.5

uzskata, ka zemajam sasniegumu līmenim dienvidu — dienvidu integrācijā ir vairāki iemesli, un viens no galvenajiem iemesliem ir zema institucionālā attīstība Vidusjūras partnervalstīs;

| 1.2.6 | turklāt atzīmē, ka ārvalstu tiešās investīcijas gandrīz nav palielinājušās. Dienvidu — dienvidu integrācija nav uzlabojusies. “Agadir” līgums, ko 2004. gadā parakstīja Maroka, Tunisija, Jordānija un Ēģipte, vēl aizvien nav ratificēts; |
| --- | --- |

1.2.6

turklāt atzīmē, ka ārvalstu tiešās investīcijas gandrīz nav palielinājušās. Dienvidu — dienvidu integrācija nav uzlabojusies. “Agadir” līgums, ko 2004. gadā parakstīja Maroka, Tunisija, Jordānija un Ēģipte, vēl aizvien nav ratificēts;

| 1.2.7 | atbalsta ideju par to, ka cilvēciskās, kultūras un sociālās dimensijas pamatelements ir izglītība, nostiprināta sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, un Annas Lindas vārdā nosauktā Starpkultūru dialoga fonda izveide 2004. gadā turpinās veicināt apmaiņu šajās jomās; |
| --- | --- |

1.2.7

atbalsta ideju par to, ka cilvēciskās, kultūras un sociālās dimensijas pamatelements ir izglītība, nostiprināta sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, un Annas Lindas vārdā nosauktā Starpkultūru dialoga fonda izveide 2004. gadā turpinās veicināt apmaiņu šajās jomās;

| 1.2.8 | atzinīgi novērtē ievērojamo progresu, kas panākts partnerības finansiālajā jomā, izveidojot FEMIP (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju mehānismu) un paātrinot MEDA II projektu un programmas ieviešanu; |
| --- | --- |

1.2.8

atzinīgi novērtē ievērojamo progresu, kas panākts partnerības finansiālajā jomā, izveidojot FEMIP (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju mehānismu) un paātrinot MEDA II projektu un programmas ieviešanu;

| 1.2.9 | vēlreiz uzsver nepieciešamību pēc pārrobežu sadarbības un iesaka šim mērķim izmantot jauno finanšu instrumentu ENPI; |
| --- | --- |

1.2.9

vēlreiz uzsver nepieciešamību pēc pārrobežu sadarbības un iesaka šim mērķim izmantot jauno finanšu instrumentu ENPI;

| 1.2.10 | vēlreiz uzsver, ka līdz ar to aizkavējusies pieredzes un labas prakses izplatīšana vietējo un reģionālo varas iestāžu partnerības jomā atbilstoši Barselonas garam, lai gan daudzas ES vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir izveidojušas ciešas saiknes ar līdzīgām iestādēm Vidusjūras dienvidu krastā. |
| --- | --- |

1.2.10

vēlreiz uzsver, ka līdz ar to aizkavējusies pieredzes un labas prakses izplatīšana vietējo un reģionālo varas iestāžu partnerības jomā atbilstoši Barselonas garam, lai gan daudzas ES vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir izveidojušas ciešas saiknes ar līdzīgām iestādēm Vidusjūras dienvidu krastā.

1.3   Piedāvātās iniciatīvas un darba programma

Reģionu komiteja

| 1.3.1 | pievienojas uzskatam, ka cilvēktiesību un demokrātijas jomā jāturpina centieni veicināt dzimumu līdztiesību, pamattiesības un sociālās tiesības, neatkarīgas tiesu iestādes un plurālismu, kā arī virzība uz kopīgas nostājas izstrādi demokratizācijas uzdevumu risināšanai; |
| --- | --- |

1.3.1

pievienojas uzskatam, ka cilvēktiesību un demokrātijas jomā jāturpina centieni veicināt dzimumu līdztiesību, pamattiesības un sociālās tiesības, neatkarīgas tiesu iestādes un plurālismu, kā arī virzība uz kopīgas nostājas izstrādi demokratizācijas uzdevumu risināšanai;

| 1.3.2 | uzsver, ka tālab vietējā mērogā iesaistīto (reģionālo un vietējo organizāciju), pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru sadarbība ir izšķiroši nozīmīga, lai šajā jomā panāktu attīstību; |
| --- | --- |

