# Úradný vestník C 65/17.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 65 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4917. marca 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 65

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4917. marca 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 422. plenárne zasadnutie v dňoch 14. a 15. decembra 2005 |
| 2006/C 065/1 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009KOM(2005) 107, konečné znenie – SEC(2005) 795 | 1 |
| 2006/C 065/2 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013) a na tému Návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 až 2011)KOM(2005) 119, konečné znenie/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS) | 9 |
| 2006/C 065/3 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007-2013)KOM(2005) 121, konečné znenie – 2005/0050 (COD) | 22 |
| 2006/C 065/4 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)KOM(2005) 237, konečné znenie – 2005/0104 (COD) | 27 |
| 2006/C 065/5 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 69/169/EHS, pokiaľ ide o dočasné kvantitatívne obmedzenie dovozu piva do FínskaKOM(2005) 427, konečné znenie – 2005/0175 (CNS) | 29 |
| 2006/C 065/6 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Bezpečnosť rôznych druhov dopravy | 30 |
| 2006/C 065/7 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú finančné opatrenia na implementovanie spoločnej politiky rybného hospodárstva a v oblasti morského právaKOM(2005) 117, konečné znenie – 2005/0045(CNS) | 38 |
| 2006/C 065/8 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochranyKOM(2005) 137, konečné znenie | 41 |
| 2006/C 065/9 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva. Súčasný stav a výhľad do budúcnosti | 46 |
| 2006/C 065/0 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných trupov dospelého hovädzieho dobytkaKOM(2005) 402, konečné znenie – 2005/0171 CNS | 50 |
| 2006/C 065/1 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha technologických parkov pri priemyselnej transformácii nových členských štátov | 51 |
| 2006/C 065/2 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie – Reštrukturalizácia a zamestnanosť – Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únieKOM(2005) 120, konečné znenie | 58 |
| 2006/C 065/3 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu, na obdobie rokov 2007-2013. Všeobecný program Bezpečnosť a ochrana slobôd
  KOM(2005) 124, konečné znenie – 2005/0034 (CNS) | 63 |
| 2006/C 065/4 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – na ceste k spravodlivej spoločnostiKOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD) | 70 |
| 2006/C 065/5 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ako začleniť sociálne aspekty do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve | 73 |
| 2006/C 065/6 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie – konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciuKOM(2005) 436, konečné znenie | 86 |
| 2006/C 065/7 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiuKOM(2005) 494, konečné znenie | 92 |
| 2006/C 065/8 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Cesta k európskej spoločnosti založenej na vedomostiach – príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k Lisabonskej stratégii | 94 |
| 2006/C 065/9 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Návrh smernice Rady, ktorou sa pozmeňuje smernica 77/388/CEE o niektorých opatreniach zameraných na zjednodušenie postupu pri účtovaní dane z pridanej hodnoty a na pomoc v boji proti daňovým podvodom a obchádzaniu daňových povinností, ktorými sa rušia niektoré rozhodnutia o výnimkáchKOM (2005) 89, konečné znenie – 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Obnoviteľné zdroje energie | 105 |
| 2006/C 065/1 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Zelená kniha: Hypotekárne úvery v EÚKOM(2005) 327, konečné znenie | 113 |
| 2006/C 065/2 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivostiKOM(2005) 184, konečné znenie | 120 |
| 2006/C 065/3 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k nasledujúcim návrhom: | 131 |
| 2006/C 065/4 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Zelená kniha o politike finančných služieb (2005–2010)KOM(2005) 177, konečné znenie | 134 |
| 2006/C 065/5 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Hygienické predpisy a remeselné spracovateľské podniky | 141 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

422. plenárne zasadnutie v dňoch 14. a 15. decembra 2005

2006/C 065/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009KOM(2005) 107, konečné znenie – SEC(2005) 795

KOM(2005) 107, konečné znenie – SEC(2005) 795

1

2006/C 065/2

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013) a na tému Návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 až 2011)KOM(2005) 119, konečné znenie/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

KOM(2005) 119, konečné znenie/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

9

2006/C 065/3

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007-2013)KOM(2005) 121, konečné znenie – 2005/0050 (COD)

KOM(2005) 121, konečné znenie – 2005/0050 (COD)

22

2006/C 065/4

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)KOM(2005) 237, konečné znenie – 2005/0104 (COD)

KOM(2005) 237, konečné znenie – 2005/0104 (COD)

27

2006/C 065/5

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 69/169/EHS, pokiaľ ide o dočasné kvantitatívne obmedzenie dovozu piva do FínskaKOM(2005) 427, konečné znenie – 2005/0175 (CNS)

KOM(2005) 427, konečné znenie – 2005/0175 (CNS)

29

2006/C 065/6

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Bezpečnosť rôznych druhov dopravy

30

2006/C 065/7

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú finančné opatrenia na implementovanie spoločnej politiky rybného hospodárstva a v oblasti morského právaKOM(2005) 117, konečné znenie – 2005/0045(CNS)

KOM(2005) 117, konečné znenie – 2005/0045(CNS)

38

2006/C 065/8

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochranyKOM(2005) 137, konečné znenie

KOM(2005) 137, konečné znenie

41

2006/C 065/9

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva. Súčasný stav a výhľad do budúcnosti

46

2006/C 065/0

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných trupov dospelého hovädzieho dobytkaKOM(2005) 402, konečné znenie – 2005/0171 CNS

KOM(2005) 402, konečné znenie – 2005/0171 CNS

50

2006/C 065/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha technologických parkov pri priemyselnej transformácii nových členských štátov

51

2006/C 065/2

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie – Reštrukturalizácia a zamestnanosť – Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únieKOM(2005) 120, konečné znenie

KOM(2005) 120, konečné znenie

58

2006/C 065/3

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu, na obdobie rokov 2007-2013. Všeobecný program Bezpečnosť a ochrana slobôd
  KOM(2005) 124, konečné znenie – 2005/0034 (CNS)

Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu

Bezpečnosť a ochrana slobôd

KOM(2005) 124, konečné znenie – 2005/0034 (CNS)

63

2006/C 065/4

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – na ceste k spravodlivej spoločnostiKOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD)

KOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD)

70

2006/C 065/5

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ako začleniť sociálne aspekty do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve

73

2006/C 065/6

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie – konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciuKOM(2005) 436, konečné znenie

KOM(2005) 436, konečné znenie

86

2006/C 065/7

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiuKOM(2005) 494, konečné znenie

KOM(2005) 494, konečné znenie

92

2006/C 065/8

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Cesta k európskej spoločnosti založenej na vedomostiach – príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k Lisabonskej stratégii

94

2006/C 065/9

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Návrh smernice Rady, ktorou sa pozmeňuje smernica 77/388/CEE o niektorých opatreniach zameraných na zjednodušenie postupu pri účtovaní dane z pridanej hodnoty a na pomoc v boji proti daňovým podvodom a obchádzaniu daňových povinností, ktorými sa rušia niektoré rozhodnutia o výnimkáchKOM (2005) 89, konečné znenie – 2005/0019 (CNS)

KOM (2005) 89, konečné znenie – 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Obnoviteľné zdroje energie

105

2006/C 065/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Zelená kniha: Hypotekárne úvery v EÚKOM(2005) 327, konečné znenie

KOM(2005) 327, konečné znenie

113

2006/C 065/2

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivostiKOM(2005) 184, konečné znenie

KOM(2005) 184, konečné znenie

120

2006/C 065/3

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k nasledujúcim návrhom:

131

2006/C 065/4

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Zelená kniha o politike finančných služieb (2005–2010)KOM(2005) 177, konečné znenie

KOM(2005) 177, konečné znenie

134

2006/C 065/5

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Hygienické predpisy a remeselné spracovateľské podniky

141

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

422. plenárne zasadnutie v dňoch 14. a 15. decembra 2005

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009“

KOM(2005) 107, konečné znenie – SEC(2005) 795

(2006/C 65/01)

Komisia sa 8. júna 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Pezzini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. decembra 2005 117 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor dôsledne zdôrazňuje dôležitosť regulácie štátnej pomoci ako kľúčového činiteľa






  — | politiky zdravej hospodárskej súťaže, v neposlednom rade ako spôsobu na väčšie zbližovanie hospodárstiev členských štátov, |
| --- | --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor dôsledne zdôrazňuje dôležitosť regulácie štátnej pomoci ako kľúčového činiteľa

—

politiky zdravej hospodárskej súťaže, v neposlednom rade ako spôsobu na väčšie zbližovanie hospodárstiev členských štátov,

| — | podpory inovácie a konkurencieschopnosti EÚ, |
| --- | --- |

—

podpory inovácie a konkurencieschopnosti EÚ,

| — | súdržnosti a trvalo udržateľného rastu vo všetkých regiónoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

súdržnosti a trvalo udržateľného rastu vo všetkých regiónoch Spoločenstva.

| 1.2 | Pravidlá štátnej pomoci vychádzajú zo zakladajúcich dokumentov Spoločenstva – Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. Na rozdiel od Zmluvy o založení ESUO, ktorá už neplatí, Zmluva o založení ES nestanovuje úplný zákaz štátnej pomoci: ustanovuje odchýlky (1) a niektoré výnimky (2) zo zákazu, čím dáva Komisii a výnimočne aj Rade široké možnosti voľne uvážiť schválenie pomoci ako výnimku zo všeobecného pravidla. |
| --- | --- |

1.2

Pravidlá štátnej pomoci vychádzajú zo zakladajúcich dokumentov Spoločenstva – Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva. Na rozdiel od Zmluvy o založení ESUO, ktorá už neplatí, Zmluva o založení ES nestanovuje úplný zákaz štátnej pomoci: ustanovuje odchýlky (1) a niektoré výnimky (2) zo zákazu, čím dáva Komisii a výnimočne aj Rade široké možnosti voľne uvážiť schválenie pomoci ako výnimku zo všeobecného pravidla.

| 1.3 | Okrem toho články 87, 88 a 89 upravujúce túto komplexnú problematiku sú zahrnuté v časti VI, hlava II a stanovujú všeobecné pravidlá hospodárskej súťaže, zdaňovania a aproximácie zákonov práve za účelom podčiarknutia skutočnosti, že na problematiku štátnej pomoci by sa malo pozerať s ohľadom na dosah, ktorý môže mať štátna pomoc na trhovú konkurenciu. |
| --- | --- |

1.3

Okrem toho články 87, 88 a 89 upravujúce túto komplexnú problematiku sú zahrnuté v časti VI, hlava II a stanovujú všeobecné pravidlá hospodárskej súťaže, zdaňovania a aproximácie zákonov práve za účelom podčiarknutia skutočnosti, že na problematiku štátnej pomoci by sa malo pozerať s ohľadom na dosah, ktorý môže mať štátna pomoc na trhovú konkurenciu.

| 1.3.1 | V súvislosti s tým už EHSV zdôrazňoval, že akýkoľvek nový akčný plán štátnej pomoci by mal byť zlučiteľný s cieľmi stanovenými v článku 2 Zmluvy o založení ES, aby sa okrem iného zabezpečilo správne fungovanie vnútorného trhu, uplatňovanie nediskriminačných pravidiel, harmonický, vyvážený, trvalo udržateľný rozvoj hospodárskych činností, trvalo udržateľný a neinflačný rast, vysoký stupeň konkurencieschopnosti a zbližovania, lepšia kvalita života, hospodárska a sociálna súdržnosť a solidarita medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.3.1

V súvislosti s tým už EHSV zdôrazňoval, že akýkoľvek nový akčný plán štátnej pomoci by mal byť zlučiteľný s cieľmi stanovenými v článku 2 Zmluvy o založení ES, aby sa okrem iného zabezpečilo správne fungovanie vnútorného trhu, uplatňovanie nediskriminačných pravidiel, harmonický, vyvážený, trvalo udržateľný rozvoj hospodárskych činností, trvalo udržateľný a neinflačný rast, vysoký stupeň konkurencieschopnosti a zbližovania, lepšia kvalita života, hospodárska a sociálna súdržnosť a solidarita medzi členskými štátmi.

| 1.4 | Tak ako to konštatovala samotná Komisia, štátna pomoc je „forma štátnej intervencie využívaná na podporu určitej hospodárskej činnosti“. Znamená to, že určité hospodárske odvetvia alebo činnosti sa uprednostňujú pred inými, čo narušuje hospodársku súťaž, pretože dochádza k diskriminácii podnikov, ktoré pomoc nedostávajú oproti podnikom, ktoré ju dostávajú (3). |
| --- | --- |

1.4

Tak ako to konštatovala samotná Komisia, štátna pomoc je „forma štátnej intervencie využívaná na podporu určitej hospodárskej činnosti“. Znamená to, že určité hospodárske odvetvia alebo činnosti sa uprednostňujú pred inými, čo narušuje hospodársku súťaž, pretože dochádza k diskriminácii podnikov, ktoré pomoc nedostávajú oproti podnikom, ktoré ju dostávajú (3).

| 1.4.1 | Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES štátna pomoc nezahŕňa iba podporu poskytnutú verejnými orgánmi alebo financovanú z verejných fondov, ale aj intervencie na znižovanie nákladov, ktoré sú normálne súčasťou výdavkov podniku. |
| --- | --- |

1.4.1

Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES štátna pomoc nezahŕňa iba podporu poskytnutú verejnými orgánmi alebo financovanú z verejných fondov, ale aj intervencie na znižovanie nákladov, ktoré sú normálne súčasťou výdavkov podniku.

| 1.5 | V marci 2005 sa Európska rada vrátila k cieľu pokračovať v úsilí o znižovanie celkovej úrovne štátnej pomoci, pričom by poskytnutie pomoci bolo dovolené pri akomkoľvek zlyhaní trhu. Je to v súlade s odporúčaniami z lisabonského stretnutia z roku 2000 a štokholmského stretnutia z roku 2001 a spĺňa to požiadavku priamej podpory horizontálnych cieľov všeobecného záujmu, vrátane cieľov súdržnosti. |
| --- | --- |

1.5

V marci 2005 sa Európska rada vrátila k cieľu pokračovať v úsilí o znižovanie celkovej úrovne štátnej pomoci, pričom by poskytnutie pomoci bolo dovolené pri akomkoľvek zlyhaní trhu. Je to v súlade s odporúčaniami z lisabonského stretnutia z roku 2000 a štokholmského stretnutia z roku 2001 a spĺňa to požiadavku priamej podpory horizontálnych cieľov všeobecného záujmu, vrátane cieľov súdržnosti.

| 1.5.1 | Okrem toho sa Komisia vo svojom nedávnom oznámení o priebežnom hodnotení Lisabonskej stratégie venuje tomuto cieľu znižovania štátnej pomoci a jej presmerovania na riešenie zlyhaní trhu, osobitne v odvetviach s veľkým potenciálom rastu a stimulujúcich inovácie (4). |
| --- | --- |

1.5.1

Okrem toho sa Komisia vo svojom nedávnom oznámení o priebežnom hodnotení Lisabonskej stratégie venuje tomuto cieľu znižovania štátnej pomoci a jej presmerovania na riešenie zlyhaní trhu, osobitne v odvetviach s veľkým potenciálom rastu a stimulujúcich inovácie (4).

| 1.6 | Aj Európsky parlament nedávno vyjadril svoje názory na štátnu pomoc (5), pričom zdôraznil, že sa musí využívať zodpovedne a účelne, pretože štátna pomoc:






  — | sa rovná viac ako 50 % ročného rozpočtu EÚ, |
| --- | --- | --- |

1.6

Aj Európsky parlament nedávno vyjadril svoje názory na štátnu pomoc (5), pričom zdôraznil, že sa musí využívať zodpovedne a účelne, pretože štátna pomoc:

—

sa rovná viac ako 50 % ročného rozpočtu EÚ,

| — | má vplyv na verejné financie, hospodársku súťaž a schopnosť súkromných podnikov investovať v globalizovanom hospodárskom prostredí, |
| --- | --- |

—

má vplyv na verejné financie, hospodársku súťaž a schopnosť súkromných podnikov investovať v globalizovanom hospodárskom prostredí,

| — | pochádza z daní európskych daňových poplatníkov. |
| --- | --- |

—

pochádza z daní európskych daňových poplatníkov.

| 1.6.1 | Navyše prijal Európsky parlament 12. mája 2005 uznesenie o „Upevnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov“ (6), v ktorom podporil cieľ znižovania celkového objemu pomoci podnikom, ale poukázal na užitočnosť istých druhov pomoci pri kompenzácii nedostatkov trhu, napríklad pomoci pre výskum a vývoj, vzdelávanie a poradné služby. |
| --- | --- |

1.6.1

Navyše prijal Európsky parlament 12. mája 2005 uznesenie o „Upevnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov“ (6), v ktorom podporil cieľ znižovania celkového objemu pomoci podnikom, ale poukázal na užitočnosť istých druhov pomoci pri kompenzácii nedostatkov trhu, napríklad pomoci pre výskum a vývoj, vzdelávanie a poradné služby.

| 1.6.2 | Európsky parlament poukázal na dôležitosť štátnej pomoci malým a stredným podnikom v členských štátoch, vyzval Komisiu, aby v rámci štrukturálnych fondov zachovala všetky nástroje pomoci na hospodársku a sociálno-hospodársku konverziu regiónov postihnutých presídľovaním priemyselných podnikov, a nabádal na väčšie zohľadňovanie malých a veľmi malých podnikov (7) v týchto regiónoch a vo všeobecnosti vo všetkých opatreniach politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

1.6.2

Európsky parlament poukázal na dôležitosť štátnej pomoci malým a stredným podnikom v členských štátoch, vyzval Komisiu, aby v rámci štrukturálnych fondov zachovala všetky nástroje pomoci na hospodársku a sociálno-hospodársku konverziu regiónov postihnutých presídľovaním priemyselných podnikov, a nabádal na väčšie zohľadňovanie malých a veľmi malých podnikov (7) v týchto regiónoch a vo všeobecnosti vo všetkých opatreniach politiky súdržnosti.

| 1.6.3 | Ako súčasť plánu reformy dohôd o štátnej pomoci Európsky parlament navrhol, aby sa stanovil jasne ohraničený prístup za účelom podpory inovácie vo všetkých odvetviach pod záhlavím lisabonských cieľov. |
| --- | --- |

1.6.3

Ako súčasť plánu reformy dohôd o štátnej pomoci Európsky parlament navrhol, aby sa stanovil jasne ohraničený prístup za účelom podpory inovácie vo všetkých odvetviach pod záhlavím lisabonských cieľov.

| 1.7 | Pokiaľ ide o Európsky súdny dvor, aj on vyjadril svoj názor na štátnu pomoc pri mnohých príležitostiach a vytvoril skutočné precedentné právo ustanovujúc ucelené, mimoriadne podrobné usmernenia, naposledy rozhodnutím o službách verejného záujmu a vo veci Altmark Trans z 24. júla 2003 (8). |
| --- | --- |

1.7

Pokiaľ ide o Európsky súdny dvor, aj on vyjadril svoj názor na štátnu pomoc pri mnohých príležitostiach a vytvoril skutočné precedentné právo ustanovujúc ucelené, mimoriadne podrobné usmernenia, naposledy rozhodnutím o službách verejného záujmu a vo veci Altmark Trans z 24. júla 2003 (8).

| 1.8 | Vo svojej správe z apríla 2005 o Vestníku štátnej pomoci (9) Komisia vykreslila povzbudivý obraz reakcií členských štátov na Lisabonskú stratégiu, zaznamenávajúc mierny pokles úrovne pomoci vo vzťahu k HDP a ešte kladnejšie odozvy pokiaľ ide o presmerovanie pomoci v súlade s návrhmi Európskej rady. Stále však ešte zostáva veľa práce. |
| --- | --- |

1.8

Vo svojej správe z apríla 2005 o Vestníku štátnej pomoci (9) Komisia vykreslila povzbudivý obraz reakcií členských štátov na Lisabonskú stratégiu, zaznamenávajúc mierny pokles úrovne pomoci vo vzťahu k HDP a ešte kladnejšie odozvy pokiaľ ide o presmerovanie pomoci v súlade s návrhmi Európskej rady. Stále však ešte zostáva veľa práce.

| 1.8.1 | V roku 2001 Komisia vytvorila register štátnej pomoci a vestník štátnej pomoci ako základňu na rozpravu o stratégii na znižovanie celkovej úrovne štátnej pomoci a jej presmerovanie na horizontálne ciele a tieto nástroje sa v roku 2002 ďalej rozvíjali. EHSV už vyjadril uznanie snahám Komisie o dosiahnutie väčšej transparentnosti v oblasti štátnej pomoci, ktorá sa javí byť osobitne dôležitá pokiaľ ide o členské štáty, ktoré nedávno vstúpili do EÚ. |
| --- | --- |

1.8.1

V roku 2001 Komisia vytvorila register štátnej pomoci a vestník štátnej pomoci ako základňu na rozpravu o stratégii na znižovanie celkovej úrovne štátnej pomoci a jej presmerovanie na horizontálne ciele a tieto nástroje sa v roku 2002 ďalej rozvíjali. EHSV už vyjadril uznanie snahám Komisie o dosiahnutie väčšej transparentnosti v oblasti štátnej pomoci, ktorá sa javí byť osobitne dôležitá pokiaľ ide o členské štáty, ktoré nedávno vstúpili do EÚ.

| 1.9 | EHSV s potešením konštatuje, že v roku 2003 celková ročná štátna pomoc poklesla o 3,6 % oproti roku 1999 a takmer o 30 % oproti roku 1996. Poukazuje však tiež na to, že suma 53 miliárd EUR (10), z ktorých viac ako 60 % je vyčlenených pre výrobné odvetvia a odvetvie služieb, zostáva aj naďalej vysoká. Zdôrazňuje takisto svoje obavy z potenciálneho narušovania hospodárskej súťaže, ktoré by mohlo byť spôsobené rozdielmi v štátnej pomoci medzi členskými štátmi a rôznymi regiónmi v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.9

EHSV s potešením konštatuje, že v roku 2003 celková ročná štátna pomoc poklesla o 3,6 % oproti roku 1999 a takmer o 30 % oproti roku 1996. Poukazuje však tiež na to, že suma 53 miliárd EUR (10), z ktorých viac ako 60 % je vyčlenených pre výrobné odvetvia a odvetvie služieb, zostáva aj naďalej vysoká. Zdôrazňuje takisto svoje obavy z potenciálneho narušovania hospodárskej súťaže, ktoré by mohlo byť spôsobené rozdielmi v štátnej pomoci medzi členskými štátmi a rôznymi regiónmi v členských štátoch.

| 1.9.1 | Vo svojom skoršom stanovisku (11) EHSV privítal pokračujúce objasňovanie a upresňovanie pravidiel Komisiou, osobitne s ohľadom na nariadenie o skupinovej výnimke pre pomoc zamestnanosti určenú na uľahčenie iniciatív členských štátov na vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

1.9.1

Vo svojom skoršom stanovisku (11) EHSV privítal pokračujúce objasňovanie a upresňovanie pravidiel Komisiou, osobitne s ohľadom na nariadenie o skupinovej výnimke pre pomoc zamestnanosti určenú na uľahčenie iniciatív členských štátov na vytváranie pracovných miest.

| 1.9.2 | EHSV úplne súhlasí s Komisiou, že pravidlá štátnej pomoci sa musia s postupom času prispôsobovať tak, aby zohľadňovali vývoj politiky, hospodárstva a práva. To je dôvod, prečo sa nástroje na hodnotenie štátnej pomoci periodicky prehodnocujú a majú často obmedzené trvanie (12). |
| --- | --- |

1.9.2

EHSV úplne súhlasí s Komisiou, že pravidlá štátnej pomoci sa musia s postupom času prispôsobovať tak, aby zohľadňovali vývoj politiky, hospodárstva a práva. To je dôvod, prečo sa nástroje na hodnotenie štátnej pomoci periodicky prehodnocujú a majú často obmedzené trvanie (12).

| 1.10 | EHSV víta návrhy Komisie na všeobecnú reformu príslušnej oblasti (13) založenú na integrovanom prístupe, ktorý náležite berie do úvahy „zlyhania trhu“. |
| --- | --- |

1.10

EHSV víta návrhy Komisie na všeobecnú reformu príslušnej oblasti (13) založenú na integrovanom prístupe, ktorý náležite berie do úvahy „zlyhania trhu“.

| 1.10.1 | Zastáva tiež názor, že prijatie nového rámca, ktorý zameriava politiku štátnej pomoci na rozvojové potreby, by malo byť predmetom prehodnotenia, ktoré by malo zahŕňať zefektívnenie a vyčerpávajúce hodnotenie dopadov. |
| --- | --- |

1.10.1

Zastáva tiež názor, že prijatie nového rámca, ktorý zameriava politiku štátnej pomoci na rozvojové potreby, by malo byť predmetom prehodnotenia, ktoré by malo zahŕňať zefektívnenie a vyčerpávajúce hodnotenie dopadov.

| 1.10.2 | Prehodnotenie by malo byť založené na jasných cieľoch, rozsiahlej konzultácii a komplexných informáciách. Okrem jednoznačného systému kontroly by nový rámec mal zabezpečiť spojitosť medzi politikami, sústredenými opatreniami, a na záver väčším zefektívňovaním, transparentnosťou a právnou určitosťou. |
| --- | --- |

1.10.2

Prehodnotenie by malo byť založené na jasných cieľoch, rozsiahlej konzultácii a komplexných informáciách. Okrem jednoznačného systému kontroly by nový rámec mal zabezpečiť spojitosť medzi politikami, sústredenými opatreniami, a na záver väčším zefektívňovaním, transparentnosťou a právnou určitosťou.

| 1.10.3 | Navrhovaný rámec by mal byť v súlade






  — | s integrovaným postojom ku konkurencieschopnosti podľa rozhodnutia Európskej rady z novembra 2004 za účelom oživenia Lisabonského programu pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, rast zamestnanosti a konsolidovanie podnikov, |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Navrhovaný rámec by mal byť v súlade

—

s integrovaným postojom ku konkurencieschopnosti podľa rozhodnutia Európskej rady z novembra 2004 za účelom oživenia Lisabonského programu pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, rast zamestnanosti a konsolidovanie podnikov,

| — | s potrebou zefektívniť politiku štátnej pomoci v Spoločenstve, ktorá sa postupným doplňovaním stávala stále komplexnejšou, čo takisto zvyšovalo administratívne zaťaženie členských štátov aj príjemcov pomoci, |
| --- | --- |

—

s potrebou zefektívniť politiku štátnej pomoci v Spoločenstve, ktorá sa postupným doplňovaním stávala stále komplexnejšou, čo takisto zvyšovalo administratívne zaťaženie členských štátov aj príjemcov pomoci,

| — | s potrebou zaistiť právnu určitosť a administratívnu transparentnosť s jasnými, jednoduchými, vopred stanovenými pravidlami, ktoré sú ľahko pochopiteľné a použiteľné pre podniky a ich poradcov, |
| --- | --- |

—

s potrebou zaistiť právnu určitosť a administratívnu transparentnosť s jasnými, jednoduchými, vopred stanovenými pravidlami, ktoré sú ľahko pochopiteľné a použiteľné pre podniky a ich poradcov,

| — | so zásadou že pomoc by mala byť hospodársky užitočná, zameraná na nápravu zlyhaní trhu, zmenšovanie neistoty a zabezpečenie dostatočného stupňa predvídateľnosti pre zainteresovaných, |
| --- | --- |

—

so zásadou že pomoc by mala byť hospodársky užitočná, zameraná na nápravu zlyhaní trhu, zmenšovanie neistoty a zabezpečenie dostatočného stupňa predvídateľnosti pre zainteresovaných,

| — | s mechanizmami a postupmi na identifikáciu a oznamovanie opatrení nezlučiteľných s jednotným trhom EÚ 25, ktoré musia zabezpečiť praktické spôsoby aktívneho zapájania aktérov, súdnictva, akademickej a podnikateľskej obce a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

s mechanizmami a postupmi na identifikáciu a oznamovanie opatrení nezlučiteľných s jednotným trhom EÚ 25, ktoré musia zabezpečiť praktické spôsoby aktívneho zapájania aktérov, súdnictva, akademickej a podnikateľskej obce a občianskej spoločnosti.

| 1.10.4 | Starostlivo sa musí zohľadňovať aj nasledovné:






  — | veľkosť a umiestnenie príjemcov a objem poskytnutej pomoci (porovnaj pravidlo „de minimis“), |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Starostlivo sa musí zohľadňovať aj nasledovné:

—

veľkosť a umiestnenie príjemcov a objem poskytnutej pomoci (porovnaj pravidlo „de minimis“),

| — | zlučiteľnosť nového rámca s environmentálnou politikou Spoločenstva (nové pravidlá obchodovania s emisiami), |
| --- | --- |

—

zlučiteľnosť nového rámca s environmentálnou politikou Spoločenstva (nové pravidlá obchodovania s emisiami),

| — | inovačná politika (príručka z novembra 2004 a nové oznámenie z roku 2005) a politika výskumu a technologického rozvoja (nový rámec pre pomoc výskumu a vývoju na rok 2006), |
| --- | --- |

—

inovačná politika (príručka z novembra 2004 a nové oznámenie z roku 2005) a politika výskumu a technologického rozvoja (nový rámec pre pomoc výskumu a vývoju na rok 2006),

| — | odvetvová priemyselná politika, |
| --- | --- |

—

odvetvová priemyselná politika,

| — | politika súdržnosti (prehodnotenie Usmernení o regionálnej pomoci na rok 2006), |
| --- | --- |

—

politika súdržnosti (prehodnotenie Usmernení o regionálnej pomoci na rok 2006),

| — | podniková politika (pravidlo „de minimis“ a prehodnotenie pravidiel o rizikovom kapitále), |
| --- | --- |

—

podniková politika (pravidlo „de minimis“ a prehodnotenie pravidiel o rizikovom kapitále),

| — | názory spotrebiteľov a prínosy pre európsku verejnosť. |
| --- | --- |

—

názory spotrebiteľov a prínosy pre európsku verejnosť.

| 1.11 | Podľa názoru EHSV je však pri určovaní všeobecného rámca štátnej pomoci najdôležitejšie, aby sa zaviedla moderná politika, ktorá získa jednomyseľnú podporu všetkých členských štátov, keďže v dôsledku globalizácie dochádza k zmenám a reštrukturalizačným procesom vo všetkých hospodárstvach EÚ. |
| --- | --- |

1.11

Podľa názoru EHSV je však pri určovaní všeobecného rámca štátnej pomoci najdôležitejšie, aby sa zaviedla moderná politika, ktorá získa jednomyseľnú podporu všetkých členských štátov, keďže v dôsledku globalizácie dochádza k zmenám a reštrukturalizačným procesom vo všetkých hospodárstvach EÚ.

| 1.12 | Ako konkurenti a koneční príjemcovia štátnej pomoci majú podniky spolu s verejným sektorom to správne postavenie na hodnotenie účinnosti vytvorených nástrojov. Musia prakticky prispieť k vhodným riešeniam na sledovanie modernej európskej politiky štátnej pomoci a môžu dávať odporúčania na vypracovávanie nových usmernení. |
| --- | --- |

1.12

Ako konkurenti a koneční príjemcovia štátnej pomoci majú podniky spolu s verejným sektorom to správne postavenie na hodnotenie účinnosti vytvorených nástrojov. Musia prakticky prispieť k vhodným riešeniam na sledovanie modernej európskej politiky štátnej pomoci a môžu dávať odporúčania na vypracovávanie nových usmernení.

| 1.12.1 | Podniky sú navyše priamo vystavované právnej neistote a dlhým lehotám schvaľovania v systémoch pomoci a vážnym dôsledkom pri vracaní pomoci vyhlásenej za nezákonnú. Patria preto k tým zainteresovaným, ktorí by mali najväčší úžitok z rozširovania jednotného chápania legislatívy Spoločenstva a odstránenia ťažkostí a rozdielov vo výklade a uplatňovaní. |
| --- | --- |

1.12.1

Podniky sú navyše priamo vystavované právnej neistote a dlhým lehotám schvaľovania v systémoch pomoci a vážnym dôsledkom pri vracaní pomoci vyhlásenej za nezákonnú. Patria preto k tým zainteresovaným, ktorí by mali najväčší úžitok z rozširovania jednotného chápania legislatívy Spoločenstva a odstránenia ťažkostí a rozdielov vo výklade a uplatňovaní.

2.   Na ceste k vyváženému rámcu pre reformu štátnej pomoci

| 2.1 | EHSV pevne verí, že reformný návrh Komisie by mohol byť cenným taviacim kotlom na dosiahnutie vyvážených pomerov medzi:






  — | rozvojovými potrebami všetkých členských štátov – trvalo udržateľným hospodárstvom založeným na vedomostiach s viacerými a lepšími pracovnými príležitosťami a vyššou životnou úrovňou, |
| --- | --- | --- |

2.1

EHSV pevne verí, že reformný návrh Komisie by mohol byť cenným taviacim kotlom na dosiahnutie vyvážených pomerov medzi:

—

rozvojovými potrebami všetkých členských štátov – trvalo udržateľným hospodárstvom založeným na vedomostiach s viacerými a lepšími pracovnými príležitosťami a vyššou životnou úrovňou,

| — | tlakmi globalizácie, v neposlednom rade vo vzťahu k úplnému rešpektovaniu pravidiel WTO, |
| --- | --- |

—

tlakmi globalizácie, v neposlednom rade vo vzťahu k úplnému rešpektovaniu pravidiel WTO,

| — | rovnakými podmienkami veľkého jednotného trhu rozšírenej Európy pre podniky, spotrebiteľov, daňových poplatníkov a občiansku spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

—

rovnakými podmienkami veľkého jednotného trhu rozšírenej Európy pre podniky, spotrebiteľov, daňových poplatníkov a občiansku spoločnosť ako celok.

| 2.2 | EHSV plne podporuje zásadu reformy štátnej pomoci v duchu hesla „menšia a lepšie zacielená pomoc“, ktorá sa snaží o to, aby boli podniky konkurencieschopnejšie na domácom a medzinárodnom trhu a aby sa vytvorili správne podmienky umožňujúce odmeniť najefektívnejšie podniky. |
| --- | --- |

2.2

EHSV plne podporuje zásadu reformy štátnej pomoci v duchu hesla „menšia a lepšie zacielená pomoc“, ktorá sa snaží o to, aby boli podniky konkurencieschopnejšie na domácom a medzinárodnom trhu a aby sa vytvorili správne podmienky umožňujúce odmeniť najefektívnejšie podniky.

| 2.3 | EHSV plne súhlasí s prístupom načrtnutým Komisiou, ktorého cieľom je zjednodušenie pravidiel, aby sa podnikateľom poskytla väčšia istota a aby sa zmiernili administratívne prekážky v členských štátoch. EHSV je skutočne pevne presvedčený, že neistota v rozlišovaní, čo predstavuje legitímnu štátnu pomoc a čo nie, pravdepodobne spochybní legitímnosť procesu regulácie štátnej pomoci Komisiou. |
| --- | --- |

2.3

EHSV plne súhlasí s prístupom načrtnutým Komisiou, ktorého cieľom je zjednodušenie pravidiel, aby sa podnikateľom poskytla väčšia istota a aby sa zmiernili administratívne prekážky v členských štátoch. EHSV je skutočne pevne presvedčený, že neistota v rozlišovaní, čo predstavuje legitímnu štátnu pomoc a čo nie, pravdepodobne spochybní legitímnosť procesu regulácie štátnej pomoci Komisiou.

| 2.4 | EHSV je presvedčený, že navrhovaná reforma pravidiel štátnej pomoci Spoločenstva by mala v podstate priniesť:






  — | väčšie zapájanie inštitúcií rôznych záujmových skupín, osobitne podnikov do tvorby a uplatňovania politiky, |
| --- | --- | --- |

2.4

EHSV je presvedčený, že navrhovaná reforma pravidiel štátnej pomoci Spoločenstva by mala v podstate priniesť:

—

väčšie zapájanie inštitúcií rôznych záujmových skupín, osobitne podnikov do tvorby a uplatňovania politiky,

| — | zosúladenie jestvujúcich pravidiel s novými úlohami na podporu lisabonských cieľov a zväčšenie prínosu pre verejnosť, |
| --- | --- |

—

zosúladenie jestvujúcich pravidiel s novými úlohami na podporu lisabonských cieľov a zväčšenie prínosu pre verejnosť,

| — | vytvorenie zvláštnych nástrojov na podporu rozširovania podnikov poskytnutím vhodných stimulov, |
| --- | --- |

—

vytvorenie zvláštnych nástrojov na podporu rozširovania podnikov poskytnutím vhodných stimulov,

| — | prijatie nových pravidiel štátnej pomoci pre inovácie, výskum a vývoj, |
| --- | --- |

—

prijatie nových pravidiel štátnej pomoci pre inovácie, výskum a vývoj,

| — | jednoznačnejšie podmienky poskytovania fiškálnej pomoci, prehodnotenie rámcov podporných opatrení za účelom zavedenia daňových výhod a tým poskytnutia príťažlivého a jednoduchého nástroja s obmedzeným dopadom na hospodársku súťaž, ktorý zabezpečí jednotné rámcové podmienky pre znevýhodnené oblasti, |
| --- | --- |

—

jednoznačnejšie podmienky poskytovania fiškálnej pomoci, prehodnotenie rámcov podporných opatrení za účelom zavedenia daňových výhod a tým poskytnutia príťažlivého a jednoduchého nástroja s obmedzeným dopadom na hospodársku súťaž, ktorý zabezpečí jednotné rámcové podmienky pre znevýhodnené oblasti,

| — | zavedenie mechanizmov následného hodnotenia a sledovania nákladovej efektívnosti opatrení, ktorými sa overí ich uskutočniteľnosť vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu, |
| --- | --- |

—

zavedenie mechanizmov následného hodnotenia a sledovania nákladovej efektívnosti opatrení, ktorými sa overí ich uskutočniteľnosť vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu,

| — | väčšiu medzinárodnú spoluprácu na koordináciu politiky Spoločenstvami s politikami tretích krajín, osobitne tých, ktorých legislatíva nestanovuje žiadne obmedzenie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

—

väčšiu medzinárodnú spoluprácu na koordináciu politiky Spoločenstvami s politikami tretích krajín, osobitne tých, ktorých legislatíva nestanovuje žiadne obmedzenie štátnej pomoci.

| 2.5 | Politika štátnej pomoci je neoddeliteľnou súčasťou politiky hospodárskej súťaže, a ako taká patrí k tým politikám Spoločenstva, ktoré najviac ovplyvňujú hospodárske trendy. EHSV je preto presvedčený, že politika štátnej pomoci by sa mala používať špecifickejšie na dosiahnutie vysoko kvalitného rozvoja a súladu s lisabonskými cieľmi, aby mohla zohrávať úlohu hybnej sily pri zabezpečovaní zdravých trendov rozvoja hospodárstva a zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.5

Politika štátnej pomoci je neoddeliteľnou súčasťou politiky hospodárskej súťaže, a ako taká patrí k tým politikám Spoločenstva, ktoré najviac ovplyvňujú hospodárske trendy. EHSV je preto presvedčený, že politika štátnej pomoci by sa mala používať špecifickejšie na dosiahnutie vysoko kvalitného rozvoja a súladu s lisabonskými cieľmi, aby mohla zohrávať úlohu hybnej sily pri zabezpečovaní zdravých trendov rozvoja hospodárstva a zamestnanosti.

| 2.6 | Konkurencieschopnosť vyjadruje schopnosť trhu efektívne vytvárať hodnotný tovar a hodnotné služby v globalizovanom svete so zvyšovaním životnej úrovne a zabezpečovaním vysokej úrovne zamestnanosti. Treba však priznať, že EÚ neuspela vo svojom pokuse podporiť rast svojich podnikateľských a ľudských zdrojov a dosiahnuť vyššiu úroveň technologického výskumu, inovácie, vzdelávania a internacionalizácie, ako to žiadala Lisabonská stratégia. |
| --- | --- |

2.6

Konkurencieschopnosť vyjadruje schopnosť trhu efektívne vytvárať hodnotný tovar a hodnotné služby v globalizovanom svete so zvyšovaním životnej úrovne a zabezpečovaním vysokej úrovne zamestnanosti. Treba však priznať, že EÚ neuspela vo svojom pokuse podporiť rast svojich podnikateľských a ľudských zdrojov a dosiahnuť vyššiu úroveň technologického výskumu, inovácie, vzdelávania a internacionalizácie, ako to žiadala Lisabonská stratégia.

