# Europeiska unionens C 126E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 126E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången30 maj 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 126E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången30 maj 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 126E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 4/2006 av den 23 januari 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar | 1 |
| 2006/C 126E/2 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 5/2006 av den 23 januari 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) | 16 |
| 2006/C 126E/3 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 6/2006 av den 10 mars 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) | 33 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 126E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 4/2006 av den 23 januari 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar

1

2006/C 126E/2

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 5/2006 av den 23 januari 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire)

16

2006/C 126E/3

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 6/2006 av den 10 mars 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning)

33

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 30.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 126/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 4/2006

antagen av rådet den 23 januari 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av ... om skydd för grundvatten mot föroreningar

(2006/C 126 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Grundvatten är en värdefull naturresurs som bör skyddas mot kemisk förorening. Detta är särskilt viktigt för grundvattenberoende ekosystem och för användning av grundvatten i dricksvattenförsörjning. |
| --- | --- |

(1)

Grundvatten är en värdefull naturresurs som bör skyddas mot kemisk förorening. Detta är särskilt viktigt för grundvattenberoende ekosystem och för användning av grundvatten i dricksvattenförsörjning.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) uppställs målet att uppnå en vattenkvalitet som inte leder till betydande konsekvenser och risker för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) uppställs målet att uppnå en vattenkvalitet som inte leder till betydande konsekvenser och risker för människors hälsa och miljön.

| (3) | För att skydda miljön som helhet och människors hälsa i synnerhet bör ohälsosamma koncentrationer av skadliga förorenande ämnen i grundvatten undvikas, förebyggas eller minskas. |
| --- | --- |

(3)

För att skydda miljön som helhet och människors hälsa i synnerhet bör ohälsosamma koncentrationer av skadliga förorenande ämnen i grundvatten undvikas, förebyggas eller minskas.

| (4) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5) innehåller allmänna bestämmelser för skydd och bevarande av grundvatten. I enlighet med artikel 17 i det direktivet skall det beslutas om åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten, med kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5) innehåller allmänna bestämmelser för skydd och bevarande av grundvatten. I enlighet med artikel 17 i det direktivet skall det beslutas om åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten, med kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

| (5) | Med beaktande av behovet av att uppnå likformiga skyddsnivåer för grundvatten bör man upprätta kvalitetsnormer och tröskelvärden och utveckla metoder grundade på ett gemensamt tillvägagångssätt för att få kriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status. |
| --- | --- |

(5)

Med beaktande av behovet av att uppnå likformiga skyddsnivåer för grundvatten bör man upprätta kvalitetsnormer och tröskelvärden och utveckla metoder grundade på ett gemensamt tillvägagångssätt för att få kriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status.

| (6) | Kvalitetsnormer för nitrater, växtskyddsprodukter och biocider bör fastställas som gemenskapskriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status, och överensstämmelse bör säkerställas med rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (6), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8). |
| --- | --- |

(6)

Kvalitetsnormer för nitrater, växtskyddsprodukter och biocider bör fastställas som gemenskapskriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status, och överensstämmelse bör säkerställas med rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (6), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8).

| (7) | Bestämmelser om grundvattenförekomsters kemiska status gäller inte höga naturligt förekommande koncentrationer av ämnen eller joner eller deras indikatorer som finns antingen i en grundvattenförekomst eller i förbundna ytvattenförekomster på grund av särskilda hydrogeologiska förhållanden som inte omfattas av definitionen av förorening. De gäller inte heller temporära förändringar inom ett begränsat område av strömriktningen och den kemiska sammansättningen som inte ses som inträngningar. |
| --- | --- |

(7)

Bestämmelser om grundvattenförekomsters kemiska status gäller inte höga naturligt förekommande koncentrationer av ämnen eller joner eller deras indikatorer som finns antingen i en grundvattenförekomst eller i förbundna ytvattenförekomster på grund av särskilda hydrogeologiska förhållanden som inte omfattas av definitionen av förorening. De gäller inte heller temporära förändringar inom ett begränsat område av strömriktningen och den kemiska sammansättningen som inte ses som inträngningar.

| (8) | Det bör fastställas kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender i fråga om koncentrationer av förorenande ämnen och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender, med beaktande av sannolikheten för negativa effekter på förbundna vattenekosystem eller beroende terrestra ekosystem. |
| --- | --- |

(8)

Det bör fastställas kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender i fråga om koncentrationer av förorenande ämnen och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender, med beaktande av sannolikheten för negativa effekter på förbundna vattenekosystem eller beroende terrestra ekosystem.

| (9) | När så är möjligt bör medlemsstaterna använda statistiska förfaranden, under förutsättning att de uppfyller internationella normer och bidrar till jämförbarhet av övervakningsresultat mellan medlemsstaterna under en lång period. |
| --- | --- |

(9)

När så är möjligt bör medlemsstaterna använda statistiska förfaranden, under förutsättning att de uppfyller internationella normer och bidrar till jämförbarhet av övervakningsresultat mellan medlemsstaterna under en lång period.

| (10) | I enlighet med artikel 22.2 tredje strecksatsen i direktiv 2000/60/EG skall rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (9) upphöra att gälla den 22 december 2013. Det är nödvändigt att sörja för kontinuiteten i det skydd som föreskrivs i direktiv 80/68/EEG avseende åtgärder i syfte att hindra eller begränsa både direkt och indirekt tillförsel av förorenande ämnen i grundvatten. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 22.2 tredje strecksatsen i direktiv 2000/60/EG skall rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (9) upphöra att gälla den 22 december 2013. Det är nödvändigt att sörja för kontinuiteten i det skydd som föreskrivs i direktiv 80/68/EEG avseende åtgärder i syfte att hindra eller begränsa både direkt och indirekt tillförsel av förorenande ämnen i grundvatten.

| (11) | Det är nödvändigt att skilja mellan farliga ämnen vars tillförsel bör hindras och andra förorenande ämnen vars tillförsel bör begränsas. Bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, med en förteckning över de huvudsakliga förorenande ämnen som berör vattenmiljön, bör användas för att identifiera farliga och icke-farliga ämnen som utgör en befintlig eller potentiell föroreningsrisk. |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att skilja mellan farliga ämnen vars tillförsel bör hindras och andra förorenande ämnen vars tillförsel bör begränsas. Bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, med en förteckning över de huvudsakliga förorenande ämnen som berör vattenmiljön, bör användas för att identifiera farliga och icke-farliga ämnen som utgör en befintlig eller potentiell föroreningsrisk.

| (12) | För att säkerställa ett likformigt grundvattenskydd bör medlemsstater som delar grundvattenförekomster samordna sin verksamhet när det gäller övervakning, att fastställa tröskelvärden och att identifiera aktuella farliga ämnen. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa ett likformigt grundvattenskydd bör medlemsstater som delar grundvattenförekomster samordna sin verksamhet när det gäller övervakning, att fastställa tröskelvärden och att identifiera aktuella farliga ämnen.

| (13) | Medlemsstaterna bör tillåtas att under vissa omständigheter bevilja undantag från åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör tillåtas att under vissa omständigheter bevilja undantag från åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten.

| (14) | Det är nödvändigt att föreskriva övergångsåtgärder för tiden mellan det här direktivets genomförandedatum och den dag då direktiv 80/68/EEG upphör att gälla. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att föreskriva övergångsåtgärder för tiden mellan det här direktivets genomförandedatum och den dag då direktiv 80/68/EEG upphör att gälla.

| (15) | De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Genom detta direktiv inrättas särskilda åtgärder i enlighet med artikel 17.1 och 17.2 i direktiv 2000/60/EG i syfte att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa åtgärder omfattar särskilt följande:

| a) | Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus. |
| --- | --- |

a)

Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus.

| b) | Kriterier för identifiering och vändning av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender. |
| --- | --- |

b)

Kriterier för identifiering och vändning av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender.

2.   Direktivet kompletterar också de bestämmelser i syfte att förebygga eller begränsa att föroreningar kommer ut i grundvattnet som redan finns i direktiv 2000/60/EG och syftar till att förebygga försämring av alla grundvattenförekomsters status.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner utöver definitionerna i artikel 2 i direktiv 2000/60/EG:

| 1) | kvalitetsnorm för grundvatten: en miljökvalitetsnorm uttryckt som den koncentration av ett särskilt förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator i grundvatten som inte bör överskridas för att människors hälsa och miljön skall skyddas. |
| --- | --- |

1)

kvalitetsnorm för grundvatten: en miljökvalitetsnorm uttryckt som den koncentration av ett särskilt förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator i grundvatten som inte bör överskridas för att människors hälsa och miljön skall skyddas.

| 2) | tröskelvärde: en kvalitetsnorm för grundvatten som fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

2)

tröskelvärde: en kvalitetsnorm för grundvatten som fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.

| 3) | betydande och ihållande uppåtgående trend: varje statistiskt signifikant ökning av koncentrationen av ett förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator som utgör en miljörisk, för vilken behovet av att vända trenden har fastställts i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

3)

betydande och ihållande uppåtgående trend: varje statistiskt signifikant ökning av koncentrationen av ett förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator som utgör en miljörisk, för vilken behovet av att vända trenden har fastställts i enlighet med artikel 5.

| 4) | tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten: en av människors verksamhet orsakad direkt eller indirekt tillförsel av förorenande ämnen till grundvattnet. |
| --- | --- |

4)

tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten: en av människors verksamhet orsakad direkt eller indirekt tillförsel av förorenande ämnen till grundvattnet.

Artikel 3

Kriterier för bedömning av kemisk grundvattenstatus

1.   För bedömningen av kemisk status i en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster i enlighet med avsnitt 2.3 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna använda följande kriterier:

| a) | De kvalitetsnormer för grundvatten som avses i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De kvalitetsnormer för grundvatten som avses i bilaga I.

| b) | De tröskelvärden som skall fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det förfarande som anges i del A i bilaga II för de förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som på en medlemsstats territorium har fastställts som bidragande till att grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen, med beaktande av åtminstone förteckningen i del B i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De tröskelvärden som skall fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det förfarande som anges i del A i bilaga II för de förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som på en medlemsstats territorium har fastställts som bidragande till att grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen, med beaktande av åtminstone förteckningen i del B i bilaga II.

2.   Tröskelvärden kan fastställas på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt eller för den del av det internationella avrinningsdistriktet som ligger inom en medlemsstats territorium eller för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster.

3.   Medlemsstaterna skall se till att fastställandet av tröskelvärden för grundvattenförekomster som delas av två eller flera medlemsstater och för grundvattenförekomster inom vilka grundvatten flyter över en medlemsstats gräns samordnas mellan de berörda medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.4 i direktiv 2000/60/EG.

4.   Om en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster sträcker sig utanför gemenskapens territorium, skall den eller de berörda medlemsstaterna sträva efter att fastställa tröskelvärden i samordning med den eller de berörda icke-medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 2000/60/EG.

5.   Medlemsstaterna skall för första gången fastställa tröskelvärden i enlighet med punkt 1 b senast den 22 december 2008.

Alla tröskelvärden skall offentliggöras i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, tillsammans med en sammanfattning av den information som fastställs i del C i bilaga II.

6.   Medlemsstaterna skall ändra förteckningen över tröskelvärden så snart som ny information om förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorer visar att ett tröskelvärde bör fastställas för ytterligare ett ämne eller att ett befintligt tröskelvärde bör ändras eller att ett tröskelvärde som tidigare tagits bort från förteckningen bör återinföras för att skydda människors hälsa och miljön.

Tröskelvärden kan tas bort från förteckningen när den berörda grundvattenförekomsten inte längre är utsatt för risk från de motsvarande förorenande ämnena, grupperna av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorerna.

Alla sådana ändringar i förteckningen över tröskelvärden skall rapporteras i samband med den regelbundna översynen av förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt.

7.   Kommissionen skall senast den 22 december 2009 offentliggöra en rapport på grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 5.

Artikel 4

Förfarande för bedömning av kemisk grundvattenstatus

1.   Medlemsstaterna skall tillämpa det förfarande som beskrivs i punkt 2 för att bedöma en grundvattenförekomsts kemiska status. Om så är lämpligt får medlemsstaterna gruppera grundvattenförekomster i enlighet med bilaga V till direktiv 2000/60/EG när de genomför detta förfarande.

2.   En grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster skall anses ha god kemisk status, när

| a) | de värden för kvalitetsnormerna för grundvatten som förtecknas i bilaga I och de relevanta tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3 och bilaga II inte överskrids vid någon övervakningspunkt i denna grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster, eller |
| --- | --- |

a)

de värden för kvalitetsnormerna för grundvatten som förtecknas i bilaga I och de relevanta tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3 och bilaga II inte överskrids vid någon övervakningspunkt i denna grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster, eller

| b) | värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde överskrids vid en eller flera övervakningspunkter men en lämplig undersökning i enlighet med bilaga III bekräftar att






  i) | på grundval av den bedömning som avses i punkt 3 i bilaga III, de koncentrationer av förorenande ämnen som överskrider kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena inte anses utgöra en betydande miljörisk, om lämpligt med beaktande av hur stor del av grundvattenförekomsten som är drabbad, |
| --- | --- | --- |

b)

värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde överskrids vid en eller flera övervakningspunkter men en lämplig undersökning i enlighet med bilaga III bekräftar att

i)

på grundval av den bedömning som avses i punkt 3 i bilaga III, de koncentrationer av förorenande ämnen som överskrider kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena inte anses utgöra en betydande miljörisk, om lämpligt med beaktande av hur stor del av grundvattenförekomsten som är drabbad,

| ii) | de övriga villkoren för god kemisk grundvattenstatus enligt tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet, |
| --- | --- |

ii)

de övriga villkoren för god kemisk grundvattenstatus enligt tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet,

| iii) | kraven i artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i tillämpliga delar i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet, |
| --- | --- |

iii)

kraven i artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i tillämpliga delar i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet,

| iv) | förmågan hos grundvattenförekomsten eller någon av förekomsterna i gruppen av grundvattenförekomster att tjäna människors användning inte har försämrats väsentligt genom förorening. |
| --- | --- |

iv)

förmågan hos grundvattenförekomsten eller någon av förekomsterna i gruppen av grundvattenförekomster att tjäna människors användning inte har försämrats väsentligt genom förorening.

3.   Medlemsstaterna skall offentliggöra en sammanfattning av bedömningen av den kemiska grundvattenstatusen i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

Denna sammanfattning, som utarbetas för ett avrinningsdistrikt eller för den del av det internationella avrinningsdistriktet som ligger inom en medlemsstats territorium, skall också innehålla en redovisning av hur överskridanden av kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena vid enskilda övervakningspunkter har beaktats vid den slutliga bedömningen.

4.   Om en grundvattenförekomst klassificeras som varande vid god kemisk status i enlighet med punkt 2 b, skall medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG vidta sådana åtgärder som kan vara nödvändiga för att skydda akvatiska och terrestra ekosystem samt människors användning av grundvatten som är beroende av den del av förekomsten som representeras av den eller de övervakningspunkter där värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde har överskridits.

Artikel 5

Identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och fastställande av utgångspunkter för att vända trender

1.   Medlemsstaterna skall i enlighet med bilaga IV identifiera alla betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorer i de grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som konstateras befinna sig i riskzonen och fastställa utgångspunkter för vändning av dessa trender.

2.   Medlemsstaterna skall vända trender som innebär en betydande risk för skada för kvaliteten hos akvatiska eller terrestra ekosystem, för människors hälsa eller för faktisk eller potentiell legitim användning av vattenmiljön, med hjälp av det åtgärdsprogram som avses i artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, i syfte att successivt minska föroreningen av grundvattnet.

3.   Medlemsstaterna skall fastställa utgångspunkten för vändning av trender som en procentandel av de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3, på grundval av den fastställda trenden och den därmed förbundna miljörisken, i enlighet med del B punkt 1 i bilaga IV.

4.   I de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna sammanfatta

| a) | hur trendbedömningen utifrån enskilda övervakningspunkter inom en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster har bidragit till fastställandet, i enlighet med avsnitt 2.5 i bilaga V till det direktivet, av att dessa förekomster är föremål för en ihållande och betydande uppåtgående trend i koncentrationen av ett förorenande ämne eller en vändning av den trenden, och |
| --- | --- |

a)

hur trendbedömningen utifrån enskilda övervakningspunkter inom en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster har bidragit till fastställandet, i enlighet med avsnitt 2.5 i bilaga V till det direktivet, av att dessa förekomster är föremål för en ihållande och betydande uppåtgående trend i koncentrationen av ett förorenande ämne eller en vändning av den trenden, och

| b) | skälen till de utgångspunkter som fastställts enligt punkt 3. |
| --- | --- |

b)

skälen till de utgångspunkter som fastställts enligt punkt 3.

5.   När det är nödvändigt för att bedöma inverkan av befintliga föroreningsplymer i grundvattenförekomster vilka kan innebära ett hot mot uppnåendet av målen i artikel 4 i direktiv 2000/60/EG, särskilt sådana plymer som härrör från punktkällor och förorenad mark, skall medlemsstaterna genomföra ytterligare trendbedömningar för identifierade förorenande ämnen för att kontrollera att plymerna från kontaminerade områden inte breder ut sig, inte försämrar den kemiska statusen i grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster och inte utgör en risk för människors hälsa och miljön. Resultaten av dessa bedömningar skall sammanfattas i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 6

Åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten

1.   För att uppnå målet enligt artikel 4.1 b i i direktiv 2000/60/EG att förebygga eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten skall medlemsstaterna se till att det åtgärdsprogram som upprättats i enlighet med artikel 11 i det direktivet omfattar

| a) | alla nödvändiga åtgärder inriktade på att förebygga tillförsel av farliga ämnen till grundvatten; när medlemsstaterna identifierar sådana ämnen skall de i synnerhet beakta sådana farliga ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 1-6 i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, samt, om de anses vara farliga, ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 7–9 i den bilagan, |
| --- | --- |

a)

alla nödvändiga åtgärder inriktade på att förebygga tillförsel av farliga ämnen till grundvatten; när medlemsstaterna identifierar sådana ämnen skall de i synnerhet beakta sådana farliga ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 1-6 i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, samt, om de anses vara farliga, ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 7–9 i den bilagan,

| b) | för sådana förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG men inte anses farliga och alla andra icke-farliga förorenande ämnen som inte förtecknas i den bilagan men som av medlemsstaterna anses utgöra en befintlig eller potentiell risk för förorening, alla åtgärder som är nödvändiga för att begränsa tillförsel till grundvatten, för att garantera att sådan tillförsel inte förorsakar försämring av god kemisk grundvattenstatus, inte förorsakar betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av förorenande ämnen i grundvatten och inte på annat sätt förorsakar förorening av grundvatten. Vid sådana åtgärder skall hänsyn tas till fastställd bästa praxis, inbegripet bästa miljöpraxis och bästa tillgängliga teknik enligt tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

b)

för sådana förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG men inte anses farliga och alla andra icke-farliga förorenande ämnen som inte förtecknas i den bilagan men som av medlemsstaterna anses utgöra en befintlig eller potentiell risk för förorening, alla åtgärder som är nödvändiga för att begränsa tillförsel till grundvatten, för att garantera att sådan tillförsel inte förorsakar försämring av god kemisk grundvattenstatus, inte förorsakar betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av förorenande ämnen i grundvatten och inte på annat sätt förorsakar förorening av grundvatten. Vid sådana åtgärder skall hänsyn tas till fastställd bästa praxis, inbegripet bästa miljöpraxis och bästa tillgängliga teknik enligt tillämplig gemenskapslagstiftning.

Medlemsstaterna får i syfte att fastställa åtgärder enligt a eller b som ett första steg identifiera under vilka omständigheter de förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, särskilt väsentliga metaller och deras föreningar enligt punkt 7 i den bilagan, skall anses farliga eller icke farliga.

2.   Tillförsel av förorenande ämnen från diffusa föroreningskällor med effekter på grundvattnets kemiska status skall beaktas när det är tekniskt möjligt.

3.   Utan att det påverkar striktare krav i annan gemenskapslagstiftning får medlemsstaterna från de åtgärder som krävs enligt punkt 1 undanta sådan tillförsel av förorenande ämnen som

| a) | är resultatet av direkta utsläpp som har tillåtits i enlighet med artikel 11.3 j i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

a)

är resultatet av direkta utsläpp som har tillåtits i enlighet med artikel 11.3 j i direktiv 2000/60/EG,

| b) | av de behöriga myndigheterna anses vara av så obetydlig kvantitet och koncentration att det inte finns någon aktuell eller framtida risk för försämring av kvaliteten på det mottagande grundvattnet, |
| --- | --- |

b)

av de behöriga myndigheterna anses vara av så obetydlig kvantitet och koncentration att det inte finns någon aktuell eller framtida risk för försämring av kvaliteten på det mottagande grundvattnet,

| c) | är följden av olyckor eller undantagsförhållanden med naturliga orsaker som inte rimligtvis kunde ha förutsetts, undvikits eller lindrats, |
| --- | --- |

c)

är följden av olyckor eller undantagsförhållanden med naturliga orsaker som inte rimligtvis kunde ha förutsetts, undvikits eller lindrats,

| d) | är resultatet av konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster som tillåtits i enlighet med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

d)

är resultatet av konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster som tillåtits i enlighet med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG,

| e) | av de behöriga myndigheterna anses tekniskt omöjlig att förebygga eller begränsa utan att använda






  i) | åtgärder som skulle öka risken för människors hälsa eller kvaliteten på miljön i dess helhet, eller |
| --- | --- | --- |

e)

av de behöriga myndigheterna anses tekniskt omöjlig att förebygga eller begränsa utan att använda

i)

åtgärder som skulle öka risken för människors hälsa eller kvaliteten på miljön i dess helhet, eller

| ii) | oproportionerligt dyra metoder för att avlägsna förorenande ämnen från eller på annat sätt kontrollera deras infiltration i förorenad mark eller lager under jordytan, eller |
| --- | --- |

ii)

oproportionerligt dyra metoder för att avlägsna förorenande ämnen från eller på annat sätt kontrollera deras infiltration i förorenad mark eller lager under jordytan, eller

| f) | är resultatet av ingrepp i ytvatten, bland annat i syfte att mildra effekterna av översvämningar och torka och för förvaltning av vatten och vattenvägar, även på internationell nivå. Sådan verksamhet, exempelvis skärning, muddring, flyttning och deponering av sediment i ytvatten, skall utföras i enlighet med allmänna bindande regler och i förekommande fall med tillstånd och godkännanden som utfärdats på grundval av sådana regler, vilka utformats av medlemsstaterna för detta ändamål, under förutsättning att sådan tillförsel inte äventyrar uppnåendet av de miljömål som upprättats för de berörda vattenförekomsterna i enlighet med artikel 4.1 b ii i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

f)

är resultatet av ingrepp i ytvatten, bland annat i syfte att mildra effekterna av översvämningar och torka och för förvaltning av vatten och vattenvägar, även på internationell nivå. Sådan verksamhet, exempelvis skärning, muddring, flyttning och deponering av sediment i ytvatten, skall utföras i enlighet med allmänna bindande regler och i förekommande fall med tillstånd och godkännanden som utfärdats på grundval av sådana regler, vilka utformats av medlemsstaterna för detta ändamål, under förutsättning att sådan tillförsel inte äventyrar uppnåendet av de miljömål som upprättats för de berörda vattenförekomsterna i enlighet med artikel 4.1 b ii i direktiv 2000/60/EG.

4.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall föra en förteckning över de undantag som avses i punkt 3 för anmälan till kommissionen på begäran.

Artikel 7

Övergångsordningar

Under perioden mellan den ... (11) och den 22 december 2013 skall det vid alla nya tillståndsförfaranden i enlighet med artiklarna 4 och 5 i direktiv 80/68/EEG tas hänsyn till de krav som fastställs i artiklarna 3, 4 och 5 i det här direktivet.

Artikel 8

Tekniska anpassningar

Bilagorna II, III och IV får anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med det förfarande som avses i artikel 21.2 i direktiv 2000/60/EG, med beaktande av perioden för översyn och uppdatering av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt artikel 13.7 i det direktivet.

Artikel 9

Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (11). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 10

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 11

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 40.

1

(2)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 29.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 28 april 2005 (EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 75), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 januari 2006 och Europaparlamentets beslut av den ... (ännu ej offentliggjort i EUT).

3

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

5

(6)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/19/EG (EUT L 44, 15.2.2006, s. 15).

7

(8)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

8

(9)  EGT L 20, 26.1.1980, s. 43. Direktivet ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48).

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

---

BILAGA I

KVALITETSNORMER FÖR GRUNDVATTEN

| 1. | Vid bedömningen av kemisk grundvattenstatus i enlighet med artikel 4 skall följande kvalitetsnormer för grundvatten vara de kvalitetsnormer som avses i tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och som fastställts i enlighet med artikel 17 i det direktivet.







  Förorenande ämne | Kvalitetsnormer | Kommentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Nitrater | 50 mg/l | För sådan verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG skall de program och åtgärder som krävs för detta värde (dvs. 50 mg/l) överensstämma med det direktivet (1). |
| Aktiva ämnen i bekämpningsmedel, inbegripet relevanta metaboliter, nedbrytnings- och reaktionsprodukter (2) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (totalt) (3) | |

1.