1.3.2

uzsver, ka tālab vietējā mērogā iesaistīto (reģionālo un vietējo organizāciju), pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru sadarbība ir izšķiroši nozīmīga, lai šajā jomā panāktu attīstību;

| 1.3.3 | uzskata, ka decentralizētā kooperācija palīdz vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs sasniegt augstāku labas pārvaldības līmeni, veicinot sociālo līdzdalību, privāto iesaistīšanos un sabiedrības vadību vietējās ekonomikas attīstības veicināšanā, tādējādi pastiprinot vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu organizatorisko nozīmi attiecībā pret centrālajām valdībām un decentralizētajām valsts pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

1.3.3

uzskata, ka decentralizētā kooperācija palīdz vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs sasniegt augstāku labas pārvaldības līmeni, veicinot sociālo līdzdalību, privāto iesaistīšanos un sabiedrības vadību vietējās ekonomikas attīstības veicināšanā, tādējādi pastiprinot vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu organizatorisko nozīmi attiecībā pret centrālajām valdībām un decentralizētajām valsts pārvaldes iestādēm;

| 1.3.4 | norāda, ka ekonomiskas un sociālās attīstības veicināšana, izmantojot reģionālās integrācijas pieeju, ir viens no galvenajiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības mērķiem; |
| --- | --- |

1.3.4

norāda, ka ekonomiskas un sociālās attīstības veicināšana, izmantojot reģionālās integrācijas pieeju, ir viens no galvenajiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības mērķiem;

| 1.3.5 | uzsver, ka īsta reģionālā tirgus izveide var veicināt ekonomisko un sociālo attīstību, un jebkurā gadījumā tas ir vajadzīgs, bet nepietiekams attīstības nosacījums; |
| --- | --- |

1.3.5

uzsver, ka īsta reģionālā tirgus izveide var veicināt ekonomisko un sociālo attīstību, un jebkurā gadījumā tas ir vajadzīgs, bet nepietiekams attīstības nosacījums;

| 1.3.6 | uzskata, ka īstu reģionālo tirgu var izveidot vienīgi tad, ja tiek nostiprināta Vidusjūras valstu partneru integrācija, padziļinot reformu visaptverošas pieejas rezultāta, kā arī iesaistot pilsonisko sabiedrību, vietējos tirgus dalībniekus un izrādot stingru politisko gribu; |
| --- | --- |

1.3.6

uzskata, ka īstu reģionālo tirgu var izveidot vienīgi tad, ja tiek nostiprināta Vidusjūras valstu partneru integrācija, padziļinot reformu visaptverošas pieejas rezultāta, kā arī iesaistot pilsonisko sabiedrību, vietējos tirgus dalībniekus un izrādot stingru politisko gribu;

| 1.3.7 | uzskata, ka Asociācijas līgumi pēc būtības ir divpusēji un pilnībā neparedz instrumentus Vidusjūras valstu partneru reģionālajai integrācijai, kas ir nepieciešams solis īsta reģionālā tirgus izveides virzienā; |
| --- | --- |

1.3.7

uzskata, ka Asociācijas līgumi pēc būtības ir divpusēji un pilnībā neparedz instrumentus Vidusjūras valstu partneru reģionālajai integrācijai, kas ir nepieciešams solis īsta reģionālā tirgus izveides virzienā;

| 1.3.8 | uzskata, ka Eiropas Kaimiņattiecību politika (EKP) ar rīcības plānu palīdzību var dot ieguldījumu kvalitatīvām izmaiņām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībās, bet to nedrīkst darīt uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības daudzpusējās dimensijas rēķina. Barselonas procesam būtu jāsaglabājas kā centrālajam reģiona partnerības un dialoga instrumentam; |
| --- | --- |