3.   Reforma a Lisabonská stratégia (politika menšej a lepšie cielenej štátnej pomoci)

| 3.1 | EHSV podporuje nový všeobecný rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc založený na politike pomoci, ktorá






  — | je cielenejšia a selektívnejšia, |
| --- | --- | --- |

3.1

EHSV podporuje nový všeobecný rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc založený na politike pomoci, ktorá

—

je cielenejšia a selektívnejšia,

| — | je konzistentná a v úplnom súlade s Lisabonskou stratégiou, so zavŕšením jednotného trhu a s inými politikami Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

je konzistentná a v úplnom súlade s Lisabonskou stratégiou, so zavŕšením jednotného trhu a s inými politikami Spoločenstva,

| — | je založená na zjednodušení, transparentnosti a právnej istote postupov a pravidiel, |
| --- | --- |

—

je založená na zjednodušení, transparentnosti a právnej istote postupov a pravidiel,

| — | dáva podnikom a pracovníkom väčšiu inštitučnú úlohu v procese rozhodovania a uplatňovania a v hodnotení a sledovaní efektívnosti pomoci, |
| --- | --- |

—

dáva podnikom a pracovníkom väčšiu inštitučnú úlohu v procese rozhodovania a uplatňovania a v hodnotení a sledovaní efektívnosti pomoci,

| — | je založená na spoločnej zodpovednosti prostredníctvom národných koordinačných orgánov, |
| --- | --- |

—

je založená na spoločnej zodpovednosti prostredníctvom národných koordinačných orgánov,

| — | je spojená s politikami pomoci medzinárodných organizácií a hlavných európskych partnerov na celosvetových trhoch, |
| --- | --- |

—

je spojená s politikami pomoci medzinárodných organizácií a hlavných európskych partnerov na celosvetových trhoch,

| — | vyhovuje pravidlám jednotného trhu, |
| --- | --- |

—

vyhovuje pravidlám jednotného trhu,

| — | zaručuje zlučiteľnosť pomocí Európskej únie. |
| --- | --- |

—

zaručuje zlučiteľnosť pomocí Európskej únie.

| 3.2 | EHSV je presvedčený, že politika štátnej pomoci Spoločenstva má zohrávať aktívnu úlohu pri zatraktívňovaní Európy pre investorov a zamestnávateľov, oživovaní konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti, povzbudzovaní výskumných a inovačných snáh, a nakoniec pri podporovaní zavádzania a šírenia nových zručností a pri vzdelávaní ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

3.2

EHSV je presvedčený, že politika štátnej pomoci Spoločenstva má zohrávať aktívnu úlohu pri zatraktívňovaní Európy pre investorov a zamestnávateľov, oživovaní konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti, povzbudzovaní výskumných a inovačných snáh, a nakoniec pri podporovaní zavádzania a šírenia nových zručností a pri vzdelávaní ľudských zdrojov.

| 3.3 | EHSV zastáva názor, že by sa malo zaviesť nariadenie o všeobecnej skupinovej výnimke na rozšírenie a zjednodušenie rámca výnimiek Spoločenstva pre pomoc vzdelávaniu a zamestnanosti, ktoré by uprednostňovalo transparentnejšie podporné opatrenia s najlepším zameraním na špecifické ciele, ktoré by sa určovali na základe úzkych konzultácií s podnikmi a sociálnymi partnermi, pretože ako príjemcovia pomoci majú najlepšiu pozíciu na hodnotenie účinnosti navrhovaných nástrojov. |
| --- | --- |

3.3

EHSV zastáva názor, že by sa malo zaviesť nariadenie o všeobecnej skupinovej výnimke na rozšírenie a zjednodušenie rámca výnimiek Spoločenstva pre pomoc vzdelávaniu a zamestnanosti, ktoré by uprednostňovalo transparentnejšie podporné opatrenia s najlepším zameraním na špecifické ciele, ktoré by sa určovali na základe úzkych konzultácií s podnikmi a sociálnymi partnermi, pretože ako príjemcovia pomoci majú najlepšiu pozíciu na hodnotenie účinnosti navrhovaných nástrojov.

| 3.4 | Pokiaľ ide o sústavu regionálnej pomoci, EHSV podporuje zámer nového programovacieho rámca na roky 2007 – 2013 na oživenie rozvoja znevýhodnených regiónov („regióny postihnuté štatistickými dopadmi“ podľa nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely NUTS II, „hospodársky sa rozvíjajúce regióny“ podľa NUTS II a „regióny s nízkou hustotou obyvateľstva“ podľa NUTS III), odľahlých ostrovov a horských oblastí s prekonávaním závislosti na pomoci, redukovaním maximálnej intenzity pomoci, predchádzaním rozdielu v pomoci medzi menej rozvinutými regiónmi, ktorý by presahoval 10 %, a bojom proti potenciálnym vlnám presídľovania podnikov kvôli disproporciám v odstupňovaní pomoci medzi pohraničnými regiónmi (nie viac ako 20 % pre regióny na úrovni NUTS III). |
| --- | --- |

3.4

Pokiaľ ide o sústavu regionálnej pomoci, EHSV podporuje zámer nového programovacieho rámca na roky 2007 – 2013 na oživenie rozvoja znevýhodnených regiónov („regióny postihnuté štatistickými dopadmi“ podľa nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely NUTS II, „hospodársky sa rozvíjajúce regióny“ podľa NUTS II a „regióny s nízkou hustotou obyvateľstva“ podľa NUTS III), odľahlých ostrovov a horských oblastí s prekonávaním závislosti na pomoci, redukovaním maximálnej intenzity pomoci, predchádzaním rozdielu v pomoci medzi menej rozvinutými regiónmi, ktorý by presahoval 10 %, a bojom proti potenciálnym vlnám presídľovania podnikov kvôli disproporciám v odstupňovaní pomoci medzi pohraničnými regiónmi (nie viac ako 20 % pre regióny na úrovni NUTS III).

| 3.4.1 | EHSV podporuje prístup Komisie s premenlivou intenzitou regionálnej pomoci pre rôzne druhy podnikov, zastáva však názor, že by sa malo odstrániť nebezpečenstvo spomalenia expanzie malých podnikov a mal by sa stanoviť jednotný rozdiel 20 % pre malé aj pre stredné podniky. Navrhované medze pomoci investíciám veľkých podnikov v regiónoch spadajúcich pod nové zvýhodnenia by mali zohľadňovať novú klasifikáciu podnikov stanovenú v odporúčaniach Komisie z roku 2003 (14). |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV podporuje prístup Komisie s premenlivou intenzitou regionálnej pomoci pre rôzne druhy podnikov, zastáva však názor, že by sa malo odstrániť nebezpečenstvo spomalenia expanzie malých podnikov a mal by sa stanoviť jednotný rozdiel 20 % pre malé aj pre stredné podniky. Navrhované medze pomoci investíciám veľkých podnikov v regiónoch spadajúcich pod nové zvýhodnenia by mali zohľadňovať novú klasifikáciu podnikov stanovenú v odporúčaniach Komisie z roku 2003 (14).

| 3.5 | Pokiaľ ide o pomoc v malom rozsahu, EHSV schvaľuje zvyšovanie hornej medze pomoci „de minimis“, v neposlednom rade za účelom zabezpečenia cielenejšej a efektívnejšej činnosti Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

Pokiaľ ide o pomoc v malom rozsahu, EHSV schvaľuje zvyšovanie hornej medze pomoci „de minimis“, v neposlednom rade za účelom zabezpečenia cielenejšej a efektívnejšej činnosti Spoločenstva.

| 3.6 | EHSV zastáva názor, že Komisia by sa mala zamerať na štátnu pomoc, ktorá má podstatné účinky na obchod, namiesto mrhania zdrojmi na analyzovanie veľkého počtu prípadov prevažne miestneho významu, a že by mala objasniť význam a výklad koncepcie „miestneho významu“. |
| --- | --- |

3.6

EHSV zastáva názor, že Komisia by sa mala zamerať na štátnu pomoc, ktorá má podstatné účinky na obchod, namiesto mrhania zdrojmi na analyzovanie veľkého počtu prípadov prevažne miestneho významu, a že by mala objasniť význam a výklad koncepcie „miestneho významu“.

| 3.7 | EHSV zastáva názor, že regulácia štátnej pomoci by mala byť proporcionálna a účinná a že by sa mali odstrániť zložité oznamovacie postupy v prípadoch, ktoré majú pre hospodársku súťaž Spoločenstva malú dôležitosť. |
| --- | --- |

3.7

EHSV zastáva názor, že regulácia štátnej pomoci by mala byť proporcionálna a účinná a že by sa mali odstrániť zložité oznamovacie postupy v prípadoch, ktoré majú pre hospodársku súťaž Spoločenstva malú dôležitosť.

| 3.8 | EHSV pevne podporuje návrh o štátnej pomoci v malom rozsahu, ktorý Komisia predložila vo februári 2004 so zámerom poskytnúť členským štátom väčšiu flexibilitu, jednoduchšie postupy a dostatok príležitostí na zavedenie podporných opatrení uľahčujúcich dosiahnutie lisabonských cieľov pri súčasnom zachovaní zodpovedajúceho priestoru na kontrolu zo strany Komisie. |
| --- | --- |

3.8

EHSV pevne podporuje návrh o štátnej pomoci v malom rozsahu, ktorý Komisia predložila vo februári 2004 so zámerom poskytnúť členským štátom väčšiu flexibilitu, jednoduchšie postupy a dostatok príležitostí na zavedenie podporných opatrení uľahčujúcich dosiahnutie lisabonských cieľov pri súčasnom zachovaní zodpovedajúceho priestoru na kontrolu zo strany Komisie.

| 3.9 | Pokiaľ ide o odvetvovú pomoc, treba popri smerovaní, ktoré Komisia odporúča pre skupinové výnimky, zabezpečiť spojitosť odvetvovej politiky EÚ a systémov pomoci v odvetviach dopravy, energetiky, informatiky a komunikácie. Lisabonská stratégia stanovuje špecifické ciele pre kultúru, šport, audiovizuálny a filmový sektor, kde je veľký potenciál na inovácie, rast a vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

3.9

Pokiaľ ide o odvetvovú pomoc, treba popri smerovaní, ktoré Komisia odporúča pre skupinové výnimky, zabezpečiť spojitosť odvetvovej politiky EÚ a systémov pomoci v odvetviach dopravy, energetiky, informatiky a komunikácie. Lisabonská stratégia stanovuje špecifické ciele pre kultúru, šport, audiovizuálny a filmový sektor, kde je veľký potenciál na inovácie, rast a vytváranie pracovných miest.

| 3.10 | Sústava štátnej pomoci Spoločenstva pre ochranu životného prostredia zostane v platnosti do roku 2007. v nej je takisto dôležité usilovať sa o splnenie lisabonských cieľov, tým že sa uľahčí zavedenie systému obchodovania s emisiami CO2 (národné alokačné plány) ako súčasti cieľov Kjótskeho protokolu. |
| --- | --- |

3.10

Sústava štátnej pomoci Spoločenstva pre ochranu životného prostredia zostane v platnosti do roku 2007. v nej je takisto dôležité usilovať sa o splnenie lisabonských cieľov, tým že sa uľahčí zavedenie systému obchodovania s emisiami CO2 (národné alokačné plány) ako súčasti cieľov Kjótskeho protokolu.

| 3.11 | Pomoc inováciám (na základe zelenej knihy (15)): EHSV je presvedčený, že jestvujúca sústava by sa mala rozšíriť o ďalšie druhy pomoci pre inovačné činnosti, ktoré nespadajú pod platné usmernenia, a že by sa mali definovať jasné kritériá všeobecnej zlučiteľnosti, ktoré by členským štátom nechali väčší priestor na intervenciu bez oznamovacej povinnosti. |
| --- | --- |

3.11

Pomoc inováciám (na základe zelenej knihy (15)): EHSV je presvedčený, že jestvujúca sústava by sa mala rozšíriť o ďalšie druhy pomoci pre inovačné činnosti, ktoré nespadajú pod platné usmernenia, a že by sa mali definovať jasné kritériá všeobecnej zlučiteľnosti, ktoré by členským štátom nechali väčší priestor na intervenciu bez oznamovacej povinnosti.

| 3.11.1 | Na zlepšenie v tejto oblasti EHSV vyzýva Komisiu, aby s pomocou Eurostatu presnejšie špecifikovala, ktoré výrobné činnosti a služby možno v súčasnosti považovať za inovačné. v tejto citlivej oblasti by bolo mimoriadne užitočné nejaké usmernenie. |
| --- | --- |

3.11.1

Na zlepšenie v tejto oblasti EHSV vyzýva Komisiu, aby s pomocou Eurostatu presnejšie špecifikovala, ktoré výrobné činnosti a služby možno v súčasnosti považovať za inovačné. v tejto citlivej oblasti by bolo mimoriadne užitočné nejaké usmernenie.

| 3.11.2 | V súvislosti s tým víta EHSV oznámenie o štátnej pomoci a inovácii vydané 21. septembra 2005, ktoré prináša rámec Spoločenstva pre toto kľúčové odvetvie a určuje najočividnejšie zlyhania trhu a vhodné opatrenia pre prípady, pri ktorých je možné ozdravenie. |
| --- | --- |

3.11.2

V súvislosti s tým víta EHSV oznámenie o štátnej pomoci a inovácii vydané 21. septembra 2005, ktoré prináša rámec Spoločenstva pre toto kľúčové odvetvie a určuje najočividnejšie zlyhania trhu a vhodné opatrenia pre prípady, pri ktorých je možné ozdravenie.

| 3.12 | Okrem toho je potrebné vymyslieť jasné vopred stanovené kritériá hodnotenia, ktoré zlyhania trhu budú pravdepodobne prekážať inovačným opatreniam a nástrojom v implementácií Lisabonskej stratégie. Zároveň však členské štáty a ich regióny budú mať dostatočný priestor na manévrovanie pri obmene zásahov tak, aby zásahy boli primerané a účinné a mohli výskum v rámci prípravy na konkurenciu premeniť na trhovú inováciu. |
| --- | --- |

3.12

Okrem toho je potrebné vymyslieť jasné vopred stanovené kritériá hodnotenia, ktoré zlyhania trhu budú pravdepodobne prekážať inovačným opatreniam a nástrojom v implementácií Lisabonskej stratégie. Zároveň však členské štáty a ich regióny budú mať dostatočný priestor na manévrovanie pri obmene zásahov tak, aby zásahy boli primerané a účinné a mohli výskum v rámci prípravy na konkurenciu premeniť na trhovú inováciu.

| 3.13 | Štátna pomoc na uľahčenie investícií malých a stredných podnikov do inovačných projektov potrebuje podporiť podniky v raste čo do veľkosti a zahŕňať obzvlášť:






  — | podporu regionálnych a nadregionálnych inovačných sietí, |
| --- | --- | --- |

3.13

Štátna pomoc na uľahčenie investícií malých a stredných podnikov do inovačných projektov potrebuje podporiť podniky v raste čo do veľkosti a zahŕňať obzvlášť:

—

podporu regionálnych a nadregionálnych inovačných sietí,

| — | podporu priemyselných technologických parkov a oblastnej politiky, |
| --- | --- |

—

podporu priemyselných technologických parkov a oblastnej politiky,

| — | zavedenie neformálnych investorov do začínajúcich podnikov (tzv. business angels) a sprostredkovateľov služieb, ako sú podnikateľskí poradcovia, makléri a patentoví poradcovia, |
| --- | --- |

—

zavedenie neformálnych investorov do začínajúcich podnikov (tzv. business angels) a sprostredkovateľov služieb, ako sú podnikateľskí poradcovia, makléri a patentoví poradcovia,

| — | vytvorenie stredísk technologického transferu a rizikového kapitálu, |
| --- | --- |

—

vytvorenie stredísk technologického transferu a rizikového kapitálu,

| — | odbornú prípravu a najímanie kvalifikovaného technického personálu. |
| --- | --- |

—

odbornú prípravu a najímanie kvalifikovaného technického personálu.

| 3.14 | EHSV je presvedčený, že nový rámec by takisto mal zohľadňovať všetky vonkajšie činitele, ktoré ovplyvňujú inovačný proces, a to:






  — | kultúru inovačne založeného podnikania, |
| --- | --- | --- |

3.14

EHSV je presvedčený, že nový rámec by takisto mal zohľadňovať všetky vonkajšie činitele, ktoré ovplyvňujú inovačný proces, a to:

—

kultúru inovačne založeného podnikania,

| — | sieť vzťahov s inými podnikmi, organizáciami a verejnými inštitúciami, ktoré sú nepostrádateľné na získavanie a rozširovanie poznatkov a inovácií, |
| --- | --- |

—

sieť vzťahov s inými podnikmi, organizáciami a verejnými inštitúciami, ktoré sú nepostrádateľné na získavanie a rozširovanie poznatkov a inovácií,

| — | normatívny rámec zákonov a nariadení, osobitne v oblasti duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

—

normatívny rámec zákonov a nariadení, osobitne v oblasti duševného vlastníctva,

| — | prístup na kapitálový trh, zvlášť čo sa týka rizikového a štartovacieho kapitálu (prehodnotenie oznámenia o investičnom kapitále), |
| --- | --- |

—

prístup na kapitálový trh, zvlášť čo sa týka rizikového a štartovacieho kapitálu (prehodnotenie oznámenia o investičnom kapitále),

| — | výchovno-vzdelávacie služby a vzťahy medzi akademickým a vedeckým svetom a podnikmi, |
| --- | --- |

—

výchovno-vzdelávacie služby a vzťahy medzi akademickým a vedeckým svetom a podnikmi,

| — | štruktúry na podporu inovácií (inkubátory, oblastné siete, priemyselné technologické parky) a sprostredkovateľské služby. |
| --- | --- |

—

štruktúry na podporu inovácií (inkubátory, oblastné siete, priemyselné technologické parky) a sprostredkovateľské služby.

| 3.14.1 | Všeobecnejšie je EHSV presvedčený, že pri prehodnocovaní usmernení o horizontálnej pomoci výskumu, inováciám, životnému prostrediu a ľudským zdrojom by sa:






  — | mal zväčšiť súčasný rozsah určený na horizontálnu pomoc, |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Všeobecnejšie je EHSV presvedčený, že pri prehodnocovaní usmernení o horizontálnej pomoci výskumu, inováciám, životnému prostrediu a ľudským zdrojom by sa:

—

mal zväčšiť súčasný rozsah určený na horizontálnu pomoc,

| — | mali zachovať regionálne bonusy na zásahy do menej rozvinutých oblastí, |
| --- | --- |

—

mali zachovať regionálne bonusy na zásahy do menej rozvinutých oblastí,

| — | mal zaviesť „kohézny bonus“ na zásahy čiastočne financované zo štrukturálnych fondov pre oblasti bez nároku alebo oblasti, ktoré prestali mať nárok na pomoc podľa článku 83 písm. c). |
| --- | --- |

—

mal zaviesť „kohézny bonus“ na zásahy čiastočne financované zo štrukturálnych fondov pre oblasti bez nároku alebo oblasti, ktoré prestali mať nárok na pomoc podľa článku 83 písm. c).

| 3.15 | Pokiaľ ide o pomoc pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu, treba zdôrazniť, že tieto služby sú základným prvkom sociálnej a regionálnej súdržnosti. Preto treba v súlade s kritériami, ktoré nastolilo rozhodnutie vo veci Altmark Trans (16) a príslušné rozhodnutie Komisie z 13. júla 2005, ďalej objasniť koncepciu „typického dobre riadeného podniku“. Takisto je potrebné zabezpečiť právnu určitosť pokiaľ ide o náhrady za poskytovanie verejných služieb, čo je druh štátnej pomoci zlučiteľnej so zakladacími zmluvami. |
| --- | --- |

3.15

Pokiaľ ide o pomoc pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu, treba zdôrazniť, že tieto služby sú základným prvkom sociálnej a regionálnej súdržnosti. Preto treba v súlade s kritériami, ktoré nastolilo rozhodnutie vo veci Altmark Trans (16) a príslušné rozhodnutie Komisie z 13. júla 2005, ďalej objasniť koncepciu „typického dobre riadeného podniku“. Takisto je potrebné zabezpečiť právnu určitosť pokiaľ ide o náhrady za poskytovanie verejných služieb, čo je druh štátnej pomoci zlučiteľnej so zakladacími zmluvami.

| 3.16 | EHSV je presvedčený, že budúca legislatíva by mala zohľadňovať skutočnosť, že za definovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú zodpovedné národné, regionálne a miestne inštitúcie s demokratickou legitímnosťou pre danú oblasť (17). |
| --- | --- |

3.16

EHSV je presvedčený, že budúca legislatíva by mala zohľadňovať skutočnosť, že za definovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú zodpovedné národné, regionálne a miestne inštitúcie s demokratickou legitímnosťou pre danú oblasť (17).

4.   Zjednodušenie a transparentnosť postupov

| 4.1 | EHSV je presvedčený, že je možné urobiť hlavné kroky vpred na dosiahnutie jednoduchšej a transparentnejšej politiky pomoci Spoločenstva vychádzajúc z práce Komisie k cieľovým prvkom, ktoré pravdepodobne môžu značne narušovať hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

4.1

EHSV je presvedčený, že je možné urobiť hlavné kroky vpred na dosiahnutie jednoduchšej a transparentnejšej politiky pomoci Spoločenstva vychádzajúc z práce Komisie k cieľovým prvkom, ktoré pravdepodobne môžu značne narušovať hospodársku súťaž.

| 4.2 | Takisto treba odstrániť prieťahy pri spracovávaní prípadov, zlepšiť a zefektívniť administratívne postupy. Na zabezpečenie transparentnosti a efektívnosti je potrebné, aby aj členské štáty prevzali svoj podiel zodpovednosti. |
| --- | --- |

4.2

Takisto treba odstrániť prieťahy pri spracovávaní prípadov, zlepšiť a zefektívniť administratívne postupy. Na zabezpečenie transparentnosti a efektívnosti je potrebné, aby aj členské štáty prevzali svoj podiel zodpovednosti.

| 4.3 | EHSV takisto dôrazne žiada, aby sa vypracovali kódexy správania s plným zapojením všetkých zainteresovaných skupín, obzvlášť podnikov ako príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

4.3

EHSV takisto dôrazne žiada, aby sa vypracovali kódexy správania s plným zapojením všetkých zainteresovaných skupín, obzvlášť podnikov ako príjemcov pomoci.

5.   Reforma a EÚ 25

| 5.1 | Situácia po rozšírení si vyžaduje, aby sa urobili zmeny v politike štátnej pomoci, ktoré by všetky regióny EÚ zatraktívnili pre investorov rovnako ako nové pôsobiská a ktoré by zabezpečili spravodlivú hospodársku súťaž susedných regiónov. |
| --- | --- |

5.1

Situácia po rozšírení si vyžaduje, aby sa urobili zmeny v politike štátnej pomoci, ktoré by všetky regióny EÚ zatraktívnili pre investorov rovnako ako nové pôsobiská a ktoré by zabezpečili spravodlivú hospodársku súťaž susedných regiónov.

| 5.2 | Desať nových členských štátov v súčasnosti poskytuje podnikom oveľa vyššie sumy štátnej pomoci – percentuálne z HDP, než členské štáty EÚ 15, hoci to vyzerá, že situácia by sa mala postupne vyrovnať. v období rokov 2000 – 2003 predstavovala štátna pomoci v nových členských štátoch v priemere 1,42 % HDP v porovnaní s priemerom 0,4 % v EÚ 15. |
| --- | --- |

5.2

Desať nových členských štátov v súčasnosti poskytuje podnikom oveľa vyššie sumy štátnej pomoci – percentuálne z HDP, než členské štáty EÚ 15, hoci to vyzerá, že situácia by sa mala postupne vyrovnať. v období rokov 2000 – 2003 predstavovala štátna pomoci v nových členských štátoch v priemere 1,42 % HDP v porovnaní s priemerom 0,4 % v EÚ 15.

| 5.3 | Lisabonská stratégia stanovuje používanie pomoci na dosiahnutie horizontálnych cieľov. v roku 2002 bolo v EÚ 15 na tieto účely vyhradených 73 % pomoci oproti 22 % v nových členských štátoch (18). |
| --- | --- |

5.3

Lisabonská stratégia stanovuje používanie pomoci na dosiahnutie horizontálnych cieľov. v roku 2002 bolo v EÚ 15 na tieto účely vyhradených 73 % pomoci oproti 22 % v nových členských štátoch (18).

| 5.4 | Na druhej strane by sa malo uznať, že nové členské štáty sa veľmi dobre prispôsobili trhovému hospodárstvu, aj keď rozšírená EÚ stále potrebuje významné kroky na zníženie celkovej úrovne pomoci a podporenie hospodárskej súťaže, trvalo udržateľného a súdržného rozvoja a nového európskeho hospodárstva založeného na vedomostiach. |
| --- | --- |

5.4

Na druhej strane by sa malo uznať, že nové členské štáty sa veľmi dobre prispôsobili trhovému hospodárstvu, aj keď rozšírená EÚ stále potrebuje významné kroky na zníženie celkovej úrovne pomoci a podporenie hospodárskej súťaže, trvalo udržateľného a súdržného rozvoja a nového európskeho hospodárstva založeného na vedomostiach.

6.   Zapájanie aktérov: podniky a občianska spoločnosť

| 6.1 | EHSV je presvedčený, že je potrebné lepšie riadenie praktík a postupov v oblasti štátnej pomoci. Je potrebné viacej zapájať priamo zainteresované skupiny, obzvlášť podnikateľov a občiansku spoločnosť, ktoré sú priamo vystavované právnej neistote a dlhým lehotám schvaľovania v systémoch pomoci Spoločenstva a vážnym dôsledkom pri vracaní neprípustnej alebo nezákonnej pomoci. |
| --- | --- |

6.1

EHSV je presvedčený, že je potrebné lepšie riadenie praktík a postupov v oblasti štátnej pomoci. Je potrebné viacej zapájať priamo zainteresované skupiny, obzvlášť podnikateľov a občiansku spoločnosť, ktoré sú priamo vystavované právnej neistote a dlhým lehotám schvaľovania v systémoch pomoci Spoločenstva a vážnym dôsledkom pri vracaní neprípustnej alebo nezákonnej pomoci.

| 6.2 | Ako príjemcovia štátnej pomoci a súčasne ako konkurenti majú podniky najlepšie postavenie na:






  — | hodnotenie účinnosti uplatnených nástrojov, sledovanie schválených riešení a určenie možných osvedčených postupov, a to vďaka svojej odbornosti a svojim skúsenostiam nadobudnutým z prvej ruky, |
| --- | --- | --- |

6.2

Ako príjemcovia štátnej pomoci a súčasne ako konkurenti majú podniky najlepšie postavenie na:

—

hodnotenie účinnosti uplatnených nástrojov, sledovanie schválených riešení a určenie možných osvedčených postupov, a to vďaka svojej odbornosti a svojim skúsenostiam nadobudnutým z prvej ruky,

| — | uľahčenie lepšieho šírenia legislatívy Spoločenstva jasnou, transparentnou a pre užívateľov priamo prístupnou formou, či ide o poskytovateľov alebo príjemcov pomoci, |
| --- | --- |

—

uľahčenie lepšieho šírenia legislatívy Spoločenstva jasnou, transparentnou a pre užívateľov priamo prístupnou formou, či ide o poskytovateľov alebo príjemcov pomoci,

| — | pomoc pri prekonávaní ťažkostí a nejasností pri výklade a uplatňovaní pravidiel, ktoré by mohli spochybniť legitímnosť procesu regulácie štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

pomoc pri prekonávaní ťažkostí a nejasností pri výklade a uplatňovaní pravidiel, ktoré by mohli spochybniť legitímnosť procesu regulácie štátnej pomoci,

| — | zavádzanie foriem súkromného presadzovania s uľahčením zhodnosti s európskou legislatívou a jej plného uplatňovania. |
| --- | --- |

—

zavádzanie foriem súkromného presadzovania s uľahčením zhodnosti s európskou legislatívou a jej plného uplatňovania.

| 6.3 | Preto je EHSV presvedčený, že






  — | inštitúcie by mali podniky viac zapojiť do rozhodovania a uplatňovania politiky, |
| --- | --- | --- |

6.3

Preto je EHSV presvedčený, že

—

inštitúcie by mali podniky viac zapojiť do rozhodovania a uplatňovania politiky,

| — | je potrebné zavedenie mechanizmov následného hodnotenia a sledovania nákladovej efektívnosti opatrení, |
| --- | --- |

—

je potrebné zavedenie mechanizmov následného hodnotenia a sledovania nákladovej efektívnosti opatrení,

| — | rozhodnutia Komisie by sa mali úplne sprístupniť na Internete v jednom z pracovných jazykov Komisie, ako aj v jazyku členského štátu, ktorého sa týkajú, |
| --- | --- |

—

rozhodnutia Komisie by sa mali úplne sprístupniť na Internete v jednom z pracovných jazykov Komisie, ako aj v jazyku členského štátu, ktorého sa týkajú,

| — | je potrebné informovať podniky o pokračujúcich oznamovacích postupoch, aby mohli zistiť, či koncesie udelené na národnej alebo miestnej úrovni sú v súlade so základnými pravidlami a postupmi EÚ týkajúcimi sa pomoci, a aby mohli s orgánmi na rôznych úrovniach pracovať na dosiahnutí účinnejšieho uplatňovania politiky EÚ v oblasti štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

je potrebné informovať podniky o pokračujúcich oznamovacích postupoch, aby mohli zistiť, či koncesie udelené na národnej alebo miestnej úrovni sú v súlade so základnými pravidlami a postupmi EÚ týkajúcimi sa pomoci, a aby mohli s orgánmi na rôznych úrovniach pracovať na dosiahnutí účinnejšieho uplatňovania politiky EÚ v oblasti štátnej pomoci,

| — | by sa malo proaktívne sledovať uplatňovanie legislatívy so zapájaním podnikov a predstaviteľov občianskej spoločnosti do ekonomického rozboru zlyhaní trhu a nedostatkov vo fungovaní určitých odvetví, |
| --- | --- |

—

by sa malo proaktívne sledovať uplatňovanie legislatívy so zapájaním podnikov a predstaviteľov občianskej spoločnosti do ekonomického rozboru zlyhaní trhu a nedostatkov vo fungovaní určitých odvetví,

| — | je potrebné zaviesť systematické spoločné mechanizmy sledovania zlyhaní trhu založené na jasne určených transparentných kritériách, ako aj podporné opatrenia, ktoré nemajú významný vplyv na hospodársku súťaž na vnútornom trhu a vyhovujú Lisabonskej stratégii. |
| --- | --- |

—

je potrebné zaviesť systematické spoločné mechanizmy sledovania zlyhaní trhu založené na jasne určených transparentných kritériách, ako aj podporné opatrenia, ktoré nemajú významný vplyv na hospodársku súťaž na vnútornom trhu a vyhovujú Lisabonskej stratégii.

7.   Smerom k politike štátnej pomoci, ktorá je nástrojom rastu a súčasťou spoločného výhľadu integrovaného súdržného hospodárskeho rozvoja v EÚ 25 – 27 podporujúceho vytváranie nových pracovných miest a podnikov

| 7.1 | EHSV je presvedčený, že je potrebný jasný obraz príspevku štátnej pomoci pre budúcnosť Európskej únie vo vzťahu k cieľom konkurenčného, trvalo udržateľného a súdržného rozvoja členských štátov, o ktorých sa rozhodlo v Lisabone a ktoré boli niekoľkokrát zopakované na rôznych európskych schôdzkach od roku 2000. |
| --- | --- |

7.1

EHSV je presvedčený, že je potrebný jasný obraz príspevku štátnej pomoci pre budúcnosť Európskej únie vo vzťahu k cieľom konkurenčného, trvalo udržateľného a súdržného rozvoja členských štátov, o ktorých sa rozhodlo v Lisabone a ktoré boli niekoľkokrát zopakované na rôznych európskych schôdzkach od roku 2000.

| 7.1.1 | Kľúčové odvetvia definované Lisabonskou stratégiou si vyžadujú značné cielené finančné vstupy, ktoré sa musia plne odrážať v rozpočtovej a štruktúrnej politike členských štátov. Je potrebný vopred stanovený premyslený konkurenčný rámec, ku ktorému sa musí každá politika, vrátane politiky hospodárskej súťaže, vzťahovať a s ktorým musí byť v súlade. |
| --- | --- |

7.1.1

Kľúčové odvetvia definované Lisabonskou stratégiou si vyžadujú značné cielené finančné vstupy, ktoré sa musia plne odrážať v rozpočtovej a štruktúrnej politike členských štátov. Je potrebný vopred stanovený premyslený konkurenčný rámec, ku ktorému sa musí každá politika, vrátane politiky hospodárskej súťaže, vzťahovať a s ktorým musí byť v súlade.

| 7.2 | EHSV je presvedčený, že kým bude možné úplne dosiahnuť jednotný európsky trh, ktorý môže za rovnakých podmienok súťažiť s ostatnými účastníkmi globálneho trhu, je potrebná podstatná modernizácia rámca i uplatňovania európskej hospodárskej politiky a osobitne politiky štátnej pomoci. To je tiež nevyhnutným predpokladom na investície do hlavnej infraštruktúry a nehmotných aktív potrebné na to, aby správne fungoval účinný, technologicky moderný a konkurenčný trh. |
| --- | --- |

7.2

EHSV je presvedčený, že kým bude možné úplne dosiahnuť jednotný európsky trh, ktorý môže za rovnakých podmienok súťažiť s ostatnými účastníkmi globálneho trhu, je potrebná podstatná modernizácia rámca i uplatňovania európskej hospodárskej politiky a osobitne politiky štátnej pomoci. To je tiež nevyhnutným predpokladom na investície do hlavnej infraštruktúry a nehmotných aktív potrebné na to, aby správne fungoval účinný, technologicky moderný a konkurenčný trh.

| 7.3 | Výbor zastáva názor, že je potrebné určiť kritériá všeobecnej zlučiteľnosti na povzbudenie členských štátov a regiónov k uplatňovaniu podporných opatrení s cieľom dosiahnuť konkurenčné hospodárstvo, ktoré bude v súlade s pravidlami voľného obchodu. |
| --- | --- |

7.3

Výbor zastáva názor, že je potrebné určiť kritériá všeobecnej zlučiteľnosti na povzbudenie členských štátov a regiónov k uplatňovaniu podporných opatrení s cieľom dosiahnuť konkurenčné hospodárstvo, ktoré bude v súlade s pravidlami voľného obchodu.

| 7.4 | Tam kde trh zlyhá vo vytváraní konkurenčných európskych podnikov a ukáže sa ako neschopný rozvíjania ich technologickej inovácie, vzdelávania a zmedzinárodnenia kapacít, tam musí európska politika štátnej pomoci skôr uľahčovať než brzdiť politické opatrenia a systémy na povzbudzovanie rastu podnikov a zvyšovanie ich schopnosti prilákať nové investície, odborné poznatky a kapitál do Európy. |
| --- | --- |

7.4

Tam kde trh zlyhá vo vytváraní konkurenčných európskych podnikov a ukáže sa ako neschopný rozvíjania ich technologickej inovácie, vzdelávania a zmedzinárodnenia kapacít, tam musí európska politika štátnej pomoci skôr uľahčovať než brzdiť politické opatrenia a systémy na povzbudzovanie rastu podnikov a zvyšovanie ich schopnosti prilákať nové investície, odborné poznatky a kapitál do Európy.

8.   Závery a odporúčania

| 8.1 | EHSV sa prikláňa k modernizácii európskej politiky štátnej pomoci založenej na nových proaktívnych prístupoch a novom všeobecnom rámci Spoločenstva. v tejto súvislosti hlavne odporúča






  — | politiku, ktorá môže poskytnúť zodpovedajúce reakcie a opatrenia alebo eliminovať zlyhania trhu, |
| --- | --- | --- |

8.1

EHSV sa prikláňa k modernizácii európskej politiky štátnej pomoci založenej na nových proaktívnych prístupoch a novom všeobecnom rámci Spoločenstva. v tejto súvislosti hlavne odporúča

—

politiku, ktorá môže poskytnúť zodpovedajúce reakcie a opatrenia alebo eliminovať zlyhania trhu,

| — | politiku, ktorá podstatne prispeje k dovŕšeniu vnútorného trhu bez toho, aby narúšala trh, |
| --- | --- |

—

politiku, ktorá podstatne prispeje k dovŕšeniu vnútorného trhu bez toho, aby narúšala trh,

| — | spojitejšiu a integrovanejšiu politiku uľahčujúcu plnenie rôznych prvkov Lisabonskej stratégie na zlepšenie konkurencieschopnosti a inovatívnosti podnikov v celosvetovom poňatí pri súčasnom zlepšení kvality života a pracovných podmienok verejnosti, |
| --- | --- |

—

spojitejšiu a integrovanejšiu politiku uľahčujúcu plnenie rôznych prvkov Lisabonskej stratégie na zlepšenie konkurencieschopnosti a inovatívnosti podnikov v celosvetovom poňatí pri súčasnom zlepšení kvality života a pracovných podmienok verejnosti,

| — | posilnenie štruktúry priemyslu a služieb oživením podnikov a zosúladením priemyslu a trhu práce s novými cieľmi priemyselnej politiky a novými požiadavkami globalizácie, |
| --- | --- |

—

posilnenie štruktúry priemyslu a služieb oživením podnikov a zosúladením priemyslu a trhu práce s novými cieľmi priemyselnej politiky a novými požiadavkami globalizácie,

| — | pevnú podporu všetkých foriem inovácií výrobkov a postupov (19), |
| --- | --- |

—

pevnú podporu všetkých foriem inovácií výrobkov a postupov (19),

| — | proaktívny prístup na zatraktívnenie Európy pre investorov a zlepšenie schopnosti vytvárať pracovné miesta, vybudovať konkurencieschopnejšie podniky, podporiť výskumné a inovačné projekty a nakoniec podporiť rozvoj a rozširovanie nových zručností a vzdelávanie ľudských zdrojov, |
| --- | --- |

—

proaktívny prístup na zatraktívnenie Európy pre investorov a zlepšenie schopnosti vytvárať pracovné miesta, vybudovať konkurencieschopnejšie podniky, podporiť výskumné a inovačné projekty a nakoniec podporiť rozvoj a rozširovanie nových zručností a vzdelávanie ľudských zdrojov,

| — | väčšie sústredenie na činitele, ktoré skutočne narušujú hospodársku súťaž na vnútornom a medzinárodnom trhu, bez vytvárania nepotrebnej nákladnej byrokracie v snahe vysporiadať sa s obmedzenými miestnymi udalosťami, ktoré nespôsobujú vážne narušenie, |
| --- | --- |

—

väčšie sústredenie na činitele, ktoré skutočne narušujú hospodársku súťaž na vnútornom a medzinárodnom trhu, bez vytvárania nepotrebnej nákladnej byrokracie v snahe vysporiadať sa s obmedzenými miestnymi udalosťami, ktoré nespôsobujú vážne narušenie,

| — | prístup založený na jednoduchších, transparentných a jednoznačných postupoch a pravidlách spolu s opatreniami založenými na pevných, svojvoľne nemeniteľných kritériách, ktoré sú v zhode s lisabonským programom pokiaľ ide o harmonický, súdržný a konkurenčný rozvoj na globálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

prístup založený na jednoduchších, transparentných a jednoznačných postupoch a pravidlách spolu s opatreniami založenými na pevných, svojvoľne nemeniteľných kritériách, ktoré sú v zhode s lisabonským programom pokiaľ ide o harmonický, súdržný a konkurenčný rozvoj na globálnej úrovni,

| — | dať podnikom väčšiu inštitučnú úlohu v procese rozhodovania a uplatňovania, pri hodnotení a sledovaní účinnosti pomoci a pri presadzovaní politiky štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

dať podnikom väčšiu inštitučnú úlohu v procese rozhodovania a uplatňovania, pri hodnotení a sledovaní účinnosti pomoci a pri presadzovaní politiky štátnej pomoci,

| — | užšiu spätosť nariadení a legislatívy EÚ, nariadení a legislatívy medzinárodných orgánov WTO a hlavných európskych aktérov na globálnych trhoch, |
| --- | --- |

—

užšiu spätosť nariadení a legislatívy EÚ, nariadení a legislatívy medzinárodných orgánov WTO a hlavných európskych aktérov na globálnych trhoch,

| — | vytvorenie spoločnej vízie a spoločného predbežného úsudku s cieľom vopred preveriť, do akej miery sú vlastne intervenčné opatrenia zlučiteľné s rozvojom, pričom na vytváraní vízie a úsudku by sa mohli podieľať všetky úrovne politického rozhodovania a zainteresované skupiny z hospodárstva i sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

—

vytvorenie spoločnej vízie a spoločného predbežného úsudku s cieľom vopred preveriť, do akej miery sú vlastne intervenčné opatrenia zlučiteľné s rozvojom, pričom na vytváraní vízie a úsudku by sa mohli podieľať všetky úrovne politického rozhodovania a zainteresované skupiny z hospodárstva i sociálnej oblasti.