Vid bedömningen av kemisk grundvattenstatus i enlighet med artikel 4 skall följande kvalitetsnormer för grundvatten vara de kvalitetsnormer som avses i tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och som fastställts i enlighet med artikel 17 i det direktivet.

Förorenande ämne

Kvalitetsnormer

Kommentar

Nitrater

50 mg/l

För sådan verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG skall de program och åtgärder som krävs för detta värde (dvs. 50 mg/l) överensstämma med det direktivet (1).

Aktiva ämnen i bekämpningsmedel, inbegripet relevanta metaboliter, nedbrytnings- och reaktionsprodukter (2)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (totalt) (3)

| 2. | Resultaten av tillämpningen av kvalitetsnormerna för bekämpningsmedel på det sätt som anges i detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av resultaten av de förfaranden för riskbedömning som krävs genom direktiv 91/414/EEG eller direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

2.

Resultaten av tillämpningen av kvalitetsnormerna för bekämpningsmedel på det sätt som anges i detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av resultaten av de förfaranden för riskbedömning som krävs genom direktiv 91/414/EEG eller direktiv 98/8/EG.

| 3. | Om det anses att kvalitetsnormerna för grundvatten för en viss grundvattenförekomst skulle kunna innebära att miljömålen för förbundna ytvattenförekomster enligt artikel 4 i direktiv 2000/60/EG inte uppnås eller leda till en betydande försämring av en sådan förekomsts ekologiska eller kemiska kvalitet eller en betydande skada på terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten, skall striktare tröskelvärden fastställas i enlighet med artikel 3 och bilaga II till det här direktivet. De program och åtgärder som krävs för ett sådant tröskelvärde skall även gälla verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

3.

Om det anses att kvalitetsnormerna för grundvatten för en viss grundvattenförekomst skulle kunna innebära att miljömålen för förbundna ytvattenförekomster enligt artikel 4 i direktiv 2000/60/EG inte uppnås eller leda till en betydande försämring av en sådan förekomsts ekologiska eller kemiska kvalitet eller en betydande skada på terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten, skall striktare tröskelvärden fastställas i enlighet med artikel 3 och bilaga II till det här direktivet. De program och åtgärder som krävs för ett sådant tröskelvärde skall även gälla verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG.

---

(1)  Verksamhet utanför tillämpningsområdet för direktiv 91/676/EEG omfattas inte av denna bestämmelse.

(2)  Med bekämpningsmedel avses växtskyddsmedel och biocidprodukter i enlighet med definitionerna i artikel 2 i direktiv 91/414/EEG respektive artikel 2 i direktiv 98/8/EG.

(3)  Med totalt avses summan av alla enskilda bekämpningsmedel som upptäcks och kvantifieras vid övervakningsförfarandet.

---

BILAGA II

TRÖSKELVÄRDEN FÖR FÖRORENANDE ÄMNEN I GRUNDVATTEN OCH FÖRORENINGSINDIKATORER

DEL A:   RIKTLINJER FÖR MEDLEMSSTATERNAS FASTSTÄLLANDE AV TRÖSKELVÄRDEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 3

Medlemsstaterna skall fastställa tröskelvärden för alla förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som enligt de analyser som gjorts enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG karakteriserar grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som varande i riskzonen för att inte uppnå god kemisk grundvattenstatus.

Tröskelvärden skall fastställas på ett sådant sätt att, om övervakningsresultaten vid en representativ övervakningspunkt överskrider trösklarna, detta anger en risk för att ett eller flera av de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b ii, 4.2 b iii och 4.2 b iv inte uppfylls.

När medlemsstaterna fastställer tröskelvärden, skall de beakta följande riktlinjer:

| 1. | Fastställandet av tröskelvärden bör grundas på






  a) | omfattningen av växelverkan mellan grundvattnet och förbundna akvatiska och beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- | --- |

1.

Fastställandet av tröskelvärden bör grundas på

a)

omfattningen av växelverkan mellan grundvattnet och förbundna akvatiska och beroende terrestra ekosystem,

| b) | störning av faktisk eller potentiell legitim användning av eller funktion hos grundvattnet, |
| --- | --- |

b)

störning av faktisk eller potentiell legitim användning av eller funktion hos grundvattnet,

| c) | alla förorenande ämnen som karakteriserar grundvattenförekomster som varande i riskzonen, med beaktande av den minimiförteckning som ingår i del B, |
| --- | --- |

c)

alla förorenande ämnen som karakteriserar grundvattenförekomster som varande i riskzonen, med beaktande av den minimiförteckning som ingår i del B,

| d) | hydrogeologiska karakteristika, med information om bakgrundsvärden och vattenbalans. |
| --- | --- |

d)

hydrogeologiska karakteristika, med information om bakgrundsvärden och vattenbalans.

| 2. | Vid fastställandet av tröskelvärden bör hänsyn också tas till de förorenande ämnenas ursprung, eventuella naturliga förekomst, toxikologiska egenskaper och spridningsbenägenhet, persistens och potential för bioackumulering. |
| --- | --- |

2.

Vid fastställandet av tröskelvärden bör hänsyn också tas till de förorenande ämnenas ursprung, eventuella naturliga förekomst, toxikologiska egenskaper och spridningsbenägenhet, persistens och potential för bioackumulering.

| 3. | Fastställandet av tröskelvärden bör stödjas av en kontrollmekanism för de uppgifter som samlats in, på grundval av en utvärdering av uppgifternas kvalitet, analytiska överväganden och bakgrundsnivåer för ämnen som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Fastställandet av tröskelvärden bör stödjas av en kontrollmekanism för de uppgifter som samlats in, på grundval av en utvärdering av uppgifternas kvalitet, analytiska överväganden och bakgrundsnivåer för ämnen som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet.

DEL B:   MINIMIFÖRTECKNING ÖVER FÖRORENANDE ÄMNEN OCH DERAS INDIKATORER FÖR VILKA MEDLEMSSTATERNA SKALL ÖVERVÄGA ATT FASTSTÄLLA TRÖSKELVÄRDEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 3

1.   Ämnen eller joner som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet

| | Arsenik |
| --- | --- |

Arsenik

| | Kadmium |
| --- | --- |

Kadmium

| | Bly |
| --- | --- |

Bly

| | Kvicksilver |
| --- | --- |

Kvicksilver

| | Ammonium |
| --- | --- |

Ammonium

| | Klorid |
| --- | --- |

Klorid

| | Sulfat |
| --- | --- |

Sulfat

2.   Av människan framställda syntetiska ämnen

| | Trikloretylen |
| --- | --- |

Trikloretylen

| | Tetrakloretylen |
| --- | --- |

Tetrakloretylen

3.   Parametrar som indikerar inträngning av saltvatten eller annan inträngning (1)

Ledningsförmåga

DEL C:   INFORMATION SOM MEDLEMSSTATERNA SKALL LÄMNA AVSEENDE FÖRORENANDE ÄMNEN OCH DERAS INDIKATORER FÖR VILKA TRÖSKELVÄRDEN HAR FASTSTÄLLTS

I de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna sammanfatta hur det förfarande som anges i del A i denna bilaga har följts.

Medlemsstaterna skall om möjligt särskilt tillhandahålla följande:

| a) | Information om det antal grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och om de förorenande ämnen och de föroreningsindikatorer som bidrar till denna bedömning, inklusive observerade koncentrationer/värden. |
| --- | --- |

a)

Information om det antal grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och om de förorenande ämnen och de föroreningsindikatorer som bidrar till denna bedömning, inklusive observerade koncentrationer/värden.

| b) | Information om var och en av de grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen, i synnerhet förekomsternas storlek, förbindelserna mellan grundvattenförekomsterna och förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem och, för naturligt förekommande ämnen, de naturliga bakgrundsnivåerna i grundvattenförekomsterna. |
| --- | --- |

b)

Information om var och en av de grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen, i synnerhet förekomsternas storlek, förbindelserna mellan grundvattenförekomsterna och förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem och, för naturligt förekommande ämnen, de naturliga bakgrundsnivåerna i grundvattenförekomsterna.

| c) | Tröskelvärdena, huruvida de gäller på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt, för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger inom medlemsstatens territorium eller för en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster. |
| --- | --- |

c)

Tröskelvärdena, huruvida de gäller på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt, för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger inom medlemsstatens territorium eller för en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster.

| d) | Förhållandet mellan tröskelvärdena och






  i) | för naturligt förekommande ämnen, observerade bakgrundsnivåer, |
| --- | --- | --- |

d)

Förhållandet mellan tröskelvärdena och

i)

för naturligt förekommande ämnen, observerade bakgrundsnivåer,

| ii) | miljökvalitetsmål och andra normer på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för skydd av vatten, och |
| --- | --- |

ii)

miljökvalitetsmål och andra normer på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för skydd av vatten, och

| iii) | all relevant information om de förorenande ämnenas toxikologi, ekotoxikologi, persistens, potential för bioackumulering och spridningsbenägenhet. |
| --- | --- |

iii)

all relevant information om de förorenande ämnenas toxikologi, ekotoxikologi, persistens, potential för bioackumulering och spridningsbenägenhet.

---

(1)  Vad gäller saltkoncentrationer som är ett resultat av mänsklig verksamhet kan medlemsstaterna besluta att fastställa tröskelvärden antingen för sulfat och klor eller för ledningsförmåga.

---

BILAGA III

BEDÖMNING AV GRUNDVATTNETS KEMISKA STATUS

| 1. | Bedömningsförfarandet för fastställande av den kemiska statusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster skall genomföras för alla grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och för alla förorenande ämnen som bidrar till att grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen. |
| --- | --- |

1.

Bedömningsförfarandet för fastställande av den kemiska statusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster skall genomföras för alla grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och för alla förorenande ämnen som bidrar till att grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen.

| 2. | Vid genomförandet av sådana undersökningar som avses i artikel 4.2 b skall medlemsstaterna ta hänsyn till följande:






  a) | Den information som samlats in som en del av den analys som skall genomföras i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitten 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- | --- |

2.

Vid genomförandet av sådana undersökningar som avses i artikel 4.2 b skall medlemsstaterna ta hänsyn till följande:

a)

Den information som samlats in som en del av den analys som skall genomföras i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitten 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga II till det direktivet.

| b) | De resultat från nätet för övervakning av grundvattnet som erhållits i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

De resultat från nätet för övervakning av grundvattnet som erhållits i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| c) | All annan relevant information, inbegripet en jämförelse mellan det årliga aritmetiska medelvärdet för koncentrationen av de relevanta förorenande ämnena vid en övervakningspunkt och de kvalitetsnormer för grundvatten som fastställs i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3 och bilaga II. |
| --- | --- |

c)

All annan relevant information, inbegripet en jämförelse mellan det årliga aritmetiska medelvärdet för koncentrationen av de relevanta förorenande ämnena vid en övervakningspunkt och de kvalitetsnormer för grundvatten som fastställs i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3 och bilaga II.

| 3. | För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b i och 4.2 b iv uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av lämpliga aggregeringar av övervakningsresultaten, vid behov med stöd av uppskattningar av koncentrationerna som grundar sig på en begreppsmodell för grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster, bedöma omfattningen av den grundvattenförekomst som har ett årligt aritmetiskt medelvärde för koncentrationen av ett förorenande ämne som är högre än en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde. |
| --- | --- |

3.

För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b i och 4.2 b iv uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av lämpliga aggregeringar av övervakningsresultaten, vid behov med stöd av uppskattningar av koncentrationerna som grundar sig på en begreppsmodell för grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster, bedöma omfattningen av den grundvattenförekomst som har ett årligt aritmetiskt medelvärde för koncentrationen av ett förorenande ämne som är högre än en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde.

| 4. | För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b ii och 4.2 b iii uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av relevanta övervakningsresultat och en lämplig begreppsmodell för grundvattenförekomsten bedöma






  a) | de mängder och koncentrationer av de förorenande ämnena som överförs eller sannolikt kommer att överföras från grundvattenförekomsten till förbundna ytvatten eller därav direkt beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- | --- |

4.

För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b ii och 4.2 b iii uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av relevanta övervakningsresultat och en lämplig begreppsmodell för grundvattenförekomsten bedöma

a)

de mängder och koncentrationer av de förorenande ämnena som överförs eller sannolikt kommer att överföras från grundvattenförekomsten till förbundna ytvatten eller därav direkt beroende terrestra ekosystem,

| b) | de sannolika effekterna av de mängder och koncentrationer av förorenande ämnen som överförs till förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- |

b)

de sannolika effekterna av de mängder och koncentrationer av förorenande ämnen som överförs till förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem,

| c) | omfattningen av all inträngning av saltvatten eller annan inträngning i grundvattenförekomsten, och |
| --- | --- |

c)

omfattningen av all inträngning av saltvatten eller annan inträngning i grundvattenförekomsten, och

| d) | den risk som förorenande ämnen i grundvattenförekomsten innebär för kvaliteten på vatten som tas eller är avsett att tas ur grundvattenförekomsten för användning som dricksvatten. |
| --- | --- |

d)

den risk som förorenande ämnen i grundvattenförekomsten innebär för kvaliteten på vatten som tas eller är avsett att tas ur grundvattenförekomsten för användning som dricksvatten.

| 5. | Medlemsstaterna skall redovisa den kemiska grundvattenstatusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster på kartor i enlighet med avsnitten 2.4.5 och 2.5 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna skall dessutom på dessa kartor ange samtliga övervakningspunkter där kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena överskrids, om det är relevant och genomförbart. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna skall redovisa den kemiska grundvattenstatusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster på kartor i enlighet med avsnitten 2.4.5 och 2.5 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna skall dessutom på dessa kartor ange samtliga övervakningspunkter där kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena överskrids, om det är relevant och genomförbart.

---

BILAGA IV

IDENTIFIERING OCH VÄNDNING AV BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE TRENDER

DEL A:   IDENTIFIERING AV BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE TRENDER

Medlemsstaterna skall identifiera betydande och ihållande uppåtgående trender hos alla grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen enligt bilaga II till direktiv 2000/60/EG och därvid beakta följande krav:

| 1. | I enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall övervakningsprogrammet utformas för att upptäcka betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av de förorenande ämnen som identifierats enligt artikel 3 i det här direktivet. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall övervakningsprogrammet utformas för att upptäcka betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av de förorenande ämnen som identifierats enligt artikel 3 i det här direktivet.

| 2. | Förfarandet för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender skall bygga på följande moment:






  a) | Övervakningsfrekvenser och övervakningsplatser skall väljas ut så att de på ett tillfredsställande sätt






  i) | ger den information som är nödvändig för att sådana uppåtgående trender skall kunna urskiljas från naturlig variation med en adekvat tillförlitlighets- och precisionsnivå, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Förfarandet för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender skall bygga på följande moment:

a)

Övervakningsfrekvenser och övervakningsplatser skall väljas ut så att de på ett tillfredsställande sätt

i)

ger den information som är nödvändig för att sådana uppåtgående trender skall kunna urskiljas från naturlig variation med en adekvat tillförlitlighets- och precisionsnivå,

| ii) | gör det möjligt att identifiera sådana uppåtgående trender i tillräckligt god tid, så att åtgärder kan genomföras för att förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra miljömässigt betydande skadliga förändringar i grundvattenkvaliteten; den första identifieringen skall om möjligt genomföras senast 2009, med beaktande av befintliga uppgifter, i samband med rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, och minst vart sjätte år därefter, |
| --- | --- |

ii)

gör det möjligt att identifiera sådana uppåtgående trender i tillräckligt god tid, så att åtgärder kan genomföras för att förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra miljömässigt betydande skadliga förändringar i grundvattenkvaliteten; den första identifieringen skall om möjligt genomföras senast 2009, med beaktande av befintliga uppgifter, i samband med rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, och minst vart sjätte år därefter,

| iii) | beaktar de fysiska och kemiska tidsbetingade egenskaperna hos grundvattenförekomsten, inklusive grundvattnets flödesförhållanden och påfyllningsgrad samt infiltrationstid i mark eller lager under jordytan. |
| --- | --- |

iii)

beaktar de fysiska och kemiska tidsbetingade egenskaperna hos grundvattenförekomsten, inklusive grundvattnets flödesförhållanden och påfyllningsgrad samt infiltrationstid i mark eller lager under jordytan.

| b) | De övervaknings- och analysmetoder som används skall överensstämma med internationella principer för kvalitetskontroll, däribland i förekommande fall CEN-metoder eller nationella standardmetoder, för att säkerställa likvärdig vetenskaplig kvalitet och jämförbarhet hos de uppgifter som lämnas. |
| --- | --- |

b)

De övervaknings- och analysmetoder som används skall överensstämma med internationella principer för kvalitetskontroll, däribland i förekommande fall CEN-metoder eller nationella standardmetoder, för att säkerställa likvärdig vetenskaplig kvalitet och jämförbarhet hos de uppgifter som lämnas.

| c) | Bedömningen skall grundas på en statistisk metod, t.ex. regressionsanalys, för analys av trender i tidsserier för enskilda övervakningspunkter. |
| --- | --- |

c)

Bedömningen skall grundas på en statistisk metod, t.ex. regressionsanalys, för analys av trender i tidsserier för enskilda övervakningspunkter.

| d) | För undvikande av systematiska fel vid identifiering av trender skall alla mätningar som ligger under kvantifieringsnivån sättas till halva värdet av den högsta kvantifieringsnivå som förekommer i tidsserier, med undantag för den totala mängden bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

d)

För undvikande av systematiska fel vid identifiering av trender skall alla mätningar som ligger under kvantifieringsnivån sättas till halva värdet av den högsta kvantifieringsnivå som förekommer i tidsserier, med undantag för den totala mängden bekämpningsmedel.

| 3. | Vid identifieringen av betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av ämnen som förekommer både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet skall det tas hänsyn till tillgängliga uppgifter som samlats in innan övervakningsprogrammet inleddes med syfte på rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

3.

Vid identifieringen av betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av ämnen som förekommer både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet skall det tas hänsyn till tillgängliga uppgifter som samlats in innan övervakningsprogrammet inleddes med syfte på rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

DEL B:   UTGÅNGSPUNKTER FÖR VÄNDNING AV TRENDER

Enligt artikel 5 skall medlemsstaterna vända identifierade betydande och ihållande uppåtgående trender som innebär en risk för skada på förbundna akvatiska ekosystem, direkt beroende terrestra ekosystem, människors hälsa eller faktisk eller potentiell legitim användning av vattenmiljön och därvid beakta följande krav:

| 1. | Utgångspunkten för genomförande av åtgärder för att vända betydande och ihållande uppåtgående trender skall vara när koncentrationen av det förorenande ämnet uppnår 75 % av parametervärdena för de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och av de tröskelvärden som fastställs enligt artikel 3, såvida inte






  a) | en tidigare utgångspunkt krävs för att möjliggöra åtgärder för att vända trenden, i syfte att så kostnadseffektivt som möjligt förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten, |
| --- | --- | --- |

1.

Utgångspunkten för genomförande av åtgärder för att vända betydande och ihållande uppåtgående trender skall vara när koncentrationen av det förorenande ämnet uppnår 75 % av parametervärdena för de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och av de tröskelvärden som fastställs enligt artikel 3, såvida inte

a)

en tidigare utgångspunkt krävs för att möjliggöra åtgärder för att vända trenden, i syfte att så kostnadseffektivt som möjligt förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten,

| b) | en annan utgångspunkt är motiverad, om detektionsnivån inte gör det möjligt att fastställa förekomsten av en trend på 75 % av parametervärdena, eller |
| --- | --- |

b)

en annan utgångspunkt är motiverad, om detektionsnivån inte gör det möjligt att fastställa förekomsten av en trend på 75 % av parametervärdena, eller

| c) | ökningstakten hos trenden och möjligheten att vända trenden är sådana att en senare utgångspunkt för åtgärder för att vända trenden ändå skulle innebära att sådana åtgärder så kostnadseffektivt som möjligt skulle kunna förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten. |
| --- | --- |

c)

ökningstakten hos trenden och möjligheten att vända trenden är sådana att en senare utgångspunkt för åtgärder för att vända trenden ändå skulle innebära att sådana åtgärder så kostnadseffektivt som möjligt skulle kunna förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten.

För verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG skall utgångspunkten för genomförande av åtgärder för att vända betydande och ihållande uppåtgående trender fastställas i överensstämmelse med det direktivet och direktiv 2000/60/EG.

| 2. | Så snart det har fastställts en utgångspunkt för en grundvattenförekomst som bedöms vara i riskzonen i enlighet med avsnitt 2.4.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och i enlighet med del B punkt 1 i den här bilagan, får den inte ändras under den sexåriga löptiden för den förvaltningsplan för avrinningsdistrikt som krävs enligt artikel 13 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

2.

Så snart det har fastställts en utgångspunkt för en grundvattenförekomst som bedöms vara i riskzonen i enlighet med avsnitt 2.4.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och i enlighet med del B punkt 1 i den här bilagan, får den inte ändras under den sexåriga löptiden för den förvaltningsplan för avrinningsdistrikt som krävs enligt artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

| 3. | Vändningar av trender skall påvisas med beaktande av tillämpliga övervakningsbestämmelser i del A punkt 2. |
| --- | --- |

3.

Vändningar av trender skall påvisas med beaktande av tillämpliga övervakningsbestämmelser i del A punkt 2.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen antog sitt förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar den 28 oktober 2003.

Europaparlamentet antog sitt yttrande efter första behandlingen den 28 april 2005 (1).

Regionkommittén antog sitt yttrande den 12 februari 2004 (2).

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande den 31 mars 2004 (3).

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt den 23 januari 2006.

II.   MÅL

Grundvatten är en viktig naturtillgång som tillhandahåller såväl dricksvatten som vatten till jordbruk och industri. Det spelar också en nyckelroll, särskilt under torrperioder, genom att skydda akvatiska och terrestra ekosystem. Det är därför mycket viktigt att skydda grundvattnet mot föroreningar, med särskild vikt vid förebyggande åtgärder eftersom det normalt tar lång tid och är svårt att återställa grundvattnets kvalitet, även när föroreningskällan har avlägsnats.

Skydd för grundvattnet mot föroreningar regleras för närvarande genom direktiv 80/68/EEG (4), som upphör att gälla 2013, och direktiv 2000/60/EG (ramdirektivet för vatten) (5).

Detta förslag syftar till att uppfylla kraven i artikel 17 i ramdirektivet för vatten, om att Europaparlamentet och rådet på förslag från kommissionen skall besluta om särskilda åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten och säkerställa att de grundvattenrelaterade miljömålen i ramdirektivet uppnås.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten införlivas några av Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen, antingen ordagrant, till vissa delar eller till andemeningen. Dessa förbättrar eller klargör det föreslagna direktivets lydelse.

Andra ändringar avspeglas emellertid inte i den gemensamma ståndpunkten eftersom rådet enades om att de var onödiga eller oacceptabla eller, i flera fall, eftersom bestämmelserna från kommissionens ursprungliga förslag hade strukits eller omarbetats kraftigt. Detta gäller framför allt bilagorna som rådet ville förenkla och förtydliga så mycket som möjligt för att säkerställa ett effektivt genomförande.

Flera ändringar togs inte med i den gemensamma ståndpunkten eftersom rådet ansåg att de inte överensstämde med handledningen för utformningen av gemenskapslagstiftningen eftersom de upprepade, tolkade eller stred mot bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG, ramdirektivet för vatten.

Flera ändringar tillbakavisades eftersom de ansågs vara ett försök att införa bestämmelser som ligger utanför förslagets tillämpningsområde såsom det fastställts i ramdirektivet eller såsom det omfattas av annan införd lagstiftning.

Den gemensamma ståndpunkten innehåller också andra ändringar än de som Europaparlamentet anger i sitt yttrande efter första behandlingen. Rådet försökte framför allt att organisera rättsaktens struktur så rationellt som möjligt för att göra det lättare för behöriga myndigheter och medborgarna att förstå de krav som ställs på medlemsstaterna. Dessutom införde rådet ett antal redaktionella ändringar, antingen för att förtydliga texten eller för att säkerställa en övergripande enhetlighet inom direktivet.