1.3.8

uzskata, ka Eiropas Kaimiņattiecību politika (EKP) ar rīcības plānu palīdzību var dot ieguldījumu kvalitatīvām izmaiņām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecībās, bet to nedrīkst darīt uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības daudzpusējās dimensijas rēķina. Barselonas procesam būtu jāsaglabājas kā centrālajam reģiona partnerības un dialoga instrumentam;

| 1.3.9 | uzsver, ka Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta (ENIP) izveide, kas aizstāj tādas esošās programmas kā MEDA, aicina no jauna iedziļināties sadarbības veicināšanā ar Vidusjūras valstu partneriem ne vien, lai pabeigtu piedāvāto rīcības plānu kopumu sadarbībai ar Vidusjūras reģiona valstīm, bet arī, lai nepazaudētu reģionālo komponentu, kas bija atrodams programmā MEDA, lai nesamazinātu (absolūtos vai relatīvos skaitļos) finansiālo palīdzību, ko Eiropas Savienība piedāvā Vidusjūras reģiona valstu partneriem; |
| --- | --- |

1.3.9

uzsver, ka Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta (ENIP) izveide, kas aizstāj tādas esošās programmas kā MEDA, aicina no jauna iedziļināties sadarbības veicināšanā ar Vidusjūras valstu partneriem ne vien, lai pabeigtu piedāvāto rīcības plānu kopumu sadarbībai ar Vidusjūras reģiona valstīm, bet arī, lai nepazaudētu reģionālo komponentu, kas bija atrodams programmā MEDA, lai nesamazinātu (absolūtos vai relatīvos skaitļos) finansiālo palīdzību, ko Eiropas Savienība piedāvā Vidusjūras reģiona valstu partneriem;

| 1.3.10 | uzsver to, ka FEMIP izveide un tajā paredzētie līdzfinansēšanas noteikumi rada nepieciešamību steidzami izvērtēt reālās Eiropas un Vidusjūras reģiona attīstības bankas izveides iespējas; |
| --- | --- |

1.3.10

uzsver to, ka FEMIP izveide un tajā paredzētie līdzfinansēšanas noteikumi rada nepieciešamību steidzami izvērtēt reālās Eiropas un Vidusjūras reģiona attīstības bankas izveides iespējas;

| 1.3.11 | piekrīt pēc Komisijas priekšlikuma iesniegt novērtējumu, 2007. gadā konsultējoties ar Eiropas Investīciju banku (EIB); |
| --- | --- |

1.3.11

piekrīt pēc Komisijas priekšlikuma iesniegt novērtējumu, 2007. gadā konsultējoties ar Eiropas Investīciju banku (EIB);

| 1.3.12 | atzinīgi vērtē sarunu uzsākšanu starp ES un Vidusjūras valstīm par tirdzniecības liberalizēšanu un integrāciju attiecībā uz pakalpojumiem un uzņēmumu dibināšanu un pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav veikusi pētījumu, kas novērtē brīvas tirdzniecības zonas izveides ietekmi, ņemot vērā piecus MEDA II risināmos uzdevumus: demogrāfijas problēmu, nodarbinātību un migrāciju, globalizāciju un resursu samazināšanos, kā arī vides problēmu; atgādina, ka šis dokuments bija paredzēts jau Maltas konferencē (Barselona II, 1997) un Komiteja un Eiropas Parlaments to ir vairākkārt pieprasījuši; |
| --- | --- |

1.3.12

atzinīgi vērtē sarunu uzsākšanu starp ES un Vidusjūras valstīm par tirdzniecības liberalizēšanu un integrāciju attiecībā uz pakalpojumiem un uzņēmumu dibināšanu un pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav veikusi pētījumu, kas novērtē brīvas tirdzniecības zonas izveides ietekmi, ņemot vērā piecus MEDA II risināmos uzdevumus: demogrāfijas problēmu, nodarbinātību un migrāciju, globalizāciju un resursu samazināšanos, kā arī vides problēmu; atgādina, ka šis dokuments bija paredzēts jau Maltas konferencē (Barselona II, 1997) un Komiteja un Eiropas Parlaments to ir vairākkārt pieprasījuši;

| 1.3.13 | uzsver lauksaimniecības jautājuma primāro nozīmi Vidusjūras valstu partneriem; |
| --- | --- |

1.3.13

uzsver lauksaimniecības jautājuma primāro nozīmi Vidusjūras valstu partneriem;

| 1.3.14 | uzskata, ka tādēļ steidzīgi nepieciešams izvērst KLP (Kopējo lauksaimniecības politiku), atvērt Kopienas tirgu Vidusjūras valstu produkcijai un izveidot Eiropas Lauksaimnieciskās virzības un garantiju fondu (ELVGF), kas būtu labvēlīgs Vidusjūras valstu reģionam, lai atvieglotu neizbēgamās korekcijas; |
| --- | --- |