V Bruseli, 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Článok 87 ods. 2.

1

(2)  Článok 87 ods. 3.

2

(3)  KOM(2005) 147, konečné znenie, 20.4.2005.

3

(4)  Informačná spoločnosť sa nie vždy dá ľahko pochopiť. Produkty informačnej spoločnosti obsahujú značné inteligenčné vstupy. Schopnosť vyrábať viac a viac inovatívnych a inteligentných tovarov a poskytovať viac a viac takýchto služieb sa musí stimulovať a podporovať, v neposlednom rade štátnou pomocou.

4

(5)  Uznesenie EP č. P6_TA(2005)0033, 22.2.2005.

5

(6)  Uznesenie EP č. A6-0148/2005, 12.5.2005.

6

(7)  Pozri odporúčanie č. 2003/361/ES (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003).

7

(8)  Pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade C-280/00 Altmark Trans a Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) Zb. s. I-7747.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

9

(10)  Na úrovni EÚ.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004.

11

(12)  SEC(2005) 795, 7.6.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293, konečné znenie, 20.4.2004.

13

(14)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003.

14

(15)  KOM(1995) 688.

15

(16)  Pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade C-280/00 Altmark Trans a Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) Zb. s. I-7747..

16

(17)  Výnimky pre kompenzácie za verejné služby podľa článku 86 ods. 2 by museli byť dostatočné na to, aby sa zabezpečila dostatočná flexibilita, primeraná dynamika a čo najmenšia administratívna náročnosť.

17

(18)  V celej EÚ bolo v roku 2002 okolo 73 % celkovej pomoci (bez poľnohospodárstva, rybolovu a dopravy) venovanej na horizontálne ciele vrátane výskumu a vývoja, malých a stredných podnikov, životného prostredia a regionálneho hospodárskeho rozvoja. Zostávajúcich 27 % bola pomoc nasmerovaná do určitých odvetví (hlavne výroby, uhlia a finančných služieb) vrátane pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Podiel pomoci venovanej na horizontálne ciele sa za obdobie rokov 1998 – 2000 až 2000 – 2002 zvýšil o 7 percentuálnych bodov. Vo veľkej miere to bolo výsledkom významného zvýšenia pomoci pre životné prostredie (+7 bodov) a výskum a vývoj (+4 body). Tento kladný trend bolo možné v rôznom rozsahu pozorovať vo väčšine členských štátov. Vlastne vo viacerých členských štátoch: Belgicku, Dánsku, Grécku, Taliansku, Holandsku, Rakúsku a Fínsku bola v roku 2002 prakticky celá poskytnutá pomoc vyhradená na horizontálne ciele [KOM (2004) 256, konečné znenie].

18

(19)  V zmysle výzvy uvedenej v Zelenej knihe o inováciách (1995).

19

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)“ a na tému „Návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 až 2011)“

KOM(2005) 119, konečné znenie/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

Rada sa 25. apríla 2005 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. novembra 2005. Spravodajcom bol pán WOLF a pomocným spravodajcom pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a. 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra) 123 hlasmi za, pričom sa 4 členovia zdržali hlasovania:

Obsah:

| 1. | Súhrn a odporúčania |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvod |
| --- | --- |

2.

| 3. | Obsah návrhu Komisie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Všeobecné pripomienky |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkrétne pripomienky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Program EURATOM |
| --- | --- |

6.

1.   Súhrn a odporúčania

| 1.1 | Lisabonské ciele (1) sa týkajú postavenia Európy v globálnej hospodárskej súťaži. Jej podstatnou charakteristickou črtou je globálna súťaž rastúcich investícií do výskumu a vývoja, a to zo strany tradičných priemyselných krajín (napr. USA, EÚ a Japonsko) ako aj zo strany rýchlo rastúcich, nových hospodárskych mocností (napr. Čína, India, Brazília, Kórea), ktoré majú podstatne lacnejšie pracovné sily. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonské ciele (1) sa týkajú postavenia Európy v globálnej hospodárskej súťaži. Jej podstatnou charakteristickou črtou je globálna súťaž rastúcich investícií do výskumu a vývoja, a to zo strany tradičných priemyselných krajín (napr. USA, EÚ a Japonsko) ako aj zo strany rýchlo rastúcich, nových hospodárskych mocností (napr. Čína, India, Brazília, Kórea), ktoré majú podstatne lacnejšie pracovné sily.

| 1.2 | Dostatočne podporovaný a efektívny výskum a vývoj na špičkovej úrovni je rozhodujúcim základom a predpokladom pre inováciu, konkurencieschopnosť a prosperitu a tým aj pre kultúrny rozvoj a sociálne služby. Investície do výskumu a vývoja vedú – ako výrazný multiplikačný činiteľ – k vyššej hospodárskej výkonnosti. Tomu zodpovedá aj cieľ 3 %, ktorý bol definovaný v roku 2002 v Barcelone (2), ktorý však vzhľadom na globálnu súťaž predstavuje tzv. „pohyblivý cieľ“ (moving target). |
| --- | --- |

1.2

Dostatočne podporovaný a efektívny výskum a vývoj na špičkovej úrovni je rozhodujúcim základom a predpokladom pre inováciu, konkurencieschopnosť a prosperitu a tým aj pre kultúrny rozvoj a sociálne služby. Investície do výskumu a vývoja vedú – ako výrazný multiplikačný činiteľ – k vyššej hospodárskej výkonnosti. Tomu zodpovedá aj cieľ 3 %, ktorý bol definovaný v roku 2002 v Barcelone (2), ktorý však vzhľadom na globálnu súťaž predstavuje tzv. „pohyblivý cieľ“ (moving target).

| 1.3 | Výskum a vývoj podporovaný zo strany Európskeho spoločenstva vytvára podstatnú európsku pridanú hodnotu. Otvára zároveň potenciál, ktorý výrazne presahuje možnosti jednotlivých členských štátov, a niektoré výsledky európskeho výskumu a vývoja už nadobudli celosvetový význam. Výskum a vývoj má rozhodujúci a stimulujúci integračný účinok pre nevyhnutné a rozsiahlejšie národné výskumné programy členských štátov, čo vedie aj ku koncentrácii zdrojov. Prepája európske výskumné elity, európsky priemysel a európske rozhodovacie štruktúry. Je katalyzátorom európskej integrácie, súdržnosti a vytvárania spoločnej identity. Je kľúčovým prvkom európskeho výskumného priestoru. |
| --- | --- |

1.3

Výskum a vývoj podporovaný zo strany Európskeho spoločenstva vytvára podstatnú európsku pridanú hodnotu. Otvára zároveň potenciál, ktorý výrazne presahuje možnosti jednotlivých členských štátov, a niektoré výsledky európskeho výskumu a vývoja už nadobudli celosvetový význam. Výskum a vývoj má rozhodujúci a stimulujúci integračný účinok pre nevyhnutné a rozsiahlejšie národné výskumné programy členských štátov, čo vedie aj ku koncentrácii zdrojov. Prepája európske výskumné elity, európsky priemysel a európske rozhodovacie štruktúry. Je katalyzátorom európskej integrácie, súdržnosti a vytvárania spoločnej identity. Je kľúčovým prvkom európskeho výskumného priestoru.

| 1.4 | Návrh Komisie zvýšiť doterajšie výdavky a vynaložiť na tieto ciele takmer 8 % celkového rozpočtu Spoločenstva je jednoznačne potrebný prvý krok správnym smerom, ktorý treba privítať. Je minimálnym objemom prostriedkov pri úsilí neohroziť pozíciu Európy, kolísky modernej vedy a techniky, ale udržať a posilniť ju, pričom uvedené percento by z dlhodobého hľadiska malo ešte narásť. Bez vynaloženia tohto finančného objemu nie je možné dosiahnuť lisabonské ciele – a to ani z dlhodobejšieho hľadiska. |
| --- | --- |

1.4

Návrh Komisie zvýšiť doterajšie výdavky a vynaložiť na tieto ciele takmer 8 % celkového rozpočtu Spoločenstva je jednoznačne potrebný prvý krok správnym smerom, ktorý treba privítať. Je minimálnym objemom prostriedkov pri úsilí neohroziť pozíciu Európy, kolísky modernej vedy a techniky, ale udržať a posilniť ju, pričom uvedené percento by z dlhodobého hľadiska malo ešte narásť. Bez vynaloženia tohto finančného objemu nie je možné dosiahnuť lisabonské ciele – a to ani z dlhodobejšieho hľadiska.

| 1.5 | Ale nielen konkurencieschopnosť hospodárstva, ale aj kultúrny a politický význam a vplyv a z toho vyplývajúca príťažlivosť pre investorov, vedcov a inžinierov („brain-drain“!) závisí od vedecko-technickej výkonnosti. EÚ musí zostať relevantným, vyhľadávaným kooperačným partnerom a nesmie stratiť svoj politický význam v globálnej sieti. |
| --- | --- |

1.5

Ale nielen konkurencieschopnosť hospodárstva, ale aj kultúrny a politický význam a vplyv a z toho vyplývajúca príťažlivosť pre investorov, vedcov a inžinierov („brain-drain“!) závisí od vedecko-technickej výkonnosti. EÚ musí zostať relevantným, vyhľadávaným kooperačným partnerom a nesmie stratiť svoj politický význam v globálnej sieti.

| 1.6 | Výbor preto apeluje na Európsky parlament, Európsku radu a najmä na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov, aby v plnej miere poskytli investície do výskumu a vývoja, ktoré navrhla Komisia a ktoré sú veľmi potrebné a aby z nich neurobili predmet sporu alebo obeť v rámci rokovaní o budúcom celkovom rozpočte EÚ. Toto rozhodnutie bude významným skúškou schopnosti európskej politiky správne nasmerovať budúci vývoj Európy. |
| --- | --- |

1.6

Výbor preto apeluje na Európsky parlament, Európsku radu a najmä na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov, aby v plnej miere poskytli investície do výskumu a vývoja, ktoré navrhla Komisia a ktoré sú veľmi potrebné a aby z nich neurobili predmet sporu alebo obeť v rámci rokovaní o budúcom celkovom rozpočte EÚ. Toto rozhodnutie bude významným skúškou schopnosti európskej politiky správne nasmerovať budúci vývoj Európy.

| 1.7 | Výbor okrem toho apeluje na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov a na európsky priemysel, aby prostredníctvom národných výskumných programov a výskumných opatrení v priemyselnej oblasti prispeli k dosiahnutiu cieľa 3 % v čo najskoršom termíne. |
| --- | --- |

1.7

Výbor okrem toho apeluje na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov a na európsky priemysel, aby prostredníctvom národných výskumných programov a výskumných opatrení v priemyselnej oblasti prispeli k dosiahnutiu cieľa 3 % v čo najskoršom termíne.

| 1.8 | Výbor podporuje zásadnú koncepciu oboch rámcových programov (RP7 a RP7-Euratom), ktoré navrhla Komisia. To sa netýka len ich tematického obsahu a štrukturálneho členenia, ale väčšinou aj vyváženosti medzi jednotlivými cieľmi a prvkami programu. |
| --- | --- |

1.8

Výbor podporuje zásadnú koncepciu oboch rámcových programov (RP7 a RP7-Euratom), ktoré navrhla Komisia. To sa netýka len ich tematického obsahu a štrukturálneho členenia, ale väčšinou aj vyváženosti medzi jednotlivými cieľmi a prvkami programu.

| 1.9 | Výbor víta, že do úvah boli opäť zahrnuté čiastkové programy „Energetika“, „Bezpečnosť“ a „Vesmírne lety“. Jedným z najdôležitejších a prioritných problémov v rámci trvalej udržateľnosti, ekologickosti a konkurencieschopnosti je zabezpečenie dostatočného, cenovo výhodného a trvalo udržateľného zásobovania EÚ energiou, pričom jeho riešenie prinesie výskum a vývoj, ktorý bude mať dostatočný rozsah. Veľký význam témy bezpečnosť sa v súčasnosti prejavuje predovšetkým v súvislosti s odsúdeniahodnými teroristickými útokmi. |
| --- | --- |

1.9

Výbor víta, že do úvah boli opäť zahrnuté čiastkové programy „Energetika“, „Bezpečnosť“ a „Vesmírne lety“. Jedným z najdôležitejších a prioritných problémov v rámci trvalej udržateľnosti, ekologickosti a konkurencieschopnosti je zabezpečenie dostatočného, cenovo výhodného a trvalo udržateľného zásobovania EÚ energiou, pričom jeho riešenie prinesie výskum a vývoj, ktorý bude mať dostatočný rozsah. Veľký význam témy bezpečnosť sa v súčasnosti prejavuje predovšetkým v súvislosti s odsúdeniahodnými teroristickými útokmi.

| 1.10 | Mnohé problémy, ktoré je potrebné vyriešiť, predstavujú komplexné úlohy, ktoré zahŕňajú viacero čiastkových programov, vrátane humanitných a ekonomických vied. V týchto prípadoch výbor odporúča zabezpečiť nadriadenú koordináciu a vytvoriť potrebné prepojenia. Tým by sa ešte dalo ovplyvniť aktuálne priradenie určitých položiek rozpočtu k jednotlivým čiastkovým programom. To sa týka aj zrejme nízkeho podielu rozpočtu naplánovaného na výskum v oblasti ekonomických vied. |
| --- | --- |

1.10

Mnohé problémy, ktoré je potrebné vyriešiť, predstavujú komplexné úlohy, ktoré zahŕňajú viacero čiastkových programov, vrátane humanitných a ekonomických vied. V týchto prípadoch výbor odporúča zabezpečiť nadriadenú koordináciu a vytvoriť potrebné prepojenia. Tým by sa ešte dalo ovplyvniť aktuálne priradenie určitých položiek rozpočtu k jednotlivým čiastkovým programom. To sa týka aj zrejme nízkeho podielu rozpočtu naplánovaného na výskum v oblasti ekonomických vied.

| 1.11 | Výbor víta zámer Komisie zjednodušiť administratívne postupy, zredukovať náročnosť, ktorá je s nimi spojená a zvýšiť tak efektívnosť európskych výskumných programov. Súčasná pracovná a nákladová náročnosť pri predkladaní žiadostí a v rámci schvaľovacích konaní je príliš vysoká a vytvára problémy užívateľom z oblasti vedy a priemyslu. Účasť na európskom výskumnom programe – vrátane rizika v prípade predloženia žiadosti – sa záujemcom musí vyplatiť. To platí predovšetkým aj pre menšie zainteresované strany, ako malé a stredné podniky (MSP) a menšie výskumné skupiny z univerzít a výskumných centier. |
| --- | --- |

1.11

Výbor víta zámer Komisie zjednodušiť administratívne postupy, zredukovať náročnosť, ktorá je s nimi spojená a zvýšiť tak efektívnosť európskych výskumných programov. Súčasná pracovná a nákladová náročnosť pri predkladaní žiadostí a v rámci schvaľovacích konaní je príliš vysoká a vytvára problémy užívateľom z oblasti vedy a priemyslu. Účasť na európskom výskumnom programe – vrátane rizika v prípade predloženia žiadosti – sa záujemcom musí vyplatiť. To platí predovšetkým aj pre menšie zainteresované strany, ako malé a stredné podniky (MSP) a menšie výskumné skupiny z univerzít a výskumných centier.

| 1.12 | Podstatným aspektom je pritom dostatočná kontinuita modalít súvisiacich so predložením žiadosti a podporou, ako aj kooperačné štruktúry a organizačné formy (nástroje). Nové nástroje, ako napr. iniciatívy spoločných technológií, by sa mali zavádzať s veľkou opatrnosťou a na začiatku len v rámci skúšobnej fázy. |
| --- | --- |

1.12

Podstatným aspektom je pritom dostatočná kontinuita modalít súvisiacich so predložením žiadosti a podporou, ako aj kooperačné štruktúry a organizačné formy (nástroje). Nové nástroje, ako napr. iniciatívy spoločných technológií, by sa mali zavádzať s veľkou opatrnosťou a na začiatku len v rámci skúšobnej fázy.

| 1.13 | Vzhľadom na rozhodujúcu úlohu malých a stredných podnikov v Lisabonskom procese víta výbor zámer Komisie zapojiť MSP ešte vo väčšej miere do výskumných, vývojových a inovačných procesov. Výbor preto odporúča zvýšiť v prípade potreby rozpočet, ktorý bol pre tento účel vyhradený, ak by príspevky naplánované v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013) – ktorý má dôležitý význam z hľadiska podpory a sprostredkovania a s ktorým sa toto stanovisko nezaoberá – neboli dostatočné. |
| --- | --- |

1.13

Vzhľadom na rozhodujúcu úlohu malých a stredných podnikov v Lisabonskom procese víta výbor zámer Komisie zapojiť MSP ešte vo väčšej miere do výskumných, vývojových a inovačných procesov. Výbor preto odporúča zvýšiť v prípade potreby rozpočet, ktorý bol pre tento účel vyhradený, ak by príspevky naplánované v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013) – ktorý má dôležitý význam z hľadiska podpory a sprostredkovania a s ktorým sa toto stanovisko nezaoberá – neboli dostatočné.

| 1.14 | Pre šance takýchto MSP na úspech, ktoré boli založené práve na rozvíjanie a distribúciu nových produktov z oblasti špičkových technológií, je potrebné predovšetkým dostatočné vybavenie počiatočným kapitálom a rizikovým kapitálom (venture capital) na úspešné zvládnutie prvých 5 – 10 rokov prevádzky. |
| --- | --- |

1.14

Pre šance takýchto MSP na úspech, ktoré boli založené práve na rozvíjanie a distribúciu nových produktov z oblasti špičkových technológií, je potrebné predovšetkým dostatočné vybavenie počiatočným kapitálom a rizikovým kapitálom (venture capital) na úspešné zvládnutie prvých 5 – 10 rokov prevádzky.

| 1.15 | Výbor podporuje postavenie spoločného výskumného centra (SVC) a jeho dôležité úlohy v mnohých oblastiach, vrátane analýzy budúcich trendov vo vedecko-technologickej, hospodárskej a spoločenskej oblasti a jeho významu pri vypracovaní odporúčaní pre politické orgány. |
| --- | --- |

1.15

Výbor podporuje postavenie spoločného výskumného centra (SVC) a jeho dôležité úlohy v mnohých oblastiach, vrátane analýzy budúcich trendov vo vedecko-technologickej, hospodárskej a spoločenskej oblasti a jeho významu pri vypracovaní odporúčaní pre politické orgány.

| 1.16 | Čo sa týka mnohých ďalších, podrobných pripomienok a odporúčaní odkazuje výbor na podrobné kapitoly 2, 4 a 5 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1.16

Čo sa týka mnohých ďalších, podrobných pripomienok a odporúčaní odkazuje výbor na podrobné kapitoly 2, 4 a 5 tohto stanoviska.

2.   Úvod

| 2.1 | Hospodárska, sociálna a kultúrna budúcnosť Európy. Budúci vývoj Európy a jej postavenie v celkovom rozložení síl vo svete bude určovať hlavne hospodárska súťaž na svetovom trhu, pre ktorý sú charakteristické neustále prebiehajúce zmeny priemyselnej a hospodárskej štruktúry, zmeny situácie na trhu práce ako aj zmeny v zásobovaní surovinami. Pritom rast, úspech a sila hospodárstva - a z toho vyplývajúca schopnosť garantovať sociálne služby a kultúrny rozvoj - sú v rozhodujúcej miere závislé od dostupných vedomostí a investícií do výskumu a technologického vývoja. Investície do výskumu a vývoja vedú – ako výrazný multiplikačný činiteľ – k vyššej hospodárskej výkonnosti. |
| --- | --- |

2.1

Hospodárska, sociálna a kultúrna budúcnosť Európy. Budúci vývoj Európy a jej postavenie v celkovom rozložení síl vo svete bude určovať hlavne hospodárska súťaž na svetovom trhu, pre ktorý sú charakteristické neustále prebiehajúce zmeny priemyselnej a hospodárskej štruktúry, zmeny situácie na trhu práce ako aj zmeny v zásobovaní surovinami. Pritom rast, úspech a sila hospodárstva - a z toho vyplývajúca schopnosť garantovať sociálne služby a kultúrny rozvoj - sú v rozhodujúcej miere závislé od dostupných vedomostí a investícií do výskumu a technologického vývoja. Investície do výskumu a vývoja vedú – ako výrazný multiplikačný činiteľ – k vyššej hospodárskej výkonnosti.

| 2.2 | Situácia v globálnej hospodárskej súťaži. Európa sa nachádza v hospodárskej súťaži na jednej strane s tradičnými priemyselnými štátmi, ako napr. USA, Japonskom alebo Ruskom, pričom predovšetkým investície USA
   (3) do všetkých relevantných sektorov výskumu a vývoja výrazne prevyšujú investície zo strany EÚ, čím neustále narastá existujúci náskok USA. Na druhej strane sa Európa nachádza v hospodárskej súťaži s rýchle rastúcimi hospodárskymi mocnosťami – Čínou, Indiou, Brazíliou, Kóreou atď. |
| --- | --- |

2.2

Situácia v globálnej hospodárskej súťaži. Európa sa nachádza v hospodárskej súťaži na jednej strane s tradičnými priemyselnými štátmi, ako napr. USA, Japonskom alebo Ruskom, pričom predovšetkým investície USA
   (3) do všetkých relevantných sektorov výskumu a vývoja výrazne prevyšujú investície zo strany EÚ, čím neustále narastá existujúci náskok USA. Na druhej strane sa Európa nachádza v hospodárskej súťaži s rýchle rastúcimi hospodárskymi mocnosťami – Čínou, Indiou, Brazíliou, Kóreou atď.

| 2.3 | Globálne preteky vo výskume. Krajiny, ktoré boli menované v závere predchádzajúceho odseku, však nemajú – v porovnaní s EÚ – len oveľa lacnejšie pracovné sily, ale sú charakteristické aj rýchle rastúcou vysokou vedecko-technickou úrovňou a významnými investíciami do vzdelávania, výskumu a vývoja. V tomto kontexte je preto pre EÚ stále náročnejšie zabezpečiť oproti tomu oveľa vyššie pracovné mzdy ako aj sociálne a ekologické štandardy prostredníctvom ďalšieho vedecko-technického náskoku a z toho vyplývajúcich sofistikovanejších výrobkov a postupov. Európa musí preto urobiť všetko preto, aby neprehrala v týchto globálnych pretekoch rastúcich investícií vo výskumu a vývoja, ktoré rozhodnú o jej budúcnosti. |
| --- | --- |

2.3

Globálne preteky vo výskume. Krajiny, ktoré boli menované v závere predchádzajúceho odseku, však nemajú – v porovnaní s EÚ – len oveľa lacnejšie pracovné sily, ale sú charakteristické aj rýchle rastúcou vysokou vedecko-technickou úrovňou a významnými investíciami do vzdelávania, výskumu a vývoja. V tomto kontexte je preto pre EÚ stále náročnejšie zabezpečiť oproti tomu oveľa vyššie pracovné mzdy ako aj sociálne a ekologické štandardy prostredníctvom ďalšieho vedecko-technického náskoku a z toho vyplývajúcich sofistikovanejších výrobkov a postupov. Európa musí preto urobiť všetko preto, aby neprehrala v týchto globálnych pretekoch rastúcich investícií vo výskumu a vývoja, ktoré rozhodnú o jej budúcnosti.

| 2.4 | Všeobecný význam a atraktivita – Medzinárodná spolupráca. Od vedecko-technickej výkonnosti nezávisí len konkurencieschopnosť hospodárstva a z nej vyplývajúca príťažlivosť pre investorov, vedcov a inžinierov („brain-drain“), ale aj kultúrny a politický význam a vplyv. EÚ musí zostať relevantným, vyhľadávaným kooperačným partnerom a nesmie stratiť svoj politický význam v globálnej sieti. |
| --- | --- |

2.4

Všeobecný význam a atraktivita – Medzinárodná spolupráca. Od vedecko-technickej výkonnosti nezávisí len konkurencieschopnosť hospodárstva a z nej vyplývajúca príťažlivosť pre investorov, vedcov a inžinierov („brain-drain“), ale aj kultúrny a politický význam a vplyv. EÚ musí zostať relevantným, vyhľadávaným kooperačným partnerom a nesmie stratiť svoj politický význam v globálnej sieti.

| 2.5 | Lisabonská stratégia. Európska Rada preto na zasadaní v Lisabone v marci 2000 stanovila cieľ urobiť z Európy najkonkurenčnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku sveta založenú na poznatkoch (4). Od tohto momentu je Lisabonská stratégia – a v rámci nej vytvorenie silného európskeho výskumného priestoru – vyhlásenou hlavnou súčasťou európskej politiky. Európska rada v Barcelone (jar 2002) definovala ciele podpory výskumu aj kvantitatívne: celkové výdavky EÚ sa majú do roku 2010 zvýšiť na 3 % HDP, pričom 2/3 z toho má pochádzať zo súkromného sektora. Cieľ 3. % Výbor ďalej poukazuje na skutočnosť, že tento cieľ predstavuje vzhľadom na globálnu súťaž o investície „pohyblivý cieľ“. To znamená, že kto tento cieľ dosiahne neskoro, bude stále viac zaostávať. |
| --- | --- |

2.5

Lisabonská stratégia. Európska Rada preto na zasadaní v Lisabone v marci 2000 stanovila cieľ urobiť z Európy najkonkurenčnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku sveta založenú na poznatkoch (4). Od tohto momentu je Lisabonská stratégia – a v rámci nej vytvorenie silného európskeho výskumného priestoru – vyhlásenou hlavnou súčasťou európskej politiky. Európska rada v Barcelone (jar 2002) definovala ciele podpory výskumu aj kvantitatívne: celkové výdavky EÚ sa majú do roku 2010 zvýšiť na 3 % HDP, pričom 2/3 z toho má pochádzať zo súkromného sektora. Cieľ 3. % Výbor ďalej poukazuje na skutočnosť, že tento cieľ predstavuje vzhľadom na globálnu súťaž o investície „pohyblivý cieľ“. To znamená, že kto tento cieľ dosiahne neskoro, bude stále viac zaostávať.

| 2.6 | Nevyhnutnosť silného výskumného programu Spoločenstva. Výskum a vývoj podporovaný zo strany Európskeho spoločenstva nedopĺňa len výskumné programy členských štátov, ale vedie okrem toho aj k podstatnej európskej pridanej hodnote. Otvára zároveň potenciál, ktorý presahuje možnosti jednotlivých členských štátov a niektoré výsledky európskeho výskumu a vývoja už nadobudli celosvetový význam (5). Výskum a vývoj má rozhodujúci a stimulujúci integračný účinok pre nevyhnutné a rozsiahlejšie národné výskumné programy členských štátov. Zodpovedá medzinárodnému charakteru vedy, výskumu a výroby a medzinárodnému trhu práce, ktorý je pre tento účel potrebný. |
| --- | --- |

2.6

Nevyhnutnosť silného výskumného programu Spoločenstva. Výskum a vývoj podporovaný zo strany Európskeho spoločenstva nedopĺňa len výskumné programy členských štátov, ale vedie okrem toho aj k podstatnej európskej pridanej hodnote. Otvára zároveň potenciál, ktorý presahuje možnosti jednotlivých členských štátov a niektoré výsledky európskeho výskumu a vývoja už nadobudli celosvetový význam (5). Výskum a vývoj má rozhodujúci a stimulujúci integračný účinok pre nevyhnutné a rozsiahlejšie národné výskumné programy členských štátov. Zodpovedá medzinárodnému charakteru vedy, výskumu a výroby a medzinárodnému trhu práce, ktorý je pre tento účel potrebný.

| 2.7 | Katalyzátor európskej integrácie a súdržnosti. Výskum a vývoj koordinovaný zo strany Spoločenstva okrem toho prepája európske výskumné elity, európsky priemysel a európske rozhodovacie štruktúry. Je podstatným katalyzátorom európskej integrácie, súdržnosti a vytvárania spoločnej identity. |
| --- | --- |

2.7

Katalyzátor európskej integrácie a súdržnosti. Výskum a vývoj koordinovaný zo strany Spoločenstva okrem toho prepája európske výskumné elity, európsky priemysel a európske rozhodovacie štruktúry. Je podstatným katalyzátorom európskej integrácie, súdržnosti a vytvárania spoločnej identity.

| 2.8 | Návrhy Komisie. Návrhy Komisie sa týkajú obsahových a finančných opatrení, ktoré sú zo strany Spoločenstva naliehavo potrebné na podporu výskumu a vývoja, a tým aj pre ciele Lisabonskej stratégie. Zahŕňajú napriek nárastu naďalej len relatívne malú časť, a to v súčasnosti takmer 8 % celkového rozpočtu EÚ navrhnutého na obdobie 2007 – 2013. |
| --- | --- |

2.8

Návrhy Komisie. Návrhy Komisie sa týkajú obsahových a finančných opatrení, ktoré sú zo strany Spoločenstva naliehavo potrebné na podporu výskumu a vývoja, a tým aj pre ciele Lisabonskej stratégie. Zahŕňajú napriek nárastu naďalej len relatívne malú časť, a to v súčasnosti takmer 8 % celkového rozpočtu EÚ navrhnutého na obdobie 2007 – 2013.

| 2.9 | Návrhy Komisie súvisia okrem toho aj s návrhom zriadenia rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013), ktorý však nie je predmetom tohto stanoviska. Tento program by mohol fungovať ako sprostredkovateľ medzi predloženým rámcovým programom a potrebnými inovačnými procesmi mnohých MSP. |
| --- | --- |

2.9

Návrhy Komisie súvisia okrem toho aj s návrhom zriadenia rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013), ktorý však nie je predmetom tohto stanoviska. Tento program by mohol fungovať ako sprostredkovateľ medzi predloženým rámcovým programom a potrebnými inovačnými procesmi mnohých MSP.

| 2.10 | Stanovenie priorít ako skúška. Rozhodujúcou skúškou vážnosti, výkonnosti a dôveryhodnosti európskej politiky bude preto skutočnosť, či Parlament, Rada a čo sa týka finančných perspektív aj členské štáty odsúhlasia navrhnuté opatrenia a či tieto dostanú potrebnú prioritu (pozri aj body 4.2. až 4.6). |
| --- | --- |

2.10

Stanovenie priorít ako skúška. Rozhodujúcou skúškou vážnosti, výkonnosti a dôveryhodnosti európskej politiky bude preto skutočnosť, či Parlament, Rada a čo sa týka finančných perspektív aj členské štáty odsúhlasia navrhnuté opatrenia a či tieto dostanú potrebnú prioritu (pozri aj body 4.2. až 4.6).

3.   Obsah návrhu Komisie

| 3.1 | Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), uvádzaný ďalej ako RP7, má v porovnaní so svojím predchodcom tieto vlastnosti:






  — | Od začiatku zahŕňa Európu s 25 členskými krajinami. |
| --- | --- | --- |

3.1

Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), uvádzaný ďalej ako RP7, má v porovnaní so svojím predchodcom tieto vlastnosti:

—

Od začiatku zahŕňa Európu s 25 členskými krajinami.

| — | Vzťahuje sa na obdobie predĺžené o dva roky. |
| --- | --- |

—

Vzťahuje sa na obdobie predĺžené o dva roky.

| — | Obsahuje významné zvýšenie celkového rozpočtu a aj ročných rozpočtov. |
| --- | --- |

—

Obsahuje významné zvýšenie celkového rozpočtu a aj ročných rozpočtov.

| — | Poskytuje jasné a zrozumiteľné členenie navrhovaných programov a ich častí. |
| --- | --- |

—

Poskytuje jasné a zrozumiteľné členenie navrhovaných programov a ich častí.

| — | Ako explicitné nové súčasti programu boli schválené témy výskum v oblasti energetiky, výskum v oblasti bezpečnosti a vesmírne lety. |
| --- | --- |

—

Ako explicitné nové súčasti programu boli schválené témy výskum v oblasti energetiky, výskum v oblasti bezpečnosti a vesmírne lety.

| 3.2 | Obdobie pre siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 – 2011) – uvádzaný ďalej ako RP7 – Euratom – zostáva naproti tomu zachované, ale vzťahuje sa samozrejme takisto na Európu s 25 členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

3.2

Obdobie pre siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 – 2011) – uvádzaný ďalej ako RP7 – Euratom – zostáva naproti tomu zachované, ale vzťahuje sa samozrejme takisto na Európu s 25 členskými štátmi EÚ.

| 3.3 | Rámcový program RP7 má pozostávať zo štyroch špecifických programov, ktoré zodpovedajú štyrom hlavným cieľom európskej politiky v oblasti výskumu:






  — | Spolupráca

  Táto časť programu predstavuje najväčšiu časť RP7 a má k dispozícii asi 61 % prostriedkov rozpočtu. Má podporovať cezhraničnú spoluprácu v oblasti výskumných opatrení, vrátane spolupráce medzi EÚ a tretími krajinami. |
| --- | --- | --- |

3.3

Rámcový program RP7 má pozostávať zo štyroch špecifických programov, ktoré zodpovedajú štyrom hlavným cieľom európskej politiky v oblasti výskumu:

—

Spolupráca

Táto časť programu predstavuje najväčšiu časť RP7 a má k dispozícii asi 61 % prostriedkov rozpočtu. Má podporovať cezhraničnú spoluprácu v oblasti výskumných opatrení, vrátane spolupráce medzi EÚ a tretími krajinami.

| — | Myšlienky

  Európska výskumná rada má ako nezávislá inštitúcia podporovať v rámci európskej súťaže „výskum na hraniciach poznania“. To sa môže týkať všetkých vedeckých a technologických oblastí (vrátane humanitných vied). |
| --- | --- |

—

Myšlienky

Európska výskumná rada má ako nezávislá inštitúcia podporovať v rámci európskej súťaže „výskum na hraniciach poznania“. To sa môže týkať všetkých vedeckých a technologických oblastí (vrátane humanitných vied).

| — | Ľudia

  Má sa tiež rozšíriť podpora vzdelávania a kariérneho rozvoja výskumných pracovníkov, ktorá sa označuje ako „opatrenia Marie Curie“, vrátane intenzívnejších kontaktov k systémom jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

—

Ľudia

Má sa tiež rozšíriť podpora vzdelávania a kariérneho rozvoja výskumných pracovníkov, ktorá sa označuje ako „opatrenia Marie Curie“, vrátane intenzívnejších kontaktov k systémom jednotlivých krajín.

| — | Kapacity

  V tejto oblasti sa majú podporiť aspekty európskych výskumných a inovačných kapacít: rozšírenie existujúcej a výstavba novej výskumnej infraštruktúry, výskum v prospech MSP, regionálne centrá zamerané na výskum, uvoľnenie celkového výskumného potenciálu v „konvergenčných regiónoch“ EÚ, otázky v oblasti „Veda a spoločnosť“, „horizontálne“ opatrenia medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

Kapacity

V tejto oblasti sa majú podporiť aspekty európskych výskumných a inovačných kapacít: rozšírenie existujúcej a výstavba novej výskumnej infraštruktúry, výskum v prospech MSP, regionálne centrá zamerané na výskum, uvoľnenie celkového výskumného potenciálu v „konvergenčných regiónoch“ EÚ, otázky v oblasti „Veda a spoločnosť“, „horizontálne“ opatrenia medzinárodnej spolupráce.

| — | Spoločné výskumné centrum

  Okrem toho má byť vytvorený špecifický program pre opatrenia spoločného výskumného centra, ktoré sa nachádzajú mimo jadrovej oblasti. |
| --- | --- |

—

Spoločné výskumné centrum

Okrem toho má byť vytvorený špecifický program pre opatrenia spoločného výskumného centra, ktoré sa nachádzajú mimo jadrovej oblasti.

| 3.4 | Celková navrhnutá suma finančného podielu Spoločenstva na RP7 predstavuje 72 726 mil. EUR. Táto suma sa percentuálne rozdelí na opatrenia uvedené v článku 2, odseky 2 až 6, týmto spôsobom:






  Spolupráca | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Myšlienky | 16,3 % |
| Ľudia | 9,8 % |
| Kapacity | 10,3 % |
| Opatrenia spoločného výskumného centra mimo jadrovej oblasti | 2,5 % |

3.4

Celková navrhnutá suma finančného podielu Spoločenstva na RP7 predstavuje 72 726 mil. EUR. Táto suma sa percentuálne rozdelí na opatrenia uvedené v článku 2, odseky 2 až 6, týmto spôsobom:

Spolupráca

61,1 %

Myšlienky

16,3 %

Ľudia

9,8 %

Kapacity

10,3 %

Opatrenia spoločného výskumného centra mimo jadrovej oblasti

2,5 %

| 3.5 | Program „Spolupráca“ s celkovým navrhovaným rozpočtom vo výške 44 432 mil. EUR sa člení na tematické, prioritné čiastkové programy. Pritom je potrebné zabezpečiť priechodnosť medzi čiastkovými programami a umožniť komplexný prístup zahŕňajúci viacero tém. Program zahŕňa deväť výskumných tém uvedených nižšie, ktoré budú v rámci EÚ predmetom nadnárodnej spolupráce. Pri jednotlivých témach sa uvádza sa aj navrhované percentuálne rozdelenie rozpočtu.












  — | Zdravie |
| --- | --- | --- |

3.5

Program „Spolupráca“ s celkovým navrhovaným rozpočtom vo výške 44 432 mil. EUR sa člení na tematické, prioritné čiastkové programy. Pritom je potrebné zabezpečiť priechodnosť medzi čiastkovými programami a umožniť komplexný prístup zahŕňajúci viacero tém. Program zahŕňa deväť výskumných tém uvedených nižšie, ktoré budú v rámci EÚ predmetom nadnárodnej spolupráce. Pri jednotlivých témach sa uvádza sa aj navrhované percentuálne rozdelenie rozpočtu.