Specifikt

I synnerhet kunde rådet enas om följande:

| — | Ändring 1 och första delen av ändring 2 var oklara beträffande skillnaden mellan ”förorening” och ”försämring”. En hänvisning till behovet av att förhindra en försämring av grundvattenförekomstens status lades till i artikel 1 för att överensstämma med vattenramdirektivet. |
| --- | --- |

—

Ändring 1 och första delen av ändring 2 var oklara beträffande skillnaden mellan ”förorening” och ”försämring”. En hänvisning till behovet av att förhindra en försämring av grundvattenförekomstens status lades till i artikel 1 för att överensstämma med vattenramdirektivet.

| — | Ändring 3 skulle innebära att alla grundvattenförekomster påförs samma standarder som gäller de förekomster som används för framställning av dricksvatten, något som inte är möjligt i praktiken. Detsamma gäller första delen av ändring 62 (vars andra del godtogs av rådet), punkt 2 b i ändring 65 samt ändring 68. |
| --- | --- |

—

Ändring 3 skulle innebära att alla grundvattenförekomster påförs samma standarder som gäller de förekomster som används för framställning av dricksvatten, något som inte är möjligt i praktiken. Detsamma gäller första delen av ändring 62 (vars andra del godtogs av rådet), punkt 2 b i ändring 65 samt ändring 68.

| — | De syften som anges i ändringarna 95 och 100 bör helst uppfyllas genom gemenskapens ramprogram för forskning. |
| --- | --- |

—

De syften som anges i ändringarna 95 och 100 bör helst uppfyllas genom gemenskapens ramprogram för forskning.

| — | Ändring 4 överensstämmer inte med vattenramdirektivet som klart skiljer mellan skyddsnivåer för grundvatten och ytvatten. |
| --- | --- |

—

Ändring 4 överensstämmer inte med vattenramdirektivet som klart skiljer mellan skyddsnivåer för grundvatten och ytvatten.

| — | Ändringarna 7, 10 och 80 samt led aa i ändring 15 tar upp grundvattnets kvantitativa status. Detta ligger utanför tillämpningsområdet för detta dotterdirektiv som uteslutande gäller den kvalitativa statusen enligt artikel 17 i vattenramdirektivet. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 7, 10 och 80 samt led aa i ändring 15 tar upp grundvattnets kvantitativa status. Detta ligger utanför tillämpningsområdet för detta dotterdirektiv som uteslutande gäller den kvalitativa statusen enligt artikel 17 i vattenramdirektivet.

| — | Ändringarna 8 och 9 som innehåller hänvisningar till politikområden överensstämmer inte med handledningen för utformningen av gemenskapslagstiftningen, liksom ändring 13 som ansågs snarare tolka vattenramdirektivet än försvara grundvattendirektivet. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 8 och 9 som innehåller hänvisningar till politikområden överensstämmer inte med handledningen för utformningen av gemenskapslagstiftningen, liksom ändring 13 som ansågs snarare tolka vattenramdirektivet än försvara grundvattendirektivet.

| — | Ändring 11 behövdes inte eftersom det i artikel 6 i den gemensamma ståndpunkten föreskrivs en ordning som motsvarar den som anges i direktiv 80/68/EEG. |
| --- | --- |

—

Ändring 11 behövdes inte eftersom det i artikel 6 i den gemensamma ståndpunkten föreskrivs en ordning som motsvarar den som anges i direktiv 80/68/EEG.

| — | Ändring 16 upprepar bestämmelserna från artikel 5 i vattenramdirektivet som klart fastställer ansvaret för karakteriseringen. |
| --- | --- |

—

Ändring 16 upprepar bestämmelserna från artikel 5 i vattenramdirektivet som klart fastställer ansvaret för karakteriseringen.

| — | Ändring 17 kunde inte godtas eftersom rådet ansåg att en klar skillnad, både begreppsmässigt och terminologiskt, mellan kvalitetsstandarder som fastställs på gemenskapsnivå och de tröskelvärden som medlemsstaterna fastställer i enlighet med nationella hydrogeologiska särdrag var en viktig faktor i det föreslagna direktivet. Att försvaga eller tillbakavisa detta upplägg skulle komplicera genomförandet och göra det mindre effektivt i fråga om resultat. Detsamma gäller överallt i texten om hela eller delar av ändringarna 30, 31, 34, 36, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 89 och 90. |
| --- | --- |

—

Ändring 17 kunde inte godtas eftersom rådet ansåg att en klar skillnad, både begreppsmässigt och terminologiskt, mellan kvalitetsstandarder som fastställs på gemenskapsnivå och de tröskelvärden som medlemsstaterna fastställer i enlighet med nationella hydrogeologiska särdrag var en viktig faktor i det föreslagna direktivet. Att försvaga eller tillbakavisa detta upplägg skulle komplicera genomförandet och göra det mindre effektivt i fråga om resultat. Detsamma gäller överallt i texten om hela eller delar av ändringarna 30, 31, 34, 36, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 89 och 90.

| — | Ändring 18 kunde godtas i princip, men lydelsen förtydligades för att bättre hantera begreppet trender som eventuellt kan leda till miljörisker. |
| --- | --- |

—

Ändring 18 kunde godtas i princip, men lydelsen förtydligades för att bättre hantera begreppet trender som eventuellt kan leda till miljörisker.

| — | Ändringarna 19 och 20 kunde delvis godtas, men de överensstämde inte med vattenramdirektivet. Delar av båda ändringarna sammanfördes i artikel 2.4. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 19 och 20 kunde delvis godtas, men de överensstämde inte med vattenramdirektivet. Delar av båda ändringarna sammanfördes i artikel 2.4.

| — | Ändring 21 upprepade en definition på en befintlig term i vattenramdirektivet och skulle ha kunnat leda till oklarhet. Vattenramdirektivet kräver ”ingen försämring av grundvattenförekomsternas status”, inte av kvaliteten. |
| --- | --- |

—

Ändring 21 upprepade en definition på en befintlig term i vattenramdirektivet och skulle ha kunnat leda till oklarhet. Vattenramdirektivet kräver ”ingen försämring av grundvattenförekomsternas status”, inte av kvaliteten.

| — | Ändringarna 22 och 24 samt första delen av ändring 38 innehöll en hänvisning till begrepp som inte används som sådana i den gemensamma ståndpunkten och innebar allvarliga praktiska svårigheter. Frågan om naturligt förekommande koncentrationer (som antyds i ändring 91) tas upp i skäl 7. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 22 och 24 samt första delen av ändring 38 innehöll en hänvisning till begrepp som inte används som sådana i den gemensamma ståndpunkten och innebar allvarliga praktiska svårigheter. Frågan om naturligt förekommande koncentrationer (som antyds i ändring 91) tas upp i skäl 7.

| — | Ändringarna 23, 49 och 93 införde en ny, komplicerad och onödig term som skulle ha kunnat leda till allmän feltolkning. Historisk kontaminering omfattas tillräckligt i mer allmänna bestämmelser i den gemensamma ståndpunkten och i vattenramdirektivet. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 23, 49 och 93 införde en ny, komplicerad och onödig term som skulle ha kunnat leda till allmän feltolkning. Historisk kontaminering omfattas tillräckligt i mer allmänna bestämmelser i den gemensamma ståndpunkten och i vattenramdirektivet.

| — | Ändring 56 var inte relevant med tanke på det föreslagna direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

—

Ändring 56 var inte relevant med tanke på det föreslagna direktivets tillämpningsområde.

| — | Ändring 27 överensstämde inte med rådets synpunkt att kvalitetsstandarder och tröskelvärden bör fastställas till nivåer som är relevanta för den risk som grundvattenförekomsterna är utsatta för. |
| --- | --- |

—

Ändring 27 överensstämde inte med rådets synpunkt att kvalitetsstandarder och tröskelvärden bör fastställas till nivåer som är relevanta för den risk som grundvattenförekomsterna är utsatta för.

| — | Ändringarna 57 och 99 var onödiga eftersom den gemensamma ståndpunkten beaktar betydelsen av god och dålig kemisk status. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 57 och 99 var onödiga eftersom den gemensamma ståndpunkten beaktar betydelsen av god och dålig kemisk status.

| — | Ändring 37 var onödig eftersom vattenramdirektivet definierar förorenande ämnen och förorening. |
| --- | --- |

—

Ändring 37 var onödig eftersom vattenramdirektivet definierar förorenande ämnen och förorening.

| — | Ändring 40 kunde inte godtas eftersom det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av åtgärdsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Ändring 40 kunde inte godtas eftersom det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av åtgärdsprogrammet.

| — | Den fråga som tas upp i ändringarna 41 och 58 ingår i bilaga IV respektive bilaga III i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

—

Den fråga som tas upp i ändringarna 41 och 58 ingår i bilaga IV respektive bilaga III i den gemensamma ståndpunkten.

| — | Ändring 46 kunde inte godtas eftersom den återger en bestämmelse från direktiv 80/68/EEG i ett helt annat sammanhang, vilket skulle göra den ogenomförbar. |
| --- | --- |

—

Ändring 46 kunde inte godtas eftersom den återger en bestämmelse från direktiv 80/68/EEG i ett helt annat sammanhang, vilket skulle göra den ogenomförbar.

| — | Ändringarna 51, 52 och 54 upprepar bestämmelser i vattenramdirektivet. Vad avser ändring 50 införde rådet ett språk i artikel 6.4 som inspirerats av direktiv 80/68/EEG (artikel 15) med tanke på behovet av att minska den byråkratiska bördan. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 51, 52 och 54 upprepar bestämmelser i vattenramdirektivet. Vad avser ändring 50 införde rådet ett språk i artikel 6.4 som inspirerats av direktiv 80/68/EEG (artikel 15) med tanke på behovet av att minska den byråkratiska bördan.

| — | Ändring 55 uteslöt i onödan möjligheten att tekniskt anpassa bilaga III. |
| --- | --- |

—

Ändring 55 uteslöt i onödan möjligheten att tekniskt anpassa bilaga III.

| — | Den strykning som föreslogs i ändring 60 skulle ha lett till inkonsekvens mellan detta grundvattendirektiv och direktiv 91/676/EEG. Den gemensamma ståndpunkten klarlägger förhållandet mellan de båda direktiven. |
| --- | --- |

—

Den strykning som föreslogs i ändring 60 skulle ha lett till inkonsekvens mellan detta grundvattendirektiv och direktiv 91/676/EEG. Den gemensamma ståndpunkten klarlägger förhållandet mellan de båda direktiven.

| — | Ändring 64 var inte längre relevant som sådan, eftersom den gemensamma ståndpunkten tar upp frågan om överensstämmelse på ett annat sätt, eftersom syftet var att undvika en situation där icke-överensstämmelse vid en enda övervakningspunkt skulle innebära icke-överensstämmelse för hela grundvattenförekomsten eller grupper av förekomster (jfr artikel 4 och bilaga III). |
| --- | --- |

—

Ändring 64 var inte längre relevant som sådan, eftersom den gemensamma ståndpunkten tar upp frågan om överensstämmelse på ett annat sätt, eftersom syftet var att undvika en situation där icke-överensstämmelse vid en enda övervakningspunkt skulle innebära icke-överensstämmelse för hela grundvattenförekomsten eller grupper av förekomster (jfr artikel 4 och bilaga III).

| — | Ändringarna 73, 76, 77, 78, 79 (första delen), 83, 84 och 85 var inte längre relevanta. Rådet ansåg framför allt att upplägget med fasta tidsserier i det ursprungliga förslaget inte går att tillämpa på grund av att de hydrogeologiska förutsättningarna är så olika i hela EU och att gemensamma kriterier bör fastställas endast för att identifiera trender och som utgångspunkt för att motverka trender (bilaga IV). Andra delen av ändring 79 (som liknar ändring 89) införlivades till sin innebörd i bilaga IV punkt 1.3. |
| --- | --- |

—

Ändringarna 73, 76, 77, 78, 79 (första delen), 83, 84 och 85 var inte längre relevanta. Rådet ansåg framför allt att upplägget med fasta tidsserier i det ursprungliga förslaget inte går att tillämpa på grund av att de hydrogeologiska förutsättningarna är så olika i hela EU och att gemensamma kriterier bör fastställas endast för att identifiera trender och som utgångspunkt för att motverka trender (bilaga IV). Andra delen av ändring 79 (som liknar ändring 89) införlivades till sin innebörd i bilaga IV punkt 1.3.

| — | Ändring 81 var oklar och överensstämde inte med vattenramdirektivet. Artikel 5.2 i den gemensamma ståndpunkten klarlägger dock vad som skall skyddas. |
| --- | --- |

—

Ändring 81 var oklar och överensstämde inte med vattenramdirektivet. Artikel 5.2 i den gemensamma ståndpunkten klarlägger dock vad som skall skyddas.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör ett välavvägt åtgärdspaket som kan bidra till uppfyllandet av de mål för gemenskapens miljöpolitik som avses i artikel 174.1 i EG-fördraget och öka grundvattnets skydd mot föroreningar, samtidigt som det säkerställer en överensstämmelse med de grundvattenrelaterade kraven i direktiv 2000/60/EG och möjliggör ett effektivt genomförande från medlemsstaternas sida med vederbörligt beaktande av specifika hydrogeologiska förutsättningar på nationell nivå.

Rådet ser fram emot konstruktiva diskussioner med Europaparlamentet, så att direktivet snabbt skall kunna antas.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 75.

(2)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 29.

(3)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 40.

(4)  EGT L 20, 26.1.1980, s. 43.

(5)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 71.

---

| 30.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 126/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 126/16

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 5/2006

antagen av rådet den 23 januari 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av ... om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire)

(2006/C 126 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens miljöpolitik måste syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Information, inbegripet rumslig information, behövs också för utformning och genomförande av denna politik och annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta någon form av samordning mellan användare och leverantörer av informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens miljöpolitik måste syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Information, inbegripet rumslig information, behövs också för utformning och genomförande av denna politik och annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta någon form av samordning mellan användare och leverantörer av informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras.

| (2) | I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den (3), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala olikheter. Det finns en del problem med tillgängligheten, kvaliteten, organisationen, åtkomligheten och delningen när det gäller den rumsliga information som krävs för att nå de mål som ställs upp i det programmet. |
| --- | --- |

(2)

I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den (3), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala olikheter. Det finns en del problem med tillgängligheten, kvaliteten, organisationen, åtkomligheten och delningen när det gäller den rumsliga information som krävs för att nå de mål som ställs upp i det programmet.

| (3) | De problem som rör den rumsliga informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation, åtkomlighet samt delningen av denna är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, delning, tillgång och utnyttjande av interoperabla rumsliga data och rumsliga datatjänster avseende offentliga myndigheter på alla nivåer och avseende alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

De problem som rör den rumsliga informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation, åtkomlighet samt delningen av denna är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, delning, tillgång och utnyttjande av interoperabla rumsliga data och rumsliga datatjänster avseende offentliga myndigheter på alla nivåer och avseende alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen.

| (4) | Infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, Inspire, bör stödja strategiarbetet när det gäller politik och verksamhet som direkt eller indirekt kan påverka miljön. |
| --- | --- |

(4)

Infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, Inspire, bör stödja strategiarbetet när det gäller politik och verksamhet som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

| (5) | Inspire bör grundas på de infrastrukturer för rumslig information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma genomförandebestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör säkerställa att de infrastrukturer för rumslig information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda på gemenskapsnivå och i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

(5)

Inspire bör grundas på de infrastrukturer för rumslig information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma genomförandebestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör säkerställa att de infrastrukturer för rumslig information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda på gemenskapsnivå och i gränsöverskridande sammanhang.

| (6) | Infrastrukturerna för rumslig information i medlemsstaterna bör utformas i syfte att säkerställa att rumsliga data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Rumsliga data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och delas mellan flera användare och tillämpningar. Rumsliga data som samlas in av en offentlig myndighet på en nivå bör kunna delas av offentliga myndigheter på andra nivåer i den omfattning som direktivet ålägger sådana offentliga myndigheter skyldighet att dela rumslig information. Rumsliga data bör göras tillgängliga på villkor som inte i onödan begränsar en utökad användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga rumsliga data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för utnyttjandet. |
| --- | --- |

(6)

Infrastrukturerna för rumslig information i medlemsstaterna bör utformas i syfte att säkerställa att rumsliga data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Rumsliga data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och delas mellan flera användare och tillämpningar. Rumsliga data som samlas in av en offentlig myndighet på en nivå bör kunna delas av offentliga myndigheter på andra nivåer i den omfattning som direktivet ålägger sådana offentliga myndigheter skyldighet att dela rumslig information. Rumsliga data bör göras tillgängliga på villkor som inte i onödan begränsar en utökad användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga rumsliga data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för utnyttjandet.

| (7) | Den rumsliga information som omfattas av detta direktiv överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (4). Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG. |
| --- | --- |

(7)

Den rumsliga information som omfattas av detta direktiv överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (4). Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG.

| (8) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (5), vars mål kompletterar målen i det här direktivet. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (5), vars mål kompletterar målen i det här direktivet.

| (9) | Upprättandet av Inspire kommer att ge ett betydande mervärde för – och kommer också att dra nytta av – andra gemenskapsinitiativ såsom rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (6) och kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet, GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (handlingsplan (2004–2008)). Medlemsstaterna bör överväga att använda de data och tjänster som uppkommer till följd av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo. |
| --- | --- |

(9)

Upprättandet av Inspire kommer att ge ett betydande mervärde för – och kommer också att dra nytta av – andra gemenskapsinitiativ såsom rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (6) och kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet, GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (handlingsplan (2004–2008)). Medlemsstaterna bör överväga att använda de data och tjänster som uppkommer till följd av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo.

| (10) | Det pågår flera projekt, både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller utnyttjandet av rumslig information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning, exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (8). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (exempelvis Corine land cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli interoperabla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts. |
| --- | --- |

(10)

Det pågår flera projekt, både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller utnyttjandet av rumslig information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning, exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (8). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (exempelvis Corine land cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli interoperabla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts.

| (11) | Detta direktiv bör tillämpas på rumsliga data som innehas av eller förvaras för offentliga myndigheter samt för offentliga myndigheters utnyttjande av rumsliga data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas på rumsliga data som innehas av fysiska eller juridiska personer som inte är offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör tillämpas på rumsliga data som innehas av eller förvaras för offentliga myndigheter samt för offentliga myndigheters utnyttjande av rumsliga data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas på rumsliga data som innehas av fysiska eller juridiska personer som inte är offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta.

| (12) | Detta direktiv bör inte innehålla bestämmelser om krav på insamling av nya data eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör inte innehålla bestämmelser om krav på insamling av nya data eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön.

| (13) | Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt, och därför bör de olika teman för rumsliga data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av rumsliga data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade rumsliga data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt, och därför bör de olika teman för rumsliga data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av rumsliga data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade rumsliga data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna.

| (14) | Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga rumsliga data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att utnyttja befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför tillhandahålla beskrivningar av tillgängliga rumsliga dataset och datatjänster i form av metadata. |
| --- | --- |

(14)

Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga rumsliga data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att utnyttja befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför tillhandahålla beskrivningar av tillgängliga rumsliga dataset och datatjänster i form av metadata.

| (15) | Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till rumsliga data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapslagstiftning som direkt eller indirekt rör miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar utnyttjandet av rumsliga data från olika källor i medlemsstaterna. Bestämmelserna bör utformas så att rumsliga dataset blir interoperabla, och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå interoperabilitet är tillgänglig på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål. |
| --- | --- |

(15)

Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till rumsliga data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapslagstiftning som direkt eller indirekt rör miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar utnyttjandet av rumsliga data från olika källor i medlemsstaterna. Bestämmelserna bör utformas så att rumsliga dataset blir interoperabla, och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå interoperabilitet är tillgänglig på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål.

| (16) | Nättjänster är nödvändiga för att rumsliga data skall kunna delas mellan offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, omvandla, visa och ladda ned rumsliga data och sätta sig i förbindelse med rumsliga datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir interoperabla. Tjänstenätet bör också omfatta den tekniska möjligheten för offentliga myndigheter att göra sina rumsliga dataset tillgängliga. |
| --- | --- |

(16)

Nättjänster är nödvändiga för att rumsliga data skall kunna delas mellan offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, omvandla, visa och ladda ned rumsliga data och sätta sig i förbindelse med rumsliga datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir interoperabla. Tjänstenätet bör också omfatta den tekniska möjligheten för offentliga myndigheter att göra sina rumsliga dataset tillgängliga.

| (17) | Vissa rumsliga dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de rumsliga data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer. |
| --- | --- |

(17)

Vissa rumsliga dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de rumsliga data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer.

| (18) | Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten om en infrastruktur för rumslig information skall kunna införas med framgång. Medlemsstaterna bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa rumsliga dataset. |
| --- | --- |

(18)

Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten om en infrastruktur för rumslig information skall kunna införas med framgång. Medlemsstaterna bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa rumsliga dataset.

| (19) | För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i Inspire bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva. |
| --- | --- |

(19)

För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i Inspire bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva.

| (20) | För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgänglig bör medlemsstaterna avlägsna de praktiska hinder som de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå möter när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön. Dessa praktiska hinder bör avlägsnas vid den tidpunkt då informationen skall användas för den offentliga uppgiften. |
| --- | --- |

(20)

För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgänglig bör medlemsstaterna avlägsna de praktiska hinder som de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå möter när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön. Dessa praktiska hinder bör avlägsnas vid den tidpunkt då informationen skall användas för den offentliga uppgiften.

| (21) | Offentliga myndigheter måste lätt kunna få tillgång till relevanta rumsliga dataset och datatjänster när de utför sina offentliga arbetsuppgifter. Åtkomsten kan hindras om den styrs av enskilda ad hoc-förhandlingar mellan offentliga myndigheter varje gång sådan åtkomst begärs. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana praktiska hinder mot datadelning genom att till exempel använda sig av på förhand ingångna avtal mellan offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(21)

Offentliga myndigheter måste lätt kunna få tillgång till relevanta rumsliga dataset och datatjänster när de utför sina offentliga arbetsuppgifter. Åtkomsten kan hindras om den styrs av enskilda ad hoc-förhandlingar mellan offentliga myndigheter varje gång sådan åtkomst begärs. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana praktiska hinder mot datadelning genom att till exempel använda sig av på förhand ingångna avtal mellan offentliga myndigheter.

| (22) | Mekanismerna för delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan regeringar och annan offentlig förvaltning samt andra fysiska eller juridiska personer som utför offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell rätt kan omfatta lagar, författningar, licensierings- eller finansieringssystem eller administrativa förfaranden för att exempelvis skydda den ekonomiska bärkraften hos offentliga myndigheter som är skyldiga att generera inkomster eller exempelvis vilkas data endast delvis subventioneras av medlemsstaten, så att de måste täcka de icke-subventionerade kostnaderna genom att ta betalt av användarna eller exempelvis för att säkerställa underhållet och uppdatering av dessa data. |
| --- | --- |

(22)

Mekanismerna för delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan regeringar och annan offentlig förvaltning samt andra fysiska eller juridiska personer som utför offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell rätt kan omfatta lagar, författningar, licensierings- eller finansieringssystem eller administrativa förfaranden för att exempelvis skydda den ekonomiska bärkraften hos offentliga myndigheter som är skyldiga att generera inkomster eller exempelvis vilkas data endast delvis subventioneras av medlemsstaten, så att de måste täcka de icke-subventionerade kostnaderna genom att ta betalt av användarna eller exempelvis för att säkerställa underhållet och uppdatering av dessa data.

| (23) | Möjligheten för offentliga myndigheter som tillhandahåller rumsliga dataset och datatjänster att licensiera dessa dataset och datatjänster mot betalning till andra offentliga myndigheter som använder dessa rumsliga dataset och datatjänster får föreskrivas i de bestämmelser som medlemsstaterna antar i sina genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(23)

Möjligheten för offentliga myndigheter som tillhandahåller rumsliga dataset och datatjänster att licensiera dessa dataset och datatjänster mot betalning till andra offentliga myndigheter som använder dessa rumsliga dataset och datatjänster får föreskrivas i de bestämmelser som medlemsstaterna antar i sina genomförandebestämmelser.

| (24) | Bestämmelserna i artikel 13.1 f och artikel 17.1 bör genomföras och tillämpas helt i enlighet med principerna om skyddet av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9). |
| --- | --- |

(24)

Bestämmelserna i artikel 13.1 f och artikel 17.1 bör genomföras och tillämpas helt i enlighet med principerna om skyddet av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9).

| (25) | Ramarna för att dela rumsliga data mellan sådana offentliga myndigheter som i direktivet åläggs delningsskyldighet bör vara neutrala både i förhållande till offentliga myndigheter i en medlemsstat och till offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma rumslig information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och utnyttja rumsliga data och rumsliga datatjänster på harmoniserade villkor. |
| --- | --- |

(25)

Ramarna för att dela rumsliga data mellan sådana offentliga myndigheter som i direktivet åläggs delningsskyldighet bör vara neutrala både i förhållande till offentliga myndigheter i en medlemsstat och till offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma rumslig information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och utnyttja rumsliga data och rumsliga datatjänster på harmoniserade villkor.

| (26) | För att stimulera tredje part att utveckla mervärdestjänster, till nytta för både offentliga myndigheter och allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till rumsliga data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser. |
| --- | --- |

(26)

För att stimulera tredje part att utveckla mervärdestjänster, till nytta för både offentliga myndigheter och allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till rumsliga data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser.

| (27) | Ett effektivt införande av infrastrukturer för rumslig information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför fastställas både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(27)

Ett effektivt införande av infrastrukturer för rumslig information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför fastställas både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå.

| (28) | För att dra nytta av den senaste utvecklingen och de faktiska erfarenheterna från infrastrukturer för information bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv stödjas av internationella standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (10) och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. |
| --- | --- |

(28)

För att dra nytta av den senaste utvecklingen och de faktiska erfarenheterna från infrastrukturer för information bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv stödjas av internationella standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (10) och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

| (29) | Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv.

| (30) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (12) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (12) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (31) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(31)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

| (32) | För det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av Inspire krävs en fortlöpande övervakning av genomförandet av direktivet och en regelbunden rapportering. |
| --- | --- |

(32)

För det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av Inspire krävs en fortlöpande övervakning av genomförandet av direktivet och en regelbunden rapportering.

| (33) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av Inspire, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till, utbyte av och delning av rumslig information, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av Inspire, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till, utbyte av och delning av rumslig information, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

1.   Syftet med detta direktiv är att fastställa allmänna bestämmelser för att inrätta infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”Inspire”), avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön.