1.3.14

uzskata, ka tādēļ steidzīgi nepieciešams izvērst KLP (Kopējo lauksaimniecības politiku), atvērt Kopienas tirgu Vidusjūras valstu produkcijai un izveidot Eiropas Lauksaimnieciskās virzības un garantiju fondu (ELVGF), kas būtu labvēlīgs Vidusjūras valstu reģionam, lai atvieglotu neizbēgamās korekcijas;

| 1.3.15 | pievienojas uzskatam par lauku attīstības reģionālās sadarbības programmas uzsākšanas nozīmi; |
| --- | --- |

1.3.15

pievienojas uzskatam par lauku attīstības reģionālās sadarbības programmas uzsākšanas nozīmi;

| 1.3.16 | atzinīgi vērtē priekšlikumu iesaistīties dialogā ar partnervalstīm un ES dalībvalstīm, lai palielinātu divpusējo sadarbību izglītības un arodapmācību jomā, un līdz 2015. gadam sasniegtu trīs mērķus: izskaust analfabētismu reģionā, nodrošināt, lai visi bērni neatkarīgi no dzimuma mācītos pamatskolā un visos izglītības līmeņos izskaust dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

1.3.16

atzinīgi vērtē priekšlikumu iesaistīties dialogā ar partnervalstīm un ES dalībvalstīm, lai palielinātu divpusējo sadarbību izglītības un arodapmācību jomā, un līdz 2015. gadam sasniegtu trīs mērķus: izskaust analfabētismu reģionā, nodrošināt, lai visi bērni neatkarīgi no dzimuma mācītos pamatskolā un visos izglītības līmeņos izskaust dzimumu nevienlīdzību;

| 1.3.17 | atzinīgi vērtē iniciatīvu nostiprināt esošas mobilitātes programmas, izveidojot stipendiju shēmu augstskolu studentiem, ko līdzfinansē Komisija un uzņemošās valstis Eiropas un Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

1.3.17

atzinīgi vērtē iniciatīvu nostiprināt esošas mobilitātes programmas, izveidojot stipendiju shēmu augstskolu studentiem, ko līdzfinansē Komisija un uzņemošās valstis Eiropas un Vidusjūras reģionā;

| 1.3.18 | atzinīgi vērtē vietējo pārvaldes iestāžu un pilsoniskās sabiedrības nozīmi, lai veicinātu sadarbību tieslietu, drošības un brīvības jomās, ieskaitot migrāciju un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

1.3.18

atzinīgi vērtē vietējo pārvaldes iestāžu un pilsoniskās sabiedrības nozīmi, lai veicinātu sadarbību tieslietu, drošības un brīvības jomās, ieskaitot migrāciju un sociālo integrāciju;

| 1.3.19 | uzskata, ka ir svarīgi nostiprināt pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru nozīmi un klātesamību partnerībā, un atzinīgi vērtē nevalstiskas platformas izveidi, kas darbosies kā īpaši piemērots sarunu dalībnieks Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā; |
| --- | --- |

1.3.19

uzskata, ka ir svarīgi nostiprināt pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru nozīmi un klātesamību partnerībā, un atzinīgi vērtē nevalstiskas platformas izveidi, kas darbosies kā īpaši piemērots sarunu dalībnieks Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā;

| 1.3.20 | atzīmē to, ka Vidusjūras reģions atrodas priviliģētā situācijā, veidojot starpkultūru un civilizāciju dialogu, un aicina turpināt atbalstu iniciatīvām ar mērķi radīt kopīgu audiovizuālo telpu, veicināt izpratni sabiedrības locekļu vidū, cīnīties pret rasismu un visiem ksenofobijas izpausmes veidiem, tai skaitā pret islamofobiju un antisemītismu; |
| --- | --- |