—

Zdravie

18,7 %

| — | Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológie |
| --- | --- |

—

Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológie

5,5 %

| — | Informačné a komunikačné technológie |
| --- | --- |

—

Informačné a komunikačné technológie

28,5 %

| — | Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie |
| --- | --- |

—

Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie

10,9 %

| — | Energetika |
| --- | --- |

—

Energetika

6,6 %

| — | Životné prostredie (vrátane klimatických zmien) |
| --- | --- |

—

Životné prostredie (vrátane klimatických zmien)

5,7 %

| — | Doprava (vrátane leteckej dopravy) |
| --- | --- |

—

Doprava (vrátane leteckej dopravy)

13,3 %

| — | Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy |
| --- | --- |

—

Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy

1,8 %

| — | Bezpečnosť, vesmír |
| --- | --- |

—

Bezpečnosť, vesmír

8,9 %

| 3.6 | RP7-Euratom zahŕňa dva špecifické programy. |
| --- | --- |

3.6

RP7-Euratom zahŕňa dva špecifické programy.

| 3.6.1 | Jeden z nich sa zaoberá týmito témami:






  — | výskum jadrovej fúzie: vývoj technológie pre bezpečný, trvalo udržateľný, ekologický a hospodárny zdroj energie a |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Jeden z nich sa zaoberá týmito témami:

—

výskum jadrovej fúzie: vývoj technológie pre bezpečný, trvalo udržateľný, ekologický a hospodárny zdroj energie a

| — | jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením: podpora bezpečného využívania jadrového štiepenia a ostatných možností využitia rádioaktivity v priemysle a zdravotníctve. |
| --- | --- |

—

jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením: podpora bezpečného využívania jadrového štiepenia a ostatných možností využitia rádioaktivity v priemysle a zdravotníctve.

| 3.6.2 | Ďalší obsahuje opatrenia spoločného výskumného centra v oblasti jadrovej energetiky. |
| --- | --- |

3.6.2

Ďalší obsahuje opatrenia spoločného výskumného centra v oblasti jadrovej energetiky.

| 3.6.3 | Na realizáciu programu RP7-Euratom v období 2007 – 2011 majú byť vyhradené prostriedky vo výške 3 092 mil. EUR. Táto suma sa percentuálne rozčlení takto:












  a) | Výskum jadrovej fúzie |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Na realizáciu programu RP7-Euratom v období 2007 – 2011 majú byť vyhradené prostriedky vo výške 3 092 mil. EUR. Táto suma sa percentuálne rozčlení takto:

a)

Výskum jadrovej fúzie

69,8 %

| b) | Jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením |
| --- | --- |

b)

Jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením

12,8 %

| c) | Opatrenia spoločného výskumného centra v jadrovej oblasti |
| --- | --- |

c)

Opatrenia spoločného výskumného centra v jadrovej oblasti

17,4 %

| 3.7 | Súčasťou je ešte podrobné vysvetlenie navrhovaných princípov a nástrojov podpory. Tieto princípy a nástroje boli avizované už v predchádzajúcom oznámení Komisie (6), ku ktorému výbor už zaujal podrobné stanovisko (7). |
| --- | --- |

3.7

Súčasťou je ešte podrobné vysvetlenie navrhovaných princípov a nástrojov podpory. Tieto princípy a nástroje boli avizované už v predchádzajúcom oznámení Komisie (6), ku ktorému výbor už zaujal podrobné stanovisko (7).

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Predložený návrh Komisie je veľmi rozsiahly dokument, ktorý zahŕňa významný program výskumu a vývoja s mnohými podrobnosťami, aspektmi a prepojeniami. V rámci tohto stanoviska preto nie je možné explicitne predložiť všetky navrhnuté prvky programy, a ani ich okomentovať. Podrobné pripomienky sa preto obmedzujú len na aspekty, ktorým výbor venuje osobitnú pozornosť. Výbor poukazuje na svoje odporúčania (8) k podstatným špecifickým témam, ktoré predložil v uplynulom období, a zdôrazňuje ich relevantnosť aj pre 7. rámcový program. Ďalšie vyjadrenia sa budú nachádzať v neskorších stanoviskách výboru k oznámeniam Komisie k „Špecifickému programu“ (9) ako aj k „Prístupovým pravidlám“ (10). |
| --- | --- |

4.1

Predložený návrh Komisie je veľmi rozsiahly dokument, ktorý zahŕňa významný program výskumu a vývoja s mnohými podrobnosťami, aspektmi a prepojeniami. V rámci tohto stanoviska preto nie je možné explicitne predložiť všetky navrhnuté prvky programy, a ani ich okomentovať. Podrobné pripomienky sa preto obmedzujú len na aspekty, ktorým výbor venuje osobitnú pozornosť. Výbor poukazuje na svoje odporúčania (8) k podstatným špecifickým témam, ktoré predložil v uplynulom období, a zdôrazňuje ich relevantnosť aj pre 7. rámcový program. Ďalšie vyjadrenia sa budú nachádzať v neskorších stanoviskách výboru k oznámeniam Komisie k „Špecifickému programu“ (9) ako aj k „Prístupovým pravidlám“ (10).

| 4.2 | Výbor považuje oba navrhnuté rozpočty za minimálny objem prostriedkov pri úsilí neohroziť pozíciu Európy, kolísky modernej vedy a techniky, ale udržať a posilniť ju, pričom uvedené percento by z dlhodobého hľadiska malo ešte narásť. Výbor v tom vidí jednoznačne potrebný prvý krok, aby sa aspoň zo strany Spoločenstva dosiahlo priblíženie k európskemu politickému cieľu 3 %
   (11)
  , na ktorom sa dohodli hlavy štátov a predsedovia vlád na summite v Barcelone. |
| --- | --- |

4.2

Výbor považuje oba navrhnuté rozpočty za minimálny objem prostriedkov pri úsilí neohroziť pozíciu Európy, kolísky modernej vedy a techniky, ale udržať a posilniť ju, pričom uvedené percento by z dlhodobého hľadiska malo ešte narásť. Výbor v tom vidí jednoznačne potrebný prvý krok, aby sa aspoň zo strany Spoločenstva dosiahlo priblíženie k európskemu politickému cieľu 3 %
   (11)
  , na ktorom sa dohodli hlavy štátov a predsedovia vlád na summite v Barcelone.

| 4.3 | Bez primeraného finančného krytia nebudú môcť programy RP7 a RP7 Euratom splniť svoje úlohy v rámci Lisabonskej stratégie. Existuje dokonca nebezpečenstvo, že Európa bude v globálnej súťaže čoraz viac zaostávať. Výskum a vývoj je východiskom a motorom inovačného procesu na ceste ku konkurencieschopným výrobkom a technológiám. Možno nimi vyvolať „lavínu“, ktorá sa pozitívne prejaví aj na dynamike hospodárstva a situácii v oblasti zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.3

Bez primeraného finančného krytia nebudú môcť programy RP7 a RP7 Euratom splniť svoje úlohy v rámci Lisabonskej stratégie. Existuje dokonca nebezpečenstvo, že Európa bude v globálnej súťaže čoraz viac zaostávať. Výskum a vývoj je východiskom a motorom inovačného procesu na ceste ku konkurencieschopným výrobkom a technológiám. Možno nimi vyvolať „lavínu“, ktorá sa pozitívne prejaví aj na dynamike hospodárstva a situácii v oblasti zamestnanosti.

| 4.4 | Návrh Komisie je okrem toho aj zreteľným signálom pre členské štáty, aby nasledovali tento príklad a urobili všetko preto, aby aj zo strany národných výskumných rozpočtov bol čo najrýchlejšie dosiahnutý cieľ 3 %. |
| --- | --- |

4.4

Návrh Komisie je okrem toho aj zreteľným signálom pre členské štáty, aby nasledovali tento príklad a urobili všetko preto, aby aj zo strany národných výskumných rozpočtov bol čo najrýchlejšie dosiahnutý cieľ 3 %.

| 4.5 | Z tohto dôvodu považuje výbor celkovú výšku oboch rozpočtov, ktoré sa majú prijať, za rozhodujúcu skúšku európskej politiky, jej dôveryhodnosti a akcieschopnosti. Práve v tejto súvislosti sa totiž ukáže, či európska politika skutočne stanovuje potrebné priority a či stanovuje správne ciele vzhľadom na prebiehajúce trendy s cieľom zabrániť zaostávaniu EÚ v globálnej súťaži a dosiahnuť stanovené lisabonské ciele. |
| --- | --- |

4.5

Z tohto dôvodu považuje výbor celkovú výšku oboch rozpočtov, ktoré sa majú prijať, za rozhodujúcu skúšku európskej politiky, jej dôveryhodnosti a akcieschopnosti. Práve v tejto súvislosti sa totiž ukáže, či európska politika skutočne stanovuje potrebné priority a či stanovuje správne ciele vzhľadom na prebiehajúce trendy s cieľom zabrániť zaostávaniu EÚ v globálnej súťaži a dosiahnuť stanovené lisabonské ciele.

| 4.6 | Apel. Výbor preto apeluje na Európsky parlament, Európsku radu a najmä na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov, aby vynaložili investície do výskumu a vývoja, ktoré navrhla Komisia a ktoré sú veľmi potrebné a aby z nich neurobili predmet sporu alebo obeť v rámci rokovaní o budúcom celkovom rozpočte EÚ. V opačnom prípade by vznikli veľké nevýhody, okrem toho by nebolo možné realizovať ciele Lisabonskej stratégie a utrpela by povesť a dôveryhodnosť európskej politiky. |
| --- | --- |

4.6

Apel. Výbor preto apeluje na Európsky parlament, Európsku radu a najmä na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov, aby vynaložili investície do výskumu a vývoja, ktoré navrhla Komisia a ktoré sú veľmi potrebné a aby z nich neurobili predmet sporu alebo obeť v rámci rokovaní o budúcom celkovom rozpočte EÚ. V opačnom prípade by vznikli veľké nevýhody, okrem toho by nebolo možné realizovať ciele Lisabonskej stratégie a utrpela by povesť a dôveryhodnosť európskej politiky.

| 4.7 | Výbor okrem toho apeluje na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov a na európsky priemysel, aby prostredníctvom národných výskumných programov, ktoré sú čo do objemu významnejšie, a výskumných opatrení v priemyselnej oblasti podstatne prispeli k dosiahnutiu cieľa 3 % v čo najskoršom termíne. |
| --- | --- |

4.7

Výbor okrem toho apeluje na hlavy štátov a predsedov vlád členských štátov a na európsky priemysel, aby prostredníctvom národných výskumných programov, ktoré sú čo do objemu významnejšie, a výskumných opatrení v priemyselnej oblasti podstatne prispeli k dosiahnutiu cieľa 3 % v čo najskoršom termíne.

| 4.8 | Výbor podporuje zásadnú koncepciu oboch rámcových programov (RP7 a RP7-Euratom), ktoré navrhla Komisia. To sa týka ich tematického obsahu, štrukturálneho členenia a vo veľkej miere aj vyváženosti medzi jednotlivými cieľmi a prvkami programu. |
| --- | --- |

4.8

Výbor podporuje zásadnú koncepciu oboch rámcových programov (RP7 a RP7-Euratom), ktoré navrhla Komisia. To sa týka ich tematického obsahu, štrukturálneho členenia a vo veľkej miere aj vyváženosti medzi jednotlivými cieľmi a prvkami programu.

| 4.9 | Výbor víta, že do návrhu Komisie bolo zahrnutých veľa jeho odporúčaní, resp. že týmto odporúčaniam bola venovaná osobitná pozornosť. Čo sa týka výskumných tém v špecifickom programe „Spolupráca“, vzťahuje sa to napr. na stanoviská výboru k nanotechnológiám
   (12)
  , biotechnológiám
   (13)
  , výskumu v oblasti zdravotníctva
   (14)
  , informačným technológiám
   (15)
  , výskumu v oblasti energetiky
   (16) (vrátane výskumu jadrovej fúzie (17)), vesmírnym letom
   (18)
  a výskumu v oblasti bezpečnosti
   (19) Na tomto mieste treba opäť pripomenúť, že výbor prisudzuje všetkým uvedeným témam veľký význam a výslovne podporuje ich zodpovedajúce spracovanie. Medzery, ktoré si výbor všimne, alebo špecifické hľadiská budú predmetom neskoršej analýzy. |
| --- | --- |

4.9

Výbor víta, že do návrhu Komisie bolo zahrnutých veľa jeho odporúčaní, resp. že týmto odporúčaniam bola venovaná osobitná pozornosť. Čo sa týka výskumných tém v špecifickom programe „Spolupráca“, vzťahuje sa to napr. na stanoviská výboru k nanotechnológiám
   (12)
  , biotechnológiám
   (13)
  , výskumu v oblasti zdravotníctva
   (14)
  , informačným technológiám
   (15)
  , výskumu v oblasti energetiky
   (16) (vrátane výskumu jadrovej fúzie (17)), vesmírnym letom
   (18)
  a výskumu v oblasti bezpečnosti
   (19) Na tomto mieste treba opäť pripomenúť, že výbor prisudzuje všetkým uvedeným témam veľký význam a výslovne podporuje ich zodpovedajúce spracovanie. Medzery, ktoré si výbor všimne, alebo špecifické hľadiská budú predmetom neskoršej analýzy.

| 4.10 | Čo sa týka vesmírnych letov a výskumu v oblasti bezpečnosti, výbor síce odporučil a príslušne zdôvodnil, že ich podpora a realizácia prebehne mimo programu RP7. Výbor však vníma aj výhody ich zaradenia do RP7, napr. jednoduchšiu administratívu a lepšie zosúladenie a synergiu s ostatnými časťami programu. Výbor sa preto teraz vyslovuje za to, aby sa tieto časti programu pokusne zaradili do RP7 a na základe získaných skúseností, napr. po uplynutí polovice príslušného obdobia, alebo v RP8 vyvodiť v prípade potreby príslušné závery. |
| --- | --- |

4.10

Čo sa týka vesmírnych letov a výskumu v oblasti bezpečnosti, výbor síce odporučil a príslušne zdôvodnil, že ich podpora a realizácia prebehne mimo programu RP7. Výbor však vníma aj výhody ich zaradenia do RP7, napr. jednoduchšiu administratívu a lepšie zosúladenie a synergiu s ostatnými časťami programu. Výbor sa preto teraz vyslovuje za to, aby sa tieto časti programu pokusne zaradili do RP7 a na základe získaných skúseností, napr. po uplynutí polovice príslušného obdobia, alebo v RP8 vyvodiť v prípade potreby príslušné závery.

| 4.10.1 | Téma „Aplikácie vesmírnych letov v službách európskej spoločnosti“, ktorá je zaradená do čiastkového programu „Vesmírne lety“, spolupracuje ako typická komplexná téma (pozri kapitolu 5) s témami „Bezpečnosť“, „Životné prostredie“ a „Informačné technológie“. |
| --- | --- |

4.10.1

Téma „Aplikácie vesmírnych letov v službách európskej spoločnosti“, ktorá je zaradená do čiastkového programu „Vesmírne lety“, spolupracuje ako typická komplexná téma (pozri kapitolu 5) s témami „Bezpečnosť“, „Životné prostredie“ a „Informačné technológie“.

| 4.10.2 | Výskumné témy v oblasti bezpečnosti, ktoré sú žiaľ dnes veľmi aktuálne, ako „Ochrana pred terorizmom a kriminalitou“, „Bezpečnosť infraštruktúr a zásobovacích zariadení“, „Ochrana hraníc“, „Bezpečnosť a spoločnosť“ atď., sú komplexnými témami a v oblasti humanitného alebo spoločenskovedného výskumu by ich mali doplniť témy, ako napr. „Výskum vývoja konfliktov a mieru“, „Výskum kultúr“ s cieľom získať viac poznatkov o javoch súvisiacich s konfliktmi a možnosťami, ako im zabrániť alebo predchádzať. Zvláštny dôraz by mal spočívať na boji proti terorizmu a kontrole (pozri aj bod 6.4.3) zbraní hromadného ničenia, ktoré predstavujú veľkú hrozbu. |
| --- | --- |

4.10.2

Výskumné témy v oblasti bezpečnosti, ktoré sú žiaľ dnes veľmi aktuálne, ako „Ochrana pred terorizmom a kriminalitou“, „Bezpečnosť infraštruktúr a zásobovacích zariadení“, „Ochrana hraníc“, „Bezpečnosť a spoločnosť“ atď., sú komplexnými témami a v oblasti humanitného alebo spoločenskovedného výskumu by ich mali doplniť témy, ako napr. „Výskum vývoja konfliktov a mieru“, „Výskum kultúr“ s cieľom získať viac poznatkov o javoch súvisiacich s konfliktmi a možnosťami, ako im zabrániť alebo predchádzať. Zvláštny dôraz by mal spočívať na boji proti terorizmu a kontrole (pozri aj bod 6.4.3) zbraní hromadného ničenia, ktoré predstavujú veľkú hrozbu.

| 4.11 | Čo sa týka špecifického programu „Myšlienky“, výbor víta, že boli zohľadnené aj jeho odporúčania (20). Tieto sa týkali predovšetkým autonómneho riadenia tohto programu zo strany európskej výskumnej rady, ktorá sa má skladať z medzinárodne uznávaných, špičkových vedcov. Výbor opakuje svoje odporúčanie, aby sa do tohto procesu zapojili aj špičkoví vedci z priemyselného výskumu. Výbor tiež naliehavo odporúča aj Parlamentu a Rade, aby vyjadrili svoj súhlas s týmto novým typom podpory výskumu, ktorá by sa mala realizovať analogicky, ako podpora napr. zo strany Medical Research Council (Veľká Británia) alebo Deutsche Forschungsgemeischaft (SRN). |
| --- | --- |

4.11

Čo sa týka špecifického programu „Myšlienky“, výbor víta, že boli zohľadnené aj jeho odporúčania (20). Tieto sa týkali predovšetkým autonómneho riadenia tohto programu zo strany európskej výskumnej rady, ktorá sa má skladať z medzinárodne uznávaných, špičkových vedcov. Výbor opakuje svoje odporúčanie, aby sa do tohto procesu zapojili aj špičkoví vedci z priemyselného výskumu. Výbor tiež naliehavo odporúča aj Parlamentu a Rade, aby vyjadrili svoj súhlas s týmto novým typom podpory výskumu, ktorá by sa mala realizovať analogicky, ako podpora napr. zo strany Medical Research Council (Veľká Británia) alebo Deutsche Forschungsgemeischaft (SRN).

| 4.11.1 | Tento program – zameraný na podporu špičkovej kvality vo všetkých vedeckých a technologických oblastiach – vytvorí európsku pridanú hodnotu a prispeje ku konkurencieschopnosti EÚ v globálnom kontexte. Výbor poukazuje predovšetkým na to, že (21)
  „len základný výskum v slobodných a nezávislých podmienkach, výskum bez pút – ale nie bez hraníc – je schopný dodať najdôležitejšiu surovinu pre prosperitu v budúcnosti: nové poznatky.“ Aj priemysel uznáva význam základného výskumu a podporuje ho (22). |
| --- | --- |

4.11.1

Tento program – zameraný na podporu špičkovej kvality vo všetkých vedeckých a technologických oblastiach – vytvorí európsku pridanú hodnotu a prispeje ku konkurencieschopnosti EÚ v globálnom kontexte. Výbor poukazuje predovšetkým na to, že (21)
  „len základný výskum v slobodných a nezávislých podmienkach, výskum bez pút – ale nie bez hraníc – je schopný dodať najdôležitejšiu surovinu pre prosperitu v budúcnosti: nové poznatky.“ Aj priemysel uznáva význam základného výskumu a podporuje ho (22).

| 4.11.2 | To zodpovedá aj viacnásobnému odporúčaniu výboru venovať primeranú pozornosť v inovačnom trojuholníku základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj (vývoj produktov a procesov) všetkým trom potrebným pilierom a vytvoriť tak optimálne predpoklady pre integrálny úspech. Z iného pohľadu je to potrebné aj pre multidisciplinaritu navrhovanú zo strany Komisie. Výbor okrem toho opäť poukazuje na skutočnosť, že hranice medzi pojmami základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj boli vždy plynulé a stanovené ad hoc, a preto by v žiadnom prípade nemali byť zdôrazňované prostredníctvom administratívnych opatrení. |
| --- | --- |

4.11.2

To zodpovedá aj viacnásobnému odporúčaniu výboru venovať primeranú pozornosť v inovačnom trojuholníku základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj (vývoj produktov a procesov) všetkým trom potrebným pilierom a vytvoriť tak optimálne predpoklady pre integrálny úspech. Z iného pohľadu je to potrebné aj pre multidisciplinaritu navrhovanú zo strany Komisie. Výbor okrem toho opäť poukazuje na skutočnosť, že hranice medzi pojmami základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj boli vždy plynulé a stanovené ad hoc, a preto by v žiadnom prípade nemali byť zdôrazňované prostredníctvom administratívnych opatrení.

| 4.12 | Výbor takisto víta posilnenie opatrení v oblasti „Ľudia“ a v programe Marie Curie, ktorý funguje v tejto oblasti. Tento program sa doteraz prejavil ako mimoriadne úspešný a dôležitý nástroj vzdelávania a podpory európskych vedcov a posilnenia atraktivity európskeho výskumného priestoru pre výskumných pracovníkov z celého sveta. Výbor opakuje, že výskumní pracovníci nie sú len tvorcami nových poznatkov, ale sú aj najdôležitejšími nositeľmi a sprostredkovateľmi týchto poznatkov medzi krajinami a kontinentmi ako aj medzi výskumnými organizáciami a priemyslom, to znamená aj medzi výskumom a jeho aplikáciou. |
| --- | --- |

4.12

Výbor takisto víta posilnenie opatrení v oblasti „Ľudia“ a v programe Marie Curie, ktorý funguje v tejto oblasti. Tento program sa doteraz prejavil ako mimoriadne úspešný a dôležitý nástroj vzdelávania a podpory európskych vedcov a posilnenia atraktivity európskeho výskumného priestoru pre výskumných pracovníkov z celého sveta. Výbor opakuje, že výskumní pracovníci nie sú len tvorcami nových poznatkov, ale sú aj najdôležitejšími nositeľmi a sprostredkovateľmi týchto poznatkov medzi krajinami a kontinentmi ako aj medzi výskumnými organizáciami a priemyslom, to znamená aj medzi výskumom a jeho aplikáciou.

| 4.12.1 | Ako súčasť tohto programu je potrebné zdôrazniť ciele „Celoživotné vzdelávanie a kariérny rast“ a „Partnerstvá medzi priemyslom a univerzitami“. Zatiaľ čo prvý cieľ slúži pre kvalifikáciu mladých výskumných pracovníkov a predovšetkým pre ich ďalší profesionálny vývoj - vrátane ďalšieho rozvoja skúsených výskumných pracovníkov (pozri aj nasledujúci bod) – zameriava sa druhý cieľ na dôležitú úlohu zaviesť a podporiť dlhodobejšie programy pre spoluprácu medzi vysokoškolskými pracoviskami a priemyslom, predovšetkým MSP, teda na podporu vyššie uvedeného inovačného trojuholníka. Preto by sa mala podporiť predovšetkým mobilita medzi verejným a súkromným sektorom. To by malo zahŕňať aj mobilitu a partnerstvá napr. s poľnohospodárskym sektorom alebo politickými inštitúciami. |
| --- | --- |

4.12.1

Ako súčasť tohto programu je potrebné zdôrazniť ciele „Celoživotné vzdelávanie a kariérny rast“ a „Partnerstvá medzi priemyslom a univerzitami“. Zatiaľ čo prvý cieľ slúži pre kvalifikáciu mladých výskumných pracovníkov a predovšetkým pre ich ďalší profesionálny vývoj - vrátane ďalšieho rozvoja skúsených výskumných pracovníkov (pozri aj nasledujúci bod) – zameriava sa druhý cieľ na dôležitú úlohu zaviesť a podporiť dlhodobejšie programy pre spoluprácu medzi vysokoškolskými pracoviskami a priemyslom, predovšetkým MSP, teda na podporu vyššie uvedeného inovačného trojuholníka. Preto by sa mala podporiť predovšetkým mobilita medzi verejným a súkromným sektorom. To by malo zahŕňať aj mobilitu a partnerstvá napr. s poľnohospodárskym sektorom alebo politickými inštitúciami.

| 4.12.2 | Tým sa výbor zároveň dotýka kľúčovej funkcie univerzít ako výskumných a vzdelávacích inštitúcií. Aby však univerzity mohli plniť svoju funkciu, musí tomuto cieľu zodpovedať aj ich materiálne/prístrojové vybavenie, ich rozpočet na personál a ich organizačné štruktúry (pozri aj bod 4.15.4). V tejto oblasti však existujú – predovšetkým v porovnaní so špičkovými univerzitami, napr. v USA – veľmi výrazné deficity. Výbor preto víta, že Komisia pripravuje k tejto dôležitej otázke vlastné oznámenie, ku ktorému výbor zaujme stanovisko. Na tomto mieste možno predoslať jeden z aspektov dôležitých pre RP7, že musia existovať nástroje podpory, ktoré budú prispôsobené veľkosti projektov bežnej pre výskumné skupiny na univerzitách. |
| --- | --- |

4.12.2

Tým sa výbor zároveň dotýka kľúčovej funkcie univerzít ako výskumných a vzdelávacích inštitúcií. Aby však univerzity mohli plniť svoju funkciu, musí tomuto cieľu zodpovedať aj ich materiálne/prístrojové vybavenie, ich rozpočet na personál a ich organizačné štruktúry (pozri aj bod 4.15.4). V tejto oblasti však existujú – predovšetkým v porovnaní so špičkovými univerzitami, napr. v USA – veľmi výrazné deficity. Výbor preto víta, že Komisia pripravuje k tejto dôležitej otázke vlastné oznámenie, ku ktorému výbor zaujme stanovisko. Na tomto mieste možno predoslať jeden z aspektov dôležitých pre RP7, že musia existovať nástroje podpory, ktoré budú prispôsobené veľkosti projektov bežnej pre výskumné skupiny na univerzitách.

| 4.13 | Výbor víta okrem toho snahu Komisie vytvoriť koherentný profil profesie „európskeho výskumného pracovníka“, vyvinúť pre tento účel spoľahlivý kariérny postup a prispôsobiť tomu pravidlá na jednotnom trhu. Výbor poukázal už skôr na skutočnosť (23), že ľudský kapitál je najcitlivejším a najhodnotnejším zdrojom pre výskum a vývoj a že podporuje snahy Komisie rozšíriť a udržať ľudské zdroje. Výbor súhlasí s Komisiou, že nutnosť zlepšenia sa týka aj tvorby osobných zmlúv s výskumnými pracovníkmi ako aj prispôsobenia/prenosnosti všetkých prvkov sociálneho a dôchodkového poistenia dôležitého pre každý druh mobility. |
| --- | --- |

4.13

Výbor víta okrem toho snahu Komisie vytvoriť koherentný profil profesie „európskeho výskumného pracovníka“, vyvinúť pre tento účel spoľahlivý kariérny postup a prispôsobiť tomu pravidlá na jednotnom trhu. Výbor poukázal už skôr na skutočnosť (23), že ľudský kapitál je najcitlivejším a najhodnotnejším zdrojom pre výskum a vývoj a že podporuje snahy Komisie rozšíriť a udržať ľudské zdroje. Výbor súhlasí s Komisiou, že nutnosť zlepšenia sa týka aj tvorby osobných zmlúv s výskumnými pracovníkmi ako aj prispôsobenia/prenosnosti všetkých prvkov sociálneho a dôchodkového poistenia dôležitého pre každý druh mobility.

| 4.13.1 | Ak sa nepodarí ponúknuť schopným mladým vedeckým pracovníkom atraktívny a plánovateľný kariérny postup (USA: tenure track), budú vykonávať výskum mimo Európu alebo sa zaoberať inými úlohami. Mobilita vedeckým pracovníkov nie je nevyhnutná a želateľná len v rámci EÚ, ale aj medzi EÚ a mnohými ostatnými krajinami. Toto však v konečnom dôsledku nesmie viesť k strate („brain-drain“) najnadanejších pracovníkov. Osobitným aspektom je v tejto súvislosti – v záujme dôležitej súdržnosti rodín – program umožňujúci zamestnanie oboch partnerov. |
| --- | --- |

4.13.1

Ak sa nepodarí ponúknuť schopným mladým vedeckým pracovníkom atraktívny a plánovateľný kariérny postup (USA: tenure track), budú vykonávať výskum mimo Európu alebo sa zaoberať inými úlohami. Mobilita vedeckým pracovníkov nie je nevyhnutná a želateľná len v rámci EÚ, ale aj medzi EÚ a mnohými ostatnými krajinami. Toto však v konečnom dôsledku nesmie viesť k strate („brain-drain“) najnadanejších pracovníkov. Osobitným aspektom je v tejto súvislosti – v záujme dôležitej súdržnosti rodín – program umožňujúci zamestnanie oboch partnerov.

| 4.13.2 | Výbor pritom poukazuje aj na odporúčanie Komisie z 11. marca 2005 o Európskej charte pre výskumných pracovníkov
   (24) a pravidlá pri zamestnávaní výskumných pracovníkov, ktoré majú slúžiť horeuvedeným cieľom. Výbor mimoriadne podporuje zámer vyjadrený v tomto odporúčaní a mnohé špecifické podrobnosti slúžiace tomuto zámeru. Výbor preto vyjadruje poľutovanie, že odporúčaný súbor pravidiel zachádza v niektorých bodoch príliš ďaleko, čím sa sťažuje akceptácia tohto súboru pravidiel a jeho inak správneho zamerania vo vedeckej komunite. Niektoré zo zvolených formulácií a odporúčaní považuje výbor dokonca za zavádzajúce alebo prinajmenšom za nejasné a nejednoznačné (25). To môže skomplikovať o.i. zjednodušenie procedúr (pozri ďalší bod) alebo viesť k nesprávnym rozhodnutiam. Výbor preto odporúča, aby sa dôležitý súbor pravidiel pri vhodnej príležitosti zodpovedajúco prepracoval. |
| --- | --- |

4.13.2

Výbor pritom poukazuje aj na odporúčanie Komisie z 11. marca 2005 o Európskej charte pre výskumných pracovníkov
   (24) a pravidlá pri zamestnávaní výskumných pracovníkov, ktoré majú slúžiť horeuvedeným cieľom. Výbor mimoriadne podporuje zámer vyjadrený v tomto odporúčaní a mnohé špecifické podrobnosti slúžiace tomuto zámeru. Výbor preto vyjadruje poľutovanie, že odporúčaný súbor pravidiel zachádza v niektorých bodoch príliš ďaleko, čím sa sťažuje akceptácia tohto súboru pravidiel a jeho inak správneho zamerania vo vedeckej komunite. Niektoré zo zvolených formulácií a odporúčaní považuje výbor dokonca za zavádzajúce alebo prinajmenšom za nejasné a nejednoznačné (25). To môže skomplikovať o.i. zjednodušenie procedúr (pozri ďalší bod) alebo viesť k nesprávnym rozhodnutiam. Výbor preto odporúča, aby sa dôležitý súbor pravidiel pri vhodnej príležitosti zodpovedajúco prepracoval.

| 4.14 | Výbor v tejto súvislosti víta aj deklarovaný zámer Komisie zjednodušiť mnohé opatrenia a predpisy pre predkladanie žiadostí a rozhodovacie procesy a citeľne ich tak uľahčiť žiadateľom. Súčasná pracovná a nákladová náročnosť pri predkladaní žiadostí a v rámci schvaľovacích konaní je v konečnom dôsledku jednou z hlavných prekážok pre užívateľov z oblasti vedy a priemyslu. To sa týka predovšetkým MSP a ich pozoruhodného inovačného potenciálu, ako aj menších výskumných skupín na univerzitách. Konania, ktoré by lepšie vyhovovali potrebám výskumu, by významne zvýšili efektívnosť európskej podpory výskumu a navyše by prispeli k zlepšeniu imidžu Bruselu u občanov Európy, pretože doteraz je tento imidž charakterizovaný najmä pojmami ako „byrokracia“ a „nadmerné množstvo predpisov“. Výbor pripomína svoje skoršie odporúčania na túto tému a svoju podporu Marimonovej správy (26). Záujemcom sa musí vyplatiť účasť na európskom výskumnom programe – vrátane náročnosti a rizika predloženia žiadosti! |
| --- | --- |

4.14

Výbor v tejto súvislosti víta aj deklarovaný zámer Komisie zjednodušiť mnohé opatrenia a predpisy pre predkladanie žiadostí a rozhodovacie procesy a citeľne ich tak uľahčiť žiadateľom. Súčasná pracovná a nákladová náročnosť pri predkladaní žiadostí a v rámci schvaľovacích konaní je v konečnom dôsledku jednou z hlavných prekážok pre užívateľov z oblasti vedy a priemyslu. To sa týka predovšetkým MSP a ich pozoruhodného inovačného potenciálu, ako aj menších výskumných skupín na univerzitách. Konania, ktoré by lepšie vyhovovali potrebám výskumu, by významne zvýšili efektívnosť európskej podpory výskumu a navyše by prispeli k zlepšeniu imidžu Bruselu u občanov Európy, pretože doteraz je tento imidž charakterizovaný najmä pojmami ako „byrokracia“ a „nadmerné množstvo predpisov“. Výbor pripomína svoje skoršie odporúčania na túto tému a svoju podporu Marimonovej správy (26). Záujemcom sa musí vyplatiť účasť na európskom výskumnom programe – vrátane náročnosti a rizika predloženia žiadosti!

| 4.14.1 | Výbor si je vedomý toho, že táto záležitosť sa týka vzájomných vzťahov a súvislostí medzi potrebnou transparentnosťou, predpismi Európskeho dvora audítorov a odborným úsudkom zo strany všetkých rozhodovacích inštancií. Toto môže a musí viesť k väčšej miere vlastnej zodpovednosti zúčastnených zainteresovaných strán (v tejto súvislosti je však potrebné zvážiť aj riziko ich osobného ručenia) zo strany Komisie alebo agentúr, ktoré Komisia poverí. Z toho zároveň vyplývajú veľmi vysoké nároky na špecifickú odbornosť zúčastnených zainteresovaných strán. Výbor preto opakuje svoje odporúčanie, že pre tento účel sú potrební príslušní špecifickí odborníci s dlhoročnými skúsenosťami. Výbor pripomína svoje skoršie odporúčania týkajúce sa tejto veci (27). |
| --- | --- |

4.14.1

Výbor si je vedomý toho, že táto záležitosť sa týka vzájomných vzťahov a súvislostí medzi potrebnou transparentnosťou, predpismi Európskeho dvora audítorov a odborným úsudkom zo strany všetkých rozhodovacích inštancií. Toto môže a musí viesť k väčšej miere vlastnej zodpovednosti zúčastnených zainteresovaných strán (v tejto súvislosti je však potrebné zvážiť aj riziko ich osobného ručenia) zo strany Komisie alebo agentúr, ktoré Komisia poverí. Z toho zároveň vyplývajú veľmi vysoké nároky na špecifickú odbornosť zúčastnených zainteresovaných strán. Výbor preto opakuje svoje odporúčanie, že pre tento účel sú potrební príslušní špecifickí odborníci s dlhoročnými skúsenosťami. Výbor pripomína svoje skoršie odporúčania týkajúce sa tejto veci (27).

| 4.14.2 | Obzvlášť dôležitý aspekt pri inováciách a vyhýbaní sa priemernosti je aj nevyhnutná pripravenosť akceptovať aj neistotu a riziko neúspechu. Prieskum územia, ktoré bolo doteraz vedecko-technicky neprebádané, a objavovanie neznámeho nemožno naplánovať alebo vykonať tak, aby bol zaručený úspech – je to práve naopak: keď je všetko známe vopred, nemôže vzniknúť žiadny nový poznatok. Preto „neúspech“ nemožno hodnotiť ako taký, ale ako užitočný poznatok v rámci procesu „pokus a omyl“. Šanca a riziko sú dve strany tej istej mince. |
| --- | --- |

4.14.2

Obzvlášť dôležitý aspekt pri inováciách a vyhýbaní sa priemernosti je aj nevyhnutná pripravenosť akceptovať aj neistotu a riziko neúspechu. Prieskum územia, ktoré bolo doteraz vedecko-technicky neprebádané, a objavovanie neznámeho nemožno naplánovať alebo vykonať tak, aby bol zaručený úspech – je to práve naopak: keď je všetko známe vopred, nemôže vzniknúť žiadny nový poznatok. Preto „neúspech“ nemožno hodnotiť ako taký, ale ako užitočný poznatok v rámci procesu „pokus a omyl“. Šanca a riziko sú dve strany tej istej mince.

| 4.14.3 | Zriadenie externých agentúr možno odporúčať až vtedy, keď sa tým zabezpečí výrazné zlepšenie administratívnych postupov a keď sa dosiahne preukázateľná a zreteľná úspora nákladov. Možné dodatočné, resp. externé administratívne náklady nesmú v žiadnom prípade znamenať krátenie rozpočtu vyhradeného pre vlastný výskum! |
| --- | --- |

4.14.3

Zriadenie externých agentúr možno odporúčať až vtedy, keď sa tým zabezpečí výrazné zlepšenie administratívnych postupov a keď sa dosiahne preukázateľná a zreteľná úspora nákladov. Možné dodatočné, resp. externé administratívne náklady nesmú v žiadnom prípade znamenať krátenie rozpočtu vyhradeného pre vlastný výskum!

| 4.15 | Výbor osobitne víta aj dôležité programové súčasti, ktoré sú zahrnuté pod špecifickým programom „Kapacity“ a ktoré obsahujú body ako „Výskumná infraštruktúra“, „Výskum v prospech MSP“, „Regióny orientované na vedomosti“, „Výskumný potenciál“, „Veda a spoločnosť“ ako aj „Opatrenia medzinárodnej spolupráce“. |
| --- | --- |

4.15

Výbor osobitne víta aj dôležité programové súčasti, ktoré sú zahrnuté pod špecifickým programom „Kapacity“ a ktoré obsahujú body ako „Výskumná infraštruktúra“, „Výskum v prospech MSP“, „Regióny orientované na vedomosti“, „Výskumný potenciál“, „Veda a spoločnosť“ ako aj „Opatrenia medzinárodnej spolupráce“.

| 4.15.1 | Je potrebné zdôrazniť dôležitý cieľ výraznejšie zapájať malé a stredné podniky (MSP) do výskumného a inovačného procesu a vytvoriť pre tento účel vhodné rámcové podmienky a nástroje. |
| --- | --- |

4.15.1

Je potrebné zdôrazniť dôležitý cieľ výraznejšie zapájať malé a stredné podniky (MSP) do výskumného a inovačného procesu a vytvoriť pre tento účel vhodné rámcové podmienky a nástroje.

| 4.15.2 | Podpora zo strany investičného programu sa môže vyvinúť na ďalší dobrý nástroj podpory MSP
   (28)
  . No aj v tomto prípade musia mať konania realizovateľný rozmer primeraný MSP. V závislosti od úspechu tohto inovačného programu považuje výbor za potrebné zvážiť ďalšie zvýšenie rozsahu explicitnej podpory MSP zo súčasných 15 %, predovšetkým vzhľadom na potreby nových členských štátov. Výbor pritom pripomína svoje predošlé vyhlásenie, že pre šance takýchto MSP na úspech, ktoré boli založené práve na rozvíjanie a distribúciu nových produktov z oblasti špičkových technológií, je potrebné predovšetkým dostatočné vybavenie počiatočným kapitálom a rizikovým kapitálom (venture capital) na úspešné zvládnutie prvých 5 – 10 rokov prevádzky. Hospodársky výskum a hospodárska politika môžu k tomu významne prispieť. |
| --- | --- |

4.15.2

Podpora zo strany investičného programu sa môže vyvinúť na ďalší dobrý nástroj podpory MSP
   (28)
  . No aj v tomto prípade musia mať konania realizovateľný rozmer primeraný MSP. V závislosti od úspechu tohto inovačného programu považuje výbor za potrebné zvážiť ďalšie zvýšenie rozsahu explicitnej podpory MSP zo súčasných 15 %, predovšetkým vzhľadom na potreby nových členských štátov. Výbor pritom pripomína svoje predošlé vyhlásenie, že pre šance takýchto MSP na úspech, ktoré boli založené práve na rozvíjanie a distribúciu nových produktov z oblasti špičkových technológií, je potrebné predovšetkým dostatočné vybavenie počiatočným kapitálom a rizikovým kapitálom (venture capital) na úspešné zvládnutie prvých 5 – 10 rokov prevádzky. Hospodársky výskum a hospodárska politika môžu k tomu významne prispieť.

| 4.15.3 | Rovnako dôležité sú ciele optimalizácie a vývoj výskumnej infraštruktúry, rozvoj regionálnych centier zameraných na výskum, ako aj podpora a uvoľnenie výskumného potenciálu v konvergenčných a okrajových regiónoch EÚ. Rozšírenie existujúcej a vytvorenie novej výskumnej infraštruktúry bude mať priaznivý účinok na vytvorenie regionálnych centier zameraných na výskum a aj na ich rozvoj. Ale aj v tomto prípade je jedným z rozhodujúcich faktorov úspechu potreba dostatočného vybavenia rizikovým kapitálom (venture capital). |
| --- | --- |

4.15.3

Rovnako dôležité sú ciele optimalizácie a vývoj výskumnej infraštruktúry, rozvoj regionálnych centier zameraných na výskum, ako aj podpora a uvoľnenie výskumného potenciálu v konvergenčných a okrajových regiónoch EÚ. Rozšírenie existujúcej a vytvorenie novej výskumnej infraštruktúry bude mať priaznivý účinok na vytvorenie regionálnych centier zameraných na výskum a aj na ich rozvoj. Ale aj v tomto prípade je jedným z rozhodujúcich faktorov úspechu potreba dostatočného vybavenia rizikovým kapitálom (venture capital).