2.   Inspire skall grundas på infrastrukturer för rumslig information som inrättats och drivs av medlemsstaterna.

Artikel 2

Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG och 2003/98/EG.

Artikel 3

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | infrastruktur för rumslig information: metadata, rumsliga dataset och rumsliga datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om delning, tillgång och utnyttjande, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som är fastställda, i drift eller görs tillgängliga i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

infrastruktur för rumslig information: metadata, rumsliga dataset och rumsliga datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om delning, tillgång och utnyttjande, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som är fastställda, i drift eller görs tillgängliga i enlighet med detta direktiv.

| 2. | rumsliga data: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område. |
| --- | --- |

2.

rumsliga data: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område.

| 3. | rumsliga dataset: identifierbara samlingar av rumsliga data. |
| --- | --- |

3.

rumsliga dataset: identifierbara samlingar av rumsliga data.

| 4. | rumsliga datatjänster: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga dataset eller tillhörande metadata. |
| --- | --- |

4.

rumsliga datatjänster: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga dataset eller tillhörande metadata.

| 5. | rumsligt objekt: en abstrakt representation av ett fysiskt fenomen med anknytning till en särskild plats eller ett visst geografiskt område. |
| --- | --- |

5.

rumsligt objekt: en abstrakt representation av ett fysiskt fenomen med anknytning till en särskild plats eller ett visst geografiskt område.

| 6. | metadata: information som beskriver rumsliga dataset och rumsliga datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem. |
| --- | --- |

6.

metadata: information som beskriver rumsliga dataset och rumsliga datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem.

| 7. | interoperabilitet: möjlighet att kombinera rumsliga dataset och få tjänster att samverka, utan regelbundet återkommande manuellt ingripande, så att resultatet blir sammanhängande och så att mervärdet hos dessa dataset och datatjänster ökar. |
| --- | --- |

7.

interoperabilitet: möjlighet att kombinera rumsliga dataset och få tjänster att samverka, utan regelbundet återkommande manuellt ingripande, så att resultatet blir sammanhängande och så att mervärdet hos dessa dataset och datatjänster ökar.

| 8. | Inspire-geoportal: en portal på Internet, eller liknande, som ger tillträde till de tjänster som avses i artikel 11.1. |
| --- | --- |

8.

Inspire-geoportal: en portal på Internet, eller liknande, som ger tillträde till de tjänster som avses i artikel 11.1.

| 9. | offentlig myndighet:






  a) | Statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- | --- |

9.

offentlig myndighet:

a)

Statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå.

| b) | Fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lag, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön. |
| --- | --- |

b)

Fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lag, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön.

| c) | Fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b. |
| --- | --- |

c)

Fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b.

Medlemsstaterna får föreskriva att organ eller institutioner som handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet inte skall anses vara offentliga myndigheter i den mening som avses i detta direktiv.

| 10. | tredje part: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

10.

tredje part: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet.

Artikel 4

1.   Detta direktiv skall omfatta rumsliga dataset som uppfyller följande villkor:

| a) | De har anknytning till ett område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion. |
| --- | --- |

a)

De har anknytning till ett område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion.

| b) | De är i elektroniskt format. |
| --- | --- |

b)

De är i elektroniskt format.

| c) | De innehas av eller förvaras för






  i) | en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten, och faller inom ramen för dess offentliga arbetsuppgifter, |
| --- | --- | --- |

c)

De innehas av eller förvaras för

i)

en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten, och faller inom ramen för dess offentliga arbetsuppgifter,

| ii) | en tredje part som har fått tillgång till nätet i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

ii)

en tredje part som har fått tillgång till nätet i enlighet med artikel 12.

| d) | De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilaga I, II eller III. |
| --- | --- |

d)

De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilaga I, II eller III.

2.   Om flera identiska kopior av samma rumsliga dataset innehas av eller på uppdrag av olika offentliga myndigheter, skall detta direktiv endast tillämpas på den referensversion från vilken de olika kopiorna härrör.

3.   Detta direktiv skall även omfatta de rumsliga datatjänster som rör uppgifter i de rumsliga dataset som avses i punkt 1.

4.   Detta direktiv innebär inte ett krav på insamling av nya rumsliga data.

5.   När det gäller rumsliga dataset som uppfyller villkoret i punkt 1 c, men för vilka en tredje part har immateriella rättigheter, får den offentliga myndigheten vidta åtgärder enligt detta direktiv endast med den tredje partens samtycke.

6.   Utan hinder av punkt 1 skall detta direktiv omfatta rumsliga dataset som innehas av eller förvaras för en offentlig myndighet som verkar på den lägsta förvaltningsnivån i en medlemsstat endast om medlemsstaten har lagar eller bestämmelser som innebär krav på att de skall samlas in eller spridas.

7.   Den tekniska beskrivningen av de datateman som avses i bilagorna I, II och III får anpassas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2 för att ta hänsyn till ändrade behov av rumsliga data till stöd för gemenskapspolitik som rör miljön.

KAPITEL II

METADATA

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna skall se till att metadata skapas för rumsliga dataset och datatjänster som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I, II och III och att dessa metadata hålls uppdaterade.

2.   Metadata skall innehålla information om följande:

| a) | Rumsliga datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1. |
| --- | --- |

a)

Rumsliga datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1.

| b) | Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster och i förekommande fall motsvarande avgifter. |
| --- | --- |

b)

Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster och i förekommande fall motsvarande avgifter.

| c) | Kvalitet hos rumsliga data, inbegripet om de har validerats. |
| --- | --- |

c)

Kvalitet hos rumsliga data, inbegripet om de har validerats.

| d) | Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

d)

Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster.

| e) | Begränsad tillgång för allmänheten och skälen till en sådan begränsning i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

e)

Begränsad tillgång för allmänheten och skälen till en sådan begränsning i enlighet med artikel 13.

3.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att metadata är fullständiga och håller så hög kvalitet att de uppfyller syftet enligt artikel 3 punkt 6.

4.   Genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas senast den ... (14) i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Dessa bestämmelser skall ta hänsyn till tillämpliga, befintliga internationella standarder och användarkrav.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall skapa de metadata som avses i artikel 5 enligt följande tidsplan:

| a) | Senast två år efter dagen för antagandet av genomförandebestämmelser i enlighet med artikel 5.4, när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

a)

Senast två år efter dagen för antagandet av genomförandebestämmelser i enlighet med artikel 5.4, när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I och II.

| b) | Senast fem år efter dagen för antagandet av genomförandebestämmelser i enlighet med artikel 5.4, när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Senast fem år efter dagen för antagandet av genomförandebestämmelser i enlighet med artikel 5.4, när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga III.

KAPITEL III

INTEROPERABILITET HOS RUMSLIGA DATASET OCH DATATJÄNSTER

Artikel 7

1.   Genomförandebestämmelser för tekniska arrangemang för interoperabilitet och, när så är möjligt, harmonisering av rumsliga dataset och datatjänster skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Relevanta användarkrav, befintliga initiativ och internationella standarder för att harmonisera rumsliga dataset samt överväganden avseende genomförbarhet och kostnad–nytta skall beaktas vid utformningen av genomförandebestämmelserna. Om organisationer som inrättats enligt internationell rätt har antagit tillämpliga standarder för att sörja för interoperabilitet eller harmonisering av rumsliga dataset och datatjänster, skall dessa standarder integreras och en hänvisning till befintliga tekniska medel i lämpliga fall ingå i genomförandebestämmelserna enligt denna punkt.

2.   Som en utgångspunkt vid utarbetandet av sådana genomförandebestämmelser skall kommissionen göra en analys av genomförbarheten och förväntade kostnader och nyttoeffekter. Medlemsstaterna skall på begäran förse kommissionen med den information som den behöver för att utarbeta denna analys. När kommissionen föreslår sådana bestämmelser, skall den samråda om resultaten av sin analys med medlemsstaterna i den kommitté som aves i artikel 22.1. Sådana bestämmelser får inte innebära onödigt höga kostnader för en medlemsstat.

3.   Så långt som möjligt skall medlemsstaterna se till att alla nyinsamlade eller uppdaterade rumsliga dataset och motsvarande rumsliga datatjänster bringas i överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 inom två år efter det att de har antagits och att andra rumsliga dataset och datatjänster bringas i överensstämmelse med genomförandebestämmelserna inom sju år efter det att de har antagits.

4.   De genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 skall omfatta definition och klassificering av rumsliga objekt som är relevanta för rumsliga dataset som avser de teman som anges i bilaga I, II eller III samt det sätt på vilket dessa rumsliga data georefereras.

5.   Nationella, regionala eller lokala företrädare för medlemsstaterna och andra fysiska eller juridiska personer som har intresse av berörda rumsliga data genom sin roll i infrastrukturen för rumslig information, inbegripet användare, producenter, leverantörer av mervärdestjänster eller eventuella samordningsorgan, skall ges möjlighet att i enlighet med tillämpliga förfaranden delta i de förberedande diskussionerna om innehållet i de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1, före behandling i den kommitté som avses i artikel 22.1.

Artikel 8

1.   När det gäller rumsliga dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilaga I eller II skall de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1 uppfylla villkoren i punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   Genomförandebestämmelserna skall behandla följande aspekter av rumsliga data:

| a) | Lösningar som säkerställer entydig identifiering av rumsliga objekt med användning av identifieringsuppgifter i befintliga nationella system för att säkerställa interoperabilitet. |
| --- | --- |

a)

Lösningar som säkerställer entydig identifiering av rumsliga objekt med användning av identifieringsuppgifter i befintliga nationella system för att säkerställa interoperabilitet.

| b) | Förhållandet mellan rumsliga objekt. |
| --- | --- |

b)

Förhållandet mellan rumsliga objekt.

| c) | Viktiga attribut och motsvarande flerspråkiga tesaurusar som krävs för politikområden som kan ha en påverkan på miljön. |
| --- | --- |

c)

Viktiga attribut och motsvarande flerspråkiga tesaurusar som krävs för politikområden som kan ha en påverkan på miljön.

| d) | Information om tidsdimensionen för rumsliga data. |
| --- | --- |

d)

Information om tidsdimensionen för rumsliga data.

| e) | Uppdatering av data. |
| --- | --- |

e)

Uppdatering av data.

3.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att det skapas överensstämmelse mellan information som avser en och samma plats och mellan information som avser samma objekt i olika skalor.

4.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att information från olika rumsliga dataset är jämförbara när det gäller de aspekter som avses i artikel 7.4 och i punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 9

De genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1 skall antas enligt följande tidsplan:

| a) | Senast den ... (15) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Senast den ... (15) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga I.

| b) | Senast den ... (16) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga II eller III. |
| --- | --- |

b)

Senast den ... (16) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga II eller III.

Artikel 10

1.   Medlemsstaterna skall se till att all information, inklusive data, koder och tekniska klassificeringar som krävs för att följa genomförandebestämmelserna i artikel 7.1, görs tillgänglig för offentliga myndigheter eller tredje parter på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål.

2.   För att skapa sammanhang i rumsliga data som avser en geografisk företeelse som sträcker sig över gränsen mellan två eller flera medlemsstater, skall medlemsstaterna i tillämpliga fall i samförstånd besluta om beskrivning och lägesbestämning av dessa gemensamma företeelser.

KAPITEL IV

NÄTTJÄNSTER

Artikel 11

1.   Medlemsstaterna skall inrätta och driva ett nät med följande tjänster för de rumsliga dataset och datatjänster för vilka metadata har skapats i enlighet med detta direktiv:

| a) | Söktjänster som gör det möjligt att söka efter rumsliga dataset och datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata. |
| --- | --- |

a)

Söktjänster som gör det möjligt att söka efter rumsliga dataset och datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata.

| b) | Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra visningsbara rumsliga dataset samt att visa förklarande information och relevant innehåll i metadata. |
| --- | --- |

b)

Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra visningsbara rumsliga dataset samt att visa förklarande information och relevant innehåll i metadata.

| c) | Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned och, när så är möjligt, få direkt åtkomst till kopior av rumsliga dataset eller delar av dessa. |
| --- | --- |

c)

Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned och, när så är möjligt, få direkt åtkomst till kopior av rumsliga dataset eller delar av dessa.

| d) | Omvandlingstjänster som gör det möjligt att omvandla rumsliga dataset i syfte att uppnå interoperabilitet. |
| --- | --- |

d)

Omvandlingstjänster som gör det möjligt att omvandla rumsliga dataset i syfte att uppnå interoperabilitet.

| e) | Tjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster. |
| --- | --- |

e)

Tjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster.

Dessa tjänster skall beakta relevanta användarkrav och skall vara lättanvända, tillgängliga för allmänheten och åtkomliga via Internet eller något annat lämpligt telekommunikationsmedel.

2.   För de tjänster som avses i punkt 1 a skall minst följande kombination av sökkriterier kunna användas:

| a) | Nyckelord. |
| --- | --- |

a)

Nyckelord.

| b) | Klassificering av rumsliga data och datatjänster. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av rumsliga data och datatjänster.

| c) | Kvalitet hos rumsliga data, inbegripet om de har validerats. |
| --- | --- |

c)

Kvalitet hos rumsliga data, inbegripet om de har validerats.

| d) | Grad av överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1. |
| --- | --- |

d)

Grad av överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1.

| e) | Geografiskt läge. |
| --- | --- |

e)

Geografiskt läge.

| f) | Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

f)

Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster.

| g) | Offentliga myndigheter som har ansvar för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

g)

Offentliga myndigheter som har ansvar för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster.

3.   De omvandlingstjänster som avses i punkt 1 d skall kombineras med de övriga tjänster som avses i den punkten på ett sådant sätt att det är möjligt att driva tjänsterna i överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1.

Artikel 12

Medlemsstaterna skall se till att de offentliga myndigheterna har teknisk möjlighet att sammanlänka sina rumsliga dataset och datatjänster med det nät som avses i artikel 11.1. Denna tjänst skall också på begäran göras tillgänglig för tredje parter förutsatt att deras rumsliga dataset och datatjänster följer genomförandebestämmelserna, särskilt med avseende på de krav som gäller för metadata, nättjänster och interoperabilitet.

Artikel 13

1.   Utan hinder av artikel 11.1 får medlemsstaterna begränsa allmänhetens tillgång till rumsliga dataset och datatjänster genom de tjänster som avses i artikel 11.1 a-e eller till de e-handelstjänster som avses i artikel 14.3, om tillgången skulle inverka negativt på något av följande:

| a) | Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag. |
| --- | --- |

a)

Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag.

| b) | Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller nationellt försvar. |
| --- | --- |

b)

Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller nationellt försvar.

| c) | Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art. |
| --- | --- |

c)

Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art.

| d) | Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att upprätthålla sekretess för statistiska uppgifter och skattesekretess. |
| --- | --- |

d)

Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att upprätthålla sekretess för statistiska uppgifter och skattesekretess.

| e) | Immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

e)

Immateriella rättigheter.

| f) | Sekretess som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

f)

Sekretess som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning.

| g) | En persons intressen eller skyddet av en person, om denne frivilligt tillhandahållit den begärda informationen utan att vara skyldig att göra detta enligt lag eller utan att kunna tvingas att göra detta enligt lag, såvida inte denna person gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut. |
| --- | --- |

g)

En persons intressen eller skyddet av en person, om denne frivilligt tillhandahållit den begärda informationen utan att vara skyldig att göra detta enligt lag eller utan att kunna tvingas att göra detta enligt lag, såvida inte denna person gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut.

| h) | Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter. |
| --- | --- |

h)

Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter.

2.   De skäl för att begränsa den tillgång som avses i punkt 1 skall tolkas restriktivt, med hänsyn till allmänhetens intresse av att få tillgång till tjänsten i det enskilda fallet. I varje enskilt fall skall allmänhetens intresse av öppenhet vägas mot intresset av att begränsa eller villkora tillgången. Medlemsstaterna får inte med hänvisning till punkt 1 a, d, f, g och h begränsa tillgången till information om utsläpp till miljön.

I de fall där punkt 1 d eller 1 f utgör skäl för att begränsa tillgången, skall första stycket i denna punkt dock tillämpas endast när den tillgång som avses i punkt 1 gäller miljöinformation enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2003/4/EG.

3.   Inom dessa ramar och vid tillämpning av punkt 1 f skall medlemsstaterna se till att kraven uppfylls enligt direktiv 95/46/EG.

Artikel 14

1.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | de tjänster som avses i artikel 11.1 a är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten, |
| --- | --- |

a)

de tjänster som avses i artikel 11.1 a är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten,

| b) | de tjänster som avses i artikel 11.1 b som regel är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten. Om avgifter och/eller licenser är en viktig förutsättning för underhåll av rumsliga dataset eller datatjänster eller för uppfyllandet av krav som följer av befintlig internationell infrastruktur för rumsliga data på ett hållbart sätt, får medlemsstaterna dock tillämpa avgifter och/eller licenser antingen vad avser den person som tillhandahåller tjänsten för allmänheten eller, om tjänsteleverantören så väljer, allmänheten. |
| --- | --- |

b)

de tjänster som avses i artikel 11.1 b som regel är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten. Om avgifter och/eller licenser är en viktig förutsättning för underhåll av rumsliga dataset eller datatjänster eller för uppfyllandet av krav som följer av befintlig internationell infrastruktur för rumsliga data på ett hållbart sätt, får medlemsstaterna dock tillämpa avgifter och/eller licenser antingen vad avser den person som tillhandahåller tjänsten för allmänheten eller, om tjänsteleverantören så väljer, allmänheten.

2.   Data som görs tillgängliga genom de visningstjänster som anges i artikel 11.1 b får vara utformade på ett sätt som hindrar dem från att vidareutnyttjas för kommersiella ändamål.

3.   Om en offentlig myndighet tar ut avgifter för de tjänster som avses i artikel 11.1 b, c eller e, skall medlemsstaten se till att e-handelstjänster är tillgängliga. Sådana tjänster får omfattas av friskrivning, klicklicenser eller licenser.

Artikel 15

1.   Kommissionen skall inrätta och driva en Inspire-geoportal på gemenskapsnivå.

2.   Medlemsstaterna skall ge tillgång till de tjänster som avses i artikel 11.1 via den Inspire-geoportal som avses i punkt 1. Medlemsstaterna får också ge tillgång till dessa tjänster via sina egna anslutningspunkter.

Artikel 16

Genomförandebestämmelser för detta kapitel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2, och skall särskilt fastställa följande:

| a) | Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artiklarna 11 och 12 och minimikriterier för prestanda hos dessa tjänster, med beaktande av befintliga rapporteringskrav och rekommendationer som antagits inom ramen för gemenskapens miljölagstiftning, befintliga e-handelstjänster och tekniska framsteg. |
| --- | --- |

a)

Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artiklarna 11 och 12 och minimikriterier för prestanda hos dessa tjänster, med beaktande av befintliga rapporteringskrav och rekommendationer som antagits inom ramen för gemenskapens miljölagstiftning, befintliga e-handelstjänster och tekniska framsteg.

| b) | De krav som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

b)

De krav som avses i artikel 12.

KAPITEL V

DATADELNING

Artikel 17

1.   Varje medlemsstat skall anta bestämmelser om delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan sina offentliga myndigheter enligt artikel 3.9 a och b. Dessa bestämmelser skall göra det möjligt för dessa offentliga myndigheter att få tillgång till rumsliga dataset och datatjänster samt att utbyta och utnyttja dessa dataset och datatjänster vid utförandet av offentliga uppgifter som kan påverka miljön.

2.   De bestämmelser som avses i punkt 1 får inte medföra begränsningar som vid tidpunkten för utnyttjandet kan leda till praktiska hinder mot delningen av rumsliga dataset och datatjänster.

3.   Bestämmelserna i punkt 2 skall inte hindra att offentliga myndigheter som tillhandahåller rumsliga dataset och datatjänster licensierar dem mot betalning till de offentliga myndigheter eller gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan som använder dessa rumsliga dataset och datatjänster.

4.   Andra medlemsstaters offentliga myndigheter enligt artikel 3.9 a och b och gemenskapens institutioner och organ skall ha möjlighet att utnyttja system för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1–3 för utförandet av offentliga uppgifter som kan påverka miljön.

5.   Organ som inrättas genom internationella avtal där gemenskapen och medlemsstaterna är parter skall ömsesidigt och på lika villkor ha möjlighet att utnyttja system för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1–3 för utförandet av uppgifter som kan påverka miljön.

6.   Om systemen för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1-3 görs tillgängliga enligt punkterna 4 och 5 får dessa system vara knutna till nationella villkor för användningen.

7.   Med avvikelse från bestämmelserna i denna artikel får medlemsstaterna begränsa delning om detta skulle äventyra domstolsförfaranden, allmän säkerhet, nationellt försvar eller internationella förbindelser.

8.   Utan att detta påverkar punkt 3 skall medlemsstaterna ge gemenskapens institutioner och organ tillgång till rumsliga dataset och datatjänster enligt harmoniserade villkor. Genomförandebestämmelser för dessa villkor skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2.

9.   Denna artikel skall inte påverka förekomsten av eller äganderätten till immateriella rättigheter hos myndigheter inom offentlig sektor.

KAPITEL VI

SAMORDNING OCH KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER

Artikel 18

Medlemsstaterna skall se till att det inrättas lämpliga strukturer och mekanismer för att samordna bidragen från alla dem som har intresse av deras infrastrukturer för rumslig information.

Dessa strukturer skall samordna bidragen från bland annat användare, producenter, leverantörer av mervärdestjänster och samordningsorgan när det gäller identifiering av relevanta dataset, användarbehov, information om nuvarande praxis och rapportering om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 19

1.   Kommissionen skall ha ansvaret för att samordna Inspire på gemenskapsnivå och skall för detta syfte bistås av berörda organisationer, särskilt Europeiska miljöbyrån.

2.   Varje medlemsstat skall utse en kontaktpunkt, i normalfallet en offentlig myndighet, som skall ha ansvaret för kontakter med kommissionen med avseende på detta direktiv.

Artikel 20

I de genomförandebestämmelser som avses i detta direktiv skall vederbörlig hänsyn tas till standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som anges i direktiv 98/34/EG samt internationella standarder.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

1.   Medlemsstaterna skall övervaka uppbyggnaden och utnyttjandet av sina infrastrukturer för rumslig information. De skall göra resultatet av denna övervakning permanent tillgänglig för kommissionen och allmänheten.

2.   Senast den ... (17) skall medlemsstaterna till kommissionen sända en rapport med kortfattade beskrivningar av

| a) | hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av rumsliga dataset och datatjänster och förmedlande organ är samordnade, av förhållandet till tredje parter och av hur kvalitetssäkringen är organiserad, i den utsträckning detta är möjligt, |
| --- | --- |

a)

hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av rumsliga dataset och datatjänster och förmedlande organ är samordnade, av förhållandet till tredje parter och av hur kvalitetssäkringen är organiserad, i den utsträckning detta är möjligt,

| b) | hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för rumslig information och till dess funktion, |
| --- | --- |

b)

hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för rumslig information och till dess funktion,

| c) | information om utnyttjandet av infrastrukturen för rumslig information, |
| --- | --- |

c)

information om utnyttjandet av infrastrukturen för rumslig information,

| d) | avtal om datadelning av data mellan offentliga myndigheter, |
| --- | --- |

d)

avtal om datadelning av data mellan offentliga myndigheter,

| e) | kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv.

3.   Vart tredje år, och med början senast den ... (18), skall medlemsstaterna till kommissionen översända en rapport med uppdaterad information om de frågor som anges i punkt 2.

4.   Detaljerade genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2.

Artikel 22

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 23

Senast den ... (19) och därefter vart sjätte år skall kommissionen lämna en rapport om genomförandet av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet på grundval av bland annat medlemsstaternas rapporter enligt artikel 21.2 och 21.3.

Vid behov skall rapporten åtföljas av förslag till gemenskapsåtgärder.

Artikel 24

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (17).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 25

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 26

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 33.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 7 juni 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 januari 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

4

(5)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

5

(6)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.

7

(8)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

8

(9)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

10

(11)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 1).

11

(12)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

14

(15)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

15

(16)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

16

(17)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

17

(18)  Sex år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

18

(19)  Sju år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

19

---

BILAGA I

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 A

| 1. | Referenskoordinatsystem
  System för att entydigt lägesbestämma rumslig information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) och/eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum. |
| --- | --- |

1.

Referenskoordinatsystem

System för att entydigt lägesbestämma rumslig information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) och/eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum.

| 2. | Geografiska rutnätssystem
  Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna. |
| --- | --- |

2.

Geografiska rutnätssystem

Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna.

| 3. | Geografiska namn
  Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse. |
| --- | --- |

3.

Geografiska namn

Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse.

| 4. | Administrativa enheter
  Administrativa enheter, som delar upp områden där medlemsstater har och/eller utövar jurisdiktion, på lokal, regional och nationell nivå, åtskilda av administrativa gränser. |
| --- | --- |

4.

Administrativa enheter

Administrativa enheter, som delar upp områden där medlemsstater har och/eller utövar jurisdiktion, på lokal, regional och nationell nivå, åtskilda av administrativa gränser.

| 5. | Transportnät
  Väg-, järnvägs-, luft- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar länkar mellan olika nät. Innefattar också det transeuropeiska transportnät som definieras i Europaparlamentets och rådets beslut 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (1) samt framtida ändringar av det beslutet. |
| --- | --- |

5.