1.3.20

atzīmē to, ka Vidusjūras reģions atrodas priviliģētā situācijā, veidojot starpkultūru un civilizāciju dialogu, un aicina turpināt atbalstu iniciatīvām ar mērķi radīt kopīgu audiovizuālo telpu, veicināt izpratni sabiedrības locekļu vidū, cīnīties pret rasismu un visiem ksenofobijas izpausmes veidiem, tai skaitā pret islamofobiju un antisemītismu;

| 1.3.21 | nožēlo, ka Komisija savā 2005. gada 12. aprīļa paziņojumā nav ierosinājusi palielināt vietējo dalībnieku nozīmi partnerībā vai ieviest konsultāciju mehānismu ar esošajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu iestādēm. Tomēr atzinīgi vērtē tādas nozīmīgas valstu iekšējās reģionālās programmas kā MEDACT un MEDPACT šo darbību uzlabošanai; |
| --- | --- |

1.3.21

nožēlo, ka Komisija savā 2005. gada 12. aprīļa paziņojumā nav ierosinājusi palielināt vietējo dalībnieku nozīmi partnerībā vai ieviest konsultāciju mehānismu ar esošajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu iestādēm. Tomēr atzinīgi vērtē tādas nozīmīgas valstu iekšējās reģionālās programmas kā MEDACT un MEDPACT šo darbību uzlabošanai;

| 1.3.22 | piekrīt, ka nepieciešams palielināt partnerības atpazīstamību ES valstīs un partnervalstīs un atpazīstamības paaugstināšanai nepieciešama skaidra, vienota un pastāvīga informācija plašai sabiedrībai, izmantojot visefektīvākos saziņas un informācijas izplatīšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

1.3.22

piekrīt, ka nepieciešams palielināt partnerības atpazīstamību ES valstīs un partnervalstīs un atpazīstamības paaugstināšanai nepieciešama skaidra, vienota un pastāvīga informācija plašai sabiedrībai, izmantojot visefektīvākos saziņas un informācijas izplatīšanas līdzekļus;

| 1.3.23 | uzsver to, ka vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes gan Vidusjūras ziemeļu, gan dienvidu krasta nodrošina funkcionālu, politisku un teritoriālu saikni starp centrālo valdību un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

1.3.23

uzsver to, ka vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes gan Vidusjūras ziemeļu, gan dienvidu krasta nodrošina funkcionālu, politisku un teritoriālu saikni starp centrālo valdību un pilsonisko sabiedrību;

| 1.3.24. | visbeidzot atgādina, ka visas Komisijas paziņojumā minētās jomas ir tās, kas veido sadarbības pamatu Barselonas procesā un kur vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes var piedāvāt visvairāk:






  — | demokratizācijas veicināšana; |
| --- | --- | --- |

1.3.24.

visbeidzot atgādina, ka visas Komisijas paziņojumā minētās jomas ir tās, kas veido sadarbības pamatu Barselonas procesā un kur vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes var piedāvāt visvairāk:

—

demokratizācijas veicināšana;

| — | iestāžu pārstrukturēšana; |
| --- | --- |

—

iestāžu pārstrukturēšana;

| — | politikas, kas veicina mazo un vidējo uzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

—

politikas, kas veicina mazo un vidējo uzņēmumu attīstību;

| — | politikas, kas veicina investīcijas; |
| --- | --- |

—

politikas, kas veicina investīcijas;

| — | lauksaimniecība, zvejniecība un lauku attīstība; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecība, zvejniecība un lauku attīstība;

| — | politikas, kas veicina nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

politikas, kas veicina nodarbinātību;

| — | reģionālā un teritorijas plānošana; |
| --- | --- |

—

reģionālā un teritorijas plānošana;

| — | pilsētplānošana; |
| --- | --- |

—

pilsētplānošana;

| — | vide, resursu pārvalde un pasākumi dabas katastrofu ierobežošanai; |
| --- | --- |

—

vide, resursu pārvalde un pasākumi dabas katastrofu ierobežošanai;

| — | transporta un enerģētikas apakšreģionālā dimensija; |
| --- | --- |

—

transporta un enerģētikas apakšreģionālā dimensija;

| — | kultūras un sporta iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

kultūras un sporta iniciatīvas;

| — | kultūras mantojuma aizsardzības un saglabāšanas politikas; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma aizsardzības un saglabāšanas politikas;

| — | sociālās tuvināšanās politikas; |
| --- | --- |

—

sociālās tuvināšanās politikas;

| — | izglītība un apmācība; |
| --- | --- |

—

izglītība un apmācība;

| — | veselības aprūpe; |
| --- | --- |

—

veselības aprūpe;

| — | imigrācijas plūsmu vadība, imigrantu uzņemšanas un integrācijas politika; |
| --- | --- |