| 4.15.4 | Výbor zdôrazňuje predovšetkým význam dostatočných opatrení v rámci infraštruktúry pre zlepšenie podmienok na univerzitách (pozri k tomu bod 4.12.2). V tejto súvislosti výbor poukazuje na to, že na viacerých miestach v EÚ už vznikli úspešné strediská z firiem z oblasti špičkových technológií, ktoré sa koncentrujú v okolí určitých univerzít a/alebo výskumných centier a vyvolávajú rast a inovácie aj v okolitom hospodárskom priestore (poles of economic growth) (pozri aj bod 4.16.2). |
| --- | --- |

4.15.4

Výbor zdôrazňuje predovšetkým význam dostatočných opatrení v rámci infraštruktúry pre zlepšenie podmienok na univerzitách (pozri k tomu bod 4.12.2). V tejto súvislosti výbor poukazuje na to, že na viacerých miestach v EÚ už vznikli úspešné strediská z firiem z oblasti špičkových technológií, ktoré sa koncentrujú v okolí určitých univerzít a/alebo výskumných centier a vyvolávajú rast a inovácie aj v okolitom hospodárskom priestore (poles of economic growth) (pozri aj bod 4.16.2).

| 4.15.5 | Význam európskych vysokovýkonných výpočtových stredísk ako ďalšieho veľmi dôležitého opatrenia infraštruktúry je témou ďalšej časti tohto stanoviska (pozri 5.8). |
| --- | --- |

4.15.5

Význam európskych vysokovýkonných výpočtových stredísk ako ďalšieho veľmi dôležitého opatrenia infraštruktúry je témou ďalšej časti tohto stanoviska (pozri 5.8).

| 4.15.6 | Výbor na druhej strane odporúča vyčleniť tematickú oblasť „Veda a spoločnosť“ začlenenú pod „Kapacity“ (29) – s výhradou účasti tejto témy v programe „Myšlienky“ – a priradiť ho prioritnému čiastkovému programu „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“, ktorý sa nachádza v programe „Spolupráca“. Týmto spôsobom by bolo možné lepšie využiť potenciálne synergické účinky v rámci týchto tém a vytvoriť potrebné prepojenia. Okrem toho by sa ozrejmilo, že rozpočet týchto prekrývajúcich sa tematických oblastí predstavuje spolu 3 % tematických, prioritných programov. |
| --- | --- |

4.15.6

Výbor na druhej strane odporúča vyčleniť tematickú oblasť „Veda a spoločnosť“ začlenenú pod „Kapacity“ (29) – s výhradou účasti tejto témy v programe „Myšlienky“ – a priradiť ho prioritnému čiastkovému programu „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“, ktorý sa nachádza v programe „Spolupráca“. Týmto spôsobom by bolo možné lepšie využiť potenciálne synergické účinky v rámci týchto tém a vytvoriť potrebné prepojenia. Okrem toho by sa ozrejmilo, že rozpočet týchto prekrývajúcich sa tematických oblastí predstavuje spolu 3 % tematických, prioritných programov.

| 4.15.7 | Dobrá a plodná medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a vzdelávania je podstatným prvkom globálneho partnerstva a zodpovedá podstate vedeckého výskumu a vývoja. Opatrenia medzinárodnej spolupráce
   (30) zaradené do čiastkového programu „Kapacity“ slúžia dôležitému cieľu spolupráce (pozri aj bod 4.13.1) s kandidátskymi krajinami, susednými krajinami EÚ, rozvojovými krajinami a krajinami, ktoré v súčasnosti zaznamenávajú vysoký hospodársky rast. Výbor víta, že aspoň rovnako dôležitá spolupráca je umožnená s krajinami, ktoré sú vo vedecko-technickej oblasti veľmi rozvinuté, ako napr. USA alebo Japonsko v čiastkových programoch „Spolupráca“ alebo „Ľudia“ a že je v konkrétnych prípadoch inštitucionalizovaná prostredníctvom osobitných bilaterálnych zmlúv. Výbor zastáva názor, že spolupráca musí vyplývať z príslušných špecifických odborných potrieb. Napriek tomu odporúča, aby tieto dôležité skutočnosti boli pri prezentácii zdôraznené. |
| --- | --- |

4.15.7

Dobrá a plodná medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a vzdelávania je podstatným prvkom globálneho partnerstva a zodpovedá podstate vedeckého výskumu a vývoja. Opatrenia medzinárodnej spolupráce
   (30) zaradené do čiastkového programu „Kapacity“ slúžia dôležitému cieľu spolupráce (pozri aj bod 4.13.1) s kandidátskymi krajinami, susednými krajinami EÚ, rozvojovými krajinami a krajinami, ktoré v súčasnosti zaznamenávajú vysoký hospodársky rast. Výbor víta, že aspoň rovnako dôležitá spolupráca je umožnená s krajinami, ktoré sú vo vedecko-technickej oblasti veľmi rozvinuté, ako napr. USA alebo Japonsko v čiastkových programoch „Spolupráca“ alebo „Ľudia“ a že je v konkrétnych prípadoch inštitucionalizovaná prostredníctvom osobitných bilaterálnych zmlúv. Výbor zastáva názor, že spolupráca musí vyplývať z príslušných špecifických odborných potrieb. Napriek tomu odporúča, aby tieto dôležité skutočnosti boli pri prezentácii zdôraznené.

| 4.16 | Kontinuita a nástroje podpory výskumu (formy podpory) K obom aspektom výbor už predložil odporúčania v predošlom stanovisku, ktoré ešte raz dôrazne pripomína. Vzhľadom na naliehavú potrebu väčšej miery kontinuity poukazuje opätovne na to, že pre tento účel je veľmi dôležité zachovať osvedčené nástroje a že žiadatelia by mali mať flexibilitu pri voľbe nástrojov. Avšak voľba nástroja (ktorý zo strany Komisie príp. nie je favorizovaný) nesmie v rámci posudzovania viesť k sankciám, resp. pri posudzovaní sa nesmie vypracovať hierarchické poradie nástrojov. Výbor zastáva názor, že k väčšej miere kontinuity môže prispieť aj predĺžená doba platnosti RP7 – ale v tom prípade len pri primeranom finančnom vybavení. |
| --- | --- |

4.16

Kontinuita a nástroje podpory výskumu (formy podpory) K obom aspektom výbor už predložil odporúčania v predošlom stanovisku, ktoré ešte raz dôrazne pripomína. Vzhľadom na naliehavú potrebu väčšej miery kontinuity poukazuje opätovne na to, že pre tento účel je veľmi dôležité zachovať osvedčené nástroje a že žiadatelia by mali mať flexibilitu pri voľbe nástrojov. Avšak voľba nástroja (ktorý zo strany Komisie príp. nie je favorizovaný) nesmie v rámci posudzovania viesť k sankciám, resp. pri posudzovaní sa nesmie vypracovať hierarchické poradie nástrojov. Výbor zastáva názor, že k väčšej miere kontinuity môže prispieť aj predĺžená doba platnosti RP7 – ale v tom prípade len pri primeranom finančnom vybavení.

| 4.16.1 | Niektoré nástroje majú nové označenie alebo sú úplne nové. Na tomto mieste výbor opakuje aj v tejto súvislosti svoje všeobecné odporúčanie, a to na jednej strane postupovať veľmi rozvážne pri zavádzaní nových nástrojov, ale aj pri ich premenovaní – kvôli požadovanej kontinuite, na druhej strane si uvedomovať pri nevyhnutnom preskúšaní nových nástrojov, že najprv ide o testovaciu fázu. |
| --- | --- |

4.16.1

Niektoré nástroje majú nové označenie alebo sú úplne nové. Na tomto mieste výbor opakuje aj v tejto súvislosti svoje všeobecné odporúčanie, a to na jednej strane postupovať veľmi rozvážne pri zavádzaní nových nástrojov, ale aj pri ich premenovaní – kvôli požadovanej kontinuite, na druhej strane si uvedomovať pri nevyhnutnom preskúšaní nových nástrojov, že najprv ide o testovaciu fázu.

| 4.16.2 | Okrem technologických platforiem, ktoré boli uvedené vyššie, predstavujú spoločné technologické iniciatívy takýto nový nástroj, ktorý má slúžiť vytvoreniu dlhodobejších partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom. Hoci výbor zastáva názor, že v tejto súvislosti doteraz chýbajú jasnejšie predstavy Komisie, o.i. ohľadom rozdielu vzhľadom na technologické platformy, vníma priemysel, a predovšetkým aj MSP, tento nástroj veľmi pozitívne. Mohli by viesť okrem iného aj ku kooperatívnym sieťam medzi veľkými firmami a MSP, ale aj univerzitami a výskumnými centrami, ako aj všeobecne k vyšším investíciám do výskumu a vývoja v súkromnom sektore (pozri aj bod 4.15.4). Preto by rámcové podmienky a spôsoby fungovania týchto spoločných technologických iniciatív mali byť ešte jasnejšie rozpracované a po primeranom čase by sa okrem toho malo preskúmať, či boli splnené očakávania spojené s týmto nástrojom. |
| --- | --- |

4.16.2

Okrem technologických platforiem, ktoré boli uvedené vyššie, predstavujú spoločné technologické iniciatívy takýto nový nástroj, ktorý má slúžiť vytvoreniu dlhodobejších partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom. Hoci výbor zastáva názor, že v tejto súvislosti doteraz chýbajú jasnejšie predstavy Komisie, o.i. ohľadom rozdielu vzhľadom na technologické platformy, vníma priemysel, a predovšetkým aj MSP, tento nástroj veľmi pozitívne. Mohli by viesť okrem iného aj ku kooperatívnym sieťam medzi veľkými firmami a MSP, ale aj univerzitami a výskumnými centrami, ako aj všeobecne k vyšším investíciám do výskumu a vývoja v súkromnom sektore (pozri aj bod 4.15.4). Preto by rámcové podmienky a spôsoby fungovania týchto spoločných technologických iniciatív mali byť ešte jasnejšie rozpracované a po primeranom čase by sa okrem toho malo preskúmať, či boli splnené očakávania spojené s týmto nástrojom.

| 4.16.3 | Komisia by mala dbať na to, aby sa pri zavádzaní nových nástrojov neopakovali chyby, ku ktorým prišlo pri zavádzaní tzv. „špičkových sietí“ (v RP6). V uvedenom programe totiž viedla nesprávna informačná politika k zmätkom a rozdielnemu chápaniu u všetkých zúčastnených, dokonca aj v rámci Komisie. Výbor vychádza z predpokladu, že bude mať príležitosť zaoberať sa podrobnosťami tejto témy v neskoršom stanovisku. Výbor víta návrh Komisie zahrnúť aj články 169 a 171 Zmluvy o založení EÚ do foriem podpory. |
| --- | --- |

4.16.3

Komisia by mala dbať na to, aby sa pri zavádzaní nových nástrojov neopakovali chyby, ku ktorým prišlo pri zavádzaní tzv. „špičkových sietí“ (v RP6). V uvedenom programe totiž viedla nesprávna informačná politika k zmätkom a rozdielnemu chápaniu u všetkých zúčastnených, dokonca aj v rámci Komisie. Výbor vychádza z predpokladu, že bude mať príležitosť zaoberať sa podrobnosťami tejto témy v neskoršom stanovisku. Výbor víta návrh Komisie zahrnúť aj články 169 a 171 Zmluvy o založení EÚ do foriem podpory.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Konkrétne pripomienky sa vzťahujú predovšetkým na tematické čiastkové programy programu „Spolupráca“, ktoré predstavujú hlavnú časť rámcového programu. V tejto súvislosti treba ešte raz zopakovať, že výbor celkovo víta návrhy Komisie a odporúča ich realizáciu. |
| --- | --- |

5.1

Konkrétne pripomienky sa vzťahujú predovšetkým na tematické čiastkové programy programu „Spolupráca“, ktoré predstavujú hlavnú časť rámcového programu. V tejto súvislosti treba ešte raz zopakovať, že výbor celkovo víta návrhy Komisie a odporúča ich realizáciu.

| 5.2 | Výbor sa pritom zameriava najprv na dôležité hľadisko komplexnejších tém zahŕňajúcich viacero oblastí, ktoré si na základe svojho charakteru vyžadujú premyslenú koordináciu alebo riadenie a ktoré ako také zahŕňajú často aj čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ (pozri aj bod 5.8). Preto by sa malo zabezpečiť, aby napriek jemnej štruktúre čiastkových programov, ktorá je nevyhnutná z administratívnych dôvodov, boli správne identifikované, zohľadnené a využité komplexné súvislosti mnohých problémov, ktoré treba vyriešiť. V týchto prípadoch výbor odporúča zabezpečiť nadradenú koordináciu a vytvoriť potrebné prepojenia. |
| --- | --- |

5.2

Výbor sa pritom zameriava najprv na dôležité hľadisko komplexnejších tém zahŕňajúcich viacero oblastí, ktoré si na základe svojho charakteru vyžadujú premyslenú koordináciu alebo riadenie a ktoré ako také zahŕňajú často aj čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ (pozri aj bod 5.8). Preto by sa malo zabezpečiť, aby napriek jemnej štruktúre čiastkových programov, ktorá je nevyhnutná z administratívnych dôvodov, boli správne identifikované, zohľadnené a využité komplexné súvislosti mnohých problémov, ktoré treba vyriešiť. V týchto prípadoch výbor odporúča zabezpečiť nadradenú koordináciu a vytvoriť potrebné prepojenia.

| 5.2.1 | Témy „Výskum v oblasti bezpečnosti“ a „Boj proti terorizmu“, ktoré sú súčasťou uvedeného, boli už uvedené v kapitole 4. |
| --- | --- |

5.2.1

Témy „Výskum v oblasti bezpečnosti“ a „Boj proti terorizmu“, ktoré sú súčasťou uvedeného, boli už uvedené v kapitole 4.

| 5.2.2 | Ako ďalší príklad tu možno uviesť demografický vývoj
   (31) Potrebný výskum v tejto oblasti siaha od zaznamenávania demografických údajov, príčin a trendov, cez mieru pôrodnosti, ktorá je v mnohých členských štátov hrozivo nízka, až po dôsledky prípadného pokračujúceho nárastu priemerného veku. Čo sa týka javu uvedeného na záver, ide na jednej strane o nevyhnutný výskum v oblasti geriatrie a medicíny a techniku ošetrovania (32). Obzvlášť dôležitým aspektom sú pritom socioekonomické otázky spojené s celou uvedenou komplexnou problematikou. |
| --- | --- |

5.2.2

Ako ďalší príklad tu možno uviesť demografický vývoj
   (31) Potrebný výskum v tejto oblasti siaha od zaznamenávania demografických údajov, príčin a trendov, cez mieru pôrodnosti, ktorá je v mnohých členských štátov hrozivo nízka, až po dôsledky prípadného pokračujúceho nárastu priemerného veku. Čo sa týka javu uvedeného na záver, ide na jednej strane o nevyhnutný výskum v oblasti geriatrie a medicíny a techniku ošetrovania (32). Obzvlášť dôležitým aspektom sú pritom socioekonomické otázky spojené s celou uvedenou komplexnou problematikou.

| 5.2.3 | Aj téma zdravie (pozri bod 5.9) je v konečnom dôsledku komplexnou témou, pretože na ňu vplývajú faktory ako spôsob života, pracovné podmienky, životné prostredie, stravovanie, ochota zaočkovať sa proti chorobám, užívanie omamných látok, atď. |
| --- | --- |

5.2.3

Aj téma zdravie (pozri bod 5.9) je v konečnom dôsledku komplexnou témou, pretože na ňu vplývajú faktory ako spôsob života, pracovné podmienky, životné prostredie, stravovanie, ochota zaočkovať sa proti chorobám, užívanie omamných látok, atď.

| 5.3 | Ale aj niektoré z čiastkových programov sú eo ipso v osobitnej miere komplexnými programami. Ich výsledky totiž neprinášajú len bezprostredný prospech výkonnosti európskeho priemyslu, ale aj ostatným čiastkovým programom na základe ich tematického prepojenia (pozri aj bod 5.2). |
| --- | --- |

5.3

Ale aj niektoré z čiastkových programov sú eo ipso v osobitnej miere komplexnými programami. Ich výsledky totiž neprinášajú len bezprostredný prospech výkonnosti európskeho priemyslu, ale aj ostatným čiastkovým programom na základe ich tematického prepojenia (pozri aj bod 5.2).

| 5.4 | To sa v osobitnej miere týka aj čiastkových programov „Informačné a komunikačné technológie (IKT)“, ako aj „Biotechnológie“ a „Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie“. Ale aj čiastkový program „Energetika“ je úzko prepojený s čiastkovým programom „Životné prostredie“ a čiastkovým programom „Doprava“. Preto je vyhodnotenie vyváženosti medzi jednotlivými programami možné prinajlepšom z kvalitatívneho hľadiska. Preto treba nasledujúce poznámky chápať len s uvedeným obmedzením. |
| --- | --- |

5.4

To sa v osobitnej miere týka aj čiastkových programov „Informačné a komunikačné technológie (IKT)“, ako aj „Biotechnológie“ a „Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie“. Ale aj čiastkový program „Energetika“ je úzko prepojený s čiastkovým programom „Životné prostredie“ a čiastkovým programom „Doprava“. Preto je vyhodnotenie vyváženosti medzi jednotlivými programami možné prinajlepšom z kvalitatívneho hľadiska. Preto treba nasledujúce poznámky chápať len s uvedeným obmedzením.

| 5.5 | Informačné a komunikačné technológie (IKT) sú preto skutočne kľúčovými technológiami pre všetky oblasti priemyslu, hospodárstva, služieb, vedy a techniky, vrátane bezpečnosti a obrany. Sú podstatnou súčasťou globálnej hospodárskej súťaže. Aj vzhľadom na význam vysokovýkonných počítačov pre mnohé dôležité otázky – od výskumu klímy, bezpečnosti, materiálov až napr. po syntézu nových liečiv – Európa výrazne zaostáva, predovšetkým v porovnaní s Japonskom a USA. Toto zaostávanie sa vzťahuje na zariadenie európskych vysokovýkonných počítačových centier – čo by bola úloha skôr pre program „Kapacity“, resp. „Infraštruktúra“ – ale aj na samostatný európsky vývoj príslušného hardwaru a softwaru. |
| --- | --- |

5.5

Informačné a komunikačné technológie (IKT) sú preto skutočne kľúčovými technológiami pre všetky oblasti priemyslu, hospodárstva, služieb, vedy a techniky, vrátane bezpečnosti a obrany. Sú podstatnou súčasťou globálnej hospodárskej súťaže. Aj vzhľadom na význam vysokovýkonných počítačov pre mnohé dôležité otázky – od výskumu klímy, bezpečnosti, materiálov až napr. po syntézu nových liečiv – Európa výrazne zaostáva, predovšetkým v porovnaní s Japonskom a USA. Toto zaostávanie sa vzťahuje na zariadenie európskych vysokovýkonných počítačových centier – čo by bola úloha skôr pre program „Kapacity“, resp. „Infraštruktúra“ – ale aj na samostatný európsky vývoj príslušného hardwaru a softwaru.

| 5.5.1 | Napriek tomu je zrejmé, že aj teraz je jednoznačne najväčší podiel rozpočtu vyhradený opäť pre IKT – ako tomu bolo aj v prípade RP6. Vzhľadom na – aj hospodársky – význam ďalších tém, ako napr. energetika alebo zdravie, vzniká otázka, či by nebolo dobré zachovať možnosť prenesenia ťažiska v zmysle priechodnosti medzi čiastkovými programami. Odpoveď na túto otázku závisí okrem iného aj od toho, v akom rozsahu prispeje program IKT k ostatným programom, napr. k výskumu v oblasti bezpečnosti alebo vesmírnemu výskumu. |
| --- | --- |

5.5.1

Napriek tomu je zrejmé, že aj teraz je jednoznačne najväčší podiel rozpočtu vyhradený opäť pre IKT – ako tomu bolo aj v prípade RP6. Vzhľadom na – aj hospodársky – význam ďalších tém, ako napr. energetika alebo zdravie, vzniká otázka, či by nebolo dobré zachovať možnosť prenesenia ťažiska v zmysle priechodnosti medzi čiastkovými programami. Odpoveď na túto otázku závisí okrem iného aj od toho, v akom rozsahu prispeje program IKT k ostatným programom, napr. k výskumu v oblasti bezpečnosti alebo vesmírnemu výskumu.

| 5.5.2 | Na základe tohto príkladu výbor vo všeobecnosti navrhuje umožniť pri realizácii RP7 dostatočnú flexibilitu pri prideľovaní rozpočtu medzi jednotlivými čiastkovými programami, resp. využiť zamýšľanú priechodnosť, napr. prostredníctvom spoločných verejných oznamov alebo výberových konaní viacerých čiastkových programov. Pripomienka k IKT sa podobným spôsobom vzťahuje aj na čiastkové programy „Doprava“ a „Vesmírne lety“ (napr. letecká doprava). |
| --- | --- |

5.5.2

Na základe tohto príkladu výbor vo všeobecnosti navrhuje umožniť pri realizácii RP7 dostatočnú flexibilitu pri prideľovaní rozpočtu medzi jednotlivými čiastkovými programami, resp. využiť zamýšľanú priechodnosť, napr. prostredníctvom spoločných verejných oznamov alebo výberových konaní viacerých čiastkových programov. Pripomienka k IKT sa podobným spôsobom vzťahuje aj na čiastkové programy „Doprava“ a „Vesmírne lety“ (napr. letecká doprava).

| 5.5.3 | Výbor ešte raz vyjadruje uspokojenie v súvislosti so začiatkom výstavby projektu GALILEO, ktorý je vzorovým príkladom uplatňovania zásady subsidiarity. Výbor vidí v tejto technológii a predovšetkým vo využití projektu typické vlastnosti multidisciplinárnej komplexnej úlohy, ktorá má zároveň vysokú technickú inovačnú hodnotu. |
| --- | --- |

5.5.3

Výbor ešte raz vyjadruje uspokojenie v súvislosti so začiatkom výstavby projektu GALILEO, ktorý je vzorovým príkladom uplatňovania zásady subsidiarity. Výbor vidí v tejto technológii a predovšetkým vo využití projektu typické vlastnosti multidisciplinárnej komplexnej úlohy, ktorá má zároveň vysokú technickú inovačnú hodnotu.

| 5.6 | Výbor opakuje, že veľmi víta zriadenie dôležitého čiastkového programu Energetika v rámci RP7. V konečnom dôsledku to zodpovedá jednému z jeho odporúčaní, ktoré predložil už viackrát. Ale aj vzhľadom na skutočnosť, že program RP7-Euratom je veľmi zameraný na výskum v oblasti energetiky, zastáva výbor názor, že tejto kľúčovej – a mimoriadne aktuálnej – téme by sa mala venovať ešte väčšia pozornosť. Energia je „základnou potravinou“ konkurencieschopného hospodárstva, od dovozu ktorej je EÚ v súčasnosti závislá, čo vyvoláva obavy, a v strednodobom horizonte môžeme navyše očakávať pokles energetických zdrojov na celom svete. Kľúč k riešeniu problému energie a nachádza v oblasti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

5.6

Výbor opakuje, že veľmi víta zriadenie dôležitého čiastkového programu Energetika v rámci RP7. V konečnom dôsledku to zodpovedá jednému z jeho odporúčaní, ktoré predložil už viackrát. Ale aj vzhľadom na skutočnosť, že program RP7-Euratom je veľmi zameraný na výskum v oblasti energetiky, zastáva výbor názor, že tejto kľúčovej – a mimoriadne aktuálnej – téme by sa mala venovať ešte väčšia pozornosť. Energia je „základnou potravinou“ konkurencieschopného hospodárstva, od dovozu ktorej je EÚ v súčasnosti závislá, čo vyvoláva obavy, a v strednodobom horizonte môžeme navyše očakávať pokles energetických zdrojov na celom svete. Kľúč k riešeniu problému energie a nachádza v oblasti výskumu a vývoja.

| 5.6.1 | Výbor preto víta, že vývoju obnoviteľných zdrojov energie sa bude venovať taká významná pozornosť. Tieto zdroje zohrávajú rozhodujúcu úlohu v rámci celej problematiky energetiky a životného prostredia (globálne otepľovanie). Výbor v tejto súvislosti poukazuje na svoje mnohé stanoviská (33), ktoré zahŕňajú celé spektrum potreby výskumu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie – od geotermálnej energie, cez biomasu, solárnu a veternú energiu až po metódy akumulácie. S podporou zo strany RP7 dostanú obnoviteľné zdroje energie ďalší dôležitý pomocný impulz, ktorý doplní rôzne podporné opatrenia pre zavedenie na trh (napr. zákony o dodávkach energie z alternatívnych zdrojov) slúžiacich pre vývoj produktov schopných udržať sa na trhu. V tejto súvislosti odporúča aj presnejšie preskúmať energetickú bilanciu obnoviteľných systémov, pretože sa nedávno objavili napr. pochybnosti o tom, či niektoré pohonné hmoty na biologickom základe sú z energetického hľadiska výhodné (34). |
| --- | --- |

5.6.1

Výbor preto víta, že vývoju obnoviteľných zdrojov energie sa bude venovať taká významná pozornosť. Tieto zdroje zohrávajú rozhodujúcu úlohu v rámci celej problematiky energetiky a životného prostredia (globálne otepľovanie). Výbor v tejto súvislosti poukazuje na svoje mnohé stanoviská (33), ktoré zahŕňajú celé spektrum potreby výskumu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie – od geotermálnej energie, cez biomasu, solárnu a veternú energiu až po metódy akumulácie. S podporou zo strany RP7 dostanú obnoviteľné zdroje energie ďalší dôležitý pomocný impulz, ktorý doplní rôzne podporné opatrenia pre zavedenie na trh (napr. zákony o dodávkach energie z alternatívnych zdrojov) slúžiacich pre vývoj produktov schopných udržať sa na trhu. V tejto súvislosti odporúča aj presnejšie preskúmať energetickú bilanciu obnoviteľných systémov, pretože sa nedávno objavili napr. pochybnosti o tom, či niektoré pohonné hmoty na biologickom základe sú z energetického hľadiska výhodné (34).

| 5.6.2 | Výbor však poukazuje predovšetkým na skutočnosť, že využívanie „klasických“ fosílnych zdrojov energie – uhlia, ropy a zemného plynu
   (35)
  - naďalej predstavuje – a to aj pre niekoľko nadchádzajúcich desaťročí – hlavný zdroj európskych a celosvetových dodávok energie. Preto majú všetky opatrenia v oblasti výskumu a vývoja, ktoré pri ťažbe, preprave a spracovaní týchto zdrojov energie prispievajú k zvyšovanie efektivity – a tým aj priamo či nepriamo aj k znižovaniu objemu emisií skleníkových plynov – mimoriadny hospodársky a ekologický význam. Tieto body sú síce zahrnuté do čiastkového programu Energetika v časti o znižovaní CO2 (vrátane zachytávania a ukladania CO2) a zvyšovaní efektívnosti. Je však potrebné zabezpečiť, aby boli aj vybavené potrebnými prostriedkami. Existuje tu aj synergické prepojenie s čiastkovými programami „Materiály“ a „Doprava“. Výbor okrem toho víta výskumný program „Uhlie a oceľ“ (36), ktorý súvisí s predchádzajúcimi programami. |
| --- | --- |

5.6.2

Výbor však poukazuje predovšetkým na skutočnosť, že využívanie „klasických“ fosílnych zdrojov energie – uhlia, ropy a zemného plynu
   (35)
  - naďalej predstavuje – a to aj pre niekoľko nadchádzajúcich desaťročí – hlavný zdroj európskych a celosvetových dodávok energie. Preto majú všetky opatrenia v oblasti výskumu a vývoja, ktoré pri ťažbe, preprave a spracovaní týchto zdrojov energie prispievajú k zvyšovanie efektivity – a tým aj priamo či nepriamo aj k znižovaniu objemu emisií skleníkových plynov – mimoriadny hospodársky a ekologický význam. Tieto body sú síce zahrnuté do čiastkového programu Energetika v časti o znižovaní CO2 (vrátane zachytávania a ukladania CO2) a zvyšovaní efektívnosti. Je však potrebné zabezpečiť, aby boli aj vybavené potrebnými prostriedkami. Existuje tu aj synergické prepojenie s čiastkovými programami „Materiály“ a „Doprava“. Výbor okrem toho víta výskumný program „Uhlie a oceľ“ (36), ktorý súvisí s predchádzajúcimi programami.

| 5.6.3 | Výbor preto odporúča, aby sa okrem opatrení v oblasti výskumu a vývoja zameraných na obnoviteľné zdroje energie venovala pozornosť aj energetickým technikám s fosílnymi zdrojmi energie, ktorá by zodpovedala ich významu. To platí o to viac, keď bude potrebné nahradiť v nadchádzajúcich dvoch desaťročiach veľkú časť doterajších elektrární, ktoré využívajú spaľovanie fosílnych zdrojov energie a doplniť ich o ďalšie nové elektrárne (v EÚ ich má byť niekoľko sto!). Z hľadiska hospodárskeho i environmentálneho je veľmi dôležité, aby sa táto obnova realizovala pomocou najmodernejšej techniky. V súvislosti s vysokými cenami ropy sa v neposlednom rade vynára aj dôležitá otázka, kedy dosiahnu technológie na získavanie pohonných hmôt z uhlia také štádium, že poskytnú z hospodárskeho hľadiska konkurencieschopnú alternatívu. |
| --- | --- |

5.6.3

Výbor preto odporúča, aby sa okrem opatrení v oblasti výskumu a vývoja zameraných na obnoviteľné zdroje energie venovala pozornosť aj energetickým technikám s fosílnymi zdrojmi energie, ktorá by zodpovedala ich významu. To platí o to viac, keď bude potrebné nahradiť v nadchádzajúcich dvoch desaťročiach veľkú časť doterajších elektrární, ktoré využívajú spaľovanie fosílnych zdrojov energie a doplniť ich o ďalšie nové elektrárne (v EÚ ich má byť niekoľko sto!). Z hľadiska hospodárskeho i environmentálneho je veľmi dôležité, aby sa táto obnova realizovala pomocou najmodernejšej techniky. V súvislosti s vysokými cenami ropy sa v neposlednom rade vynára aj dôležitá otázka, kedy dosiahnu technológie na získavanie pohonných hmôt z uhlia také štádium, že poskytnú z hospodárskeho hľadiska konkurencieschopnú alternatívu.

| 5.6.4 | Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé a terajšie stanoviská (37) k energetickému výskumu a problematike energetiky. |
| --- | --- |

5.6.4

Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé a terajšie stanoviská (37) k energetickému výskumu a problematike energetiky.

| 5.7 | Zlepšenie energetických technológií je napokon aj jedným z najdôležitejších opatrení proti zmene klímy a ostatným neželateľným vplyvom na životné prostredie (38). |
| --- | --- |

5.7

Zlepšenie energetických technológií je napokon aj jedným z najdôležitejších opatrení proti zmene klímy a ostatným neželateľným vplyvom na životné prostredie (38).

| 5.7.1 | Obsahové prepojenie týchto čiastkových programov by sa preto malo využiť aj pre ich optimalizáciu. Zatiaľ čo výskumné práce v čiastkovom programe „Životné prostredie“ (vrátane klimatických zmien) majú najmä stanoviť diagnózu, slúži čiastkový program „Energetika“ predovšetkým ako terapia. |
| --- | --- |

5.7.1

Obsahové prepojenie týchto čiastkových programov by sa preto malo využiť aj pre ich optimalizáciu. Zatiaľ čo výskumné práce v čiastkovom programe „Životné prostredie“ (vrátane klimatických zmien) majú najmä stanoviť diagnózu, slúži čiastkový program „Energetika“ predovšetkým ako terapia.

| 5.7.2 | Ale aj v rámci čiastkového programu „Životné prostredie“ by mali byť vypracované a využité najdôležitejšie prepojenia a synergické účinky medzi analýzou/diagnózou (napr. „geológia morského dna“) a možnou terapiou (napr. „ochrana morského dna“). |
| --- | --- |

5.7.2

Ale aj v rámci čiastkového programu „Životné prostredie“ by mali byť vypracované a využité najdôležitejšie prepojenia a synergické účinky medzi analýzou/diagnózou (napr. „geológia morského dna“) a možnou terapiou (napr. „ochrana morského dna“).

| 5.8 | Aj čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ doplnený priradením programu „Veda a spoločnosť“ odporúčaným v odseku 4.15.5 by mal byť chápaný ako komplexná téma. Výbor okrem toho pripomína svoje skoršie odporúčanie prepojiť intenzívnejšie prírodné a humanitné vety (vrátane spoločenských vied), ich aktérov, ale aj metód a kritérií (39). Spoločenské a humanitné vedy by sa mali podieľať aj na príčinných otázkach výskumu v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.8

Aj čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ doplnený priradením programu „Veda a spoločnosť“ odporúčaným v odseku 4.15.5 by mal byť chápaný ako komplexná téma. Výbor okrem toho pripomína svoje skoršie odporúčanie prepojiť intenzívnejšie prírodné a humanitné vety (vrátane spoločenských vied), ich aktérov, ale aj metód a kritérií (39). Spoločenské a humanitné vedy by sa mali podieľať aj na príčinných otázkach výskumu v oblasti bezpečnosti.

| 5.8.1 | V tejto súvislosti výbor víta zdôraznený význam národohospodárskych prieskumov s cieľom vypracovať čo najlepšie postupy pre jednotný trh a Lisabonskú stratégiu vzhľadom na globálnu hospodársku súťaž a ďalšie vplyvy globalizácie. Výbor zdôrazňuje naliehavosť prieskumov a politického poradenstva (pozri aj program spoločného výskumného centra, bod 5.10.1) zameraného na príčiny nezamestnanosti, silné a slabé stránky rôznych hospodárskych systémov ako aj na príčiny, dôsledky a možné zmeny demografického vývoja. Výbor v neposlednom rade zdôrazňuje nevyhnutnosť dôkladnejšieho preskúmania príčinných súvislostí medzi výskumom, inováciou a vysokou životnou úrovňou. |
| --- | --- |

5.8.1

V tejto súvislosti výbor víta zdôraznený význam národohospodárskych prieskumov s cieľom vypracovať čo najlepšie postupy pre jednotný trh a Lisabonskú stratégiu vzhľadom na globálnu hospodársku súťaž a ďalšie vplyvy globalizácie. Výbor zdôrazňuje naliehavosť prieskumov a politického poradenstva (pozri aj program spoločného výskumného centra, bod 5.10.1) zameraného na príčiny nezamestnanosti, silné a slabé stránky rôznych hospodárskych systémov ako aj na príčiny, dôsledky a možné zmeny demografického vývoja. Výbor v neposlednom rade zdôrazňuje nevyhnutnosť dôkladnejšieho preskúmania príčinných súvislostí medzi výskumom, inováciou a vysokou životnou úrovňou.

| 5.8.2 | Spolu s právnymi vedami pritom ide v konečnom dôsledku aj o vedecký základ pre všetky politické oblasti EÚ, ako napr. sociálnu politiku, právnu politiku, hospodársku politiku (menovú a peňažnú politiku, daňovú politiku, inovačnú politiku, atď.) a bezpečnostnú politiku. Predovšetkým ide však o politicko-hospodársko-právne otázky ďalšieho vnútorného vývoja EÚ, vrátane jednotného trhu, súdržnosti, integrácie a vlády (governance). |
| --- | --- |

5.8.2

Spolu s právnymi vedami pritom ide v konečnom dôsledku aj o vedecký základ pre všetky politické oblasti EÚ, ako napr. sociálnu politiku, právnu politiku, hospodársku politiku (menovú a peňažnú politiku, daňovú politiku, inovačnú politiku, atď.) a bezpečnostnú politiku. Predovšetkým ide však o politicko-hospodársko-právne otázky ďalšieho vnútorného vývoja EÚ, vrátane jednotného trhu, súdržnosti, integrácie a vlády (governance).

| 5.8.3 | Výbor ďalej zdôrazňuje obzvlášť aktuálnu otázku politického a kultúrneho chápania Európskej únie a jej hraníc. K tejto otázke by sa mali vypracovať spoločné charakteristicky európskej kultúry v oblasti umenia, vedy, architektúry, techniky a módy, ale aj dejín myslenia, vývoja práva, systéme hodnôt a štátnictva. Myšlienka moderného štátu vznikla v Európe (a bola po prvý raz uskutočnená v USA). To však potom znamená, že sú potrebné dôkladné štúdie o pojme kultúry, jeho významových odtieňoch, hierarchiách hodnôt a nedorozumeniach, ktoré s tým súvisia. |
| --- | --- |

5.8.3

Výbor ďalej zdôrazňuje obzvlášť aktuálnu otázku politického a kultúrneho chápania Európskej únie a jej hraníc. K tejto otázke by sa mali vypracovať spoločné charakteristicky európskej kultúry v oblasti umenia, vedy, architektúry, techniky a módy, ale aj dejín myslenia, vývoja práva, systéme hodnôt a štátnictva. Myšlienka moderného štátu vznikla v Európe (a bola po prvý raz uskutočnená v USA). To však potom znamená, že sú potrebné dôkladné štúdie o pojme kultúry, jeho významových odtieňoch, hierarchiách hodnôt a nedorozumeniach, ktoré s tým súvisia.

| 5.8.4 | Vzhľadom na rozmanitosť dôležitých čiastkových otázok je možné, že rozpočet naplánovaný pre čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ je napriek navrhovanému spojeniu s rozpočtom pre čiastkový program „Veda a spoločnosť“nedostatočný. Túto záležitosť je potrebné preskúmať, čo si vyžaduje zapojenie tých čiastkových úloh z oblasti humanitných vied, ktoré sú zahrnuté v iných čiastkových programoch, napr. energetika. |
| --- | --- |

5.8.4

Vzhľadom na rozmanitosť dôležitých čiastkových otázok je možné, že rozpočet naplánovaný pre čiastkový program „Spoločenské, ekonomické a humanitné vedy“ je napriek navrhovanému spojeniu s rozpočtom pre čiastkový program „Veda a spoločnosť“nedostatočný. Túto záležitosť je potrebné preskúmať, čo si vyžaduje zapojenie tých čiastkových úloh z oblasti humanitných vied, ktoré sú zahrnuté v iných čiastkových programoch, napr. energetika.

| 5.8.5 | Výbor v neposlednom rade zdôrazňuje všetky etické otázky týkajúce sa poznatkov, výskumu a aplikácie, ako aj rizík a šancí. Dôležitá otázka – aj vzhľadom na Lisabonskú stratégiu – sa vzťahuje na súvislosti a protiklady medzi ideologicko-dogmatickými stanoviskami, ochotou znášať riziko a pokrokom. |
| --- | --- |

5.8.5

Výbor v neposlednom rade zdôrazňuje všetky etické otázky týkajúce sa poznatkov, výskumu a aplikácie, ako aj rizík a šancí. Dôležitá otázka – aj vzhľadom na Lisabonskú stratégiu – sa vzťahuje na súvislosti a protiklady medzi ideologicko-dogmatickými stanoviskami, ochotou znášať riziko a pokrokom.

| 5.8.6 | To sa zasa vzťahuje na tematickú oblasti „Veda a spoločnosť“. Na túto tému výbor už vypracoval veľmi rozsiahle stanovisko (40). Aj v zmysle tohto predošlého stanoviska víta výbor tematické spektrum, ktoré navrhla Komisia. Sem patrí aj úloha priblížiť občanom vedecký výskum a poznanie, posilniť vzájomné porozumenie a motivovať najmä mladých ľudí, aby si našli cestu k vede. Tu sa ponúka aj fórum na vytvorenie vzťahov medzi občanmi a spotrebiteľmi na jednej strane a vedou a výskumom na strane druhej a zohľadniť pritom názory občanov. |
| --- | --- |

5.8.6

To sa zasa vzťahuje na tematickú oblasti „Veda a spoločnosť“. Na túto tému výbor už vypracoval veľmi rozsiahle stanovisko (40). Aj v zmysle tohto predošlého stanoviska víta výbor tematické spektrum, ktoré navrhla Komisia. Sem patrí aj úloha priblížiť občanom vedecký výskum a poznanie, posilniť vzájomné porozumenie a motivovať najmä mladých ľudí, aby si našli cestu k vede. Tu sa ponúka aj fórum na vytvorenie vzťahov medzi občanmi a spotrebiteľmi na jednej strane a vedou a výskumom na strane druhej a zohľadniť pritom názory občanov.