Transportnät

Väg-, järnvägs-, luft- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar länkar mellan olika nät. Innefattar också det transeuropeiska transportnät som definieras i Europaparlamentets och rådets beslut 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (1) samt framtida ändringar av det beslutet.

| 6. | Hydrografi
  Hydrografiska element, inbegripet havsområden och alla andra vattenförekomster och därtill hörande inslag, inbegripet avrinningsområden och delavrinningsområden. I förekommande fall i enlighet med definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) och i form av nät. |
| --- | --- |

6.

Hydrografi

Hydrografiska element, inbegripet havsområden och alla andra vattenförekomster och därtill hörande inslag, inbegripet avrinningsområden och delavrinningsområden. I förekommande fall i enlighet med definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) och i form av nät.

| 7. | Skyddade områden
  Områden som är utsedda eller förvaltas inom ramen för internationell lagstiftning, gemenskapslagstiftning och medlemsstaternas lagstiftning för att uppnå specifika miljövårdsmål. |
| --- | --- |

7.

Skyddade områden

Områden som är utsedda eller förvaltas inom ramen för internationell lagstiftning, gemenskapslagstiftning och medlemsstaternas lagstiftning för att uppnå specifika miljövårdsmål.

---

(1)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Ändrat genom EUT L 201, 7.6.2004, s. 1.

(2)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

---

BILAGA II

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 B

| 1. | Höjd
  Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Inbegriper höjdförhållanden på land, batymetri samt kustlinje. |
| --- | --- |

1.

Höjd

Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Inbegriper höjdförhållanden på land, batymetri samt kustlinje.

| 2. | Adresser
  Läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer, postnummer. |
| --- | --- |

2.

Adresser

Läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer, postnummer.

| 3. | Fastighetsskiften
  Områden definierade av fastighetsregister eller motsvarande. |
| --- | --- |

3.

Fastighetsskiften

Områden definierade av fastighetsregister eller motsvarande.

| 4. | Landtäcke
  Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker, vattenförekomster. |
| --- | --- |

4.

Landtäcke

Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker, vattenförekomster.

| 5. | Ortofoto
  Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer. |
| --- | --- |

5.

Ortofoto

Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer.

| 6. | Geologi
  Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur. Innefattar berggrund, akviferer och geomorfologi. |
| --- | --- |

6.

Geologi

Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur. Innefattar berggrund, akviferer och geomorfologi.

---

BILAGA III

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 9 B

| 1. | Statistiska enheter
  Enheter för spridning och användning av statistisk information. |
| --- | --- |

1.

Statistiska enheter

Enheter för spridning och användning av statistisk information.

| 2. | Byggnader
  Geografiskt läge för byggnader. |
| --- | --- |

2.

Byggnader

Geografiskt läge för byggnader.

| 3. | Mark
  Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, erosion, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande förmåga. |
| --- | --- |

3.

Mark

Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, erosion, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande förmåga.

| 4. | Markanvändning
  Territorium indelat efter nuvarande och framtida planerade funktion eller socioekonomisk användning (t.ex. bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv). |
| --- | --- |

4.

Markanvändning

Territorium indelat efter nuvarande och framtida planerade funktion eller socioekonomisk användning (t.ex. bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv).

| 5. | Människors hälsa och säkerhet
  Geografisk fördelning av dominansen av patologier (allergier, cancer, sjukdomar i andningsorganen osv.), all information om de effekter på människors hälsa (biomarkörer, minskad fertilitet, epidemier osv.) eller välbefinnande (trötthet, stress osv.) som har ett direkt (luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller osv.) eller ett indirekt (livsmedel, genetiskt modifierade organismer osv.) samband med miljöns kvalitet. |
| --- | --- |

5.

Människors hälsa och säkerhet

Geografisk fördelning av dominansen av patologier (allergier, cancer, sjukdomar i andningsorganen osv.), all information om de effekter på människors hälsa (biomarkörer, minskad fertilitet, epidemier osv.) eller välbefinnande (trötthet, stress osv.) som har ett direkt (luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller osv.) eller ett indirekt (livsmedel, genetiskt modifierade organismer osv.) samband med miljöns kvalitet.

| 6. | Allmännyttiga och offentliga tjänster
  Inbegriper anläggningar för allmännyttiga tjänster, exempelvis för hantering av avloppsvatten, avfallshantering, energiförsörjning och vattenförsörjning, administrativa och sociala offentliga tjänster såsom offentliga förvaltningar, räddningstjänstens anläggningar, skolor och sjukhus. |
| --- | --- |

6.

Allmännyttiga och offentliga tjänster

Inbegriper anläggningar för allmännyttiga tjänster, exempelvis för hantering av avloppsvatten, avfallshantering, energiförsörjning och vattenförsörjning, administrativa och sociala offentliga tjänster såsom offentliga förvaltningar, räddningstjänstens anläggningar, skolor och sjukhus.

| 7. | Anläggningar för miljöövervakning
  Placering och användning av anläggningar för miljöövervakning inbegriper iakttagelse och mätning av utsläpp, av situationen när det gäller miljömedier och av andra parametrar för ekosystemet (biologisk mångfald, ekologiska villkor för växtligheten etc.) som genomförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning. |
| --- | --- |

7.

Anläggningar för miljöövervakning

Placering och användning av anläggningar för miljöövervakning inbegriper iakttagelse och mätning av utsläpp, av situationen när det gäller miljömedier och av andra parametrar för ekosystemet (biologisk mångfald, ekologiska villkor för växtligheten etc.) som genomförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning.

| 8. | Produktions- och industrianläggningar
  Industriella produktionsställen, inbegripet anläggningar som omfattas av rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (1) samt vattenverk, gruvor och upplagsplatser. |
| --- | --- |

8.

Produktions- och industrianläggningar

Industriella produktionsställen, inbegripet anläggningar som omfattas av rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (1) samt vattenverk, gruvor och upplagsplatser.

| 9. | Jordbruks- och vattenbruksanläggningar
  Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar). |
| --- | --- |

9.

Jordbruks- och vattenbruksanläggningar

Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar).

| 10. | Befolkningsfördelning – demografi
  Geografisk fördelning av människor, inbegripet befolkningskarakteristika och sysselsättningsgrader, i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter. |
| --- | --- |

10.

Befolkningsfördelning – demografi

Geografisk fördelning av människor, inbegripet befolkningskarakteristika och sysselsättningsgrader, i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter.

| 11. | Områden med särskild förvaltning/begränsningar/reglering samt enheter för rapportering
  Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten, områden för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner, områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, relevanta enheter för rapportering och områden med kustförvaltning. |
| --- | --- |

11.

Områden med särskild förvaltning/begränsningar/reglering samt enheter för rapportering

Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten, områden för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner, områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, relevanta enheter för rapportering och områden med kustförvaltning.

| 12. | Naturliga riskområden
  Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), exempelvis översvämningar, jordskred och sättningar, laviner, skogsbränder, jordbävningar, vulkanutbrott. |
| --- | --- |

12.

Naturliga riskområden

Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), exempelvis översvämningar, jordskred och sättningar, laviner, skogsbränder, jordbävningar, vulkanutbrott.

| 13. | Atmosfäriska förhållanden
  Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Inbegriper rumsliga data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge. |
| --- | --- |

13.

Atmosfäriska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Inbegriper rumsliga data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge.

| 14. | Geografiska meteorologiska förhållanden
  Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning. |
| --- | --- |

14.

Geografiska meteorologiska förhållanden

Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning.

| 15. | Geografiska oceanografiska förhållanden
  Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd osv.). |
| --- | --- |

15.

Geografiska oceanografiska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd osv.).

| 16. | Havsområden
  Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper. |
| --- | --- |

16.

Havsområden

Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper.

| 17. | Biogeografiska regioner
  Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper. |
| --- | --- |

17.

Biogeografiska regioner

Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper.

| 18. | Naturtyper och biotoper
  Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden, processer, strukturer och (livsstödjande) funktioner och som är fysiska livsmiljöer för organismer som lever där. Inbegriper land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga. |
| --- | --- |

18.

Naturtyper och biotoper

Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden, processer, strukturer och (livsstödjande) funktioner och som är fysiska livsmiljöer för organismer som lever där. Inbegriper land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga.

| 19. | Arters utbredning
  Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter. |
| --- | --- |

19.

Arters utbredning

Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter.

| 20. | Energiresurser
  Energiresurser, inbegripet kolväten, vattenkraft, bioenergi, sol, vind osv., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning. |
| --- | --- |

20.

Energiresurser

Energiresurser, inbegripet kolväten, vattenkraft, bioenergi, sol, vind osv., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning.

| 21. | Mineralfyndigheter
  Mineralfyndigheter, bland annat malm, industrimineraler osv., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning. |
| --- | --- |

21.

Mineralfyndigheter

Mineralfyndigheter, bland annat malm, industrimineraler osv., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning.

---

(1)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 26 juli 2004 förelade kommissionen rådet sitt förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen (Inspire). Förslaget grundar sig på artikel 175.1 i fördraget.

Den 7 juni 2005 antog Europaparlamentet sitt yttrande vid första behandlingen.

Den 20 september 2004 beslutade Regionkommittén att inte avge något yttrande.

Den 9 februari 2005 antog Ekonomiska och sociala kommittén sitt yttrande.

Den 23 januari 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i fördraget.

II.   SYFTE

Genom förslaget till direktiv skapas en rättslig ram för upprättande och drift av en infrastruktur för rumslig information i Europa, vilken kan användas för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik på alla nivåer och ge information till allmänheten.

Ett viktigt mål för Inspire är att minska hindren för utbyte av data – särskilt på miljöområdet – mellan offentliga myndigheter och att göra fler och bättre rumsliga data tillgängliga för utformning av gemenskapspolitik och genomförande av gemenskapens politik i medlemsstaterna på alla nivåer. Inspire är inriktat på miljöpolitik, men kan också användas inom eller i framtiden utvidgas till andra sektorer.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten införlivas flertalet av Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen, antingen ordagrant, delvis eller till innebörden. Den gemensamma ståndpunkten innehåller framför allt sådana ändringar av kommissionens ursprungliga förslag som omgruppering av textens artiklar, uppstramning av definitioner och klargörande av räckvidden. Den gemensamma ståndpunkten innehåller emellertid fler andra ändringar än de som förutsågs i Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen och i kommissionens ursprungliga förslag. I den gemensamma ståndpunkten

| — | uppställs villkoren för allmänhetens tillgång till rumsliga dataset och datatjänster samt för utbyte av data mellan offentliga myndigheter inom ramen för den nuvarande gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

—

uppställs villkoren för allmänhetens tillgång till rumsliga dataset och datatjänster samt för utbyte av data mellan offentliga myndigheter inom ramen för den nuvarande gemenskapslagstiftningen,

| — | förtydligas möjligheten att licensiera och kräva betalning från andra offentliga myndigheter för rumsliga dataset och datatjänster, och |
| --- | --- |

—

förtydligas möjligheten att licensiera och kräva betalning från andra offentliga myndigheter för rumsliga dataset och datatjänster, och

| — | införs åtgärder för att nå direktivets mål på ett balanserat och effektivare sätt (uppstramning av bestämmelserna om övervakning och rapportering, kostnads–nytto-analys m.m.) |
| --- | --- |

—

införs åtgärder för att nå direktivets mål på ett balanserat och effektivare sätt (uppstramning av bestämmelserna om övervakning och rapportering, kostnads–nytto-analys m.m.)

I följande avsnitt beskrivs de huvudsakliga ändringarna.

Allmänna bestämmelser, definitioner och räckvidd (artiklarna 1–4)

I den gemensamma ståndpunkten följs inte Europaparlamentets ändring 6. Direktivets syfte och räckvidd i artikel 1 motsvarar kommissionens ursprungliga förslag och dess rättsliga grund. I den gemensamma ståndpunkten hänvisas inte till ”direkt eller indirekt” påverkan på miljön, men i det nya skäl 4 tas denna fråga upp.

Rådet samtycker till sakinnehållet i parlamentets ändring 7 och därtill hörande ändring 2. Det godtog emellertid kommissionens åsikt att det inte skulle vara rättsligt hållbart att i ett direktiv införa skyldigheter för gemenskapens institutioner och organ.

I artikel 2 anges att direktivet inte skall påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation eller 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

Artikel 3 inför nya definitioner av orden interoperabilitet, Inspire-geoportal och begränsar räckvidden för definitionen av offentlig myndighet.

I artikel 4.2, 4.4, 4.5 och 4.6 klargörs räckvidden för de rumsliga dataset som omfattas av direktivet. I artikel 4.7 begränsas kommitténs behörighet till att anpassa de datateman som finns i bilagorna.

Ändringarna 9 och 10 godtogs inte, eftersom rådet inte anser att de gör texten klarare.

Metadata, interoperabilitet hos rumsliga dataset och tjänster (artiklarna 5–10)

Vad som ingår i metadata framgår av artikel 5 i den gemensamma ståndpunkten, där också genomförandebestämmelser finns. Den tidsplan för skapande av metadata som anges i artikel 6 överensstämmer med Europaparlamentets ändring 15 och beaktar den nya lydelsen av artikel 5.4 i den gemensamma ståndpunkten.

Genom artikel 7 införs ytterligare villkor för utarbetande av genomförandebestämmelser för tekniska arrangemang för interoperabilitet, särskilt kostnads–nytto-överväganden, integrering av standarder och verksamhet på internationell nivå och en hänvisning till befintliga tekniska medel. En analys av genomförbarhet och kostnad–nytta får stöd i artikel 7.2, som innehåller krav på att kommissionen gör en kostnads–nytto-analys innan den utarbetar förslag till genomförandebestämmelser. Antagandet av dessa bestämmelser får inte innebära onödigt höga kostnader för en medlemsstat. I artikel 7.3 klargörs anpassningen av nyinsamlade och andra rumsliga dataset och datatjänster.

I artikel 8.2 a ersätts ”Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar” med ”Lösningar som säkerställer entydig identifiering av rumsliga objekt med användning av identifieringsuppgifter i befintliga nationella system för att säkerställa interoperabilitet” för att undvika att en viss teknisk lösning fastställs.

Ändringarna 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22 och 23 godtogs antingen i sin helhet eller delvis i text med ny lydelse.

Ändring 20 godtogs inte, eftersom hänvisningen till ”som [...] indirekt kan påverka miljön” ansågs för vag (se artikel 1).

Nättjänster (artiklarna 11–16)

Den utvidgade förteckning över skäl för att begränsa tillgången som finns i artikel 13 är identisk med den i artikel 4.2 i direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation, och garanterar på så sätt en enhetlig tillämpning. Enligt den tillagda artikel 13.3 skall allmänhetens tillgång till rumsliga data överensstämma med direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.

I artikel 14 i den gemensamma ståndpunkten ges medlemsstaterna möjlighet att påföra avgifter och/eller licenser för visningstjänster, om detta är nödvändigt för underhåll av rumsliga dataset och datatjänster eller för uppfyllande av krav som följer av befintlig internationell infrastruktur för rumsliga data.

Ändringarna 24, 25, 26 och 27 godtogs i text med ny lydelse.

Datadelning (artikel 17)

Artikel 17 i den gemensamma ståndpunkten klargör omfattningen av kravet på datadelning mellan de offentliga myndigheterna i en medlemsstat, de offentliga myndigheterna i olika medlemsstater, gemenskapens institutioner och organ samt de organ som upprättats genom internationella avtal. I artikel 17.2 vill man förebygga praktiska hinder vid tidpunkten för utnyttjandet (till exempel då en anställd vid en offentlig myndighet använder uppgifterna i sin dator), medan det i artikel 17.3 ges möjlighet för dataleverantörer att återkräva sina kostnader från medlemsstaternas offentliga myndigheter och gemenskapsorgan, och på så sätt säkerställa att kvaliteten på och spridningen av data bibehålls. När debitering sker, skall den äga rum på den offentliga myndighetens nivå och inte på platsen för utnyttjandet. Skyddet för immateriella rättigheter garanteras genom artikel 17.9. De nya skälen 22, 23 och 24 tar också upp dessa frågor. Ändring 28 behandlas i skäl 21.

Ändring 29 godtogs inte, eftersom den på ett onödigt sätt utvidgade kravet på datadelning.

Ändring 30 ersätts av den nya lydelsen i artikel 17.

Hela tanken med den ursprungliga artikel 24 – gemensamma genomförandebestämmelser för datadelning – (ändring 32) är oacceptabel för rådet.

Samordning och kompletterande åtgärder, slutbestämmelser (artiklarna 18–26)

I artikel 18 och artikel 19.2 i den gemensamma ståndpunkten läggs ingen uttrycklig betoning på fördelningen av befogenheter och ansvar inom medlemsstaterna i förhållande till de strukturer som där används (ändringarna 33, 34 och 4), men rådet tolkar artiklarna i den riktningen.

Den nya lydelsen av artikel 21 och det nya skälet 31 i den gemensamma ståndpunkten medför en uppstramning av övervaknings- och rapporteringskraven i direktivet i jämförelse med ändring 37. Artikel 24 skjuter upp införlivandedagen något.

Ändringarna 35, 36 och 38 har godtagits.

Bilagorna

Vissa teman för rumsliga data, ”fördelning av trafikolyckor” (ändring 43, punkt 6) och ”telekommunikation” (ändring 44, punkt 7) har inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten, eftersom de inte är relaterade till syftet med Inspire.

Ändring 47 godtogs delvis i bilaga III, punkt 11.

Ändringarna 39, 40, 41, 42, 45, 46, 48 och 49 har godtagits.

IV.   SLUTSATS

De ändringar som rådet gjort i kommissionens förslag syftar till att säkerställa överensstämmelse med befintlig gemenskapslagstiftning och en hållbar datainsamling. Trots dessa ändringar ligger rådets gemensamma ståndpunkt i linje med de flesta av Europaparlamentets ändringar och utgör en god grund för ytterligare förhandlingar.

---

| 30.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 126/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 126/33

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 6/2006

antagen av rådet den 10 mars 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av ... om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning)

(2006/C 126 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 141.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillträde till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (3) och rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet (4) har ändrats mycket (5). Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (6) och rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (7) innehåller också bestämmelser vilkas syfte är att genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män. Eftersom direktiven nu skall ändras igen bör bestämmelserna av tydlighetsskäl omarbetas så att de viktigaste bestämmelserna på detta område liksom vissa konsekvenser av Europeiska gemenskapernas domstols (nedan kallad ”domstolen”) rättspraxis samlas i en enda text. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillträde till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (3) och rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet (4) har ändrats mycket (5). Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (6) och rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (7) innehåller också bestämmelser vilkas syfte är att genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män. Eftersom direktiven nu skall ändras igen bör bestämmelserna av tydlighetsskäl omarbetas så att de viktigaste bestämmelserna på detta område liksom vissa konsekvenser av Europeiska gemenskapernas domstols (nedan kallad ”domstolen”) rättspraxis samlas i en enda text.

| (2) | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen enligt artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och domstolens rättspraxis. Enligt dessa bestämmelser i fördraget är jämställdhet mellan kvinnor och män en ”uppgift” och ett ”syfte” för gemenskapen, och de inför en uttrycklig skyldighet att främja jämställdhet i all gemenskapens verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen enligt artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och domstolens rättspraxis. Enligt dessa bestämmelser i fördraget är jämställdhet mellan kvinnor och män en ”uppgift” och ett ”syfte” för gemenskapen, och de inför en uttrycklig skyldighet att främja jämställdhet i all gemenskapens verksamhet.

| (3) | Domstolen har slagit fast att principen om likabehandling inte kan inskränkas endast till diskriminering som beror på tillhörigheten till endera könet. Med beaktande av principens syfte och arten av de rättigheter som den syftar till att skydda, kan den även tillämpas på fall av diskriminering som har sitt ursprung i den berördes könsbyte. |
| --- | --- |

(3)

Domstolen har slagit fast att principen om likabehandling inte kan inskränkas endast till diskriminering som beror på tillhörigheten till endera könet. Med beaktande av principens syfte och arten av de rättigheter som den syftar till att skydda, kan den även tillämpas på fall av diskriminering som har sitt ursprung i den berördes könsbyte.

| (4) | Artikel 141.3 i fördraget innehåller den specifika rättsliga grunden för att vidta gemenskapsåtgärder som säkerställer tillämpningen av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 141.3 i fördraget innehåller den specifika rättsliga grunden för att vidta gemenskapsåtgärder som säkerställer tillämpningen av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete.

| (5) | I artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds också all könsdiskriminering och fastställs rätten till likabehandling av kvinnor och män på alla områden, inklusive i fråga om anställning, arbete och lön. |
| --- | --- |

(5)

I artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds också all könsdiskriminering och fastställs rätten till likabehandling av kvinnor och män på alla områden, inklusive i fråga om anställning, arbete och lön.

| (6) | Trakasserier och sexuella trakasserier strider mot principen om likabehandling av kvinnor och män och utgör könsdiskriminering enligt detta direktiv. Sådana former av diskriminering förekommer inte enbart på arbetsplatsen utan även i samband med tillträde till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran. De bör alltså förbjudas och bör bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

(6)

Trakasserier och sexuella trakasserier strider mot principen om likabehandling av kvinnor och män och utgör könsdiskriminering enligt detta direktiv. Sådana former av diskriminering förekommer inte enbart på arbetsplatsen utan även i samband med tillträde till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran. De bör alltså förbjudas och bör bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.

| (7) | I detta sammanhang bör arbetsgivare och de som är ansvariga för yrkesutbildning uppmuntras att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av könsdiskriminering, och särskilt att vidta åtgärder för att förebygga trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen samt i samband med tillgång till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

(7)

I detta sammanhang bör arbetsgivare och de som är ansvariga för yrkesutbildning uppmuntras att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av könsdiskriminering, och särskilt att vidta åtgärder för att förebygga trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen samt i samband med tillgång till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

| (8) | Principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete enligt artikel 141 i fördraget och domstolens fasta rättspraxis är en viktig aspekt av principen om likabehandling av kvinnor och män och en viktig och oundgänglig del av gemenskapens regelverk, inklusive domstolens rättspraxis, mot könsdiskriminering. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser för dess genomförande. |
| --- | --- |

(8)

Principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete enligt artikel 141 i fördraget och domstolens fasta rättspraxis är en viktig aspekt av principen om likabehandling av kvinnor och män och en viktig och oundgänglig del av gemenskapens regelverk, inklusive domstolens rättspraxis, mot könsdiskriminering. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser för dess genomförande.

| (9) | För att kunna bedöma huruvida arbetstagare utför lika arbete eller likvärdigt arbete bör man i enlighet med domstolens fasta rättspraxis avgöra om de med avseende på en rad faktorer, bl.a. arbetets art, utbildning och arbetsvillkor, kan anses vara i jämförbara situationer. |
| --- | --- |

(9)

För att kunna bedöma huruvida arbetstagare utför lika arbete eller likvärdigt arbete bör man i enlighet med domstolens fasta rättspraxis avgöra om de med avseende på en rad faktorer, bl.a. arbetets art, utbildning och arbetsvillkor, kan anses vara i jämförbara situationer.

| (10) | Domstolen har slagit fast att under vissa förhållanden principen om lika lön inte bara gäller när kvinnor och män har samma arbetsgivare. |
| --- | --- |

(10)

Domstolen har slagit fast att under vissa förhållanden principen om lika lön inte bara gäller när kvinnor och män har samma arbetsgivare.

| (11) | Medlemsstaterna bör tillsammans med arbetsmarknadens parter söka lösa problemet med att kvinnor fortfarande har lägre löner än män och att det finns en könssegregerad arbetsmarknad med hjälp av system för flexibel arbetstid som gör det lättare för såväl män som kvinnor att förena familjeliv och arbetsliv. Detta kan även inbegripa rimlig föräldraledighet som båda föräldrarna kan utnyttja och tillgång till barnomsorg och vård av närstående till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör tillsammans med arbetsmarknadens parter söka lösa problemet med att kvinnor fortfarande har lägre löner än män och att det finns en könssegregerad arbetsmarknad med hjälp av system för flexibel arbetstid som gör det lättare för såväl män som kvinnor att förena familjeliv och arbetsliv. Detta kan även inbegripa rimlig föräldraledighet som båda föräldrarna kan utnyttja och tillgång till barnomsorg och vård av närstående till ett överkomligt pris.

| (12) | Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkra genomförandet av principen om likabehandling i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet och tydligare ange dess tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(12)

Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkra genomförandet av principen om likabehandling i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet och tydligare ange dess tillämpningsområde.

| (13) | I sin dom av den 17 maj 1990 i mål 262/88 (8) slår domstolen fast att alla förmåner som utges enligt företags- eller yrkesbaserade pensionssystem utgör lön i den mening som avses i artikel 141 i fördraget. |
| --- | --- |

(13)

I sin dom av den 17 maj 1990 i mål 262/88 (8) slår domstolen fast att alla förmåner som utges enligt företags- eller yrkesbaserade pensionssystem utgör lön i den mening som avses i artikel 141 i fördraget.