—

imigrācijas plūsmu vadība, imigrantu uzņemšanas un integrācijas politika;

| — | partnerības atpazīstamības palielināšana. |
| --- | --- |

—

partnerības atpazīstamības palielināšana.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1 | uzsver vietējo un reģionālo organizāciju nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nostiprināšanā; |
| --- | --- |

2.1

uzsver vietējo un reģionālo organizāciju nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nostiprināšanā;

| 2.2 | attiecīgi uzsver, ka šo dalībnieku ieguldījums ir vitāli nozīmīgs, lai notiktu progress cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, starpkultūru dialogā galveno Barselonas procesa vadlīniju izpratnē un nākamo piecu gadu darba programmas galvenajās prioritātēs; |
| --- | --- |

2.2

attiecīgi uzsver, ka šo dalībnieku ieguldījums ir vitāli nozīmīgs, lai notiktu progress cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, starpkultūru dialogā galveno Barselonas procesa vadlīniju izpratnē un nākamo piecu gadu darba programmas galvenajās prioritātēs;

| 2.3 | atkārtoti pieprasa, lai tiktu veikti pasākumi intensīvākai līdzdalībai un vietējo un reģionālo organizāciju iesaistīšanai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbības procesā, jo tie ir īpaši piemēroti partneri miera, stabilitātes un labklājības telpas veidošanā Vidusjūras baseinā; |
| --- | --- |

2.3

atkārtoti pieprasa, lai tiktu veikti pasākumi intensīvākai līdzdalībai un vietējo un reģionālo organizāciju iesaistīšanai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbības procesā, jo tie ir īpaši piemēroti partneri miera, stabilitātes un labklājības telpas veidošanā Vidusjūras baseinā;

| 2.4 | uzsver, ka reģionālā sadarbība politiskajā un administratīvajā līmenī ir laba politika un ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas veido labas partnerības. Tomēr tie ir jāpapildina ar citiem mehānismiem, tai skaitā ar partnerību vietējo organizāciju līmenī; |
| --- | --- |

2.4

uzsver, ka reģionālā sadarbība politiskajā un administratīvajā līmenī ir laba politika un ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas veido labas partnerības. Tomēr tie ir jāpapildina ar citiem mehānismiem, tai skaitā ar partnerību vietējo organizāciju līmenī;

| 2.5 | aicina izveidot jaunu forumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu organizāciju sadarbības ietvaros, kura uzdevums būs veicināt teritoriālu un decentralizētu sadarbību un attīstīt partnerības un attīstības programmas, kas integrētu visā Vidusjūras baseinā veicamos pasākumus, ļaujot analizēt asociācijas līgumu darbību ar Vidusjūras partneriem. Šis forums varētu iekļaut pašvaldības un reģionus abos Vidusjūras krastos; |
| --- | --- |

2.5

aicina izveidot jaunu forumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu organizāciju sadarbības ietvaros, kura uzdevums būs veicināt teritoriālu un decentralizētu sadarbību un attīstīt partnerības un attīstības programmas, kas integrētu visā Vidusjūras baseinā veicamos pasākumus, ļaujot analizēt asociācijas līgumu darbību ar Vidusjūras partneriem. Šis forums varētu iekļaut pašvaldības un reģionus abos Vidusjūras krastos;

| 2.6 | iesaka Komisijai ņemt vērā aicinājumu vietējām pārvaldes iestādēm, kas izskanēja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas pirmajā sesijā, izveidot kontaktu tīklu dialoga veicināšanai, savstarpējai sapratnei, pieredzei un labas prakses apmaiņai; |
| --- | --- |

2.6

iesaka Komisijai ņemt vērā aicinājumu vietējām pārvaldes iestādēm, kas izskanēja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas pirmajā sesijā, izveidot kontaktu tīklu dialoga veicināšanai, savstarpējai sapratnei, pieredzei un labas prakses apmaiņai;

| 2.7 | uzsver to, ka sociālo organizāciju un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās ir ļoti nozīmīga partnerības veicināšanai un tās mērķu sasniegšanai, bet to nevar paveikt, neiesaistot reģionālās un vietējās iestādes un organizācijas; |
| --- | --- |