| 5.8.6.1 | Výbor pre tento účel považuje za dôležité tie opatrenia, ktoré umožňujú bezprostredné kontakty alebo dokonca priame, aktívne zapojenie: dobré technické múzeá, špeciálne laboratóriá, „dni otvorených dverí“, atď. No predovšetkým je potrebné, aby dostatočnú váhu opäť nadobudlo dobré a názorné vyučovanie prírodných vied v učebných plánoch vyšších škôl. Tým sa má podporiť predovšetkým záujem a pochopenie pre prírodné vedy a techniku. Pretože len dostatočné vedomosti umožňujú človeku, aby si vytvoril úsudok na veci okolo seba. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Výbor pre tento účel považuje za dôležité tie opatrenia, ktoré umožňujú bezprostredné kontakty alebo dokonca priame, aktívne zapojenie: dobré technické múzeá, špeciálne laboratóriá, „dni otvorených dverí“, atď. No predovšetkým je potrebné, aby dostatočnú váhu opäť nadobudlo dobré a názorné vyučovanie prírodných vied v učebných plánoch vyšších škôl. Tým sa má podporiť predovšetkým záujem a pochopenie pre prírodné vedy a techniku. Pretože len dostatočné vedomosti umožňujú človeku, aby si vytvoril úsudok na veci okolo seba.

| 5.8.6.2 | Vedomosti z oblasti prírodných vied sú nevyhnutné aj pre rozvoj myslenia a vytvorenie jasného obrazu sveta. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Vedomosti z oblasti prírodných vied sú nevyhnutné aj pre rozvoj myslenia a vytvorenie jasného obrazu sveta.

| 5.8.6.3 | Rovnako dôležité však je zapojiť samotných výskumných pracovníkov v tomto programe a ich názory do diskusií a rozhodovacích procesov. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Rovnako dôležité však je zapojiť samotných výskumných pracovníkov v tomto programe a ich názory do diskusií a rozhodovacích procesov.

| 5.9 | Veľmi dôležitý čiastkový program sa vzťahuje na veľmi širokú tému zdravie, s ktorou sa výbor už viackrát zaoberal. Zahŕňa všetky výskumné a vývojové práce, ktoré sa týkajú tém diagnóza, terapia, zmiernenie a prevencia chorôb. |
| --- | --- |

5.9

Veľmi dôležitý čiastkový program sa vzťahuje na veľmi širokú tému zdravie, s ktorou sa výbor už viackrát zaoberal. Zahŕňa všetky výskumné a vývojové práce, ktoré sa týkajú tém diagnóza, terapia, zmiernenie a prevencia chorôb.

| 5.9.1 | Prioritu má pritom predovšetkým ošetrenie alebo prevencia týchto chorôb, ktoré sa vyznačujú obzvlášť vysokou mortalitou a morbiditou – v prípade detí, dospelých a starých ľudí – alebo ktoré by mali v prípade nekontrolovanej epidémie obzvlášť vysokú mortalitu. |
| --- | --- |

5.9.1

Prioritu má pritom predovšetkým ošetrenie alebo prevencia týchto chorôb, ktoré sa vyznačujú obzvlášť vysokou mortalitou a morbiditou – v prípade detí, dospelých a starých ľudí – alebo ktoré by mali v prípade nekontrolovanej epidémie obzvlášť vysokú mortalitu.

| 5.9.2 | Za neustály nárast priemerného veku života vďačíme na jednej strane úspechom doterajšieho lekárskeho pokroku, na druhej strane však aj stále lepšej a zdravšej ponuke potravín. No spolu s tým sa v rastúcej miere objavujú choroby podmienené spôsobom života (napr. obezita (41), fajčenie), zdravotné ťažkosti a choroby z povolania, ako aj tie, ktoré vyplývajú zo staroby. Na význam poslednej témy bolo poukázané už vyššie v tomto stanovisku (42). Táto téma nezahŕňa len zdravotné aspekty, ale – v súvislosti s pracovnou schopnosťou alebo potrebou poskytnúť starostlivosť – aj aspekty relevantné z národohospodárskeho hľadiska. To sa týka aj celkovej tematiky organizácie a financovania systému zdravotníctva a aplikácie pokroku v tejto oblasti. Podobne sa to týka aj výskumných prác na zmiernenie zdravotného postihnutia, teda zvýšenia kvality života zdravotne postihnutých osôb a ich možného začlenenia do pracovného procesu. |
| --- | --- |

5.9.2

Za neustály nárast priemerného veku života vďačíme na jednej strane úspechom doterajšieho lekárskeho pokroku, na druhej strane však aj stále lepšej a zdravšej ponuke potravín. No spolu s tým sa v rastúcej miere objavujú choroby podmienené spôsobom života (napr. obezita (41), fajčenie), zdravotné ťažkosti a choroby z povolania, ako aj tie, ktoré vyplývajú zo staroby. Na význam poslednej témy bolo poukázané už vyššie v tomto stanovisku (42). Táto téma nezahŕňa len zdravotné aspekty, ale – v súvislosti s pracovnou schopnosťou alebo potrebou poskytnúť starostlivosť – aj aspekty relevantné z národohospodárskeho hľadiska. To sa týka aj celkovej tematiky organizácie a financovania systému zdravotníctva a aplikácie pokroku v tejto oblasti. Podobne sa to týka aj výskumných prác na zmiernenie zdravotného postihnutia, teda zvýšenia kvality života zdravotne postihnutých osôb a ich možného začlenenia do pracovného procesu.

| 5.9.3 | No problematiku zdravotného postihnutia nemožno riešiť výlučne programami zameranými na zdravotníctvo. Zdravotné postihnutie by malo byť zohľadnené vo všetkých relevantných sektoroch programu. |
| --- | --- |

5.9.3

No problematiku zdravotného postihnutia nemožno riešiť výlučne programami zameranými na zdravotníctvo. Zdravotné postihnutie by malo byť zohľadnené vo všetkých relevantných sektoroch programu.

| 5.9.4 | Výbor okrem toho poukazuje na medzinárodnú dimenziu témy zdravie: na jednej strane na spoluprácu s tými krajinami, ktoré realizujú intenzívny a úspešný výskum, na druhej strane na aspekty zdravotníckej pomoci rozvojovým krajinám. Tým nadobúda mimoriadny význam spolupráca s WHO (World Health Organisation). |
| --- | --- |

5.9.4

Výbor okrem toho poukazuje na medzinárodnú dimenziu témy zdravie: na jednej strane na spoluprácu s tými krajinami, ktoré realizujú intenzívny a úspešný výskum, na druhej strane na aspekty zdravotníckej pomoci rozvojovým krajinám. Tým nadobúda mimoriadny význam spolupráca s WHO (World Health Organisation).

| 5.9.5 | Aj globálne rozširovanie nových pôvodcov chorôb je medzinárodnou témou, pri ktorej je spolupráca s WHO rovnako veľmi dôležitá. |
| --- | --- |

5.9.5

Aj globálne rozširovanie nových pôvodcov chorôb je medzinárodnou témou, pri ktorej je spolupráca s WHO rovnako veľmi dôležitá.

| 5.9.6 | Medzinárodná spolupráca poskytuje okrem toho príležitosť na vypracovanie prehĺbených klinických štúdií vzťahujúcich sa nielen na všeobecnú populáciu, ale zohľadňujúcich aj vek človeka: detí, dospelých, starých ľudí. |
| --- | --- |

5.9.6

Medzinárodná spolupráca poskytuje okrem toho príležitosť na vypracovanie prehĺbených klinických štúdií vzťahujúcich sa nielen na všeobecnú populáciu, ale zohľadňujúcich aj vek človeka: detí, dospelých, starých ľudí.

| 5.9.7 | Významné práce v oblasti výskumu a vývoja, ktoré realizoval súkromný sektor (farmaceutický priemysel a výrobcovia zdravotníckych prístrojov) v oblasti zdravotníctva, sú dobrým príkladom uplatnenia článku 169 pre partnerstvá medzi súkromným sektorom a výskumom podporovaným z verejných zdrojov (aj zo strany členských štátov). |
| --- | --- |

5.9.7

Významné práce v oblasti výskumu a vývoja, ktoré realizoval súkromný sektor (farmaceutický priemysel a výrobcovia zdravotníckych prístrojov) v oblasti zdravotníctva, sú dobrým príkladom uplatnenia článku 169 pre partnerstvá medzi súkromným sektorom a výskumom podporovaným z verejných zdrojov (aj zo strany členských štátov).

| 5.10 | Spoločné výskumné centrum SVC (mimo jadrovej oblasti) |
| --- | --- |

5.10

Spoločné výskumné centrum SVC (mimo jadrovej oblasti)

| 5.10.1 | SVC sa angažuje v oblastiach, ktoré sú vhodné pre vedecko-technickú podporu politiky EÚ. Patria sem oblasti ako napr. trvalo udržateľný rozvoj, ochrana klímy, potraviny, energetika, doprava, chemikálie, alternatívy k pokusom so zvieratami, politika v oblasti výskumu, informačné technológie, referenčné postupy a materiály, ako aj riziká, nebezpečenstvá a socioekonomické dôsledky biotechnológií, ale aj ekonometrické techniky modelov a analýz. Ďalšou úlohou je rozvoj vedecko-technologických referenčných údajov pre rôzne oblasti kontroly životného prostredia a potravín. Uvedené aktivity predstavujú cenný prínos pre vypracovanie právnych predpisov Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.10.1

SVC sa angažuje v oblastiach, ktoré sú vhodné pre vedecko-technickú podporu politiky EÚ. Patria sem oblasti ako napr. trvalo udržateľný rozvoj, ochrana klímy, potraviny, energetika, doprava, chemikálie, alternatívy k pokusom so zvieratami, politika v oblasti výskumu, informačné technológie, referenčné postupy a materiály, ako aj riziká, nebezpečenstvá a socioekonomické dôsledky biotechnológií, ale aj ekonometrické techniky modelov a analýz. Ďalšou úlohou je rozvoj vedecko-technologických referenčných údajov pre rôzne oblasti kontroly životného prostredia a potravín. Uvedené aktivity predstavujú cenný prínos pre vypracovanie právnych predpisov Spoločenstva.

| 5.10.2 | Výbor vidí ďalšiu úlohu Spoločenstva v koordinácii deľby práce národných inštitúcií pre metrológiu a štandardizáciu za súčasnej účasti na ich programoch. V zmysle jednotného trhu a európskej integrácie vo všeobecnosti by bolo potrebné zvážiť vytvorenie „European Bureau of Standards“ [Európskeho normalizačného úradu] v spolupráci s príslušnými doterajšími národnými inštitúciami, priemyselnými odvetviami a SVC. Doterajšia rozmanitosť by umožňovala realizovať paralelné metódy a ich porovnávanie a tiež koordinovane uskutočňovať nový vývoj vo veľmi priaznivých podmienkach. |
| --- | --- |

5.10.2

Výbor vidí ďalšiu úlohu Spoločenstva v koordinácii deľby práce národných inštitúcií pre metrológiu a štandardizáciu za súčasnej účasti na ich programoch. V zmysle jednotného trhu a európskej integrácie vo všeobecnosti by bolo potrebné zvážiť vytvorenie „European Bureau of Standards“ [Európskeho normalizačného úradu] v spolupráci s príslušnými doterajšími národnými inštitúciami, priemyselnými odvetviami a SVC. Doterajšia rozmanitosť by umožňovala realizovať paralelné metódy a ich porovnávanie a tiež koordinovane uskutočňovať nový vývoj vo veľmi priaznivých podmienkach.

| 5.10.3 | Výbor berie s uspokojením na vedomie, že aktivity SVC sú zapojené do medzinárodného vedného spoločenstva. Výbor považuje takéto zapojenie za veľmi dôležité aj pre spoločenské, ekonomické a humanitné vedy uvedené v bode 5.8. |
| --- | --- |

5.10.3

Výbor berie s uspokojením na vedomie, že aktivity SVC sú zapojené do medzinárodného vedného spoločenstva. Výbor považuje takéto zapojenie za veľmi dôležité aj pre spoločenské, ekonomické a humanitné vedy uvedené v bode 5.8.

6.   7. rámcový program Euratom (RP7-Euratom)

| 6.1 | Kontrolovaná termojadrová fúzia. Výbor opakuje vyjadrenia zo svojho nedávneho stanoviska (43)„Termojadrová energia“, konkrétne, že mierové využívanie termojadrovej energie má potenciál veľmi podstatným spôsobom prispieť k dlhodobému riešeniu zásobovania energiou v zmysle trvalej udržateľnosti, ekologickosti a konkurencieschopnosti. Podobne ako jadrové štiepenie, ani jadrová fúzia neemituje žiadne klimatické plyny a má navyše ďalšie dôležité výhody. |
| --- | --- |

6.1

Kontrolovaná termojadrová fúzia. Výbor opakuje vyjadrenia zo svojho nedávneho stanoviska (43)„Termojadrová energia“, konkrétne, že mierové využívanie termojadrovej energie má potenciál veľmi podstatným spôsobom prispieť k dlhodobému riešeniu zásobovania energiou v zmysle trvalej udržateľnosti, ekologickosti a konkurencieschopnosti. Podobne ako jadrové štiepenie, ani jadrová fúzia neemituje žiadne klimatické plyny a má navyše ďalšie dôležité výhody.

| 6.1.1 | Výbor gratuluje Komisii a ďalším zúčastneným aktérom za úspech ich rokovaní, ktoré odporúčal výbor a na základe ktorých bol dôležitý medzinárodný projekt ITER umiestnený v Európe. Projekt ITER
   (44) predstavuje rozhodujúci krok smerom k neskoršiemu vybudovaniu demonštračného reaktora DEMO. No s týmto projektom je spojený aj záväzok zmluvne dohodnutého financovania samotného ITER a s ním súvisiacich prípravných a sprievodných programov, ako aj prípravných programom pre DEMO. |
| --- | --- |

6.1.1

Výbor gratuluje Komisii a ďalším zúčastneným aktérom za úspech ich rokovaní, ktoré odporúčal výbor a na základe ktorých bol dôležitý medzinárodný projekt ITER umiestnený v Európe. Projekt ITER
   (44) predstavuje rozhodujúci krok smerom k neskoršiemu vybudovaniu demonštračného reaktora DEMO. No s týmto projektom je spojený aj záväzok zmluvne dohodnutého financovania samotného ITER a s ním súvisiacich prípravných a sprievodných programov, ako aj prípravných programom pre DEMO.

| 6.1.2 | Výbor v tejto súvislosti apeluje aj na členské štáty, aby sa takisto výraznou mierou zapojili do európskeho termojadrového programu a aby zodpovedajúco podporovali svoje laboratóriá spojené s týmto programom. Výbor si je vedomý, že program termojadrovej fúzie sa tým dostáva do fázy, ktorej realizácia si vyžaduje vynaloženie značného – a oproti minulosti vyššieho – objemu finančných prostriedkov. Vzhľadom na potenciál tohto zdroja energie a závažnosti energetickej problematiky to výbor však považuje za nevyhnutné a oprávnené. |
| --- | --- |

6.1.2

Výbor v tejto súvislosti apeluje aj na členské štáty, aby sa takisto výraznou mierou zapojili do európskeho termojadrového programu a aby zodpovedajúco podporovali svoje laboratóriá spojené s týmto programom. Výbor si je vedomý, že program termojadrovej fúzie sa tým dostáva do fázy, ktorej realizácia si vyžaduje vynaloženie značného – a oproti minulosti vyššieho – objemu finančných prostriedkov. Vzhľadom na potenciál tohto zdroja energie a závažnosti energetickej problematiky to výbor však považuje za nevyhnutné a oprávnené.

| 6.1.3 | Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé stanovisko (45) na túto tému. Výbor pritom zdôrazňuje práce v oblasti vývoja pri príprave projektu DEMO (vývoj materiálov, vývoj blanketu, koncepcia systému atď.) ako aj výskum týkajúci sa lepších koncepcií uzáveru. |
| --- | --- |

6.1.3

Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé stanovisko (45) na túto tému. Výbor pritom zdôrazňuje práce v oblasti vývoja pri príprave projektu DEMO (vývoj materiálov, vývoj blanketu, koncepcia systému atď.) ako aj výskum týkajúci sa lepších koncepcií uzáveru.

| 6.2 | Jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením. Jadrová energia je najdôležitejším, v súčasnosti dostupným zdrojom elektrickej energie vyrábanej na neuhlíkovej báze. Časť obyvateľstva má však obavy týkajúce sa prevádzkových rizík a bezpečného trvalého skládkovania vyhorených článkov. Výbor pripomína svoje stanoviská k jadrovej energii (46) (jadrové štiepenie) a k tzv. nukleárnemu balíčku (47). Už v stanovisku uvádzanom na poslednom mieste výbor konštatoval, že podporuje Komisiu v jej zámere aj v budúcnosti výrazne podporovať výskum v oblasti bezpečnosti jadrovotechnických zariadení a skládkovania rádioaktívneho odpadu a koordinovať túto činnosť na úrovni Spoločenstva. Opatrenia navrhované Komisiou slúžia tejto úlohe a výbor ich víta. |
| --- | --- |

6.2

Jadrové štiepenie a ochrana pred ožiarením. Jadrová energia je najdôležitejším, v súčasnosti dostupným zdrojom elektrickej energie vyrábanej na neuhlíkovej báze. Časť obyvateľstva má však obavy týkajúce sa prevádzkových rizík a bezpečného trvalého skládkovania vyhorených článkov. Výbor pripomína svoje stanoviská k jadrovej energii (46) (jadrové štiepenie) a k tzv. nukleárnemu balíčku (47). Už v stanovisku uvádzanom na poslednom mieste výbor konštatoval, že podporuje Komisiu v jej zámere aj v budúcnosti výrazne podporovať výskum v oblasti bezpečnosti jadrovotechnických zariadení a skládkovania rádioaktívneho odpadu a koordinovať túto činnosť na úrovni Spoločenstva. Opatrenia navrhované Komisiou slúžia tejto úlohe a výbor ich víta.

| 6.2.1 | Systémy reaktorov. Ide pritom o výskumné práce, na jednej strane na podporu ďalšej bezpečnej prevádzky existujúcich systémov reaktorov (vrátane zariadení na obeh jadrového paliva), na druhej strane na vyhodnotenie potenciálu a bezpečnostných aspektov budúcich koncepcií reaktorov. |
| --- | --- |

6.2.1

Systémy reaktorov. Ide pritom o výskumné práce, na jednej strane na podporu ďalšej bezpečnej prevádzky existujúcich systémov reaktorov (vrátane zariadení na obeh jadrového paliva), na druhej strane na vyhodnotenie potenciálu a bezpečnostných aspektov budúcich koncepcií reaktorov.

| 6.2.1.1 | Výbor považuje práve druhý bod za obzvlášť dôležitý. Mal by viesť k vývoju inovatívnych systémov reaktorov. Dejiny techniky ukázali, že najväčší pokrok možno dosiahnuť inovatívnym rozvíjaním, resp. generačným postupom systémov a koncepcií. Vzhľadom na energeticko-politický význam jadrovej energie by bolo potrebné preskúmať a využiť potenciál existujúci v tejto oblasti – zvýšená bezpečnosť, zníženie množstva rádioaktívneho (obzvlášť dlhodobého) odpadu, predĺženie životnosti existujúcich zdrojov a využívanie ďalších, nových zdrojov. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Výbor považuje práve druhý bod za obzvlášť dôležitý. Mal by viesť k vývoju inovatívnych systémov reaktorov. Dejiny techniky ukázali, že najväčší pokrok možno dosiahnuť inovatívnym rozvíjaním, resp. generačným postupom systémov a koncepcií. Vzhľadom na energeticko-politický význam jadrovej energie by bolo potrebné preskúmať a využiť potenciál existujúci v tejto oblasti – zvýšená bezpečnosť, zníženie množstva rádioaktívneho (obzvlášť dlhodobého) odpadu, predĺženie životnosti existujúcich zdrojov a využívanie ďalších, nových zdrojov.

| 6.2.2 | Ochrana pred ožiarením. Cieľom je prehĺbiť vedecký základ pre ochranu obyvateľstva pred ionizujúcim žiarením, ktoré sa vyskytuje pri využívaní rádioaktivity alebo iných zdrojov žiarenia v oblasti zdravotníctva, výskumu a priemyslu (vrátane výroby jadrovej energie). Veľmi dôležitým objektom skúmania je pritom pôsobenie veľmi nízkych dávok žiarenia, ktoré sú štatisticky ťažko zistiteľné a o ktorých preto ešte stále existujú kontroverzné názory. |
| --- | --- |

6.2.2

Ochrana pred ožiarením. Cieľom je prehĺbiť vedecký základ pre ochranu obyvateľstva pred ionizujúcim žiarením, ktoré sa vyskytuje pri využívaní rádioaktivity alebo iných zdrojov žiarenia v oblasti zdravotníctva, výskumu a priemyslu (vrátane výroby jadrovej energie). Veľmi dôležitým objektom skúmania je pritom pôsobenie veľmi nízkych dávok žiarenia, ktoré sú štatisticky ťažko zistiteľné a o ktorých preto ešte stále existujú kontroverzné názory.

| 6.2.3 | Obzvlášť dôležitý je aj vývoj, ktorý slúži na technickú kontrolu a monitorovanie všetkých opatrení zameraných na nerozširovanie materiálu alebo techniky použiteľnej na výrobu jadrových zbraní. |
| --- | --- |

6.2.3

Obzvlášť dôležitý je aj vývoj, ktorý slúži na technickú kontrolu a monitorovanie všetkých opatrení zameraných na nerozširovanie materiálu alebo techniky použiteľnej na výrobu jadrových zbraní.

| 6.3 | Aj pre vývoj termojadrovej elektrárne ako aj pre bezpečnú prevádzku a ďalší vývoj reaktorov pre jadrové štiepenie je naliehavo potrebné vyškoliť dostatočné množstvo vysokokvalifikovaných pracovníkov a umožniť im zaškoliť sa na príslušných pokusných zariadeniach. To sa môže podariť len vtedy, ak jadrová technológia v Európe opäť nadobudne väčší význam, čím sa zvýši záujem mladých vedeckých pracovníkov o túto oblasť. Výskum a vývoj musia aj v tomto prípade vytvoriť osvedčenú symbiózu. |
| --- | --- |

6.3

Aj pre vývoj termojadrovej elektrárne ako aj pre bezpečnú prevádzku a ďalší vývoj reaktorov pre jadrové štiepenie je naliehavo potrebné vyškoliť dostatočné množstvo vysokokvalifikovaných pracovníkov a umožniť im zaškoliť sa na príslušných pokusných zariadeniach. To sa môže podariť len vtedy, ak jadrová technológia v Európe opäť nadobudne väčší význam, čím sa zvýši záujem mladých vedeckých pracovníkov o túto oblasť. Výskum a vývoj musia aj v tomto prípade vytvoriť osvedčenú symbiózu.

| 6.3.1 | Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé stanovisko (48) na túto tému. |
| --- | --- |

6.3.1

Čo sa týka ďalších podrobností, poukazuje výbor na svoje predošlé stanovisko (48) na túto tému.

6.4   Spoločné výskumné centrum – program EURATOM

| 6.4.1 | Výbor víta, že spoločné výskumné centrum (SVC) podporuje politické rozhodovanie v nukleárnej oblasti, vrátane realizácie a kontroly existujúcich stratégií a reakcie na nové požiadavky. |
| --- | --- |

6.4.1

Výbor víta, že spoločné výskumné centrum (SVC) podporuje politické rozhodovanie v nukleárnej oblasti, vrátane realizácie a kontroly existujúcich stratégií a reakcie na nové požiadavky.

| 6.4.2 | Výbor považuje za správne aj zameranie priorít „nukleárneho“ programu SVC na hlavné témy, ktorými sú likvidácia odpadu, bezpečnosť a kontrola. Práve s týmito problémami sú spojené na jednej strane obavy občanov, na druhej strane nevyhnutnosť spoľahlivých riešení. Výbor vychádza z predpokladu, že aj tieto činnosti sa prepoja a skoordinujú s činnosťami členských štátov. |
| --- | --- |

6.4.2

Výbor považuje za správne aj zameranie priorít „nukleárneho“ programu SVC na hlavné témy, ktorými sú likvidácia odpadu, bezpečnosť a kontrola. Práve s týmito problémami sú spojené na jednej strane obavy občanov, na druhej strane nevyhnutnosť spoľahlivých riešení. Výbor vychádza z predpokladu, že aj tieto činnosti sa prepoja a skoordinujú s činnosťami členských štátov.

| 6.4.3 | Výbor zastáva názor, že dôležitou úlohou je aj (ďalší) vývoj postupov, ktoré umožnia ešte lepšiu kontrolu nerozširovania materiálu alebo techniky jadrových zbraní (pozri aj bod 4.10.2.). |
| --- | --- |

6.4.3

Výbor zastáva názor, že dôležitou úlohou je aj (ďalší) vývoj postupov, ktoré umožnia ešte lepšiu kontrolu nerozširovania materiálu alebo techniky jadrových zbraní (pozri aj bod 4.10.2.).

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  To sa týka aj cieľov oživenej Lisabonskej stratégie (Európska rada z 23. marca 2005).

1

(2)  Celkové výdavky EÚ na výskum a vývoj sa majú do roku 2010 zvýšiť na 3 % HDP, pričom 2/3 z toho má pochádzať zo súkromného sektora. Pozri k tomu aj Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003.

2

(3)  Mimoriadne dôležitým príspevkom sú pritom významné investície do výskumu a vývoja, ktoré vynakladá ministerstvo obrany USA (Department of Defence) a ktoré neslúžia len na vojenské účely.

3

(4)  Európska rada výslovne potvrdila a podrobnejšie popísala tento cieľ v marci 2005 (Brusel) prostredníctvom rozhodnutí týkajúcich sa oživenia Lisabonskej stratégie.

4

(5)  Príklady úspešnej európskej spolupráce: ARIANE, AIRBUS, CERN, ESO, GALILEO, JET/ITER.

5

(6)  Veda a technológia: Kľúč k budúcnosti Európy - Usmernenia pre budúcu politiku Európskej únie na podporu výskumu KOM(2004) 353, konečné znenie.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005.

7

(8)  Pozri aj poznámky č. 14 až 21.

8

(9)  Očakáva sa onedlho.

9

(10)  Očakáva sa onedlho.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003.

11

(12)  Ú. v. ES C 157, 28.4.2003.

12

(13)  Ú. v. ES C 234, 30.9.2003, Ú. v. ES C 61, 14.3.2003, Ú. v. ES C 94, 18.4.2002.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, Ú. v. ES C 133, 6.6.2003.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004.

15

(16)  Ú. v. ES C 241, 7.10.2002.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004.

17

(18)  Ú. v. ES C 220, 16.9.2003, Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004.

20

(21)  Citát z prejavu bývalého spolkového kancelára Gerharda Schrödera pri príležitosti otvorenia Einsteinovho roka 2005. V prejave sa o.i. uvádza: „Základný vedecký výskum však potrebuje zároveň istotu, že bude môcť existovať bez tlaku bezprostrednej využiteľnosti a bez nutnosti neustáleho dokazovania prospešnosti.“

21

„Základný vedecký výskum však potrebuje zároveň istotu, že bude môcť existovať bez tlaku bezprostrednej využiteľnosti a bez nutnosti neustáleho dokazovania prospešnosti.“

(22)  Pozri The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships [Návrat hospodárstva k základnému výskumu a výhody vzťahov medzi univerzitami a priemyslom] Prehľad literatúry a aktualizácia odkazov. Správa pre Office of Science and Technology* [Úrad pre vedu a technológiu, Veľká Británia], ktorú vypracoval SPRU - Science and Technology Policy Research [Prieskum politík v oblasti vedy a technológie]. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

22

(23)  Pozri k tomu aj Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004.

23

(24)  Ú. v. EÚ L 75/67, 22.3.2005.

24

(25)  To sa týka napríklad nesprávneho pochopenia a) skutočnosti, že hlavnou úlohou výskumu je vytvárať nové poznatky, zatiaľ čo otázka, čo slúži ľudstvu alebo čo je spoločensky relevantné nepredstavuje v konkrétnych prípadoch vhodné kritérium (pozri k tomu Ú. v. ES C, 7.8.2001, kapitola 4 a 6 (napr. bod 6.7.1) a poznámku č. 14, alebo b) dôležitého významu duplicitného výskumu, a to nielen pre zabezpečenie nových poznatkov, ale aj pre ich rozšírenie, prehĺbenie a rozpracovanie (pozri k tomu napr. Ú. v. ES C, 7.8.2001, body 4.7.5 a 4.7.6). Dobrý výskum nemožno vynútiť príliš obmedzujúcimi pravidlami, ale potrebuje voľnosť.

25

Najúspešnejšími opatreniami zameranými na prieskum nových, neprebádaných oblastí a dosiahnutie dobrých výkonov je vymenovanie najúspešnejších a veľmi skúsených výskumných pracovníkov do riadiacich funkcií, získanie a podpora najlepších vedeckých pracovníkov a dostatočné a spoľahlivé vybavenie prístrojmi a prostriedkami na výskum (kritická masa). Pozri k tomu aj Ú. v. ES C 204, 18.7.2000 a Ú. v. EÚ C, 30.4.2004. Kvalifikácia výskumného pracovníka sa nedá kvantifikovať, ani objektivizovať – jej posúdenie podlieha nevyhnutne vyjadreniu jeho skúsených kolegov v danom odbore.

(26)  Správa zo schôdzky expertov, ktorú viedol prof. Marimon, 21 júna 2004, Šiesty rámcový program.

26

(27)  Ú. v. ES C 204, 18.7.2000 (CES 595/00, bod 9.8.4).

27

(28)  KOM(2005) 121, konečné znenie - 2005/0050 (COD).

28

(29)  Toto odporúčanie sa týka len prevažne sociologických výskumov na tému „Veda a spoločnosť“. Naproti tomu by podiel rozpočtu, ktorý slúži na opatrenia (výstavy, múzeá, zasadnutia) na sprostredkovanie vedy („Communicating Science“), t.j. jej výsledkov a spôsobu práce, mal naďalej zostať v špecifickom programe „Kapacity“.

29

(30)  Pozri aj COM RTD info Special INCO, júl 2005.

30

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005.

32

(33)  napr. Ú. v. EÚ C 241, 7.10.2002, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005 a Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005.

33

(34)  David Pimentel a Ted W. Patzek: Natural Resources Research [Výskum prírodných zdrojov], roč. 14, č. 1, 2005.

34

(35)  Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005.

35

(36)  Ú. v. EÚ C 294, 25.11.2005.

36

(37)  Ú. v. ES C 241, 7.10.2002, Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003, Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004, Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005, Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005.

37

(38)  Pozri k tomu aj: Deutsche Physikalische Gesellschaft [Nemecká fyzikálna spoločnosť], sept. 2005, „Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990 – 2020“ [Ochrana klímy a zásobovanie energiou v Nemecku 1990 – 2020].

38

(39)  Ide pritom o veľmi komplexnú otázku, ktorá bola sčasti spracovaná v Ú. v. ES C 221, 7.8.2001, body 3.9 a kapitola 6.

39

(40)  Ú. v. ES C 221, 7.8.2001.

40

(41)  Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006.

41

(42)  Pozri poznámky č. 37 a 38.

42

(43)  Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004.

43

(44)  ITER bude mať termojadrový výkon 500 MW. Predstavuje krok medzi dnešnými experimentmi plazmovej fyziky, ako JET, a demonštračnou elektrárňou DEMO vyrábajúcou elektrickú energiu. Je to medzinárodný projekt s účasťou Číny, EÚ a Švajčiarska, Japonska, Kórei, Ruska a USA, ktorého sídlo bude v Cararachene (Francúzsko).

44

(45)  Pozri poznámku č. 44.

45

(46)  Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004.

46

(47)  Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003.

47

(48)  Pozri predošlé poznámky.

48

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007-2013)“

KOM(2005) 121, konečné znenie – 2005/0050 (COD)

(2006/C 65/03)

Rada Európskej únie sa rozhodla 25. apríla 2005 podľa článku 56, článku 157 ods. 3 a článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. októbra 2005. Spravodajcom bol pán WELSCHKE, pomocnou spravodajkyňou bola pani FUSCO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra) 125 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 1 člen hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvodné poznámky

| 1.1 | Veľa ukazovateľov rastu, zamestnanosti a inovácie nasvedčuje tomu, že Európska únia v celosvetovej konkurencii v posledných rokoch zaostala a tento proces pretrváva. Pre EÚ sa stáva najväčšou hospodárskou a sociálnou výzvou potláčať nezamestnanosť, vytvárať nové pracovné miesta a podporovať potrebný hospodársky rast na trvalo udržateľnom základe. |
| --- | --- |

1.1

Veľa ukazovateľov rastu, zamestnanosti a inovácie nasvedčuje tomu, že Európska únia v celosvetovej konkurencii v posledných rokoch zaostala a tento proces pretrváva. Pre EÚ sa stáva najväčšou hospodárskou a sociálnou výzvou potláčať nezamestnanosť, vytvárať nové pracovné miesta a podporovať potrebný hospodársky rast na trvalo udržateľnom základe.

| 1.2 | Podniky hrajú pri napĺňaní týchto výziev hlavnú úlohu. 98 % podnikov v Európe sú malé a stredné podniky (MSP). Poskytujú 55 % pracovných miest v súkromnom sektore. Potenciál MSP pre inovácie vo výrobných procesoch a výrobkoch ako aj v službách je značný. |
| --- | --- |

1.2

Podniky hrajú pri napĺňaní týchto výziev hlavnú úlohu. 98 % podnikov v Európe sú malé a stredné podniky (MSP). Poskytujú 55 % pracovných miest v súkromnom sektore. Potenciál MSP pre inovácie vo výrobných procesoch a výrobkoch ako aj v službách je značný.

| 1.3 | Veľa podnikov využíva výhody európskeho jednotného trhu. Často však nemôžu jeho potenciál plne využiť z dôvodu pretrvávajúcich obmedzení, obmedzených personálnych a finančných kapacít a nedostatočných informácií. Pomôcť by tu mohlo dôsledné uplatňovanie Lisabonskej stratégie, dokončenie jednotného trhu a ďalšie otvorenie trhu, lepšia tvorba právnych predpisov ako aj podporné programy, ktoré vytvárajú európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

1.3

Veľa podnikov využíva výhody európskeho jednotného trhu. Často však nemôžu jeho potenciál plne využiť z dôvodu pretrvávajúcich obmedzení, obmedzených personálnych a finančných kapacít a nedostatočných informácií. Pomôcť by tu mohlo dôsledné uplatňovanie Lisabonskej stratégie, dokončenie jednotného trhu a ďalšie otvorenie trhu, lepšia tvorba právnych predpisov ako aj podporné programy, ktoré vytvárajú európsku pridanú hodnotu.

| 1.4 | Tiež moderne štruktúrované správne orgány a efektívne fungujúce verejné služby môžu významne prispieť k podpore konkurencieschopnosti a inovácie v Európe. Cezhraničné twinningové činnosti na všetkých úrovniach môžu zlepšiť stále potrebnejšiu spoluprácu v oblasti administratívy, uľahčiť výmenu skúseností a využiť príklady najlepších riešení v prospech všetkých. |
| --- | --- |

1.4

Tiež moderne štruktúrované správne orgány a efektívne fungujúce verejné služby môžu významne prispieť k podpore konkurencieschopnosti a inovácie v Európe. Cezhraničné twinningové činnosti na všetkých úrovniach môžu zlepšiť stále potrebnejšiu spoluprácu v oblasti administratívy, uľahčiť výmenu skúseností a využiť príklady najlepších riešení v prospech všetkých.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1 | „Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu“ (ďalej len „rámcový program“) má v rokoch 2007 až 2013 prispieť k uplatneniu novo orientovanej Lisabonskej stratégie ako aj stratégie Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.1

„Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu“ (ďalej len „rámcový program“) má v rokoch 2007 až 2013 prispieť k uplatneniu novo orientovanej Lisabonskej stratégie ako aj stratégie Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj.

| 2.2 | Rámcový program pokračuje v celom rade existujúcich podporných programov Spoločenstva v rôznych politických oblastiach a zjednocuje ich na koherentnom právnom základe. Komisia navrhuje finančný vzťažný rámec vo výške 4 212,6 mil. EUR. |
| --- | --- |

2.2

Rámcový program pokračuje v celom rade existujúcich podporných programov Spoločenstva v rôznych politických oblastiach a zjednocuje ich na koherentnom právnom základe. Komisia navrhuje finančný vzťažný rámec vo výške 4 212,6 mil. EUR.

| 2.3 | Rámcový program je určený všetkým členským štátom, kandidátskym krajinám, krajinám Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) ako aj krajinám západného Balkánu. Ďalšie tretie štáty sa môžu zúčastniť na programe v prípade, že tak ustanovia v bilaterálnych dohodách. |
| --- | --- |

2.3

Rámcový program je určený všetkým členským štátom, kandidátskym krajinám, krajinám Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) ako aj krajinám západného Balkánu. Ďalšie tretie štáty sa môžu zúčastniť na programe v prípade, že tak ustanovia v bilaterálnych dohodách.

| 2.4 | Cieľom rámcového programu je podporovať konkurencieschopnosť podnikov, predovšetkým MSP, podnecovať inovácie a uvádzať ich na trh, urýchliť rozvoj informačnej spoločnosti a zlepšiť energetickú účinnosť i využívanie nových a obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

2.4

Cieľom rámcového programu je podporovať konkurencieschopnosť podnikov, predovšetkým MSP, podnecovať inovácie a uvádzať ich na trh, urýchliť rozvoj informačnej spoločnosti a zlepšiť energetickú účinnosť i využívanie nových a obnoviteľných zdrojov energie.

| 2.5 | Na základe článku 156, čl. 157 ods. 3 a čl. 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa má vytvoriť podstatný a súvislý právny základ pre osobitné podporné programy Spoločenstva a príslušné časti ostatných programov Spoločenstva v oblastiach, ktoré sú rozhodujúce pre podporu európskej produktivity, inovácie a udržateľného rozvoja. Zároveň sa má pozornosť venovať doplnkovým environmentálnym otázkam. Rámcový program sa skladá z troch osobitných podprogramov. |
| --- | --- |

2.5

Na základe článku 156, čl. 157 ods. 3 a čl. 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa má vytvoriť podstatný a súvislý právny základ pre osobitné podporné programy Spoločenstva a príslušné časti ostatných programov Spoločenstva v oblastiach, ktoré sú rozhodujúce pre podporu európskej produktivity, inovácie a udržateľného rozvoja. Zároveň sa má pozornosť venovať doplnkovým environmentálnym otázkam. Rámcový program sa skladá z troch osobitných podprogramov.

| 2.6 | „Program pre podnikanie a inováciu“ má tvoriť rámec pre činnosti zamerané na podnikanie, inováciu a konkurencieschopnosť. Zameriava sa na podniky zo všetkých hospodárskych odvetví, či už technologicky vysoko vyvinutých alebo tradičných. Prístup k financiám na začatie činnosti a rast MSP je potrebné zlepšiť. Osobitný dôraz treba klásť na spoluprácu medzi podnikmi, podporu inovácií a podporu ekologických technológií. Naplánované sú prostriedky vo výške 2 631 mil. EUR. |
| --- | --- |

2.6

„Program pre podnikanie a inováciu“ má tvoriť rámec pre činnosti zamerané na podnikanie, inováciu a konkurencieschopnosť. Zameriava sa na podniky zo všetkých hospodárskych odvetví, či už technologicky vysoko vyvinutých alebo tradičných. Prístup k financiám na začatie činnosti a rast MSP je potrebné zlepšiť. Osobitný dôraz treba klásť na spoluprácu medzi podnikmi, podporu inovácií a podporu ekologických technológií. Naplánované sú prostriedky vo výške 2 631 mil. EUR.