| (14) | Även om begreppet lön enligt artikel 141 i fördraget inte omfattar socialförsäkringsförmåner, har det klart fastställts att pensionssystem för offentligt anställda omfattas av principen om lika lön om förmånerna betalas ut på grund av anställningsförhållandet mellan arbetstagaren och arbetsgivaren, även om detta system är en del av ett allmänt lagstadgat system. Enligt domstolens domar i mål C-7/93 (9) och mål C-351/00 (10) kommer detta villkor att uppfyllas om pensionssystemet gäller en viss kategori arbetstagare, om förmånerna står i direkt relation till antalet tjänsteår och om beloppet beräknas på grundval av tjänstemannens senaste lön. Av tydlighetsskäl är det därför lämpligt att anta särskilda bestämmelser om detta. |
| --- | --- |

(14)

Även om begreppet lön enligt artikel 141 i fördraget inte omfattar socialförsäkringsförmåner, har det klart fastställts att pensionssystem för offentligt anställda omfattas av principen om lika lön om förmånerna betalas ut på grund av anställningsförhållandet mellan arbetstagaren och arbetsgivaren, även om detta system är en del av ett allmänt lagstadgat system. Enligt domstolens domar i mål C-7/93 (9) och mål C-351/00 (10) kommer detta villkor att uppfyllas om pensionssystemet gäller en viss kategori arbetstagare, om förmånerna står i direkt relation till antalet tjänsteår och om beloppet beräknas på grundval av tjänstemannens senaste lön. Av tydlighetsskäl är det därför lämpligt att anta särskilda bestämmelser om detta.

| (15) | Domstolen har bekräftat att avgifterna för manliga respektive kvinnliga arbetstagare till ett förmånsbestämt pensionssystem omfattas av bestämmelserna i artikel 141 i fördraget. Olikheter i fråga om arbetsgivaravgifter till sådana förmånsbestämda pensionssystem, som baseras på kapitalinvesteringar, där olikheterna beror på försäkringstekniska beräkningsfaktorer som varierar med kön, skall inte bedömas utifrån samma bestämmelse. |
| --- | --- |

(15)

Domstolen har bekräftat att avgifterna för manliga respektive kvinnliga arbetstagare till ett förmånsbestämt pensionssystem omfattas av bestämmelserna i artikel 141 i fördraget. Olikheter i fråga om arbetsgivaravgifter till sådana förmånsbestämda pensionssystem, som baseras på kapitalinvesteringar, där olikheterna beror på försäkringstekniska beräkningsfaktorer som varierar med kön, skall inte bedömas utifrån samma bestämmelse.

| (16) | När det gäller vissa fonderade förmånsbestämda system kan exempelvis vissa inslag vara olika för kvinnor och män, till exempel omvandling av en del av en periodisk pension till ett fast belopp, överföring av pensionsrättigheter, efterlevandepension som utbetalas till en närstående i utbyte mot att försäkringstagaren avstår från en del av pensionen, eller sänkt pension när arbetstagaren väljer att gå i förtidspension, när olikheten i belopp beror på effekter av att sådana könsbundna försäkringstekniska beräkningsfaktorer använts vid den tidpunkt när systemets finansiering fastställdes. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller vissa fonderade förmånsbestämda system kan exempelvis vissa inslag vara olika för kvinnor och män, till exempel omvandling av en del av en periodisk pension till ett fast belopp, överföring av pensionsrättigheter, efterlevandepension som utbetalas till en närstående i utbyte mot att försäkringstagaren avstår från en del av pensionen, eller sänkt pension när arbetstagaren väljer att gå i förtidspension, när olikheten i belopp beror på effekter av att sådana könsbundna försäkringstekniska beräkningsfaktorer använts vid den tidpunkt när systemets finansiering fastställdes.

| (17) | Det har slagits fast att förmåner enligt företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet inte skall anses som lön i den mån förmånerna kan hänföras till anställningsperioder som föregår den 17 maj 1990, utom när det gäller arbetstagare eller medförsäkrade som före den dagen har väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt tillämplig nationell lag. Det är därför nödvändigt att begränsa tillämpningen av principen om likabehandling. |
| --- | --- |

(17)

Det har slagits fast att förmåner enligt företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet inte skall anses som lön i den mån förmånerna kan hänföras till anställningsperioder som föregår den 17 maj 1990, utom när det gäller arbetstagare eller medförsäkrade som före den dagen har väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt tillämplig nationell lag. Det är därför nödvändigt att begränsa tillämpningen av principen om likabehandling.

| (18) | Domstolen har konsekvent hävdat att Barberprotokollet (11) inte påverkar rätten att ansluta sig till ett företags- eller yrkesbaserat pensionssystem och att begränsningen i tiden av domens rättsverkan i mål 262/88 inte gäller i fråga om rätten att vara ansluten till ett yrkespensionssystem. Domstolen fastställde även att nationella regler om frister för väckande av talan enligt nationell rätt kan åberopas gentemot arbetstagare som gör gällande sin rätt att vara anslutna till ett yrkespensionssystem under förutsättning att de nationella reglerna inte är mindre gynnsamma för sådan talan än de är för liknande talan av nationell karaktär och att de inte i praktiken omöjliggör utövandet av gemenskapsrätten. Domstolen har även påpekat att den omständigheten att en arbetstagare kan göra anspråk på att med retroaktiv verkan anslutas till ett yrkespensionssystem inte medför att denne kan underlåta att erlägga de avgifter som är hänförliga till ifrågavarande försäkringsperiod. |
| --- | --- |

(18)

Domstolen har konsekvent hävdat att Barberprotokollet (11) inte påverkar rätten att ansluta sig till ett företags- eller yrkesbaserat pensionssystem och att begränsningen i tiden av domens rättsverkan i mål 262/88 inte gäller i fråga om rätten att vara ansluten till ett yrkespensionssystem. Domstolen fastställde även att nationella regler om frister för väckande av talan enligt nationell rätt kan åberopas gentemot arbetstagare som gör gällande sin rätt att vara anslutna till ett yrkespensionssystem under förutsättning att de nationella reglerna inte är mindre gynnsamma för sådan talan än de är för liknande talan av nationell karaktär och att de inte i praktiken omöjliggör utövandet av gemenskapsrätten. Domstolen har även påpekat att den omständigheten att en arbetstagare kan göra anspråk på att med retroaktiv verkan anslutas till ett yrkespensionssystem inte medför att denne kan underlåta att erlägga de avgifter som är hänförliga till ifrågavarande försäkringsperiod.

| (19) | Att garantera lika möjligheter till anställning och den yrkesutbildning som leder till anställning är av största vikt för tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Undantag från denna princip bör därför begränsas till sådan yrkesverksamhet där det är nödvändigt att anställa en person av visst kön på grund av yrkesverksamhetens natur eller det sammanhang där den utförs, förutsatt att det eftersträvade syftet är legitimt och är i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(19)

Att garantera lika möjligheter till anställning och den yrkesutbildning som leder till anställning är av största vikt för tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Undantag från denna princip bör därför begränsas till sådan yrkesverksamhet där det är nödvändigt att anställa en person av visst kön på grund av yrkesverksamhetens natur eller det sammanhang där den utförs, förutsatt att det eftersträvade syftet är legitimt och är i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen.

| (20) | Detta direktiv inskränker inte rätten till föreningsfrihet, inbegripet rätten för var och en att tillsammans med andra bilda fackföreningar och att ansluta sig till dessa för att skydda sina intressen. Åtgärder inom ramen för artikel 141.4 i fördraget kan inbegripa medlemskap i eller fortsatt verksamhet för organisationer eller fackföreningar vilkas huvudsyfte är att i praktiken främja principen om likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

(20)

Detta direktiv inskränker inte rätten till föreningsfrihet, inbegripet rätten för var och en att tillsammans med andra bilda fackföreningar och att ansluta sig till dessa för att skydda sina intressen. Åtgärder inom ramen för artikel 141.4 i fördraget kan inbegripa medlemskap i eller fortsatt verksamhet för organisationer eller fackföreningar vilkas huvudsyfte är att i praktiken främja principen om likabehandling av kvinnor och män.

| (21) | Förbudet mot diskriminering bör inte hindra att åtgärder bibehålls eller antas för att förhindra eller kompensera nackdelar för en grupp av personer av ett och samma kön. Sådana åtgärder innebär att organisationer för personer av ett och samma kön är tillåtna, om organisationernas huvudsakliga mål är att främja dessa personers särskilda behov och att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(21)

Förbudet mot diskriminering bör inte hindra att åtgärder bibehålls eller antas för att förhindra eller kompensera nackdelar för en grupp av personer av ett och samma kön. Sådana åtgärder innebär att organisationer för personer av ett och samma kön är tillåtna, om organisationernas huvudsakliga mål är att främja dessa personers särskilda behov och att främja jämställdheten mellan kvinnor och män.

| (22) | I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet avseende arbetslivet mellan kvinnor och män får principen om likabehandling enligt artikel 141.4 i fördraget inte hindra medlemsstaterna från att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att utöva yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. Med tanke på det aktuella läget och med beaktande av förklaring nr 28 till Amsterdamfördraget bör medlemsstaterna i första hand sträva efter att förbättra kvinnornas situation i arbetslivet. |
| --- | --- |

(22)

I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet avseende arbetslivet mellan kvinnor och män får principen om likabehandling enligt artikel 141.4 i fördraget inte hindra medlemsstaterna från att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att utöva yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. Med tanke på det aktuella läget och med beaktande av förklaring nr 28 till Amsterdamfördraget bör medlemsstaterna i första hand sträva efter att förbättra kvinnornas situation i arbetslivet.

| (23) | Det framgår tydligt av domstolens rättspraxis att ogynnsam behandling av kvinnor som är relaterad till havandeskap eller moderskap utgör direkt könsdiskriminering. Detta direktiv bör därför uttryckligen omfatta sådan behandling. |
| --- | --- |

(23)

Det framgår tydligt av domstolens rättspraxis att ogynnsam behandling av kvinnor som är relaterad till havandeskap eller moderskap utgör direkt könsdiskriminering. Detta direktiv bör därför uttryckligen omfatta sådan behandling.

| (24) | Domstolen har konsekvent framhållit att det när det gäller principen om likabehandling är legitimt att skydda kvinnans fysiska tillstånd under och efter en graviditet och att vidta åtgärder för moderskapsskydd som ett sätt att uppnå faktisk jämställdhet. Detta direktiv bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (12). Detta direktiv bör inte heller påverka rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet för föräldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS (13). |
| --- | --- |

(24)

Domstolen har konsekvent framhållit att det när det gäller principen om likabehandling är legitimt att skydda kvinnans fysiska tillstånd under och efter en graviditet och att vidta åtgärder för moderskapsskydd som ett sätt att uppnå faktisk jämställdhet. Detta direktiv bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (12). Detta direktiv bör inte heller påverka rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet för föräldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS (13).

| (25) | Av tydlighetsskäl är det därför lämpligt att anta särskilda bestämmelser om skyddet av kvinnors anställningsrättigheter vid moderskapsledighet och särskilt deras rätt att återuppta samma arbete eller ett likvärdigt arbete, inte få försämrade villkor på grund av denna ledighet samt rätten att komma i åtnjutande av de förbättringar av arbetsvillkoren som de skulle ha haft rätt till under sin bortovaro. |
| --- | --- |

(25)

Av tydlighetsskäl är det därför lämpligt att anta särskilda bestämmelser om skyddet av kvinnors anställningsrättigheter vid moderskapsledighet och särskilt deras rätt att återuppta samma arbete eller ett likvärdigt arbete, inte få försämrade villkor på grund av denna ledighet samt rätten att komma i åtnjutande av de förbättringar av arbetsvillkoren som de skulle ha haft rätt till under sin bortovaro.

| (26) | I en resolution av den 29 juni 2000 från rådet och ministrarna för sysselsättning och socialpolitik, församlade i rådet, om balans mellan kvinnor och män i deltagandet i arbets- och familjelivet (14) uppmuntrades medlemsstaterna att överväga att se över möjligheten att inom sina respektive rättssystem bevilja manliga arbetstagare en individuell och icke överförbar rätt till faderskapsledighet med bibehållande av de rättigheter som är förenade med anställningen. |
| --- | --- |

(26)

I en resolution av den 29 juni 2000 från rådet och ministrarna för sysselsättning och socialpolitik, församlade i rådet, om balans mellan kvinnor och män i deltagandet i arbets- och familjelivet (14) uppmuntrades medlemsstaterna att överväga att se över möjligheten att inom sina respektive rättssystem bevilja manliga arbetstagare en individuell och icke överförbar rätt till faderskapsledighet med bibehållande av de rättigheter som är förenade med anställningen.

| (27) | Liknande överväganden gäller om medlemsstater beviljar män och kvinnor en individuell och icke överförbar rätt till adoptionsledighet. Det är medlemsstaternas uppgift att avgöra huruvida de skall bevilja en sådan rättighet till faderskaps- och/eller adoptionsledighet och även bestämma villkoren, med undantag för uppsägning, avskedande och återgång till arbetet, som faller utanför det här direktivets räckvidd. |
| --- | --- |

(27)

Liknande överväganden gäller om medlemsstater beviljar män och kvinnor en individuell och icke överförbar rätt till adoptionsledighet. Det är medlemsstaternas uppgift att avgöra huruvida de skall bevilja en sådan rättighet till faderskaps- och/eller adoptionsledighet och även bestämma villkoren, med undantag för uppsägning, avskedande och återgång till arbetet, som faller utanför det här direktivets räckvidd.

| (28) | För att principen om likabehandling skall kunna genomföras i praktiken måste medlemsstaterna införa lämpliga förfaranden. |
| --- | --- |

(28)

För att principen om likabehandling skall kunna genomföras i praktiken måste medlemsstaterna införa lämpliga förfaranden.

| (29) | Adekvata rättsliga eller administrativa förfaranden för att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i detta direktiv är av största vikt för att principen om likabehandling skall kunna genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

(29)

Adekvata rättsliga eller administrativa förfaranden för att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i detta direktiv är av största vikt för att principen om likabehandling skall kunna genomföras i praktiken.

| (30) | Antagandet av reglerna om bevisbörda är viktigt för att säkra att principen om likabehandling upprätthålls i praktiken. Domstolen har förklarat att bestämmelser därför bör antas för att se till att bevisbördan övergår till svaranden när det föreligger ett prima facie-fall av diskriminering, utom vid sådana förfaranden där det åligger domstolen eller annat behörigt nationellt organ att utreda fakta. Det måste dock klargöras att bedömning av fakta som ger anledning att anta att det har förekommit direkt eller indirekt diskriminering även fortsättningsvis är en fråga för det berörda nationella organet i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis. Medlemsstaterna har dessutom möjlighet att på alla stadier av förfarandet införa bevisregler som är fördelaktigare för käranden. |
| --- | --- |

(30)

Antagandet av reglerna om bevisbörda är viktigt för att säkra att principen om likabehandling upprätthålls i praktiken. Domstolen har förklarat att bestämmelser därför bör antas för att se till att bevisbördan övergår till svaranden när det föreligger ett prima facie-fall av diskriminering, utom vid sådana förfaranden där det åligger domstolen eller annat behörigt nationellt organ att utreda fakta. Det måste dock klargöras att bedömning av fakta som ger anledning att anta att det har förekommit direkt eller indirekt diskriminering även fortsättningsvis är en fråga för det berörda nationella organet i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis. Medlemsstaterna har dessutom möjlighet att på alla stadier av förfarandet införa bevisregler som är fördelaktigare för käranden.

| (31) | För att detta direktiv skall ge ett effektivare skydd bör föreningar, organisationer och andra rättsliga enheter också ges befogenhet att, på det sätt medlemsstaterna bestämmer, engagera sig i rättsliga och/eller administrativa förfaranden, antingen på den klagande personens vägnar eller för att stödja denne, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella regler som rör ombud och försvar. |
| --- | --- |

(31)

För att detta direktiv skall ge ett effektivare skydd bör föreningar, organisationer och andra rättsliga enheter också ges befogenhet att, på det sätt medlemsstaterna bestämmer, engagera sig i rättsliga och/eller administrativa förfaranden, antingen på den klagande personens vägnar eller för att stödja denne, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella regler som rör ombud och försvar.

| (32) | Med tanke på att rätten till ett effektivt rättsligt skydd är av grundläggande art, bör det säkerställas att arbetstagarna även i fortsättningen omfattas av ett sådant skydd även efter det att det förhållande som gett upphov till den förmodade överträdelsen av principen om likabehandling har upphört. En arbetstagare som försvarar eller lämnar bevis till förmån för en person som skyddas enligt detta direktiv bör ha rätt till samma skydd. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på att rätten till ett effektivt rättsligt skydd är av grundläggande art, bör det säkerställas att arbetstagarna även i fortsättningen omfattas av ett sådant skydd även efter det att det förhållande som gett upphov till den förmodade överträdelsen av principen om likabehandling har upphört. En arbetstagare som försvarar eller lämnar bevis till förmån för en person som skyddas enligt detta direktiv bör ha rätt till samma skydd.

| (33) | För att principen om likabehandling skall få avsedd verkan har domstolen tydligt slagit fast att det skadestånd som tilldöms för överträdelse av denna princip skall vara adekvat i förhållande till den skada som lidits. Därför bör det inte fastställas någon övre gräns för denna kompensation, utom då arbetsgivaren kan bevisa att den enda skada som drabbat en sökande till följd av diskriminering enligt detta direktiv är vägran att ta sökandens ansökan om arbete under övervägande. |
| --- | --- |

(33)

För att principen om likabehandling skall få avsedd verkan har domstolen tydligt slagit fast att det skadestånd som tilldöms för överträdelse av denna princip skall vara adekvat i förhållande till den skada som lidits. Därför bör det inte fastställas någon övre gräns för denna kompensation, utom då arbetsgivaren kan bevisa att den enda skada som drabbat en sökande till följd av diskriminering enligt detta direktiv är vägran att ta sökandens ansökan om arbete under övervägande.

| (34) | För att säkerställa att principen om likabehandling tillämpas i praktiken bör medlemsstaterna främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter och, inom ramen för nationell praxis, med icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa att principen om likabehandling tillämpas i praktiken bör medlemsstaterna främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter och, inom ramen för nationell praxis, med icke-statliga organisationer.

| (35) | Medlemsstaterna bör fastställa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna bör fastställa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna i detta direktiv.

| (36) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | I syfte att skapa ökad förståelse för varför kvinnor och män behandlas olika på arbetsmarknaden och i arbetslivet bör jämförbar könsuppdelad statistik tas fram, analyseras och tillgängliggöras på lämpliga nivåer. |
| --- | --- |

(37)

I syfte att skapa ökad förståelse för varför kvinnor och män behandlas olika på arbetsmarknaden och i arbetslivet bör jämförbar könsuppdelad statistik tas fram, analyseras och tillgängliggöras på lämpliga nivåer.

| (38) | Likabehandling av kvinnor och män på arbetsmarknaden och i arbetslivet kan inte inskränkas till lagstiftningsåtgärder. Europeiska unionen och medlemsstaterna bör i istället fortsätta att i största möjliga utsträckning göra allmänheten medveten om lönediskrimineringen och sträva efter att förändra den allmänna attityden genom att i möjligaste mån engagera alla berörda parter, både på offentlig och på privat nivå. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter kan spela en viktig roll i detta arbete. |
| --- | --- |

(38)

Likabehandling av kvinnor och män på arbetsmarknaden och i arbetslivet kan inte inskränkas till lagstiftningsåtgärder. Europeiska unionen och medlemsstaterna bör i istället fortsätta att i största möjliga utsträckning göra allmänheten medveten om lönediskrimineringen och sträva efter att förändra den allmänna attityden genom att i möjligaste mån engagera alla berörda parter, både på offentlig och på privat nivå. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter kan spela en viktig roll i detta arbete.

| (39) | Skyldigheten att införliva detta direktiv i nationell lagstiftning bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i sak jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som är oförändrade föreligger enligt de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(39)

Skyldigheten att införliva detta direktiv i nationell lagstiftning bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i sak jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som är oförändrade föreligger enligt de tidigare direktiven.

| (40) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga I del B. |
| --- | --- |

(40)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga I del B.

| (41) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” (15) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” (15) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att säkerställa att principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet genomförs.

Därför innehåller det bestämmelser för att genomföra principen om likabehandling i fråga om följande:

| a) | Tillträde till anställning, inklusive befordran, och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

a)

Tillträde till anställning, inklusive befordran, och yrkesutbildning.

| b) | Arbetsvillkor, inklusive lön. |
| --- | --- |

b)

Arbetsvillkor, inklusive lön.

| c) | Företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet. |
| --- | --- |

c)

Företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet.

Det innehåller också bestämmelser om fastställande av lämpliga förfaranden för att garantera att detta genomförande blir effektivare.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv avses med

| a) | direkt diskriminering: när en person på grund av kön behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation, |
| --- | --- |

a)

direkt diskriminering: när en person på grund av kön behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation,

| b) | indirekt diskriminering: när en skenbart neutral bestämmelse eller ett skenbart neutralt kriterium eller förfaringssätt särskilt missgynnar personer av ett visst kön jämfört med personer av det andra könet, om inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga, |
| --- | --- |

b)

indirekt diskriminering: när en skenbart neutral bestämmelse eller ett skenbart neutralt kriterium eller förfaringssätt särskilt missgynnar personer av ett visst kön jämfört med personer av det andra könet, om inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga,

| c) | trakasserier: när ett oönskat beteende som har samband med en persons kön förekommer och syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas, |
| --- | --- |

c)

trakasserier: när ett oönskat beteende som har samband med en persons kön förekommer och syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas,

| d) | sexuella trakasserier: när någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur förekommer som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas, |
| --- | --- |

d)

sexuella trakasserier: när någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur förekommer som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas,

| e) | lön: den gängse grund- eller minimilönen samt alla övriga förmåner i form av kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren, direkt eller indirekt, får av sin arbetsgivare på grund av anställningen, |
| --- | --- |

e)

lön: den gängse grund- eller minimilönen samt alla övriga förmåner i form av kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren, direkt eller indirekt, får av sin arbetsgivare på grund av anställningen,

| f) | företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem: system som inte regleras av rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet i fråga om social trygghet (16) vilkas syfte är att ge dem som arbetar, både anställda och egenföretagare, i ett företag eller i en grupp av företag, inom ett område för ekonomisk verksamhet eller yrkessektor eller grupp av sådana sektorer, förmåner som skall komplettera förmånerna enligt lagstadgade system för social trygghet eller ersätta dessa, vare sig deltagandet i sådana system är obligatoriskt eller frivilligt. |
| --- | --- |

f)

företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem: system som inte regleras av rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet i fråga om social trygghet (16) vilkas syfte är att ge dem som arbetar, både anställda och egenföretagare, i ett företag eller i en grupp av företag, inom ett område för ekonomisk verksamhet eller yrkessektor eller grupp av sådana sektorer, förmåner som skall komplettera förmånerna enligt lagstadgade system för social trygghet eller ersätta dessa, vare sig deltagandet i sådana system är obligatoriskt eller frivilligt.

2.   I detta direktiv avses med diskriminering

| a) | trakasserier och sexuella trakasserier, och annan mindre förmånlig behandling på grund av att en person avvisar eller låter bli att reagera mot ett sådant beteende, |
| --- | --- |

a)

trakasserier och sexuella trakasserier, och annan mindre förmånlig behandling på grund av att en person avvisar eller låter bli att reagera mot ett sådant beteende,

| b) | instruktion att diskriminera personer på grund av kön, |
| --- | --- |

b)

instruktion att diskriminera personer på grund av kön,

| c) | varje form av mindre förmånlig behandling av en kvinna som har samband med graviditet eller barnledighet i den mening som avses i direktiv 92/85/EEG. |
| --- | --- |

c)

varje form av mindre förmånlig behandling av en kvinna som har samband med graviditet eller barnledighet i den mening som avses i direktiv 92/85/EEG.

Artikel 3

Positiv särbehandling

Medlemsstaterna får behålla eller besluta om åtgärder inom ramen för artikel 141.4 i fördraget för att i praktiken säkerställa full jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet.

AVDELNING II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

Kapitel 1

Lika lön

Artikel 4

Förbud mot diskriminering

För lika eller likvärdigt arbete skall direkt och indirekt könsdiskriminering avskaffas vid alla former och villkor för ersättning.

I synnerhet när ett arbetsvärderingssystem används för att bestämma lön, skall detta vara baserat på samma kriterier för både kvinnor och män och vara utformat så att det utesluter all könsdiskriminering.

Kapitel 2

Likabehandling i företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem

Artikel 5

Förbud mot diskriminering

Utan att det påverkar artikel 4 skall det inte förekomma någon direkt eller indirekt könsdiskriminering i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet i fråga om

| a) | sådana förmåners räckvidd och villkoren för att få del av dem, |
| --- | --- |

a)

sådana förmåners räckvidd och villkoren för att få del av dem,

| b) | skyldighet att betala avgifter och beräkningen av avgifterna, |
| --- | --- |

b)

skyldighet att betala avgifter och beräkningen av avgifterna,

| c) | beräkningen av förmåner, däribland tilläggsförmåner avseende make/maka eller närstående och de villkor som avgör hur länge rätten till förmånerna skall kvarstå. |
| --- | --- |

c)

beräkningen av förmåner, däribland tilläggsförmåner avseende make/maka eller närstående och de villkor som avgör hur länge rätten till förmånerna skall kvarstå.

Artikel 6

Tillämplighet på personer

Detta kapitel skall gälla för medlemmar av den förvärvsarbetande befolkningen, däribland egenföretagare, personer vars verksamhet avbrutits av sjukdom, barnafödande, olycksfall eller ofrivillig arbetslöshet samt arbetssökande liksom även pensionerade och invalidiserade arbetstagare, och deras medförsäkrade i enlighet med nationell lag och/eller praxis.