2.7

uzsver to, ka sociālo organizāciju un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās ir ļoti nozīmīga partnerības veicināšanai un tās mērķu sasniegšanai, bet to nevar paveikt, neiesaistot reģionālās un vietējās iestādes un organizācijas;

| 2.8 | uzskata, ka ir nepieciešams pārsniegt tradicionālās centralizētās sadarbības robežas, un vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir vislabākais decentralizētās sadarbības līmenis; |
| --- | --- |

2.8

uzskata, ka ir nepieciešams pārsniegt tradicionālās centralizētās sadarbības robežas, un vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir vislabākais decentralizētās sadarbības līmenis;

| 2.9 | šajā sakarībā atgādina, ka pastāv vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu darbību iespējas, kas papildina un pārsniedz tradicionālo sadarbības līmeni centrālo valdību mērogā; |
| --- | --- |

2.9

šajā sakarībā atgādina, ka pastāv vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu darbību iespējas, kas papildina un pārsniedz tradicionālo sadarbības līmeni centrālo valdību mērogā;

| 2.10 | uzskata, ka tādu instrumentu izveide, kas labvēlīgi ietekmētu pārrobežu sadarbību un starptautisko sadarbību, varētu veicināt teritoriālo sadarbību Vidusjūras reģiona baseinā; |
| --- | --- |

2.10

uzskata, ka tādu instrumentu izveide, kas labvēlīgi ietekmētu pārrobežu sadarbību un starptautisko sadarbību, varētu veicināt teritoriālo sadarbību Vidusjūras reģiona baseinā;

| 2.11 | norāda, ka tā decentralizētās sadarbības prakse, kas attīstījusies pēdējos gados, uzsvērusi vietējo pārvaldes iestāžu kā katalizatora nozīmi šajā jaunajā sadarbības procesā, kā to atzīmēja arī Komisija savā dokumentā par decentralizētu sadarbību 2000. gada janvārī; |
| --- | --- |

2.11

norāda, ka tā decentralizētās sadarbības prakse, kas attīstījusies pēdējos gados, uzsvērusi vietējo pārvaldes iestāžu kā katalizatora nozīmi šajā jaunajā sadarbības procesā, kā to atzīmēja arī Komisija savā dokumentā par decentralizētu sadarbību 2000. gada janvārī;

| 2.12 | atzīmē, ka, lai gan daudzas dalībvalstis ir atzinušas vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, tā ir jāsaskaņo un labāk jāizskaidro ES līmenī. Ir skaidri jānosaka, ka partneri Vidusjūras reģiona valstīs pārstāv decentralizētas varas, ko tiešās vēlēšanās ievēl attiecīgo reģionu pilsoņi, nevis (vai ne tikai) amatpersonas, kas vietējā mērogā pārstāv centrālo valdību; |
| --- | --- |

2.12

atzīmē, ka, lai gan daudzas dalībvalstis ir atzinušas vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, tā ir jāsaskaņo un labāk jāizskaidro ES līmenī. Ir skaidri jānosaka, ka partneri Vidusjūras reģiona valstīs pārstāv decentralizētas varas, ko tiešās vēlēšanās ievēl attiecīgo reģionu pilsoņi, nevis (vai ne tikai) amatpersonas, kas vietējā mērogā pārstāv centrālo valdību;

| 2.13 | iesaka Komisijai iegūt dziļākas zināšanas par vietējo iestāžu funkcijām un pilnvarām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, veicot salīdzinošu analīzi par vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu darbu un reģionā notiekošajām reformām. |
| --- | --- |

2.13

iesaka Komisijai iegūt dziļākas zināšanas par vietējo iestāžu funkcijām un pilnvarām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, veicot salīdzinošu analīzi par vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu darbu un reģionā notiekošajām reformām.

Briselē, 2005. gada 13. okotbrī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Peter STRAUB

---

(1)  OV C 121, 30.4.2004., 18. lpp

1

(2)  OV C 73, 23.3.2004., 77. lpp

2

---