| 2.7 | „Program podpory politiky IKT“ má podporovať zavedenie informačných a komunikačných technológií v podnikoch, správnych orgánoch a verejnom sektore. Navrhnuté opatrenia konkretizujú a sprevádzajú novú európsku iniciatívu „i2010“, ktorá bude v budúcich rokoch tvoriť rámec pre vytvorenie jednotného európskeho informačného priestoru a posilnenie vnútorného trhu informačných produktov a služieb. Pre program sa má vyčleniť 801,6 mil. EUR. |
| --- | --- |

2.7

„Program podpory politiky IKT“ má podporovať zavedenie informačných a komunikačných technológií v podnikoch, správnych orgánoch a verejnom sektore. Navrhnuté opatrenia konkretizujú a sprevádzajú novú európsku iniciatívu „i2010“, ktorá bude v budúcich rokoch tvoriť rámec pre vytvorenie jednotného európskeho informačného priestoru a posilnenie vnútorného trhu informačných produktov a služieb. Pre program sa má vyčleniť 801,6 mil. EUR.

| 2.8 | Cieľom programu „Inteligentná energia pre Európu“ je podporovať trvalo udržateľný rozvoj v súvislosti s energiou, zlepšiť bezpečnosť dodávok a energetickú účinnosť, znížiť závislosť na dovoze energie a zvýšiť podiel obnoviteľnej energie v hrubej národnej spotrebe na 12 %. Prioritou sú projekty na podporu a zavádzanie nových technológií trvalo udržateľnej energie, lepšie administratívne štruktúry a hustejšie vzájomné prepojenie ako aj všeobecné povedomie o trvalo udržateľnom využívaní energie. Komisiou vytvorená výkonná agentúra pre inteligentnú energiu má aj naďalej fungovať. Výška sumy plánovanej na program je 780 mil. EUR. |
| --- | --- |

2.8

Cieľom programu „Inteligentná energia pre Európu“ je podporovať trvalo udržateľný rozvoj v súvislosti s energiou, zlepšiť bezpečnosť dodávok a energetickú účinnosť, znížiť závislosť na dovoze energie a zvýšiť podiel obnoviteľnej energie v hrubej národnej spotrebe na 12 %. Prioritou sú projekty na podporu a zavádzanie nových technológií trvalo udržateľnej energie, lepšie administratívne štruktúry a hustejšie vzájomné prepojenie ako aj všeobecné povedomie o trvalo udržateľnom využívaní energie. Komisiou vytvorená výkonná agentúra pre inteligentnú energiu má aj naďalej fungovať. Výška sumy plánovanej na program je 780 mil. EUR.

| 2.9 | Rámcový program sa realizuje na základe ročných pracovných programov, ktorých uskutočnenie zabezpečí Komisia. Riadiace výbory zabezpečia sledovanie opatrení na úrovni členských štátov a zaručia súdržnosť vnútroštátnych činností. |
| --- | --- |

2.9

Rámcový program sa realizuje na základe ročných pracovných programov, ktorých uskutočnenie zabezpečí Komisia. Riadiace výbory zabezpečia sledovanie opatrení na úrovni členských štátov a zaručia súdržnosť vnútroštátnych činností.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Návrh rámcového programu je obsiahly a pokrýva veľké množstvo politík a programov. Poznámky sa obmedzujú na tie aspekty, ktorým výbor prisudzuje zvláštny význam alebo u ktorých by chcel, aby sa vzali do úvahy aj ďalšie hľadiská. |
| --- | --- |

3.1

Návrh rámcového programu je obsiahly a pokrýva veľké množstvo politík a programov. Poznámky sa obmedzujú na tie aspekty, ktorým výbor prisudzuje zvláštny význam alebo u ktorých by chcel, aby sa vzali do úvahy aj ďalšie hľadiská.

| 3.2 | Výbor víta rámcový program ako dôležitý krok smerom k vytvoreniu synergií pri podporovaní konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity podnikov a trvalo udržateľného rozvoja. Navrhované opatrenia a nástroje môžu významne prispieť k posilňovaniu sociálnej súdržnosti, podpore trvalo udržateľného rozvoja ekonomiky a dosiahnutiu cieľov rastu a zamestnanosti Lisabonskej stratégie. Z tohto dôvodu Komisia aj v navrhovanom akčnom pláne pre oživenie Lisabonskej stratégie na úrovni Spoločenstva (KOM(2005) 330) vyzdvihuje rámcový program ako dôležitú súčasť politiky Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.2

Výbor víta rámcový program ako dôležitý krok smerom k vytvoreniu synergií pri podporovaní konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity podnikov a trvalo udržateľného rozvoja. Navrhované opatrenia a nástroje môžu významne prispieť k posilňovaniu sociálnej súdržnosti, podpore trvalo udržateľného rozvoja ekonomiky a dosiahnutiu cieľov rastu a zamestnanosti Lisabonskej stratégie. Z tohto dôvodu Komisia aj v navrhovanom akčnom pláne pre oživenie Lisabonskej stratégie na úrovni Spoločenstva (KOM(2005) 330) vyzdvihuje rámcový program ako dôležitú súčasť politiky Spoločenstva.

| 3.3 | Kokova správa z roku 2004 poukázala na kľúčové podmienky, ktoré sú pre konkurencieschopnosť európskej ekonomiky určujúce. Úplne správne odporúčala ďalej rozvíjať spoločnosť založenú na vedomostiach, dokončiť vnútorný trh, zlepšiť podnikateľské prostredie, zmodernizovať pracovný trh – tiež prostredníctvom stratégie „celoživotného vzdelávania“ a „aktívneho starnutia“ – a podporovať trvalú udržateľnosť životného prostredia. Výbor sa domnieva, že je povinnosťou predovšetkým členských štátov urobiť všetko pre zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov vytvorením vhodných rámcových podmienok. Podporné programy EÚ považuje v tejto súvislosti za dôležitý a účinný doplňujúci prostriedok. Okrem rámcového programu je potrebné ako obzvlášť významný spomenúť rámcový program v oblasti výskumu, stratégiu „celoživotného vzdelávania“ a štrukturálne fondy. |
| --- | --- |

3.3

Kokova správa z roku 2004 poukázala na kľúčové podmienky, ktoré sú pre konkurencieschopnosť európskej ekonomiky určujúce. Úplne správne odporúčala ďalej rozvíjať spoločnosť založenú na vedomostiach, dokončiť vnútorný trh, zlepšiť podnikateľské prostredie, zmodernizovať pracovný trh – tiež prostredníctvom stratégie „celoživotného vzdelávania“ a „aktívneho starnutia“ – a podporovať trvalú udržateľnosť životného prostredia. Výbor sa domnieva, že je povinnosťou predovšetkým členských štátov urobiť všetko pre zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov vytvorením vhodných rámcových podmienok. Podporné programy EÚ považuje v tejto súvislosti za dôležitý a účinný doplňujúci prostriedok. Okrem rámcového programu je potrebné ako obzvlášť významný spomenúť rámcový program v oblasti výskumu, stratégiu „celoživotného vzdelávania“ a štrukturálne fondy.

| 3.4 | Podniky posilňujú svoju inovačnú kapacitu nielen tým, že využívajú technologický pokrok. K inovácii prispieva aj pevnejšie zakotvenie podnikania v spoločnosti a kultúre každej krajiny, hlbšie manažérske znalosti, zodpovedné riadenie podnikov a cezhraničné činnosti. Bolo by pomýlené pri stanovení cieľov rámcového programu ponímať pojem inovácia príliš úzko a tým nevyužiť príležitosť na väčší rast, zamestnanosť a sociálnu súdržnosť. Podniky sú hlavnými aktérmi v procese inovácie, na ktorého uskutočňovaní sa majú sociálni partneri primerane zúčastňovať. |
| --- | --- |

3.4

Podniky posilňujú svoju inovačnú kapacitu nielen tým, že využívajú technologický pokrok. K inovácii prispieva aj pevnejšie zakotvenie podnikania v spoločnosti a kultúre každej krajiny, hlbšie manažérske znalosti, zodpovedné riadenie podnikov a cezhraničné činnosti. Bolo by pomýlené pri stanovení cieľov rámcového programu ponímať pojem inovácia príliš úzko a tým nevyužiť príležitosť na väčší rast, zamestnanosť a sociálnu súdržnosť. Podniky sú hlavnými aktérmi v procese inovácie, na ktorého uskutočňovaní sa majú sociálni partneri primerane zúčastňovať.

| 3.5 | Inovácia sa rodí v hlavách ľudí. Vysoká úroveň vzdelania a odbornej prípravy je predpokladom pre udržateľné zvyšovanie inovačnej kapacity v Európskej únii. Zamestnávatelia, zamestnanci, vlády, vysoké školy a školy ako aj všetky ostatné príslušné inštitúcie majú rovnakú povinnosť naďalej zvyšovať inovačný potenciál našich spoločností. Cezhraničné projekty sú vhodné na doplnenie národných snáh o podporu spoločnosti založenej na vedomostiach. Výbor víta, že EÚ cielene podporuje vzdelávanie a odbornú prípravu okrem iného aj v rámci programov Spoločenstva „Sokrates“ (všeobecné vzdelanie), „Tempus“ (vysoké školy) a „Leonardo da Vinci“ (odborná príprava). Integrovaný akčný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie pre obdobie 2007 až 2013 môže takisto významne prispieť k posilneniu inovačnej kapacity v podnikoch a k úspechu rámcového programu. |
| --- | --- |

3.5

Inovácia sa rodí v hlavách ľudí. Vysoká úroveň vzdelania a odbornej prípravy je predpokladom pre udržateľné zvyšovanie inovačnej kapacity v Európskej únii. Zamestnávatelia, zamestnanci, vlády, vysoké školy a školy ako aj všetky ostatné príslušné inštitúcie majú rovnakú povinnosť naďalej zvyšovať inovačný potenciál našich spoločností. Cezhraničné projekty sú vhodné na doplnenie národných snáh o podporu spoločnosti založenej na vedomostiach. Výbor víta, že EÚ cielene podporuje vzdelávanie a odbornú prípravu okrem iného aj v rámci programov Spoločenstva „Sokrates“ (všeobecné vzdelanie), „Tempus“ (vysoké školy) a „Leonardo da Vinci“ (odborná príprava). Integrovaný akčný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie pre obdobie 2007 až 2013 môže takisto významne prispieť k posilneniu inovačnej kapacity v podnikoch a k úspechu rámcového programu.

| 3.6 | Výbor víta zámer Komisie posilňovať inovačnú kapacitu a konkurencieschopnosť podnikov lepšou tvorbou právnych predpisov a systematickou revíziou existujúceho právneho poriadku z hľadiska neúmerného zaťaženia. Obzvlášť dôležité je účinné posúdenie dosahu novej úpravy. Pri posúdení dosahu by mala Komisia intenzívne spolupracovať s Radou pre konkurencieschopnosť a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

3.6

Výbor víta zámer Komisie posilňovať inovačnú kapacitu a konkurencieschopnosť podnikov lepšou tvorbou právnych predpisov a systematickou revíziou existujúceho právneho poriadku z hľadiska neúmerného zaťaženia. Obzvlášť dôležité je účinné posúdenie dosahu novej úpravy. Pri posúdení dosahu by mala Komisia intenzívne spolupracovať s Radou pre konkurencieschopnosť a Európskym parlamentom.

| 3.7 | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že horizontálne a koordinované opatrenia zo strany EÚ môžu priniesť veľkú pridanú hodnotu. Bude obzvlášť dôležité poskytnúť podnikom informácie vychádzajúce podľa možnosti čo najviac z praxe a umožniť im jednoduchý prístup k opatreniam a nástrojom rámcového programu. |
| --- | --- |

3.7

Výbor súhlasí s názorom Komisie, že horizontálne a koordinované opatrenia zo strany EÚ môžu priniesť veľkú pridanú hodnotu. Bude obzvlášť dôležité poskytnúť podnikom informácie vychádzajúce podľa možnosti čo najviac z praxe a umožniť im jednoduchý prístup k opatreniam a nástrojom rámcového programu.

| 3.8 | Výbor podporuje cieľ Komisie podporiť rámcovým programom nielen technologicky obzvlášť vysoko rozvinuté, ale aj tradičné hospodárske odvetvia. Práve oni môžu pri tvorbe zamestnanosti a pri posilňovaní sociálnej súdržnosti byť väčším prínosom, keď dostanú možnosť rozvinúť svoju konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu. V oblasti služieb a logistiky je tiež značný inovačný potenciál. |
| --- | --- |

3.8

Výbor podporuje cieľ Komisie podporiť rámcovým programom nielen technologicky obzvlášť vysoko rozvinuté, ale aj tradičné hospodárske odvetvia. Práve oni môžu pri tvorbe zamestnanosti a pri posilňovaní sociálnej súdržnosti byť väčším prínosom, keď dostanú možnosť rozvinúť svoju konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu. V oblasti služieb a logistiky je tiež značný inovačný potenciál.

| 3.9 | Výbor vyzýva Komisiu, aby neponímala definovanie cieľovej skupiny rámcového programu príliš úzko s cieľom zabezpečiť podľa možnosti vysokú pridanú hodnotu v rámci čo najväčšieho počtu regiónov a odvetví. Aj družstevné podniky, združené podniky a vzájomné spoločnosti („mutuals“) ako aj inovatívne novozaložené podniky a mikropodniky môžu prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity v EÚ. Tak sa prostredníctvom družstiev dajú využiť výhody plynúce z veľkovýroby, ktoré majú pozitívny vplyv na prístup na trh (vrátane účasti na verejnom obstarávaní väčšieho rozsahu), na pozíciu na trhu, na rozvoj potenciálu riadiacich pracovníkov, na ďalšie vzdelávanie a výskumné kapacity. Pre prístup k projektom rámcového programu by malo byť určujúce to, do akej miery cieľové skupiny vypracujú nosné koncepcie, ktoré prispejú ku konkurencieschopnosti a inovácii a právom si zaslúžia podporu. Pri sprostredkovaní rámcového programu hrajú nadácie, združenia ako aj priemyselné a obchodné komory významnú úlohu. |
| --- | --- |

3.9

Výbor vyzýva Komisiu, aby neponímala definovanie cieľovej skupiny rámcového programu príliš úzko s cieľom zabezpečiť podľa možnosti vysokú pridanú hodnotu v rámci čo najväčšieho počtu regiónov a odvetví. Aj družstevné podniky, združené podniky a vzájomné spoločnosti („mutuals“) ako aj inovatívne novozaložené podniky a mikropodniky môžu prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity v EÚ. Tak sa prostredníctvom družstiev dajú využiť výhody plynúce z veľkovýroby, ktoré majú pozitívny vplyv na prístup na trh (vrátane účasti na verejnom obstarávaní väčšieho rozsahu), na pozíciu na trhu, na rozvoj potenciálu riadiacich pracovníkov, na ďalšie vzdelávanie a výskumné kapacity. Pre prístup k projektom rámcového programu by malo byť určujúce to, do akej miery cieľové skupiny vypracujú nosné koncepcie, ktoré prispejú ku konkurencieschopnosti a inovácii a právom si zaslúžia podporu. Pri sprostredkovaní rámcového programu hrajú nadácie, združenia ako aj priemyselné a obchodné komory významnú úlohu.

| 3.10 | Vzhľadom k rozpočtovým obmedzeniam v členských štátoch a na európskej úrovni je financovanie rámcového programu obmedzené. Výbor očakáva, že v rámci stále ešte otvoreného rozhodovania o budúcom finančnom výhľade dostane program dostatočné množstvo prostriedkov. Súčasne je potrebné zabezpečiť podľa možnosti cielené, efektívne a na výsledok orientované použitie prostriedkov v prospech cieľových skupín. Komisia by mala preskúmať, v akom rozsahu môžu byť prostriedky, ktoré sú v súčasnosti určené na spravovanie programu, použité na projekty. |
| --- | --- |

3.10

Vzhľadom k rozpočtovým obmedzeniam v členských štátoch a na európskej úrovni je financovanie rámcového programu obmedzené. Výbor očakáva, že v rámci stále ešte otvoreného rozhodovania o budúcom finančnom výhľade dostane program dostatočné množstvo prostriedkov. Súčasne je potrebné zabezpečiť podľa možnosti cielené, efektívne a na výsledok orientované použitie prostriedkov v prospech cieľových skupín. Komisia by mala preskúmať, v akom rozsahu môžu byť prostriedky, ktoré sú v súčasnosti určené na spravovanie programu, použité na projekty.

| 3.11 | Výbor víta zámer Komisie vyhodnotiť svoje skúsenosti s existujúcimi programami, napraviť prípadné chyby a riadiť sa osvedčenými postupmi pri uskutočňovaní rámcového programu. Benchmarking a monitorovanie, ktoré sú všetkým stranám zrozumiteľné, pomôžu rámcovému programu k úspechu. Poznatky, ktoré prispejú k optimalizácii rámcového programu, by mali byť v ročnom pláne práce včas zohľadnené. Komisia a zodpovedné miesta, ktoré sa zaoberajú uskutočňovaním programov, by mali kriticky skúmať, či priebežné hodnotenie upozorňuje na potrebu úprav. Pritom by sa mali brať do úvahy skúsenosti podnikov a ostatných cieľových skupín. Avšak spoľahlivosť plánovania všetkých účastníkov projektu nesmie byť nikdy narušená. |
| --- | --- |

3.11

Výbor víta zámer Komisie vyhodnotiť svoje skúsenosti s existujúcimi programami, napraviť prípadné chyby a riadiť sa osvedčenými postupmi pri uskutočňovaní rámcového programu. Benchmarking a monitorovanie, ktoré sú všetkým stranám zrozumiteľné, pomôžu rámcovému programu k úspechu. Poznatky, ktoré prispejú k optimalizácii rámcového programu, by mali byť v ročnom pláne práce včas zohľadnené. Komisia a zodpovedné miesta, ktoré sa zaoberajú uskutočňovaním programov, by mali kriticky skúmať, či priebežné hodnotenie upozorňuje na potrebu úprav. Pritom by sa mali brať do úvahy skúsenosti podnikov a ostatných cieľových skupín. Avšak spoľahlivosť plánovania všetkých účastníkov projektu nesmie byť nikdy narušená.

| 3.12 | Výbor kladie veľký dôraz na to, aby členské štáty brali do úvahy myšlienku „doplnkovosti“. Dôrazne ich vyzýva, aby zachovali svoju vnútroštátnu podporu v plánovanom rozsahu bez ohľadu na európske finančné príspevky. Výbor sa domnieva, že členské štáty by sa mali pridŕžať dohodnutého cieľa vynaložiť 3 percentá HDP na výskum a vývoj. Uskutočňovanie rámcového programu nesmie v žiadnom prípade viesť k tomu, že členské štáty poľavia v úsilí dosiahnuť tento cieľ. |
| --- | --- |

3.12

Výbor kladie veľký dôraz na to, aby členské štáty brali do úvahy myšlienku „doplnkovosti“. Dôrazne ich vyzýva, aby zachovali svoju vnútroštátnu podporu v plánovanom rozsahu bez ohľadu na európske finančné príspevky. Výbor sa domnieva, že členské štáty by sa mali pridŕžať dohodnutého cieľa vynaložiť 3 percentá HDP na výskum a vývoj. Uskutočňovanie rámcového programu nesmie v žiadnom prípade viesť k tomu, že členské štáty poľavia v úsilí dosiahnuť tento cieľ.

| 3.13 | Komisia právom poukazuje na nutnosť úzkeho prepojenia nástrojov a opatrení rámcového programu s ostatnými programami a iniciatívami EÚ. Obzvlášť dôležité prepojenia existujú so 7. rámcovým programom, so stratégiou „celoživotného vzdelávania“ ako aj s programami štrukturálnej politiky. Komisia by mala dbať na to, aby sa vytýčené ciele všetkých zúčastnených generálnych riaditeľstiev zhodovali. Činnosti a rozhodnutia všetkých relevantných grémií musia byť transparentné. Horizontálne a vertikálne synergie medzi EÚ a členskými štátmi ako aj medzi hospodárstvom, vedou a administratívou sa budú dať v plnej miere dosiahnuť iba vtedy, keď budú obsahové a organizačné priority týchto programov dobre zladené. |
| --- | --- |

3.13

Komisia právom poukazuje na nutnosť úzkeho prepojenia nástrojov a opatrení rámcového programu s ostatnými programami a iniciatívami EÚ. Obzvlášť dôležité prepojenia existujú so 7. rámcovým programom, so stratégiou „celoživotného vzdelávania“ ako aj s programami štrukturálnej politiky. Komisia by mala dbať na to, aby sa vytýčené ciele všetkých zúčastnených generálnych riaditeľstiev zhodovali. Činnosti a rozhodnutia všetkých relevantných grémií musia byť transparentné. Horizontálne a vertikálne synergie medzi EÚ a členskými štátmi ako aj medzi hospodárstvom, vedou a administratívou sa budú dať v plnej miere dosiahnuť iba vtedy, keď budú obsahové a organizačné priority týchto programov dobre zladené.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Pri uskutočňovaní rámcového programu musia mať cieľové skupiny jednoduchý prístup k navrhovaným programom. Toto v minulosti nebolo vždy úplne zabezpečené. Rozdeľovanie prostriedkov musí prebiehať efektívne, na základe praktických potrieb a s čo najmenšou byrokratickou náročnosťou (medzi iným s ohľadom na podávanie správ a dokumentáciu). |
| --- | --- |

4.1

Pri uskutočňovaní rámcového programu musia mať cieľové skupiny jednoduchý prístup k navrhovaným programom. Toto v minulosti nebolo vždy úplne zabezpečené. Rozdeľovanie prostriedkov musí prebiehať efektívne, na základe praktických potrieb a s čo najmenšou byrokratickou náročnosťou (medzi iným s ohľadom na podávanie správ a dokumentáciu).

| 4.2 | Komisia by v zmysle koherentného prístupu mala rámcový program spravovať efektívne a z hľadiska užívateľa prijateľným spôsobom. Všetci aktéri, ktorí sa zúčastňujú na uskutočňovaní programu, sú odkázaní na spoľahlivosť plánovania a na transparentnosť. Externá agentúra, ktorá by sa zaoberala administratívnym chodom programu, by mala zmysel vtedy, keby sa tým výrazne zjednodušili správne postupy a znížili náklady. |
| --- | --- |

4.2

Komisia by v zmysle koherentného prístupu mala rámcový program spravovať efektívne a z hľadiska užívateľa prijateľným spôsobom. Všetci aktéri, ktorí sa zúčastňujú na uskutočňovaní programu, sú odkázaní na spoľahlivosť plánovania a na transparentnosť. Externá agentúra, ktorá by sa zaoberala administratívnym chodom programu, by mala zmysel vtedy, keby sa tým výrazne zjednodušili správne postupy a znížili náklady.

| 4.3 | Uskutočňovanie rámcového programu by malo byť ešte intenzívnejšie sledované strediskom pre monitorovanie MSP zriadené Komisiou. To môže ďalej zlepšovať výmenu poznatkov a skúseností medzi členskými štátmi, medzi podnikmi ako aj medzi hospodárstvom, vedou a administratívou. Správy strediska pre monitorovanie by mali byť preskúmané z hľadiska praktickosti a dôležitosti pre cieľové skupiny. Bolo by tiež užitočné definovať oblasť úloh strediska pre monitorovanie tak, aby boli príspevky všetkých cieľových skupín (v zmysle bodu 3.9) jasné. |
| --- | --- |

4.3

Uskutočňovanie rámcového programu by malo byť ešte intenzívnejšie sledované strediskom pre monitorovanie MSP zriadené Komisiou. To môže ďalej zlepšovať výmenu poznatkov a skúseností medzi členskými štátmi, medzi podnikmi ako aj medzi hospodárstvom, vedou a administratívou. Správy strediska pre monitorovanie by mali byť preskúmané z hľadiska praktickosti a dôležitosti pre cieľové skupiny. Bolo by tiež užitočné definovať oblasť úloh strediska pre monitorovanie tak, aby boli príspevky všetkých cieľových skupín (v zmysle bodu 3.9) jasné.

4.4   „Program pre podnikanie a inováciu“

| 4.4.1 | Prístup MSP a inovatívnych mikropodnikov ku kapitálu zostáva veľmi obmedzený, hoci je tento problém už roky známy. Tu je potrebné neodkladne konať. Nástroje financovania navrhované v tomto programe majú pre úspech európskej politiky podnikania rozhodujúci význam. Výbor predpokladá, že môžu mať značný mobilizačný a pákový efekt. |
| --- | --- |

4.4.1

Prístup MSP a inovatívnych mikropodnikov ku kapitálu zostáva veľmi obmedzený, hoci je tento problém už roky známy. Tu je potrebné neodkladne konať. Nástroje financovania navrhované v tomto programe majú pre úspech európskej politiky podnikania rozhodujúci význam. Výbor predpokladá, že môžu mať značný mobilizačný a pákový efekt.

| 4.4.2 | Výbor podporuje prideľovanie prostriedkov vhodným finančným sprostredkovateľom, aby sa znížili náklady na financovanie (vrátane nákladov na personál a administratívu) a zmenšili sa riziká spojené s financovaním. „Fond na podporu rýchlorastúcich a inovatívnych MSP (GIF)“, „Záručný fond SMP (SMEG)“ a „Program budovania kapacít (CBS)“ by mali prispieť k uľahčeniu úverového financovania a prístupu k rizikovému kapitálu. Poskytovanie pôžičiek inovatívnym MSP a mikropodnikom, hlavne v štádiu začatia ich činnosti a rastu, prospeje ich potenciálu rastu a zamestnanosti. K dispozícii by mali byť aj pôžičky v menšej výške a mikroúvery na vhodné projekty. |
| --- | --- |

4.4.2

Výbor podporuje prideľovanie prostriedkov vhodným finančným sprostredkovateľom, aby sa znížili náklady na financovanie (vrátane nákladov na personál a administratívu) a zmenšili sa riziká spojené s financovaním. „Fond na podporu rýchlorastúcich a inovatívnych MSP (GIF)“, „Záručný fond SMP (SMEG)“ a „Program budovania kapacít (CBS)“ by mali prispieť k uľahčeniu úverového financovania a prístupu k rizikovému kapitálu. Poskytovanie pôžičiek inovatívnym MSP a mikropodnikom, hlavne v štádiu začatia ich činnosti a rastu, prospeje ich potenciálu rastu a zamestnanosti. K dispozícii by mali byť aj pôžičky v menšej výške a mikroúvery na vhodné projekty.

| 4.4.3 | Výbor odporúča, aby sa začatie a rozšírenie cezhraničných činností chápalo ako integrálna súčasť európskej politiky a ako dôležitá stratégia MSP na zvyšovanie konkurencieschopnosti a inovácie. Všetky opatrenia a nástroje stanovené v programe by mali tento cieľ zohľadniť. Komisia by v tomto mala podniky podporovať prostredníctvom kooperačných búrz, praktických informácií a iných vhodných opatrení. |
| --- | --- |

4.4.3

Výbor odporúča, aby sa začatie a rozšírenie cezhraničných činností chápalo ako integrálna súčasť európskej politiky a ako dôležitá stratégia MSP na zvyšovanie konkurencieschopnosti a inovácie. Všetky opatrenia a nástroje stanovené v programe by mali tento cieľ zohľadniť. Komisia by v tomto mala podniky podporovať prostredníctvom kooperačných búrz, praktických informácií a iných vhodných opatrení.

| 4.4.4 | Zložitosť európskeho systému podpôr a právneho rámca si vyžaduje cielené informácie a poradenstvo pre podniky a iné cieľové skupiny. Toto sa najlepšie dá uskutočniť pomocou siete informačných zdrojov, ktorá sa bude rozprestierať po celej Európe a bude účinne spolupracovať. Tým sa občanom a podnikom bude dať ešte lepšie sprostredkovať pridaná hodnota európskych programov a projektov, aj v zmysle novej komunikačnej stratégie EÚ. |
| --- | --- |

4.4.4

Zložitosť európskeho systému podpôr a právneho rámca si vyžaduje cielené informácie a poradenstvo pre podniky a iné cieľové skupiny. Toto sa najlepšie dá uskutočniť pomocou siete informačných zdrojov, ktorá sa bude rozprestierať po celej Európe a bude účinne spolupracovať. Tým sa občanom a podnikom bude dať ešte lepšie sprostredkovať pridaná hodnota európskych programov a projektov, aj v zmysle novej komunikačnej stratégie EÚ.

| 4.4.5 | Výbor kladie dôraz na to, aby plánovaná verejná súťaž na „partnerov pre účasť v sieti za účelom poskytovania služieb na podporu podnikom a inovácii“ prebehla podľa transparentných pravidiel a aby bola otvorená pre všetky regionálne a odvetvové organizácie, ktoré na základe svojej štruktúry a ponuky služieb môžu vyhovieť požiadavkám podnikov. Komisii sa odporúča, aby pritom individuálne zohľadnila odporúčania existujúcich európskych informačných stredísk, stredísk na prenos inovácií (Innovation Relay Centres – IRC) a podnikateľských inovačných stredísk (BIC). |
| --- | --- |

4.4.5

Výbor kladie dôraz na to, aby plánovaná verejná súťaž na „partnerov pre účasť v sieti za účelom poskytovania služieb na podporu podnikom a inovácii“ prebehla podľa transparentných pravidiel a aby bola otvorená pre všetky regionálne a odvetvové organizácie, ktoré na základe svojej štruktúry a ponuky služieb môžu vyhovieť požiadavkám podnikov. Komisii sa odporúča, aby pritom individuálne zohľadnila odporúčania existujúcich európskych informačných stredísk, stredísk na prenos inovácií (Innovation Relay Centres – IRC) a podnikateľských inovačných stredísk (BIC).

4.5   „Program na podporu politiky IKT“

| 4.5.1 | Výbor víta zameranie programu na podporu politiky IKT. Toto odvetvie je hnacou silou nevyhnutného zvyšovania produktivity vo všetkých odvetviach hospodárstva. Očakáva sa, že navrhované opatrenia prinesú značnú európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

4.5.1

Výbor víta zameranie programu na podporu politiky IKT. Toto odvetvie je hnacou silou nevyhnutného zvyšovania produktivity vo všetkých odvetviach hospodárstva. Očakáva sa, že navrhované opatrenia prinesú značnú európsku pridanú hodnotu.

| 4.5.2 | Podporovanie európskej informačnej spoločnosti prispeje k podpore trvalo udržateľného rozvoja hospodárstva, k posilneniu spoločenskej a sociálnej integrácie Európy a zlepšeniu kvality života občanov. Pri uskutočňovaní tohto programu je potrebné dbať predovšetkým na to, aby k nemu mali prístup všetky podniky, vrátane podnikov z tradičných hospodárskych odvetví. |
| --- | --- |

4.5.2

Podporovanie európskej informačnej spoločnosti prispeje k podpore trvalo udržateľného rozvoja hospodárstva, k posilneniu spoločenskej a sociálnej integrácie Európy a zlepšeniu kvality života občanov. Pri uskutočňovaní tohto programu je potrebné dbať predovšetkým na to, aby k nemu mali prístup všetky podniky, vrátane podnikov z tradičných hospodárskych odvetví.

| 4.5.3 | Cielené projekty, jednotné akcie ako aj založenie a rozšírenie cezhraničných sietí a zoskupení môžu podporiť prenos technológií a využitie inovačných a trhovo orientovaných riešení ITK. Výbor víta, že sa majú vypracovať spoločné technické špecifikácie a akčné plány na uľahčenie verejného obstarávania v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.5.3

Cielené projekty, jednotné akcie ako aj založenie a rozšírenie cezhraničných sietí a zoskupení môžu podporiť prenos technológií a využitie inovačných a trhovo orientovaných riešení ITK. Výbor víta, že sa majú vypracovať spoločné technické špecifikácie a akčné plány na uľahčenie verejného obstarávania v tejto oblasti.

| 4.5.4 | Program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií by mal byť štrukturálne a programovo veľmi úzko zladený s iniciatívou „i2010- Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ (KOM(2005) 229). K „i2010“ pripravuje výbor vlastné stanovisko. |
| --- | --- |

4.5.4

Program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií by mal byť štrukturálne a programovo veľmi úzko zladený s iniciatívou „i2010- Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ (KOM(2005) 229). K „i2010“ pripravuje výbor vlastné stanovisko.

4.6   „Program Inteligentná energia – Európa“

| 4.6.1 | Výbor víta ciele navrhovaného programu. Energetická účinnosť, podporovanie obnoviteľných zdrojov energie a diverzifikácia zásobovania energiou sú pre trvalo udržateľný rozvoj hospodárstva a ochranu životného prostredia v Európe podstatné. Program by mal prispieť k využitiu celého inovačného potenciálu v odvetví energetiky, ktorý je potrebné hľadať aj v systémovej technike a transformácii energie. |
| --- | --- |

4.6.1

Výbor víta ciele navrhovaného programu. Energetická účinnosť, podporovanie obnoviteľných zdrojov energie a diverzifikácia zásobovania energiou sú pre trvalo udržateľný rozvoj hospodárstva a ochranu životného prostredia v Európe podstatné. Program by mal prispieť k využitiu celého inovačného potenciálu v odvetví energetiky, ktorý je potrebné hľadať aj v systémovej technike a transformácii energie.

| 4.6.2 | Trhovo orientované technológie a konkurencieschopné výrobky budú rozhodujúce pre to, či sa budú dať dosiahnuť ciele programu. Výbor preto víta, že majú byť podporované tie projekty, ktoré uľahčia zavedenie inovácie do výrobkov schopných presadiť sa na trhu. Takéto činnosti však môžu byť užitočné iba v ranej fáze inovačného procesu. Najlepšie technológie a konkurencieschopné výrobky alebo služby sa zásadne môžu rozvíjať iba v konkurenčnom prostredí. |
| --- | --- |

4.6.2

Trhovo orientované technológie a konkurencieschopné výrobky budú rozhodujúce pre to, či sa budú dať dosiahnuť ciele programu. Výbor preto víta, že majú byť podporované tie projekty, ktoré uľahčia zavedenie inovácie do výrobkov schopných presadiť sa na trhu. Takéto činnosti však môžu byť užitočné iba v ranej fáze inovačného procesu. Najlepšie technológie a konkurencieschopné výrobky alebo služby sa zásadne môžu rozvíjať iba v konkurenčnom prostredí.

| 4.6.3 | Výbor víta zámer Komisie propagovať efektívnejšie využívanie zdrojov a šíriť o ňom príslušné informácie. Tieto činnosti by mali byť zamerané nielen na odborné kruhy, ale aj na širokú verejnosť. Prebiehajúca kampaň „Trvalo udržateľná energia pre Európu“ k tomu významne prispieva. Má šíriť osvedčené postupy a posilňovať povedomie občanov o energetickej účinnosti a ochrane životného prostredia. Výbor vychádza z predpokladu, že sa kampaň a program „Inteligentná energia – Európa“ zmysluplne dopĺňajú. |
| --- | --- |

4.6.3

Výbor víta zámer Komisie propagovať efektívnejšie využívanie zdrojov a šíriť o ňom príslušné informácie. Tieto činnosti by mali byť zamerané nielen na odborné kruhy, ale aj na širokú verejnosť. Prebiehajúca kampaň „Trvalo udržateľná energia pre Európu“ k tomu významne prispieva. Má šíriť osvedčené postupy a posilňovať povedomie občanov o energetickej účinnosti a ochrane životného prostredia. Výbor vychádza z predpokladu, že sa kampaň a program „Inteligentná energia – Európa“ zmysluplne dopĺňajú.