Artikel 7

Materiellt tillämpningsområde

1.   Detta kapitel gäller

| a) | företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som lämnar skydd vid






  i) | sjukdom, |
| --- | --- | --- |

a)

företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som lämnar skydd vid

i)

sjukdom,

| ii) | invaliditet, |
| --- | --- |

ii)

invaliditet,

| iii) | ålderdom inklusive förtidspensionering, |
| --- | --- |

iii)

ålderdom inklusive förtidspensionering,

| iv) | olycksfall i arbetet samt yrkessjukdomar, |
| --- | --- |

iv)

olycksfall i arbetet samt yrkessjukdomar,

| v) | arbetslöshet, |
| --- | --- |

v)

arbetslöshet,

| b) | företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som ger andra sociala förmåner i form av kontanter eller naturaförmåner och i synnerhet efterlevandeförmåner samt familjebidrag, om sådana förmåner utgör en ersättning som arbetsgivaren betalar den anställde. |
| --- | --- |

b)

företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som ger andra sociala förmåner i form av kontanter eller naturaförmåner och i synnerhet efterlevandeförmåner samt familjebidrag, om sådana förmåner utgör en ersättning som arbetsgivaren betalar den anställde.

2.   Detta kapitel gäller också pensionssystem för en viss kategori offentligt anställda, om förmånerna som betalas ut inom systemet betalas på grund av anställningsförhållandet. Detta skall inte påverkas av att sådana system ingår i allmänna lagstadgade pensionssystem.

Artikel 8

Undantag från det materiella tillämpningsområdet

1.   Detta kapitel gäller inte

| a) | individuella avtal för egenföretagare, |
| --- | --- |

a)

individuella avtal för egenföretagare,

| b) | system för egenföretagare med endast en deltagare, |
| --- | --- |

b)

system för egenföretagare med endast en deltagare,

| c) | anställda löntagares försäkringsavtal där arbetsgivaren inte är part, |
| --- | --- |

c)

anställda löntagares försäkringsavtal där arbetsgivaren inte är part,

| d) | frivilliga bestämmelser i företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som erbjuds deltagare individuellt för att garantera dem






  i) | antingen ytterligare förmåner, |
| --- | --- | --- |

d)

frivilliga bestämmelser i företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem som erbjuds deltagare individuellt för att garantera dem

i)

antingen ytterligare förmåner,

| ii) | eller ett val av dag då de normala förmånerna för egenföretagare utfaller, eller ett val mellan flera förmåner, |
| --- | --- |

ii)

eller ett val av dag då de normala förmånerna för egenföretagare utfaller, eller ett val mellan flera förmåner,

| e) | företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem i den mån förmånerna finansieras genom avgifter som betalas frivilligt av arbetstagare. |
| --- | --- |

e)

företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem i den mån förmånerna finansieras genom avgifter som betalas frivilligt av arbetstagare.

2.   Detta kapitel hindrar inte en arbetsgivare från att bevilja personer som redan har uppnått pensionsåldern enligt ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem, men som ännu inte har uppnått pensionsåldern för lagstadgad pension, ett pensionstillägg vars syfte är att göra förmånsbeloppet likvärdigt med eller nästan likvärdigt med det belopp som betalas ut till personer av det andra könet i samma situation, vilka redan har uppnått den lagstadgade pensionsåldern, fram till dess att de personer som åtnjuter tillägget uppnår den lagstadgade pensionsåldern.

Artikel 9

Exempel på diskriminering

1.   Med bestämmelser som står i strid med likabehandlingsprincipen avses sådana bestämmelser som direkt eller indirekt utgår från kön, när det gäller att

| a) | avgöra vilka personer som får delta i ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem, |
| --- | --- |

a)

avgöra vilka personer som får delta i ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem,

| b) | fastställa om deltagande i ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem skall vara obligatoriskt eller frivilligt, |
| --- | --- |

b)

fastställa om deltagande i ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem skall vara obligatoriskt eller frivilligt,

| c) | fastställa olika regler för ålder för inträde i systemet eller vilken anställningsperiod eller försäkringsperiod i detta som minst krävs för att erhålla dess förmåner, |
| --- | --- |

c)

fastställa olika regler för ålder för inträde i systemet eller vilken anställningsperiod eller försäkringsperiod i detta som minst krävs för att erhålla dess förmåner,

| d) | fastställa olika regler, förutom vad som bestäms i h och j, för återbetalning av avgifter då en arbetstagare lämnar ett system utan att ha uppfyllt de villkor som garanterar honom en uppskjuten rätt till långtidsförmåner, |
| --- | --- |

d)

fastställa olika regler, förutom vad som bestäms i h och j, för återbetalning av avgifter då en arbetstagare lämnar ett system utan att ha uppfyllt de villkor som garanterar honom en uppskjuten rätt till långtidsförmåner,

| e) | ställa olika villkor för beviljande av förmåner eller att inskränka förmånerna till arbetstagare av det ena eller andra könet, |
| --- | --- |

e)

ställa olika villkor för beviljande av förmåner eller att inskränka förmånerna till arbetstagare av det ena eller andra könet,

| f) | fastställa olika pensionsålder, |
| --- | --- |

f)

fastställa olika pensionsålder,

| g) | temporärt upphäva innehavet eller förvärvet av rättigheter under moderskapsledighet eller ledighet av familjeskäl som beviljas enligt lag eller avtal och betalas av arbetsgivaren, |
| --- | --- |

g)

temporärt upphäva innehavet eller förvärvet av rättigheter under moderskapsledighet eller ledighet av familjeskäl som beviljas enligt lag eller avtal och betalas av arbetsgivaren,

| h) | fastställa olika förmånsnivåer, utom i den mån det kan vara nödvändigt för att ta hänsyn till försäkringstekniska beräkningsfaktorer, som är olika beroende på kön, för avgiftsbaserade system; när det gäller fonderade förmånsbestämda system kan vissa inslag skilja sig åt, där olikheten i belopp beror på effekter av att försäkringstekniska faktorer använts, vilka skilde sig åt beroende på kön vid den tidpunkt när systemet fonderades. |
| --- | --- |

h)

fastställa olika förmånsnivåer, utom i den mån det kan vara nödvändigt för att ta hänsyn till försäkringstekniska beräkningsfaktorer, som är olika beroende på kön, för avgiftsbaserade system; när det gäller fonderade förmånsbestämda system kan vissa inslag skilja sig åt, där olikheten i belopp beror på effekter av att försäkringstekniska faktorer använts, vilka skilde sig åt beroende på kön vid den tidpunkt när systemet fonderades.

| i) | fastställa olika nivåer för arbetstagares avgifter, |
| --- | --- |

i)

fastställa olika nivåer för arbetstagares avgifter,

| j) | fastställa olika nivåer för arbetsgivaravgifter, utom






  i) | vid avgiftsbestämda system om syftet är att utjämna de slutliga förmånernas belopp eller att göra dem mer likartade för bägge könen, |
| --- | --- | --- |

j)

fastställa olika nivåer för arbetsgivaravgifter, utom

i)

vid avgiftsbestämda system om syftet är att utjämna de slutliga förmånernas belopp eller att göra dem mer likartade för bägge könen,

| ii) | vid fonderade förmånsbestämda system där arbetsgivarens bidrag är avsedda att säkerställa nödvändiga medel för att täcka kostnaden för de baserade förmånerna, |
| --- | --- |

ii)

vid fonderade förmånsbestämda system där arbetsgivarens bidrag är avsedda att säkerställa nödvändiga medel för att täcka kostnaden för de baserade förmånerna,

| k) | fastställa olika normer eller normer tillämpliga endast på arbetstagare av ett specificerat kön, utom i de fall som föreskrivs i h och j, i fråga om garantin för eller bibehållandet av rätten till uppskjutna förmåner, då en arbetstagare lämnar ett system. |
| --- | --- |

k)

fastställa olika normer eller normer tillämpliga endast på arbetstagare av ett specificerat kön, utom i de fall som föreskrivs i h och j, i fråga om garantin för eller bibehållandet av rätten till uppskjutna förmåner, då en arbetstagare lämnar ett system.

2.   När man överlämnar åt förmånssystemets förvaltning att inom räckvidden för detta kapitel efter gottfinnande bevilja förmåner, skall den rätta sig efter likabehandlingsprincipen.

Artikel 10

Genomförande vad avser egen företagare

1.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de bestämmelser i företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem för egenföretagare som strider mot likabehandlingsprincipen har reviderats och trätt i kraft senast den 1 januari 1993 eller, för medlemsstater som anslöt sig efter detta datum, det datum då direktiv 86/378/EEG blev tillämpligt på deras territorium.

2.   Detta kapitel skall inte utesluta att de bestämmelser för rättigheter och skyldigheter som gällde under medlemskapet i ett företags- eller yrkesbaserat socialförsäkringssystem för egenföretagare, innan systemet reviderades, fortfarande skall gälla för tiden i fråga.

Artikel 11

Möjlighet till uppskjutande vad avser egenföretagare

Medlemsstaterna får, när det gäller företags- eller yrkesbaserade socialförsäkringssystem för egenföretagare, uppskjuta en obligatorisk tillämpning av likabehandlingsprincipen i fråga om

| a) | att avgöra pensionsålder i syfte att bevilja ålderspension och de eventuella konsekvenserna för andra förmåner,






  i) | antingen till den dag då sådan likabehandling uppnås i lagstadgade system, |
| --- | --- | --- |

a)

att avgöra pensionsålder i syfte att bevilja ålderspension och de eventuella konsekvenserna för andra förmåner,

i)

antingen till den dag då sådan likabehandling uppnås i lagstadgade system,

| ii) | eller senast till dess att sådan likabehandling krävs genom ett direktiv, |
| --- | --- |

ii)

eller senast till dess att sådan likabehandling krävs genom ett direktiv,

| b) | efterlevandepensioner till dess att det i gemenskapslagstiftningen stadgas att likabehandlingsprincipen skall gälla i lagstadgade system för social trygghet i detta avseende, |
| --- | --- |

b)

efterlevandepensioner till dess att det i gemenskapslagstiftningen stadgas att likabehandlingsprincipen skall gälla i lagstadgade system för social trygghet i detta avseende,

| c) | tillämpningen av artikel 9.1 i vad gäller användningen av försäkringstekniska beräkningsfaktorer till den 1 januari 1999 eller, för medlemsstater som anslöt sig efter detta datum, det datum då direktiv 86/378/EEG blev tillämpligt på deras territorium. |
| --- | --- |

c)

tillämpningen av artikel 9.1 i vad gäller användningen av försäkringstekniska beräkningsfaktorer till den 1 januari 1999 eller, för medlemsstater som anslöt sig efter detta datum, det datum då direktiv 86/378/EEG blev tillämpligt på deras territorium.

Artikel 12

Retroaktiv verkan

1.   Varje bestämmelse som syftar till att genomföra detta kapitel, när det gäller arbetstagare, skall omfatta alla förmåner från företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet som härrör från anställningstiden efter den 17 maj 1990 och skall tillämpas retroaktivt till den dagen, utan att det påverkar rättigheter för de arbetstagare eller deras medförsäkrade som före den dagen har väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt nationell lag. I det fallet skall genomförandebestämmelserna tillämpas retroaktivt till den 8 april 1976 och omfatta alla förmåner som härrör från anställningsperioder efter den dagen. För medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen efter den 8 april 1976 och före den 17 maj 1990 skall den dagen ersättas av den dag då artikel 141 i fördraget blev tillämplig på deras territorium.

2.   Den andra meningen i punkt 1 hindrar inte tillämpningen av nationella bestämmelser om frister som kan åberopas vid talan mot arbetstagare eller deras medförsäkrade som har väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt nationell lag före den 17 maj 1990, under förutsättning att de nationella bestämmelserna inte är mindre förmånliga för en talan av det slaget än för liknande talan av inhemsk art och att de inte gör utövandet av rättigheter som följer av gemenskapsrätten omöjligt i praktiken.

3.   För medlemsstater vilkas anslutning ägde rum efter den 17 maj 1990 och som den 1 januari 1994 var parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall datumet den 17 maj 1990 i punkt 1 första meningen ersättas med datumet den 1 januari 1994.

4.   För andra medlemsstater vilkas anslutning ägde rum efter den 17 maj 1990 skall datumet i punkterna 1 och 2 ersättas av det datum då artikel 141 i fördraget blev tillämplig på deras territorium.

Artikel 13

Flexibel pensionsålder

Om män och kvinnor har rätt att begära flexibel pensionsålder enligt samma villkor skall det inte anses vara oförenligt med detta kapitel.

Kapitel 3

Likabehandling i fråga om tillträde till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor

Artikel 14

Förbud mot diskriminering

1.   Det får inte förekomma någon direkt eller indirekt könsdiskriminering i den offentliga eller privata sektorn, inbegripet offentliga organ, i fråga om följande:

| a) | Villkor för tillträde till anställning, till verksamhet som egenföretagare och till yrkesutövning, inklusive urvalskriterier och krav för anställning inom alla verksamhetsgrenar på alla nivåer i arbetslivet, inbegripet befordran. |
| --- | --- |

a)

Villkor för tillträde till anställning, till verksamhet som egenföretagare och till yrkesutövning, inklusive urvalskriterier och krav för anställning inom alla verksamhetsgrenar på alla nivåer i arbetslivet, inbegripet befordran.

| b) | Tillträde till alla typer och alla nivåer av yrkesvägledning, yrkesutbildning, högre yrkesutbildning och omskolning, inklusive yrkespraktik. |
| --- | --- |

b)

Tillträde till alla typer och alla nivåer av yrkesvägledning, yrkesutbildning, högre yrkesutbildning och omskolning, inklusive yrkespraktik.

| c) | Anställnings- och arbetsvillkor, inklusive villkor för att ett anställningsförhållande skall upphöra, och löner enligt artikel 141 i fördraget. |
| --- | --- |

c)

Anställnings- och arbetsvillkor, inklusive villkor för att ett anställningsförhållande skall upphöra, och löner enligt artikel 141 i fördraget.

| d) | Medlemskap och medverkan i en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller i andra organisationer vars medlemmar utövar ett visst yrke, inbegripet de förmåner som dessa organisationer tillhandahåller. |
| --- | --- |

d)

Medlemskap och medverkan i en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller i andra organisationer vars medlemmar utövar ett visst yrke, inbegripet de förmåner som dessa organisationer tillhandahåller.

2.   Medlemsstaterna får i fråga om tillträde till anställning, inbegripet den utbildning som leder därtill, föreskriva att en sådan särbehandling som föranleds av en egenskap som hänförs till kön inte skall utgöra diskriminering, om denna egenskap, på grund av yrkesverksamhetens natur eller det sammanhang där den utförs, utgör ett verkligt och avgörande yrkeskrav, förutsatt att dess mål är berättigat och kravet är rimligt.

Artikel 15

Återgång till arbete efter moderskapsledighet

En kvinna som är moderskapsledig skall vid ledighetens slut ha rätt att återgå till sitt arbete eller ett likvärdigt arbete, på villkor som inte är mindre gynnsamma för henne och komma i åtnjutande av de förbättringar av arbetsvillkoren som hon skulle ha haft rätt till under sin bortovaro.

Artikel 16

Faderskapsledighet och adoptionsledighet

Detta direktiv skall inte påverka medlemsstaternas rätt att erkänna särskild rätt till faderskapsledighet och/eller adoptionsledighet. Medlemsstater som erkänner sådan rätt skall vidta nödvändiga åtgärder för att skydda manliga och kvinnliga arbetstagare mot uppsägning och avskedande på grund av att de utövar denna rätt och se till att de vid slutet av en sådan ledighet har rätt att återgå till sitt arbete, eller ett likvärdigt arbete på villkor som inte är mindre gynnsamma för dem, och komma i åtnjutande av de förbättringar av arbetsvillkoren som de skulle ha haft rätt till under sin bortovaro.

AVDELNING III

ÖVERGRIPANDE BESTÄMMELSER

Kapitel 1

Rättsmedel och efterlevnaden av bestämmelserna

AVSNITT 1

RÄTTSMEDEL

Artikel 17

Tillvaratagande av rättigheter

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att alla som anser sig förfördelade på grund av att principen om likabehandling inte har tillämpats på dem, efter att eventuellt ha vänt sig till andra behöriga myndigheter, inbegripet, när de anser det lämpligt, förlikningsförfaranden, har tillgång till rättsliga förfaranden, för att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv, även efter det att den situation i vilken diskrimineringen uppges ha förekommit har upphört.

2.   Medlemsstaterna skall säkerställa att föreningar, organisationer eller andra rättsliga enheter som i enlighet med de kriterier som fastställs i deras nationella lagstiftning har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs får, på den klagande personens vägnar eller för att stödja denne, med hans eller hennes tillstånd, engagera sig i de rättsliga och/eller administrativa förfaranden som finns för att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv.

3.   Punkterna 1 och 2 påverkar inte tillämpningen av nationella regler om tidsfrister för att väcka talan som rör principen om likabehandling.

Artikel 18

Kompensation eller gottgörelse

Medlemsstaterna skall i sina rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att säkerställa en faktisk och effektiv kompensation eller gottgörelse, enligt vad medlemsstaterna bestämmer, för den förlust och skada som lidits av den person som drabbats av könsdiskriminering, på ett sätt som är avskräckande och står i proportion till den skada som lidits. Sådan kompensation eller gottgörelse får inte begränsas av en i förväg fastställd övre gräns, utom i de fall då arbetsgivaren kan bevisa att den enda skada som en sökande lidit till följd av diskriminering i den mening som avses i detta direktiv är vägran att ta sökandens ansökan under övervägande.

AVSNITT 2

BEVISBÖRDA

Artikel 19

Bevisbörda

1.   Medlemsstaterna skall i enlighet med sina nationella rättssystem vidta nödvändiga åtgärder för att se till att svaranden är skyldig att bevisa att det inte föreligger något brott mot likabehandlingsprincipen när personer, som anser sig förfördelade på grund av att likabehandlingsprincipen inte har tillämpats på dem, inför domstol eller annan behörig myndighet lägger fram sådana fakta som ger anledning att anta att det har förekommit direkt eller indirekt diskriminering.

2.   Punkt 1 skall inte förhindra att medlemsstaterna inför bevisregler som är fördelaktigare för käranden.

3.   Medlemsstaterna kan avstå från att tillämpa punkt 1 på förfaranden där det åligger domstolen eller den behöriga instansen att utreda fakta i målet.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall även tillämpas på

| a) | de förhållanden som avses i artikel 141 i fördraget och, i den mån det förekommer könsdiskriminering, direktiven 92/85/EEG och 96/34/EG, |
| --- | --- |

a)

de förhållanden som avses i artikel 141 i fördraget och, i den mån det förekommer könsdiskriminering, direktiven 92/85/EEG och 96/34/EG,

| b) | alla civila eller administrativa förfaranden inom den offentliga eller den privata sektorn vilka innebär att talan kan föras enligt nationell rätt för att bestämmelserna i led a skall tillämpas, med undantag av utomrättsliga förfaranden av frivillig art eller som föreskrivs i nationell rätt. |
| --- | --- |

b)

alla civila eller administrativa förfaranden inom den offentliga eller den privata sektorn vilka innebär att talan kan föras enligt nationell rätt för att bestämmelserna i led a skall tillämpas, med undantag av utomrättsliga förfaranden av frivillig art eller som föreskrivs i nationell rätt.

5.   Denna artikel skall inte tillämpas på straffrättsliga förfaranden, om inte medlemsstaterna beslutar det.

Kapitel 2

Främjande av likabehandling – dialog

Artikel 20

Jämställdhetsorgan

1.   Medlemsstaterna skall utse och genomföra de nödvändiga förberedelserna för ett eller flera organ för främjande, analys och kontroll av samt till stöd för likabehandling av alla personer utan könsdiskriminering. Dessa organ får utgöra en del av de organ som på nationell nivå ansvarar för att tillvarata de mänskliga rättigheterna eller tillvarata enskildas rättigheter.

2.   Medlemsstaterna skall säkerställa att behörigheten för dessa organ omfattar följande:

| a) | Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra rättsliga enheter som avses i artikel 17.2. |
| --- | --- |

a)

Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra rättsliga enheter som avses i artikel 17.2.

| b) | Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering.

| c) | Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering. |
| --- | --- |

c)

Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering.

| d) | Att utbyta tillgänglig information med motsvarande organ på europeisk nivå, exempelvis ett framtida europeiskt jämställdhetsinstitut. |
| --- | --- |

d)

Att utbyta tillgänglig information med motsvarande organ på europeisk nivå, exempelvis ett framtida europeiskt jämställdhetsinstitut.

Artikel 21

Social dialog

1.   Medlemsstaterna skall, i enlighet med nationell sedvänja och praxis, vidta lämpliga åtgärder för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter i syfte att främja likabehandling, inklusive till exempel genom att övervaka praxis på arbetsplatser, vid yrkesutbildning, när det gäller tillträde till anställning och yrkesmässig befordran samt genom övervakning av kollektivavtal, etiska regler, forskning eller utbyte av erfarenheter och god praxis.

2.   Medlemsstaterna skall, när detta står i överensstämmelse med nationell sedvänja och praxis, uppmuntra arbetsmarknadens parter att, utan att deras oberoende åsidosätts, främja likabehandling av kvinnor och män, och flexibla arbetslösningar i syfte att underlätta förenande av arbete och familjeliv, och att, på lämplig nivå, avtala om bestämmelser mot diskriminering på de områden som avses i artikel 1 och som faller inom räckvidden för förhandlingar om kollektivavtal. Dessa överenskommelser skall beakta bestämmelserna i detta direktiv och motsvarande nationella genomförandeåtgärder.

3.   Medlemsstaterna skall i enlighet med nationell lagstiftning, nationella kollektivavtal eller nationell praxis uppmuntra arbetsgivarna att på ett planerat och systematiskt sätt främja likabehandling av kvinnor och män på arbetsplatsen när det gäller tillträde till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran.

4.   I detta syfte skall arbetsgivarna uppmuntras att med lämpliga jämna mellanrum förse arbetstagarna och/eller deras företrädare med lämplig information om likabehandlingen av kvinnor och män inom företaget.

Denna information kan innehålla en översyn av andelen kvinnor och män på olika nivåer i organisationen, deras löner och löneskillnader, och eventuella åtgärder för att i samarbete med arbetstagarrepresentanterna förbättra situationen.

Artikel 22

Dialog med icke-statliga organisationer

Medlemsstaterna skall främja en dialog med lämpliga icke-statliga organisationer som i enlighet med nationell lag och praxis har ett berättigat intresse av att motverka könsdiskriminering i syfte att främja principen om likabehandling.

Kapitel 3

Allmänna övergripande bestämmelser

Artikel 23

Efterlevnad

Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| a) | lagar och andra författningar som strider mot principen om likabehandling upphävs, |
| --- | --- |

a)

lagar och andra författningar som strider mot principen om likabehandling upphävs,

| b) | bestämmelser som strider mot principen om likabehandling i individuella avtal eller kollektivavtal, i interna regler för företag samt i regler för fria yrkesutövare och arbetstagar- eller arbetsgivarorganisationer, eller enligt någon annan ordning skall eller får förklaras ogiltiga eller ändras, |
| --- | --- |

b)

bestämmelser som strider mot principen om likabehandling i individuella avtal eller kollektivavtal, i interna regler för företag samt i regler för fria yrkesutövare och arbetstagar- eller arbetsgivarorganisationer, eller enligt någon annan ordning skall eller får förklaras ogiltiga eller ändras,

| c) | företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet som innehåller sådana villkor inte får godkännas eller förlängas genom administrativa åtgärder. |
| --- | --- |

c)

företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet som innehåller sådana villkor inte får godkännas eller förlängas genom administrativa åtgärder.

Artikel 24

Skydd mot repressalier

Medlemsstaterna skall i sina rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att skydda anställda, inbegripet dem som är arbetstagarrepresentanter enligt nationell lag och/eller praxis, mot uppsägning eller annan ogynnsam behandling som utgör en reaktion från arbetsgivarens sida på ett klagomål inom företaget eller ett rättsligt förfarande som syftar till att se till att principen om likabehandling följs.

Artikel 25

Sanktioner

Medlemsstaterna skall bestämma vilka sanktioner som skall tillämpas på överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna, som kan bestå av skadestånd till den diskriminerade personen, skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 5 oktober 2005, och alla senare ändringar som gäller dem utan dröjsmål.

Artikel 26

Förebyggande av diskriminering

Medlemsstaterna skall i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal eller praxis uppmuntra arbetsgivare och dem som ansvarar för tillgång till yrkesutbildning att vidta effektiva åtgärder för att förebygga alla former av könsdiskriminering, särskilt trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, när det gäller tillträde till anställning, yrkesutbildning och yrkesmässig befordran.

Artikel 27

Minimikrav

1.   Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga för skyddet av principen om likabehandling än de som anges i detta direktiv.

2.   Genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv skall under inga omständigheter vara en tillräcklig motivering för att sänka skyddsnivån för arbetstagare på det område som omfattas av direktivet, utan att detta påverkar medlemsstaternas rätt att med hänsyn till en förändrad situation införa lagar och andra författningar som skiljer sig från dem som gäller när detta direktiv anmäls, under förutsättning att direktivets bestämmelser uppfylls.

Artikel 28

Förhållandet till gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser

1.   Detta direktiv skall inte påverka bestämmelser om skydd för kvinnor, särskilt beträffande graviditet och moderskap.

2.   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 96/34/EG och direktiv 92/85/EEG.

Artikel 29

Jämställdhetsintegrering

Medlemsstaterna skall aktivt ta hänsyn till målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män när de utarbetar och genomför lagar och andra författningar samt politiska beslut eller riktlinjer och verksamhet på de områden som avses i detta direktiv.

Artikel 30

Informationsspridning

Medlemsstaterna skall se till att samtliga berörda personer på alla lämpliga sätt, till exempel på arbetsplatsen, informeras om de åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv samt om de bestämmelser som redan gäller.

AVDELNING IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 31

Rapporter

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (17) överlämna till kommissionen all den information som behövs för att kommissionen skall kunna utarbeta en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall medlemsstaterna vart fjärde år underrätta kommissionen om bestämmelser som rör åtgärder som antagits i enlighet med artikel 141.4 i fördraget samt information om dessa åtgärder och genomförandet av dem. På grundval av den informationen kommer kommissionen vart fjärde år att anta och offentliggöra en rapport med en jämförande utvärdering av åtgärder med hänsyn till förklaring nr 28 som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget.

3.   Medlemsstaterna skall utvärdera den yrkesverksamhet som avses i artikel 14.2 för att mot bakgrund av den sociala utvecklingen avgöra om det är berättigat att bibehålla ifrågavarande undantag. De skall underrätta kommissionen om resultaten av denna utvärdering med jämna mellanrum, dock minst vart åttonde år.

Artikel 32

Översyn

Senast den ... (18) skall kommissionen se över tillämpningen av detta direktiv och om nödvändigt föreslå ändringar.

Artikel 33

Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (19) eller se till att arbetsmarknadens parter genom avtal senast den dagen inför de bestämmelser som krävs. Medlemsstaterna får, om det är nödvändigt att beakta särskilda svårigheter, dröja ytterligare högst ett år med att följa detta direktiv. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att de skall kunna garantera att de mål som fastställs i detta direktiv uppfylls. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De skall också innehålla ett uttalande om att hänvisningar i lagar och andra författningar till direktiv som upphävts genom detta direktiv skall tolkas som hänvisningar till direktivet. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras och hur uttalandet skall formuleras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Skyldigheten att införliva detta direktiv i nationell lagstiftning skall bara gälla de bestämmelser som har ändrats i sak jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som är i huvudsak oförändrade föreligger enligt de tidigare direktiven.

Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 34

Upphävande

1.   Direktiven 75/117/EEG, 76/207/EEG, 86/378/EEG och 97/80/EG skall upphöra att gälla med verkan från och med den ... (20), utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för att införliva direktivet i nationell lagstiftning och tidpunkten för tillämpningen av de direktiv som förtecknas i bilaga I del B.

2.   Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 35

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 36

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 157, 28.6.2005, s. 83.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 6 juli 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 10 mars 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 39, 14.2.1976, s. 40. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG (EGT L 269, 5.10.2002, s. 15).

3

(4)  EGT L 225, 12.8.1986, s. 40. Direktivet ändrat genom direktiv 96/97/EG (EGT L 46, 17.2.1997, s. 20).

4

(5)  Se bilaga I del A.

5

(6)  EGT L 45, 19.2.1975, s. 19.

6

(7)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 6. Direktivet ändrat genom direktiv 98/52/EG (EGT L 205, 22.7.1998, s. 66).

7

(8)  262/88: Barber mot Guardian Royal Exchange Assurance Group (Rec. 1990, s. I-1889).

8

(9)  C-7/93: Bestuur van het Algemeen Burgerlijk Pensioenfonds mot G. A. Beune (Rec. 1994, s. I-4771).

9

(10)  C-351/00: Pirkko Niemi (REG 2002, s. I-7007).

10

(11)  Protokoll nr 17 till artikel 141 till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1992).

11

(12)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

12

(13)  EGT L 145, 19.6.1996, s. 4. Direktivet ändrat genom direktiv 97/75/EG (EGT L 10, 16.1.1998, s. 24).

13

(14)  EGT C 218, 31.7.2000, s. 5.

14

(15)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

15

(16)  EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.

16

(17)  Fyra och ett halvt år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

17

(18)  Sex och ett halvt år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

18

(19)  Två år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

19

(20)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

20

---

BILAGA I

DEL A

Upphävda direktiv med efterföljande ändringar

| Rådets direktiv 75/117/EEG | EGT L 45, 19.2.1975, s. 19 |
| --- | --- |

Rådets direktiv 75/117/EEG

EGT L 45, 19.2.1975, s. 19

| Rådets direktiv 76/207/EEG | EGT L 39, 14.2.1976, s. 40 |
| --- | --- |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG | EGT L 269, 5.10.2002, s. 15 |

Rådets direktiv 76/207/EEG

EGT L 39, 14.2.1976, s. 40

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG

EGT L 269, 5.10.2002, s. 15

| Rådets direktiv 86/378/EEG | EGT L 225, 12.8.1986, s. 40 |
| --- | --- |
| Direktiv 96/97/EG | EGT L 46, 17.2.1997, s. 20 |

Rådets direktiv 86/378/EEG

EGT L 225, 12.8.1986, s. 40

Direktiv 96/97/EG

EGT L 46, 17.2.1997, s. 20

| Rådets direktiv 97/80/EG | EGT L 14, 20.1.1998, s. 6 |
| --- | --- |
| Direktiv 98/52/EG | EGT L 205, 22.7.1998, s. 66 |

Rådets direktiv 97/80/EG

EGT L 14, 20.1.1998, s. 6

Direktiv 98/52/EG

EGT L 205, 22.7.1998, s. 66

DEL B

Förteckning över tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och datum för ikraftträdande

(enligt artikel 34.1)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för ikraftträdande |
| --- | --- | --- |
| Direktiv 75/117/EEG | 19.2.1976 | |
| Direktiv 76/207/EEG | 14.8.1978 | |
| Direktiv 86/378/EEG | 1.1.1993 | |
| Direktiv 96/97/EG | 1.7.1997 | 17.5.1990 för arbetstagare, med undantag för personer som före detta datum väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt tillämplig nationell lagstiftning.
  Artikel 8 i direktiv 86/378/EEG: senast 1.1.1993.
  Artikel 6.1 i första strecksatsen i direktiv 86/378/EEG: senast 1.1.1999. |
| Direktiv 97/80/EG | 1.1.2001 | För Förenade kungariket 22.7.2001 |
| Direktiv 98/52/EG | 22.7.2001 | |
| Direktiv 2002/73/EG | 5.10.2005 | |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Datum för ikraftträdande

Direktiv 75/117/EEG

19.2.1976

Direktiv 76/207/EEG

14.8.1978

Direktiv 86/378/EEG

1.1.1993

Direktiv 96/97/EG

1.7.1997

17.5.1990 för arbetstagare, med undantag för personer som före detta datum väckt talan vid domstol eller inlett ett likvärdigt förfarande enligt tillämplig nationell lagstiftning.

Artikel 8 i direktiv 86/378/EEG: senast 1.1.1993.

Artikel 6.1 i första strecksatsen i direktiv 86/378/EEG: senast 1.1.1999.

Direktiv 97/80/EG

1.1.2001

För Förenade kungariket 22.7.2001

Direktiv 98/52/EG

22.7.2001

Direktiv 2002/73/EG

5.10.2005

---

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 75/117 | Direktiv 76/207 | Direktiv 86/378 | Direktiv 97/80 | Detta direktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | Artikel 1.1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| – | Artikel 1.2 | – | – | – |
| – | Artikel 2.2 första strecksatsen | – | – | Artikel 2.1 a |
| – | Artikel 2.2 andra strecksatsen | – | Artikel 2.2 | Artikel 2.1 b |
| – | Artikel 2.2 tredje och fjärde strecksatserna | – | – | Artikel 2.1 c och d |
| – | – | – | – | Artikel 2.1 e |
| – | – | Artikel 2.1 | – | Artikel 2.1 f |
| – | Artikel 2.3, 2.4 och 2.7 tredje stycket | – | – | Artikel 2.2 |
| – | Artikel 2.8 | – | – | Artikel 3 |
| Artikel 1 | – | – | – | Artikel 4 |
| – | – | Artikel 5.1 | – | Artikel 5 |
| – | – | Artikel 3 | – | Artikel 6 |
| – | – | Artikel 4 | – | Artikel 7.1 |
| – | – | – | – | Artikel 7.2 |
| – | – | Artikel 2.2 | – | Artikel 8.1 |
| – | – | Artikel 2.3 | – | Artikel 8.2 |
| – | – | Artikel 6 | – | Artikel 9 |
| – | – | Artikel 8 | – | Artikel 10 |
| – | – | Artikel 9 | – | Artikel 11 |
| – | – | (Artikel 2 i direktiv 96/97/EG) | – | Artikel 12 |
| – | – | Artikel 9a | – | Artikel 13 |
| – | Artikel 2.1 och 3.1 | – | Artikel 2.1 | Artikel 14.1 |
| – | Artikel 2.6 | – | – | Artikel 14.2 |
| – | Artikel 2.7 andra stycket | – | – | Artikel 15 |
| – | Artikel 2.7 fjärde stycket andra och tredje meningarna | – | – | Artikel 16 |
| Artikel 2 | Artikel 6.1 | Artikel 10 | – | Artikel 17.1 |
| – | Artikel 6.3 | – | – | Artikel 17.2 |
| – | Artikel 6.4 | – | – | Artikel 17.3 |
| – | Artikel 6.2 | – | – | Artikel 18 |
| – | – | – | Artiklarna 3 och 4 | Artikel 19 |
| – | Artikel 8a | – | – | Artikel 20 |
| – | Artikel 8b | – | – | Artikel 21 |
| – | Artikel 8c | – | – | Artikel 22 |
| Artiklarna 3 och 6 | Artikel 3.2 a | – | – | Artikel 23 a |
| Artikel 4 | Artikel 3.2 b | Artikel 7 a | – | Artikel 23 b |
| – | – | Artikel 7 b | – | Artikel 23 c |
| Artikel 5 | Artikel 7 | Artikel 11 | – | Artikel 24 |
| Artikel 6 | – | – | – | – |
| – | Artikel 8d | – | – | Artikel 25 |
| – | Artikel 2.5 | – | – | Artikel 26 |
| – | Artikel 8e.1 | – | Artikel 4.2 | Artikel 27.1 |
| – | Artikel 8e.2 | – | Artikel 6 | Artikel 27.2 |
| – | Artikel 2.7 första stycket | Artikel 5.2 | – | Artikel 28.1 |
| – | Artikel 2.7 fjärde stycket första meningen | – | – | Artikel 28.2 |
| – | Artikel 1.1a | – | – | Artikel 29 |
| Artikel 7 | Artikel 8 | – | Artikel 5 | Artikel 30 |
| Artikel 9 | Artikel 10 | Artikel 12.2 | Artikel 7 fjärde stycket | Artikel 31.1 och 31.2 |
| – | Artikel 9.2 | – | – | Artikel 31.3 |
| – | – | – | – | Artikel 32 |
| Artikel 8 | Artikel 9.1 första stycket samt artikel 9.2 och 9.3 | Artikel 12.1 | Artikel 7 första, andra och tredje styckena | Artikel 33 |
| – | Artikel 9.1 andra stycket | – | – | – |
| – | – | – | – | Artikel 34 |
| – | – | – | – | Artikel 35 |
| – | – | – | – | Artikel 36 |
| – | – | Bilaga | – | – |

Direktiv 75/117

Direktiv 76/207

Direktiv 86/378

Direktiv 97/80

Detta direktiv

–

Artikel 1.1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

–

Artikel 1.2

–

–

–

–

Artikel 2.2 första strecksatsen

–

–

Artikel 2.1 a

–

Artikel 2.2 andra strecksatsen

–

Artikel 2.2

Artikel 2.1 b

–

Artikel 2.2 tredje och fjärde strecksatserna

–

–

Artikel 2.1 c och d

–

–

–

–

Artikel 2.1 e

–

–

Artikel 2.1

–

Artikel 2.1 f

–

Artikel 2.3, 2.4 och 2.7 tredje stycket

–

–

Artikel 2.2

–

Artikel 2.8

–

–

Artikel 3

Artikel 1

–

–

–

Artikel 4

–

–

Artikel 5.1

–

Artikel 5

–

–

Artikel 3

–

Artikel 6

–

–

Artikel 4

–

Artikel 7.1

–

–

–

–

Artikel 7.2

–

–

Artikel 2.2

–

Artikel 8.1

–

–

Artikel 2.3

–

Artikel 8.2

–

–

Artikel 6

–

Artikel 9

–

–

Artikel 8

–

Artikel 10

–

–

Artikel 9

–

Artikel 11

–

–

(Artikel 2 i direktiv 96/97/EG)

–

Artikel 12

–

–

Artikel 9a

–

Artikel 13

–

Artikel 2.1 och 3.1

–

Artikel 2.1

Artikel 14.1

–

Artikel 2.6

–

–

Artikel 14.2

–

Artikel 2.7 andra stycket

–

–

Artikel 15

–

Artikel 2.7 fjärde stycket andra och tredje meningarna

–

–

Artikel 16

Artikel 2

Artikel 6.1

Artikel 10

–

Artikel 17.1

–

Artikel 6.3

–

–

Artikel 17.2

–

Artikel 6.4

–

–

Artikel 17.3

–

Artikel 6.2

–

–

Artikel 18

–

–

–

Artiklarna 3 och 4

Artikel 19

–

Artikel 8a

–

–

Artikel 20

–

Artikel 8b

–

–

Artikel 21

–

Artikel 8c

–

–

Artikel 22

Artiklarna 3 och 6

Artikel 3.2 a

–

–

Artikel 23 a

Artikel 4

Artikel 3.2 b

Artikel 7 a

–

Artikel 23 b

–

–

Artikel 7 b

–

Artikel 23 c

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 11

–

Artikel 24

Artikel 6

–

–

–

–

–

Artikel 8d

–

–

Artikel 25

–

Artikel 2.5

–

–

Artikel 26

–

Artikel 8e.1

–

Artikel 4.2

Artikel 27.1

–

Artikel 8e.2

–

Artikel 6

Artikel 27.2

–

Artikel 2.7 första stycket

Artikel 5.2

–

Artikel 28.1

–

Artikel 2.7 fjärde stycket första meningen

–

–

Artikel 28.2

–

Artikel 1.1a

–

–

Artikel 29

Artikel 7

Artikel 8

–

Artikel 5

Artikel 30

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 12.2

Artikel 7 fjärde stycket

Artikel 31.1 och 31.2

–

Artikel 9.2

–

–

Artikel 31.3

–

–

–

–

Artikel 32

Artikel 8

Artikel 9.1 första stycket samt artikel 9.2 och 9.3

Artikel 12.1

Artikel 7 första, andra och tredje styckena

Artikel 33

–

Artikel 9.1 andra stycket

–

–

–

–

–

–

–

Artikel 34

–

–

–

–

Artikel 35

–

–

–

–

Artikel 36

–

–

Bilaga

–

–

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 21 april 2004 förelade kommissionen på grundval av artikel 141.3 i fördraget rådet ett förslag till rådets direktiv om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet.

Europaparlamentet lämnade sitt yttrande den 6 juli 2005 (första behandlingen).

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 15 december 2004.

Kommissionen lade fram ett ändrat förslag den 26 augusti 2005.

Rådet antog en gemensam ståndpunkt den 10 mars 2006 i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

II.   MÅL

De huvudsakliga målen med detta direktiv, där sju befintliga direktiv (1) om lika möjligheter och likabehandling sammanförs i ett enda direktiv, är att skapa gemenskapslagstiftning som är mer tillgänglig och mer lättläst, att minska rättslig osäkerhet genom att införliva EG-domstolens tillämpliga rättspraxis och att öka tydligheten när det gäller tillämpningen av de övergripande bestämmelserna i direktiv 2002/73/EG.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter

Rådets gemensamma ståndpunkt har fastställts i enlighet med omarbetningsförfarandet, och alla de ändringar i texten som föreslagits av kommissionen eller införts av rådet eller parlamentet är tydligt markerade.

Det bör noteras att den gemensamma ståndpunkten antogs på grundval av informella trepartsförhandlingar efter ett antal möten mellan det sittande ordförandeskapet (LUX respektive UK), föredraganden, skuggföredragandena och kommissionens berörda företrädare. Den 8 december 2005 nådde rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) en politisk överenskommelse om texten, och som ett led i kompromissöverkommelsen med parlamentet lade både rådet och kommissionen fram uttalanden till rådets protokoll om föräldraledighet (2).

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid första behandlingen den 6 juli 2005 antog Europaparlamentet 93 ändringar.

2.1   Europaparlamentets ändringar som godtagits av rådet

I sin gemensamma ståndpunkt beaktade rådet 74 ändringar. Av dessa har rådet

| — | godtagit 37 ändringar i sin helhet, vilket även kommissionen gjorde i sitt ändrade förslag; det gäller ändringarna 8, 9, 14, 15, 19, 22, 23, 27, 28, 34, 37–42, 45, 47, 50, 51, 52, 58, 59, 60, 62, 64, 66, 68, 74, 75, 78, 82, 85, 87, 91, 92 och 93, |
| --- | --- |

—

godtagit 37 ändringar i sin helhet, vilket även kommissionen gjorde i sitt ändrade förslag; det gäller ändringarna 8, 9, 14, 15, 19, 22, 23, 27, 28, 34, 37–42, 45, 47, 50, 51, 52, 58, 59, 60, 62, 64, 66, 68, 74, 75, 78, 82, 85, 87, 91, 92 och 93,

| — | i princip eller delvis godtagit 24 ändringar, i linje med kommissionens strategi (ändringarna 2, 5, 6, 11, 17, 18, 20, 21, 24, 107, 31, 32, 35, 36, 108, 43, 48, 49, 56, 71, 72, 76, 80/81/102 och 83), |
| --- | --- |

—

i princip eller delvis godtagit 24 ändringar, i linje med kommissionens strategi (ändringarna 2, 5, 6, 11, 17, 18, 20, 21, 24, 107, 31, 32, 35, 36, 108, 43, 48, 49, 56, 71, 72, 76, 80/81/102 och 83),

| — | nått en kompromiss med parlamentet om 13 andra ändringar (ändringarna 4, 101, 25, 26, 55, 88, 61, 67, 69/70, 73, 103, 89/104 och 105). |
| --- | --- |

—

nått en kompromiss med parlamentet om 13 andra ändringar (ändringarna 4, 101, 25, 26, 55, 88, 61, 67, 69/70, 73, 103, 89/104 och 105).

2.2   Europaparlamentets ändringar som inte har kunnat godtas av rådet

Rådet godtog inte 14 ändringar av de skäl som kommissionen förklarar i sitt ändrade förslag (ändringarna 1, 100, 3, 12, 13, 29, 30, 53, 54, 57, 36, 77, 84 och 86). Av tekniska eller redaktionella skäl kunde rådet heller inte godta ytterligare 5 ändringar enligt följande:

| — | När det gäller ändring 107 föredrog rådet att behålla det standardskäl som används för hänvisning till jämförelsetabeller. |
| --- | --- |

—

När det gäller ändring 107 föredrog rådet att behålla det standardskäl som används för hänvisning till jämförelsetabeller.

| — | Rubriken till artikel 3 i kommissionens ursprungsförslag (ändring 33) behövdes inte, eftersom rådet flyttat texten till artiklarna 6 och 28. |
| --- | --- |

—

Rubriken till artikel 3 i kommissionens ursprungsförslag (ändring 33) behövdes inte, eftersom rådet flyttat texten till artiklarna 6 och 28.

| — | Rubriken till artikel 20 i kommissionens ursprungsförslag (ändring 65) behövdes inte, eftersom rådet för konsekvensens skull flyttat denna text till artikel 19.4 (Bevisbörda). |
| --- | --- |

—

Rubriken till artikel 20 i kommissionens ursprungsförslag (ändring 65) behövdes inte, eftersom rådet för konsekvensens skull flyttat denna text till artikel 19.4 (Bevisbörda).

| — | I artikel 25 har termen ”penalties” använts i stället för ”sanctions”, eftersom detta är den korrekta juridiska termen på engelska (ändring 79). |
| --- | --- |

—

I artikel 25 har termen ”penalties” använts i stället för ”sanctions”, eftersom detta är den korrekta juridiska termen på engelska (ändring 79).

| — | Trots att det inte förelåg någon skillnad i sak när det gäller ändring 106 ansågs utkastet till rådets text i artikel 33.2a (ny) vara klarare. |
| --- | --- |

—

Trots att det inte förelåg någon skillnad i sak när det gäller ändring 106 ansågs utkastet till rådets text i artikel 33.2a (ny) vara klarare.

3.   Rådets övriga ändringar

Rådet gjorde vissa andra, huvudsakligen tekniska, ändringar då den gemensamma ståndpunkten antogs. Ändringarna avser i korthet följande:

| | Avdelning II kapitel 1: Den tidigare rubriken ”Principen om lika lön” förkortades till ”Lika lön”. |
| --- | --- |

Avdelning II kapitel 1: Den tidigare rubriken ”Principen om lika lön” förkortades till ”Lika lön”.

| | Avdelning II kapitel 2: Rubriken förkortades på samma sätt till ”Likabehandling i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet”. |
| --- | --- |

Avdelning II kapitel 2: Rubriken förkortades på samma sätt till ”Likabehandling i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet”.

| | Artikel 6: Rubriken ”Tillämplighet på personer” infördes för denna nya artikel (som utelämnats av parlamentet i ändring 40). |
| --- | --- |

Artikel 6: Rubriken ”Tillämplighet på personer” infördes för denna nya artikel (som utelämnats av parlamentet i ändring 40).

| | Avdelning II kapitel 3: Rubriken förkortades på samma sätt till ”Likabehandling i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor”. |
| --- | --- |

Avdelning II kapitel 3: Rubriken förkortades på samma sätt till ”Likabehandling i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor”.

| | Artikel 15.1 i kommissionens ursprungsförslag: Texten flyttades till artikel 2.2 c – se ändring 31 – men parlamentet föreslog inte en motsvarande ändring med en strykning av texten i artikel 15.1. |
| --- | --- |

Artikel 15.1 i kommissionens ursprungsförslag: Texten flyttades till artikel 2.2 c – se ändring 31 – men parlamentet föreslog inte en motsvarande ändring med en strykning av texten i artikel 15.1.

| | Avdelning III kapitel 2: Rubriken förkortades till ”Främjande av likabehandling - dialog”. |
| --- | --- |

Avdelning III kapitel 2: Rubriken förkortades till ”Främjande av likabehandling - dialog”.

| | Avdelning III kapitel 3: Avdelning IV (Genomförande) ersattes med ett kapitel 3 om ”Allmänna övergripande bestämmelser”. |
| --- | --- |

Avdelning III kapitel 3: Avdelning IV (Genomförande) ersattes med ett kapitel 3 om ”Allmänna övergripande bestämmelser”.

| | Skäl 5 i kommissionens ursprungsförslag: Skälet ströks, eftersom det inte ansågs helt nödvändigt. (”För att kunna uppnå enhetlighet är det nödvändigt att fastställa en enda definition på direkt och indirekt diskriminering.”) |
| --- | --- |

Skäl 5 i kommissionens ursprungsförslag: Skälet ströks, eftersom det inte ansågs helt nödvändigt. (”För att kunna uppnå enhetlighet är det nödvändigt att fastställa en enda definition på direkt och indirekt diskriminering.”)

| | Skäl 41: Ett standardskäl avseende de jämförelsetabeller som nämns i artikel 33 om genomförande infördes. (”I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet ’Bättre lagstiftning’ (3) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.”) |
| --- | --- |

Skäl 41: Ett standardskäl avseende de jämförelsetabeller som nämns i artikel 33 om genomförande infördes. (”I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet ’Bättre lagstiftning’ (3) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.”)

Det bör även noteras att vissa andra tekniska korrigeringar gjordes i den slutliga texten i samband med juristlingvisternas sedvanliga granskning vid de båda institutionerna. De väsentligaste korrigeringarna innebär att artikel 3 flyttas till de övergripande bestämmelserna i avdelning I, vilket var både parlamentets och rådets avsikt, att tidpunkten i artikel 25 anpassas till de ursprungliga tidsfristerna för införlivande och anmälan i artiklarna 11 och 12 samt att tidsfristen i artikel 34 (Upphävande) anpassas till de datum för införlivande som anges i artikel 33.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten i stort sett är i linje med de grundläggande målen i kommissionens ändrade förslag. Vidare anser sig rådet ha beaktat de viktigaste mål som Europaparlamentet har velat uppnå med sina ändringar av kommissionens ursprungliga förslag, så långt detta har varit möjligt inom ramen för omarbetningsförfarandet.

---

(1)  De berörda direktiven är följande: 75/117/EEG (lika lön); 86/378/EEG, ändrat genom 96/97/EG (likabehandling av män och kvinnor i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet); 76/207/EEG, ändrat genom 2002/73/EG (likabehandling av kvinnor och män); 97/80/EG, ändrat genom 98/52/EG (bevisbörda).

(2)  Dok. 14878/05.

(3)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

---