5.   Záverečné odporúčania

| 5.1 | Výbor nabáda Komisiu, aby ciele a štruktúru rámcového programu znázornila ešte prehľadnejšie. Príkladný je zoznam plánovaných vykonávacích opatrení v článku 6 rámcového programu. Podobne systematicky by mohli byť predstavené jednotlivé programy a nástroje. Toto by uľahčilo väčšie priblíženie rámcového programu cieľovým skupinám. Organizácie občianskej spoločnosti by do tohto procesu mali byť tiež zapojené. |
| --- | --- |

5.1

Výbor nabáda Komisiu, aby ciele a štruktúru rámcového programu znázornila ešte prehľadnejšie. Príkladný je zoznam plánovaných vykonávacích opatrení v článku 6 rámcového programu. Podobne systematicky by mohli byť predstavené jednotlivé programy a nástroje. Toto by uľahčilo väčšie priblíženie rámcového programu cieľovým skupinám. Organizácie občianskej spoločnosti by do tohto procesu mali byť tiež zapojené.

| 5.2 | Výbor očakáva, že zjednotením veľkého množstva programov a jednotlivých opatrení sa dosiahne pridaná hodnota. To sa podarí iba vtedy, keď bude zabezpečená optimálna koordinácia, koherencia jednotlivých opatrení a zosúladenie s ostatnými relevantnými programami EÚ. To je povinnosťou predovšetkým Komisie a orgánov riadenia. |
| --- | --- |

5.2

Výbor očakáva, že zjednotením veľkého množstva programov a jednotlivých opatrení sa dosiahne pridaná hodnota. To sa podarí iba vtedy, keď bude zabezpečená optimálna koordinácia, koherencia jednotlivých opatrení a zosúladenie s ostatnými relevantnými programami EÚ. To je povinnosťou predovšetkým Komisie a orgánov riadenia.

| 5.3 | Výbor víta orientáciu rámcového programu na kľúčové hospodárske, sociálne, ekologické a energetické ciele EÚ. Pri uskutočňovaní rámcového programu bude záležať na tom, aby ročné pracovné programy boli vypracované s ohľadom na prax a s jasným významom pre cieľové skupiny, predovšetkým pre inovatívne podniky. To sa dá zabezpečiť iba vtedy, keď sa cieľové skupiny primeraným spôsobom zúčastnia už na ich plánovaní. |
| --- | --- |

5.3

Výbor víta orientáciu rámcového programu na kľúčové hospodárske, sociálne, ekologické a energetické ciele EÚ. Pri uskutočňovaní rámcového programu bude záležať na tom, aby ročné pracovné programy boli vypracované s ohľadom na prax a s jasným významom pre cieľové skupiny, predovšetkým pre inovatívne podniky. To sa dá zabezpečiť iba vtedy, keď sa cieľové skupiny primeraným spôsobom zúčastnia už na ich plánovaní.

| 5.4 | Za účelom lepšieho uskutočňovania a kontinuity politiky výbor vyzýva Komisiu, aby objasnila väzby medzi Rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu a inými príbuznými súčasnými i budúcimi iniciatívami. To platí predovšetkým pre Európsku chartu pre malé podniky z roku 2000, Akčný plán pre podnikanie v Európe z roku 2003 a pripravovaným oznámením o politike malých a stredných podnikov na ďalšie roky. To by malo veľký význam pre zástupcov obchodu a tvorcov politiky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

5.4

Za účelom lepšieho uskutočňovania a kontinuity politiky výbor vyzýva Komisiu, aby objasnila väzby medzi Rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu a inými príbuznými súčasnými i budúcimi iniciatívami. To platí predovšetkým pre Európsku chartu pre malé podniky z roku 2000, Akčný plán pre podnikanie v Európe z roku 2003 a pripravovaným oznámením o politike malých a stredných podnikov na ďalšie roky. To by malo veľký význam pre zástupcov obchodu a tvorcov politiky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 5.5 | Výbor bude uskutočňovanie rámcového programu pozorne sledovať. Vyhradzuje si právo na predloženie nových odporúčaní na základe získaných skúseností alebo v kontexte priebežného hodnotenia. |
| --- | --- |

5.5

Výbor bude uskutočňovanie rámcového programu pozorne sledovať. Vyhradzuje si právo na predloženie nových odporúčaní na základe získaných skúseností alebo v kontexte priebežného hodnotenia.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)“

KOM(2005) 237, konečné znenie – 2005/0104 (COD)

(2006/C 65/04)

Rada Európskej únie sa 16. septembra 2005 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. októbra 2005. Spravodajcom bol pán Ranocchiari.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. decembra 2005 123 hlasmi za, žiadnym hlasom proti, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Schengenský dohovor, ktorý umožňuje voľný pohyb osôb a tovaru, bol podpísaný v roku 1990 a začal fungovať v roku 1995. Schengenský dohovor stanovuje, ktoré orgány majú prístup k Schengenskému informačnému systému (SIS) a účely, na ktoré môžu byť takéto údaje použité. Prvý text dohovoru nepovoľoval orgánom povereným registráciou motorových vozidiel prístup k systému SIS. |
| --- | --- |

1.1

Schengenský dohovor, ktorý umožňuje voľný pohyb osôb a tovaru, bol podpísaný v roku 1990 a začal fungovať v roku 1995. Schengenský dohovor stanovuje, ktoré orgány majú prístup k Schengenskému informačnému systému (SIS) a účely, na ktoré môžu byť takéto údaje použité. Prvý text dohovoru nepovoľoval orgánom povereným registráciou motorových vozidiel prístup k systému SIS.

| 1.2 | 21. augusta 2003 Komisia predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení Dohovor o uplatňovaní dohody zo Schengenu o prístupe orgánov členských štátov poverených registráciou motorových vozidiel k Schengenskému informačnému systému SIS (1). Jeho cieľom bolo povoliť prístup k údajom v systéme SIS o ukradnutých vozidlách a prívesoch, ukradnutých nevyplnených úradných dokumentoch a vydaných dokladoch totožnosti (pasov, preukazov totožnosti, vodičských preukazov) za účelom kontroly, či vozidlá predložené na druhú registráciu neboli ukradnuté, neoprávnene užívané alebo stratené a či osoby žiadajúce o vydanie osvedčenia o registrácii používajú na tento účel ukradnuté doklady totožnosti a osvedčenie o registrácii. |
| --- | --- |

1.2

21. augusta 2003 Komisia predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení Dohovor o uplatňovaní dohody zo Schengenu o prístupe orgánov členských štátov poverených registráciou motorových vozidiel k Schengenskému informačnému systému SIS (1). Jeho cieľom bolo povoliť prístup k údajom v systéme SIS o ukradnutých vozidlách a prívesoch, ukradnutých nevyplnených úradných dokumentoch a vydaných dokladoch totožnosti (pasov, preukazov totožnosti, vodičských preukazov) za účelom kontroly, či vozidlá predložené na druhú registráciu neboli ukradnuté, neoprávnene užívané alebo stratené a či osoby žiadajúce o vydanie osvedčenia o registrácii používajú na tento účel ukradnuté doklady totožnosti a osvedčenie o registrácii.

| 1.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal stanovisko k návrhu 25. februára 2004 (2). EHSV súhlasil s Komisiou, že prístup k systému SIS by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal vnútroštátne orgány zodpovedné za vydávanie a kontrolu osvedčení o registrácii vozidiel. EHSV tiež vyjadril uspokojenie nad tým, že návrh, ktorý zohľadnil skutočnosť, že rôzne členské štáty majú súkromné služby zodpovedné za registráciu vozidiel, navrhuje, aby tieto súkromné služby mohli získať informácie potrebné pre riadne vykonávanie ich práce nepriamo, prostredníctvom jedného z verejných orgánov s prístupom k systému SIS, za predpokladu, že bude zaručená ochrana údajov. |
| --- | --- |

1.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal stanovisko k návrhu 25. februára 2004 (2). EHSV súhlasil s Komisiou, že prístup k systému SIS by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal vnútroštátne orgány zodpovedné za vydávanie a kontrolu osvedčení o registrácii vozidiel. EHSV tiež vyjadril uspokojenie nad tým, že návrh, ktorý zohľadnil skutočnosť, že rôzne členské štáty majú súkromné služby zodpovedné za registráciu vozidiel, navrhuje, aby tieto súkromné služby mohli získať informácie potrebné pre riadne vykonávanie ich práce nepriamo, prostredníctvom jedného z verejných orgánov s prístupom k systému SIS, za predpokladu, že bude zaručená ochrana údajov.

| 1.4 | Následne po rozšírení sa zistilo, že je nevyhnutné vyvinúť druhú generáciu Schengenského informačného systému (t.j. SIS II), aby sa nové členské štáty mohli zapojiť do systému a aby sa Schengenský priestor mohol rozšíriť na územie týchto členských štátov. |
| --- | --- |

1.4

Následne po rozšírení sa zistilo, že je nevyhnutné vyvinúť druhú generáciu Schengenského informačného systému (t.j. SIS II), aby sa nové členské štáty mohli zapojiť do systému a aby sa Schengenský priestor mohol rozšíriť na územie týchto členských štátov.

| 1.5 | Vzhľadom k tomu, že SIS II si vyžaduje príslušný právny rámec a týka sa rôznych politických oblastí, musela Európska komisia predložiť tri návrhy: prvý sa vzťahuje na voľný pohyb osôb, druhý na policajnú a justičnú spoluprácu v trestných veciach, zatiaľ čo tretí návrh dopĺňa ostatné dva návrhy a jeho cieľom je umožniť orgánom povereným registráciou motorových vozidiel prístup k SIS II. |
| --- | --- |

1.5

Vzhľadom k tomu, že SIS II si vyžaduje príslušný právny rámec a týka sa rôznych politických oblastí, musela Európska komisia predložiť tri návrhy: prvý sa vzťahuje na voľný pohyb osôb, druhý na policajnú a justičnú spoluprácu v trestných veciach, zatiaľ čo tretí návrh dopĺňa ostatné dva návrhy a jeho cieľom je umožniť orgánom povereným registráciou motorových vozidiel prístup k SIS II.

| 1.6 | S EHSV teraz prebiehajú konzultácie o tomto treťom návrhu, ktorý predstavuje pokračovanie predchádzajúceho hore uvedeného nariadenia (3), ktoré prijala Rada 6. júla 2005. |
| --- | --- |

1.6

S EHSV teraz prebiehajú konzultácie o tomto treťom návrhu, ktorý predstavuje pokračovanie predchádzajúceho hore uvedeného nariadenia (3), ktoré prijala Rada 6. júla 2005.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Zámerom nového návrhu Komisie je zabezpečiť konzistentnosť s novými právnymi nástrojmi na zavedenie, prevádzku a používanie Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II). Komisia uvádza, že hlavný cieľ súčasného návrhu je rovnaký, ako bol navrhnutý v auguste 2003, to znamená posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi založenej na účinnej výmene informácií v rámci boja proti podvodom a nezákonnému obchodovaniu s ukradnutými vozidlami. Komisia ďalej poznamenáva, že cieľom je zaručiť, aby útvary zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel mali prístup k rovnakým údajom SIS na základe nového právneho rámca pre SIS II, ako mali od júna 2005, keď nariadenie navrhnuté v roku 2003 nadobudlo účinnosť. |
| --- | --- |

2.1

Zámerom nového návrhu Komisie je zabezpečiť konzistentnosť s novými právnymi nástrojmi na zavedenie, prevádzku a používanie Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II). Komisia uvádza, že hlavný cieľ súčasného návrhu je rovnaký, ako bol navrhnutý v auguste 2003, to znamená posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi založenej na účinnej výmene informácií v rámci boja proti podvodom a nezákonnému obchodovaniu s ukradnutými vozidlami. Komisia ďalej poznamenáva, že cieľom je zaručiť, aby útvary zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel mali prístup k rovnakým údajom SIS na základe nového právneho rámca pre SIS II, ako mali od júna 2005, keď nariadenie navrhnuté v roku 2003 nadobudlo účinnosť.

| 2.2 | Táto otázka je ešte stále aktuálna, pretože v súčasnosti je v Európskej únii každý rok ukradnutých okolo 1,3 milióna vozidiel a približne 500 000 vozidiel navždy zmizne (4). Trestná činnosť súvisiaca s vozidlami sa spája tiež s inými trestnými činmi, ako je nezákonné obchodovanie, pašovanie a terorizmus (bombové výbuchy vozidiel). |
| --- | --- |

2.2

Táto otázka je ešte stále aktuálna, pretože v súčasnosti je v Európskej únii každý rok ukradnutých okolo 1,3 milióna vozidiel a približne 500 000 vozidiel navždy zmizne (4). Trestná činnosť súvisiaca s vozidlami sa spája tiež s inými trestnými činmi, ako je nezákonné obchodovanie, pašovanie a terorizmus (bombové výbuchy vozidiel).

| 2.3 | EHSV potvrdzuje svoj súhlas s Komisiou, že prístup k systému SIS II by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal vnútroštátne orgány zodpovedné za vydávanie a kontrolu hore uvedených dokumentov (pozri bod 1.2). Okrem toho by súkromné služby zodpovedné za registráciu vozidiel mali získať informácie nepriamo, prostredníctvom jedného z verejných orgánov s prístupom k systému SIS II, za predpokladu, že bude zaručená ochrana údajov. Je obzvlášť dôležité vytvorením príslušných mechanizmov zabezpečiť, aby sa obmedzil prístup k informáciám v systéme, ktoré sú vyhradené iba pre orgány definované v článku 101 Schengenského dohovoru. |
| --- | --- |

2.3

EHSV potvrdzuje svoj súhlas s Komisiou, že prístup k systému SIS II by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal vnútroštátne orgány zodpovedné za vydávanie a kontrolu hore uvedených dokumentov (pozri bod 1.2). Okrem toho by súkromné služby zodpovedné za registráciu vozidiel mali získať informácie nepriamo, prostredníctvom jedného z verejných orgánov s prístupom k systému SIS II, za predpokladu, že bude zaručená ochrana údajov. Je obzvlášť dôležité vytvorením príslušných mechanizmov zabezpečiť, aby sa obmedzil prístup k informáciám v systéme, ktoré sú vyhradené iba pre orgány definované v článku 101 Schengenského dohovoru.

| 2.4 | Všeobecné a ďalšie pripomienky, ktoré EHSV uviedol vo svojom stanovisku 25. februára 2004 by naďalej mali byť brané do úvahy. Niektoré pripomienky môžu byť znovu uvedené. EHSV si napríklad myslí, že návrh by zvýšil bezpečnosť a urýchlil súdne procesy. Môže byť tiež stimulom pre členské štáty, aby umožnili väčšiu voľnosť pohybu vozidiel v rámci EÚ. Je však dôležité, aby bol návrh v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a nariadeniami členských štátov. Je tiež dôležité umožniť prístup členským štátom, ktoré nie sú signatármi Schengenského dohovoru a posilniť spoluprácu s Interpolom a Europolom s cieľom bojovať proti obchodovaniu s kradnutými alebo neoprávnene užívanými vozidlami za hranicami krajín, ktoré majú prístup k systému SIS II. EHSV poukazuje tiež na dôležitosť zhromažďovania, spracovania a zverejňovania štatistických údajov týkajúcich sa tohto druhu trestnej činnosti, aby sa zlepšil prístup k jej riešeniu. |
| --- | --- |

2.4

Všeobecné a ďalšie pripomienky, ktoré EHSV uviedol vo svojom stanovisku 25. februára 2004 by naďalej mali byť brané do úvahy. Niektoré pripomienky môžu byť znovu uvedené. EHSV si napríklad myslí, že návrh by zvýšil bezpečnosť a urýchlil súdne procesy. Môže byť tiež stimulom pre členské štáty, aby umožnili väčšiu voľnosť pohybu vozidiel v rámci EÚ. Je však dôležité, aby bol návrh v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a nariadeniami členských štátov. Je tiež dôležité umožniť prístup členským štátom, ktoré nie sú signatármi Schengenského dohovoru a posilniť spoluprácu s Interpolom a Europolom s cieľom bojovať proti obchodovaniu s kradnutými alebo neoprávnene užívanými vozidlami za hranicami krajín, ktoré majú prístup k systému SIS II. EHSV poukazuje tiež na dôležitosť zhromažďovania, spracovania a zverejňovania štatistických údajov týkajúcich sa tohto druhu trestnej činnosti, aby sa zlepšil prístup k jej riešeniu.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Návrh Komisie sa zhoduje s rozhodnutím Rady z 22. decembra 2004 o potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami, ktorá má cezhraničné dôsledky (2004/919/EC) (5). V rozhodnutí sa konštatuje, že „spolupráca medzi orgánmi činnými v trestnom konaní a orgánmi pre registráciu vozidiel je mimoriadne významná, ako aj poskytovanie informácií príslušným stranám“. Článok 7 rozhodnutia stanovuje, že vnútroštátne orgány pre registráciu vozidiel majú byť informované orgánmi činnými v trestnom konaní o tom, či je o vozidle, ktoré je v procese registrácie, známe, že bolo ukradnuté a že prístup k databázam sa umožní na tento účel pri náležitom rešpektovaní ustanovení práva Spoločenstva. EHSV vyjadruje potešenie nad tým, že myšlienky uvedené v rozhodnutí Rady sú teraz zapracované do návrhu Komisie. |
| --- | --- |

3.1

Návrh Komisie sa zhoduje s rozhodnutím Rady z 22. decembra 2004 o potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami, ktorá má cezhraničné dôsledky (2004/919/EC) (5). V rozhodnutí sa konštatuje, že „spolupráca medzi orgánmi činnými v trestnom konaní a orgánmi pre registráciu vozidiel je mimoriadne významná, ako aj poskytovanie informácií príslušným stranám“. Článok 7 rozhodnutia stanovuje, že vnútroštátne orgány pre registráciu vozidiel majú byť informované orgánmi činnými v trestnom konaní o tom, či je o vozidle, ktoré je v procese registrácie, známe, že bolo ukradnuté a že prístup k databázam sa umožní na tento účel pri náležitom rešpektovaní ustanovení práva Spoločenstva. EHSV vyjadruje potešenie nad tým, že myšlienky uvedené v rozhodnutí Rady sú teraz zapracované do návrhu Komisie.

| 3.2 | Hoci sa návrh Komisie týka iba prístupu orgánov poverených registráciou vozidiel k určitým informáciám v rámci systému SIS II, EHSV by chcel zdôrazniť potrebu väčšej spolupráce, aby bolo možné bojovať proti trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami. Ako uvádza článok 4 rozhodnutia Rady, „členské štáty prijmú potrebné kroky na organizovanie pravidelných porád, ak je to vhodné, medzi vnútroštátnymi príslušnými orgánmi v súlade s vnútroštátnym právom a na týchto poradách sa môžu zúčastňovať zástupcovia súkromného sektora (ako sú držitelia súkromných registrov stratených vozidiel, poisťovacie spoločnosti a obchodníci s vozidlami) na účely koordinácie informačného a vzájomného prepojenia činností v tejto oblasti.“ EHSV sa domnieva, že Komisia musí tieto myšlienky zohľadniť vo svojej budúcej práci v oblasti potláčania trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami. |
| --- | --- |

3.2

Hoci sa návrh Komisie týka iba prístupu orgánov poverených registráciou vozidiel k určitým informáciám v rámci systému SIS II, EHSV by chcel zdôrazniť potrebu väčšej spolupráce, aby bolo možné bojovať proti trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami. Ako uvádza článok 4 rozhodnutia Rady, „členské štáty prijmú potrebné kroky na organizovanie pravidelných porád, ak je to vhodné, medzi vnútroštátnymi príslušnými orgánmi v súlade s vnútroštátnym právom a na týchto poradách sa môžu zúčastňovať zástupcovia súkromného sektora (ako sú držitelia súkromných registrov stratených vozidiel, poisťovacie spoločnosti a obchodníci s vozidlami) na účely koordinácie informačného a vzájomného prepojenia činností v tejto oblasti.“ EHSV sa domnieva, že Komisia musí tieto myšlienky zohľadniť vo svojej budúcej práci v oblasti potláčania trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami.

| 3.3 | Ako príklad takýchto myšlienok by EHSV chcel uviesť predchádzajúci projekt Interpolu s názvom Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, neskôr nazvaný Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Cieľom tohto projektu bolo zhromaždiť všetky údaje o autách do jednej databázy, informácie poskytované identifikačným číslom vozidla (VIN) o tom, či bolo auto ohlásené ako ukradnuté, zaregistrované, vyvezené alebo dovezené, vyrobené alebo zošrotované. Takáto databáza je základom pre spoluprácu medzi orgánmi činnými v trestnom konaní, orgánmi poverených registráciou vozidiel, colnými orgánmi, výrobcami áut a poisťovacími spoločnosťami. |
| --- | --- |

3.3

Ako príklad takýchto myšlienok by EHSV chcel uviesť predchádzajúci projekt Interpolu s názvom Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, neskôr nazvaný Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Cieľom tohto projektu bolo zhromaždiť všetky údaje o autách do jednej databázy, informácie poskytované identifikačným číslom vozidla (VIN) o tom, či bolo auto ohlásené ako ukradnuté, zaregistrované, vyvezené alebo dovezené, vyrobené alebo zošrotované. Takáto databáza je základom pre spoluprácu medzi orgánmi činnými v trestnom konaní, orgánmi poverených registráciou vozidiel, colnými orgánmi, výrobcami áut a poisťovacími spoločnosťami.

| 3.4 | K existujúcemu návrhu chce EHSV zdôrazniť, že vo všeobecnosti existuje málo možností, ako fyzicky prehliadnuť vozidlo, aby bolo možné určiť jeho totožnosť a zistiť, či bolo ohlásené ako ukradnuté. V mnohých krajinách je registrácia spojená s prehliadkou. Pri registrácii vozidla je teda príležitosť skontrolovať, či bolo vozidlo ukradnuté. Je preto dôležité, aby orgány poverené registráciou vozidiel mali túto možnosť zistiť ukradnuté, neoprávnene používané alebo stratené vozidlá. |
| --- | --- |

3.4

K existujúcemu návrhu chce EHSV zdôrazniť, že vo všeobecnosti existuje málo možností, ako fyzicky prehliadnuť vozidlo, aby bolo možné určiť jeho totožnosť a zistiť, či bolo ohlásené ako ukradnuté. V mnohých krajinách je registrácia spojená s prehliadkou. Pri registrácii vozidla je teda príležitosť skontrolovať, či bolo vozidlo ukradnuté. Je preto dôležité, aby orgány poverené registráciou vozidiel mali túto možnosť zistiť ukradnuté, neoprávnene používané alebo stratené vozidlá.

| 3.5 | Ako bolo vyššie uvedené v bode 3.2, je potrebné posilniť spoluprácu pri potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami. Ďalšou príležitosťou pre fyzickú kontrolu vozidla je jeho vývoz alebo dovoz. EHSV odporúča, aby colné orgány kontrolovali tie isté údaje v SIS II ako orgány poverené registráciou vozidiel tak pri dovoze ako aj vývoze vozidla. |
| --- | --- |

3.5

Ako bolo vyššie uvedené v bode 3.2, je potrebné posilniť spoluprácu pri potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami. Ďalšou príležitosťou pre fyzickú kontrolu vozidla je jeho vývoz alebo dovoz. EHSV odporúča, aby colné orgány kontrolovali tie isté údaje v SIS II ako orgány poverené registráciou vozidiel tak pri dovoze ako aj vývoze vozidla.

| 3.6 | Pri zisťovaní, či bolo vozidlo ohlásené ako ukradnuté alebo nie, musí byť tiež možné určiť totožnosť vozidla. Totožnosť vozidla je často možné zistiť podľa identifikačného čísla vozidla (VIN). Nie je nezvyčajné, že je totožnosť ukradnutého auta sfalšovaná alebo okopírovaná. EHSV poukazuje na to, že je dôležité, aby v budúcnosti bolo viac možností na identifikáciu vozidiel. Návrhy, ako je elektronická identifikácia vozidiel (EVI) alebo lepšie značenie náhradných dielov, by sa mali podrobnejšie preskúmať a vyhodnotiť. |
| --- | --- |

3.6

Pri zisťovaní, či bolo vozidlo ohlásené ako ukradnuté alebo nie, musí byť tiež možné určiť totožnosť vozidla. Totožnosť vozidla je často možné zistiť podľa identifikačného čísla vozidla (VIN). Nie je nezvyčajné, že je totožnosť ukradnutého auta sfalšovaná alebo okopírovaná. EHSV poukazuje na to, že je dôležité, aby v budúcnosti bolo viac možností na identifikáciu vozidiel. Návrhy, ako je elektronická identifikácia vozidiel (EVI) alebo lepšie značenie náhradných dielov, by sa mali podrobnejšie preskúmať a vyhodnotiť.

| 3.7 | Napokon ako ďalší krok EHSV navrhuje, aby sa v najbližšej dobe rozšírila pôsobnosť tohto nariadenia. Existujúci návrh Komisie, podľa ktorého sa má určiť, či bolo vozidlo ukradnuté, neoprávnene používané alebo stratené, by sa mal spájať s možnosťou repatriácie vozidiel. Táto možnosť sa v jednotlivých štátoch značne líši a závisí od odlišných ustanovení krajín uplatňovaných v dobrej viere. V niektorých krajinách je možné získať vlastníctvo ukradnutého auta, ak bolo vozidlo získané v dobrej viere, zatiaľ čo v iných krajinách to možné nie je. Okrem toho sa musia v budúcnosti preskúmať a vyhodnotiť možnosti repatriácie vozidiel, u ktorých sa zistilo, že boli ukradnuté. |
| --- | --- |

3.7

Napokon ako ďalší krok EHSV navrhuje, aby sa v najbližšej dobe rozšírila pôsobnosť tohto nariadenia. Existujúci návrh Komisie, podľa ktorého sa má určiť, či bolo vozidlo ukradnuté, neoprávnene používané alebo stratené, by sa mal spájať s možnosťou repatriácie vozidiel. Táto možnosť sa v jednotlivých štátoch značne líši a závisí od odlišných ustanovení krajín uplatňovaných v dobrej viere. V niektorých krajinách je možné získať vlastníctvo ukradnutého auta, ak bolo vozidlo získané v dobrej viere, zatiaľ čo v iných krajinách to možné nie je. Okrem toho sa musia v budúcnosti preskúmať a vyhodnotiť možnosti repatriácie vozidiel, u ktorých sa zistilo, že boli ukradnuté.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003)510 v konečnom znení – 2003/0198 (COD).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  Zdroj: Štatistika z Europolu, Haag, 27. júna 2005.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 389, 30.12.2004.

5

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/29

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 69/169/EHS, pokiaľ ide o dočasné kvantitatívne obmedzenie dovozu piva do Fínska“

KOM(2005) 427, konečné znenie – 2005/0175 (CNS)

(2006/C 65/05)

Rada sa rozhodla 30. septembra 2005 podľa článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Byrne.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. – 15. decembra 2005 (schôdza z 14. decembra) 115 hlasmi za, 3 hlasmi proti, pričom sa 14 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Fínsko požiadalo o predĺženie súčasného obmedzenia na dovoz piva cestujúcimi z krajín iných, ako sú členské štáty, na ďalšie obdobie od 1. januára 2006. Cieľom žiadosti je riešiť fiškálne, ekonomické a spoločenské problémy ako aj problémy zdravia a verejného majetku. |
| --- | --- |

1.1

Fínsko požiadalo o predĺženie súčasného obmedzenia na dovoz piva cestujúcimi z krajín iných, ako sú členské štáty, na ďalšie obdobie od 1. januára 2006. Cieľom žiadosti je riešiť fiškálne, ekonomické a spoločenské problémy ako aj problémy zdravia a verejného majetku.

| 1.2 | Navrhovaná zmena oprávňuje Fínsko predĺžiť platnosť daného obmedzenia do 31. decembra 2006. Maximálny dovozný objem piva predstavujúci šesť litrov sa však zvyšuje na šestnásť litrov, čo zodpovedá limitu, ktorý v súčasnosti Fínsko pripúšťa. |
| --- | --- |

1.2

Navrhovaná zmena oprávňuje Fínsko predĺžiť platnosť daného obmedzenia do 31. decembra 2006. Maximálny dovozný objem piva predstavujúci šesť litrov sa však zvyšuje na šestnásť litrov, čo zodpovedá limitu, ktorý v súčasnosti Fínsko pripúšťa.

| 1.3 | EHSV uvedenú zmenu podporuje. |
| --- | --- |

1.3

EHSV uvedenú zmenu podporuje.

2.   Východisková situácia

| 2.1 | V roku 2000 bola Fínsku udelená výnimka platná do 31. decembra 2005 na obmedzenie osobného dovozu piva jednotlivcami z krajín iných ako členských štátov na maximálne šesť litrov. Vzhľadom na to, že Fínsko má spoločnú hranicu s Ruskom, kde je alkohol oveľa lacnejší, by jednotlivci mohli do Fínska doviezť približne 200 litrov piva, pokiaľ by platili normálne peňažné obmedzenia. |
| --- | --- |

2.1

V roku 2000 bola Fínsku udelená výnimka platná do 31. decembra 2005 na obmedzenie osobného dovozu piva jednotlivcami z krajín iných ako členských štátov na maximálne šesť litrov. Vzhľadom na to, že Fínsko má spoločnú hranicu s Ruskom, kde je alkohol oveľa lacnejší, by jednotlivci mohli do Fínska doviezť približne 200 litrov piva, pokiaľ by platili normálne peňažné obmedzenia.

| 2.2 | Vzhľadom na vysoké cenové rozdiely by mal neobmedzený dovoz vysoko negatívny dopad na fínskych maloobchodníkov, daňové príjmy štátu ako aj na spoločenské a zdravotné problémy tejto krajiny. |
| --- | --- |

2.2

Vzhľadom na vysoké cenové rozdiely by mal neobmedzený dovoz vysoko negatívny dopad na fínskych maloobchodníkov, daňové príjmy štátu ako aj na spoločenské a zdravotné problémy tejto krajiny.

| 2.3 | Fínsko však už v roku 2004 pristúpilo k značnému zníženiu daní a k zvýšeniu dovozného limitu piva zo šiestich litrov na šestnásť litrov, čím sa snaží dospieť k dlhodobému riešeniu danej problematiky. |
| --- | --- |

2.3

Fínsko však už v roku 2004 pristúpilo k značnému zníženiu daní a k zvýšeniu dovozného limitu piva zo šiestich litrov na šestnásť litrov, čím sa snaží dospieť k dlhodobému riešeniu danej problematiky.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Výbor berie na vedomie kroky, ktoré podniklo Fínsko v rámci riešenia danej problematiky a považuje za vhodné predĺžiť uvedenú výnimku do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

3.1

Výbor berie na vedomie kroky, ktoré podniklo Fínsko v rámci riešenia danej problematiky a považuje za vhodné predĺžiť uvedenú výnimku do 31. decembra 2006.

V Bruseli, 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Bezpečnosť rôznych druhov dopravy“

(2006/C 65/06)

Komisia v liste z 2. júna 2005 požiadala podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval stanovisko na danú tému.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 24. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Simons.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí zo 14. - 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra) 124 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Záujem o otázku bezpečnosti enormne vzrástol po teroristických útokoch 11. septembra 2001 (New York), v novembri 2003 (Istanbul), 11. marca 2004 (Madrid), 7. júla 2005 (Londýn) a ďalších útokoch na iných miestach. Všade boli prijaté preventívne a operatívne opatrenia na čo najväčšiu a najúčinnejšiu ochranu ľudí, dopravných prostriedkov a majetku. Bezpečnosť sa stala pálčivou otázkou, rozhodujúcou pri tvorbe politiky. |
| --- | --- |

1.1

Záujem o otázku bezpečnosti enormne vzrástol po teroristických útokoch 11. septembra 2001 (New York), v novembri 2003 (Istanbul), 11. marca 2004 (Madrid), 7. júla 2005 (Londýn) a ďalších útokoch na iných miestach. Všade boli prijaté preventívne a operatívne opatrenia na čo najväčšiu a najúčinnejšiu ochranu ľudí, dopravných prostriedkov a majetku. Bezpečnosť sa stala pálčivou otázkou, rozhodujúcou pri tvorbe politiky.

| 1.2 | V tejto súvislosti sa pojem „bezpečnosť“ chápe ako opatrenia na zabránenie jednak teroristickým útokom, a rovnako aj bežnej trestnej činnosti, a najmä krádeže. |
| --- | --- |

1.2

V tejto súvislosti sa pojem „bezpečnosť“ chápe ako opatrenia na zabránenie jednak teroristickým útokom, a rovnako aj bežnej trestnej činnosti, a najmä krádeže.

| 1.3 | Výbor tiež prispel do diskusie k tejto problematike. Prijal niekoľko stanovísk, vrátane prieskumného stanoviska z 24. októbra 2002 (1) (spravodajkyňa: pani Bredima-Savopoulou), ktoré bolo obzvlášť hodnotné, keďže sa komplexne zaoberalo bezpečnosťou v lodnej doprave a civilnom letectve. |
| --- | --- |

1.3

Výbor tiež prispel do diskusie k tejto problematike. Prijal niekoľko stanovísk, vrátane prieskumného stanoviska z 24. októbra 2002 (1) (spravodajkyňa: pani Bredima-Savopoulou), ktoré bolo obzvlášť hodnotné, keďže sa komplexne zaoberalo bezpečnosťou v lodnej doprave a civilnom letectve.

| 1.4 | Európska komisia 23. decembra 2003 vydala Konzultačný dokument o bezpečnosti v nákladnej doprave, v ktorom žiadala stanoviská zainteresovaných strán ohľadne otázky bezpečnosti. Navyše vo svojom oznámení Rade (2) predložila Komisia rámcový program v oblasti bezpečnosti a 12. augusta 2005 bol v úradnom vestníku (3) uverejnený pracovný program pre boj proti terorizmu. Mnohé fakty a názory z týchto publikácií sme využili pri vypracovávaní tohto prieskumného stanoviska. |
| --- | --- |

1.4

Európska komisia 23. decembra 2003 vydala Konzultačný dokument o bezpečnosti v nákladnej doprave, v ktorom žiadala stanoviská zainteresovaných strán ohľadne otázky bezpečnosti. Navyše vo svojom oznámení Rade (2) predložila Komisia rámcový program v oblasti bezpečnosti a 12. augusta 2005 bol v úradnom vestníku (3) uverejnený pracovný program pre boj proti terorizmu. Mnohé fakty a názory z týchto publikácií sme využili pri vypracovávaní tohto prieskumného stanoviska.

| 1.5 | Cieľom tohto prieskumného stanoviska je sprehľadniť úlohu a zodpovednosť rôznych aktérov, ako na národnej, tak aj na medzinárodnej úrovni, v oblasti bezpečnosti:






  — | cestujúcich (a zamestnancov celého dopravného reťazca) |
| --- | --- | --- |

1.5

Cieľom tohto prieskumného stanoviska je sprehľadniť úlohu a zodpovednosť rôznych aktérov, ako na národnej, tak aj na medzinárodnej úrovni, v oblasti bezpečnosti:

—

cestujúcich (a zamestnancov celého dopravného reťazca)

| — | jednotlivých druhov dopravy, majetku a infraštruktúry s hlavným cieľom zlepšiť bezpečnosť osôb, majetku, dopravných prostriedkov a infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

jednotlivých druhov dopravy, majetku a infraštruktúry s hlavným cieľom zlepšiť bezpečnosť osôb, majetku, dopravných prostriedkov a infraštruktúry.

| 1.6 | Toto stanovisko je zamerané výlučne na zaistenie bezpečnosti jednotlivých druhov dopravy (security), a nie na bezpečnosť dopravy samotnej (safety). Túto problematiku komplikuje skutočnosť, že vo viacerých krajinách EÚ nie sú tieto dva pojmy lingvisticky odlíšené. |
| --- | --- |

1.6

Toto stanovisko je zamerané výlučne na zaistenie bezpečnosti jednotlivých druhov dopravy (security), a nie na bezpečnosť dopravy samotnej (safety). Túto problematiku komplikuje skutočnosť, že vo viacerých krajinách EÚ nie sú tieto dva pojmy lingvisticky odlíšené.

| 1.7 | Vzhľadom na bezpečnosť infraštruktúry využívanej vnútrozemskými druhmi dopravy je potrebné rozlišovať medzi koridormi TEN (transeurópskych sietí), vrátane uzlov, a národnou infraštruktúrou, hoci niekedy nie je vždy jasné, kde začína a kde končí subsidiarita v prípade vnútrozemských druhov dopravy.
  Čo sa týka bezpečnostných opatrení vo vnútrozemskej doprave, je nutné si uvedomiť, že všetky druhy dopravy sú v logistickom reťazci do značnej miery navzájom závislé, a to nielen v prípade vnútrozemskej dopravy. To si vyžaduje vysoký stupeň koordinácie pri prijímaní bezpečnostných opatrení. Intermodálny prístup k bezpečnosti je tiež každopádne nevyhnutný, aby sa zabránilo narúšaniu hospodárskej súťaže medzi rozličnými druhmi dopravy, hoci je potrebné si uvedomiť, že náklady na bezpečnosť sa môžu medzi jednotlivými druhmi dopravy výrazne líšiť.
  Podrobná pozornosť budeme venovať aj problémom, vynárajúcim sa v súvislosti so zvýšenými bezpečnostnými opatreniami. Ide o otázky ako:






  — | aký dosah majú bezpečnostné opatrenia na zamestnancov? |
| --- | --- | --- |

1.7

Vzhľadom na bezpečnosť infraštruktúry využívanej vnútrozemskými druhmi dopravy je potrebné rozlišovať medzi koridormi TEN (transeurópskych sietí), vrátane uzlov, a národnou infraštruktúrou, hoci niekedy nie je vždy jasné, kde začína a kde končí subsidiarita v prípade vnútrozemských druhov dopravy.

Čo sa týka bezpečnostných opatrení vo vnútrozemskej doprave, je nutné si uvedomiť, že všetky druhy dopravy sú v logistickom reťazci do značnej miery navzájom závislé, a to nielen v prípade vnútrozemskej dopravy. To si vyžaduje vysoký stupeň koordinácie pri prijímaní bezpečnostných opatrení. Intermodálny prístup k bezpečnosti je tiež každopádne nevyhnutný, aby sa zabránilo narúšaniu hospodárskej súťaže medzi rozličnými druhmi dopravy, hoci je potrebné si uvedomiť, že náklady na bezpečnosť sa môžu medzi jednotlivými druhmi dopravy výrazne líšiť.

Podrobná pozornosť budeme venovať aj problémom, vynárajúcim sa v súvislosti so zvýšenými bezpečnostnými opatreniami. Ide o otázky ako:

—

aký dosah majú bezpečnostné opatrenia na zamestnancov?

| — | mal by byť „krízový manažment“ zaradený do kurzov odbornej prípravy v oblasti riadenia? |
| --- | --- |

—

mal by byť „krízový manažment“ zaradený do kurzov odbornej prípravy v oblasti riadenia?

| — | kto by mal kryť náklady na bezpečnosť? |
| --- | --- |

—

kto by mal kryť náklady na bezpečnosť?

| — | aká je úloha poisťovní? |
| --- | --- |

—

aká je úloha poisťovní?

Vzhľadom na široký záber tejto problematiky je vhodné stanoviť určitý poriadok a vysvetliť, ako je toto prieskumné stanovisko štruktúrované. Kapitola 2, všeobecná časť, sa zaoberá otázkou bezpečnosti v širších súvislostiach. Pokrýva aspekty ako rozdelenie povinností a právomocí Európskej únie, národných vlád, jednotlivých druhov dopravy, cestujúcich a manažmentu spoločností, zaoberajúcich sa dopravou. Okrem toho sa táto kapitola zaoberá právnym hľadiskom. Kapitola 3, ktorá sa zaoberá špecifickými otázkami, začína načrtnutím iniciatív na zlepšenie bezpečnosti, ktoré boli podniknuté na rozličných úrovniach. Bližšia pozornosť sa ďalej venuje bezpečnosti samotných druhov dopravy. Kapitola 4 sa zaoberá nákladmi na bezpečnosť a otázkou, kto by mal tieto náklady znášať. V tejto súvislosti sa rozoberá aj úloha poisťovní. Kapitola 5 potom obsahuje zhrnutie a závery.

2.   Všeobecná časť

2.1   Bezpečnosť dopravy všeobecne

| 2.1.1 | Zabezpečenie bezpečnosti osôb a majetku vo všetkých typoch dopravy je v súčasnosti jedným z prioritných bodov agendy politikov, zákonodarcov a podnikateľských kruhov. Pojem bezpečnosť znamená opatrenia ako proti terorizmu, tak aj proti bežnej kriminalite. A predsa je ťažké vyhnúť sa záveru, že žiaden adekvátny koordinovaný prístup zatiaľ neexistuje. A práve tento je naliehavo potrebný, pretože silu reťazca určuje jej najslabší článok. |
| --- | --- |

2.1.1

Zabezpečenie bezpečnosti osôb a majetku vo všetkých typoch dopravy je v súčasnosti jedným z prioritných bodov agendy politikov, zákonodarcov a podnikateľských kruhov. Pojem bezpečnosť znamená opatrenia ako proti terorizmu, tak aj proti bežnej kriminalite. A predsa je ťažké vyhnúť sa záveru, že žiaden adekvátny koordinovaný prístup zatiaľ neexistuje. A práve tento je naliehavo potrebný, pretože silu reťazca určuje jej najslabší článok.

| 2.1.2 | Vzhľadom na zložitosť celej problematiky je ťažké definovať ju ľahko a jednoznačne. Otázka subsidiarity sa plne vzťahuje na bezpečnosť jednotlivých druhov dopravy. Týka sa jednak vymedzenia kompetencií medzi Európskou úniou a národnými vládami v otázke opatrení, ktoré je potrebné prijať, a rovnako aj ich financovania. Vzťahuje sa taktiež na povinnosti a kompetencie v samotnej doprave, konkrétne povinnosti a kompetencie cestujúcich, zamestnancov a manažmentu jednotlivých druhov dopravy. |
| --- | --- |

2.1.2

Vzhľadom na zložitosť celej problematiky je ťažké definovať ju ľahko a jednoznačne. Otázka subsidiarity sa plne vzťahuje na bezpečnosť jednotlivých druhov dopravy. Týka sa jednak vymedzenia kompetencií medzi Európskou úniou a národnými vládami v otázke opatrení, ktoré je potrebné prijať, a rovnako aj ich financovania. Vzťahuje sa taktiež na povinnosti a kompetencie v samotnej doprave, konkrétne povinnosti a kompetencie cestujúcich, zamestnancov a manažmentu jednotlivých druhov dopravy.

2.2   Bezpečnosť v námornej a leteckej doprave

| 2.2.1 | Po 11. septembri 2001 sa do istej miery zlepšila bezpečnosť v leteckej a námornej doprave. Európska rada zaviedla opatrenia, čiastočne na základe správy EHSV z 24. októbra 2002, ktoré sa týkali práve návrhov na zlepšenie bezpečnosti v odvetví leteckej a námornej dopravy. Ide najmä o nariadenie (ES) č. 2320/2002 o bezpečnosti civilného letectva, nariadenie (ES) č. 725/2004 o zlepšení bezpečnosti zariadení lodí a prístavov a návrh smernice o zlepšení bezpečnosti v prístavoch (KOM(2004) 76). Všetky tieto opatrenia tiež stanovujú podmienky pre vytvorenie inšpekcií EÚ, ktoré budú mať na starosti aj kontrolu kvality v týchto odvetviach. Tieto pravidlá pre lodnú dopravu boli stanovené v smernici prijatej 10. mája 2005. |
| --- | --- |

2.2.1

Po 11. septembri 2001 sa do istej miery zlepšila bezpečnosť v leteckej a námornej doprave. Európska rada zaviedla opatrenia, čiastočne na základe správy EHSV z 24. októbra 2002, ktoré sa týkali práve návrhov na zlepšenie bezpečnosti v odvetví leteckej a námornej dopravy. Ide najmä o nariadenie (ES) č. 2320/2002 o bezpečnosti civilného letectva, nariadenie (ES) č. 725/2004 o zlepšení bezpečnosti zariadení lodí a prístavov a návrh smernice o zlepšení bezpečnosti v prístavoch (KOM(2004) 76). Všetky tieto opatrenia tiež stanovujú podmienky pre vytvorenie inšpekcií EÚ, ktoré budú mať na starosti aj kontrolu kvality v týchto odvetviach. Tieto pravidlá pre lodnú dopravu boli stanovené v smernici prijatej 10. mája 2005.

2.3   Bezpečnosť vo vnútrozemských druhoch dopravy

| 2.3.1 | Situácia v oblasti vnútrozemskej dopravy sa v jednotlivých krajinách EÚ značne líši. Vo veľkých mestách, ako je Madrid a Londýn, ale tiež Paríž, boli čiastočne kvôli teroristickým útokom prijaté bezpečnostné opatrenia vo verejnej doprave. Ostatné mestá a krajiny zatiaľ nedospeli do tohto štádia, ale aj tam mali nedávne útoky za následok zvýšené uvedomovanie si dôležitosti bezpečnostných opatrení (4). |
| --- | --- |

2.3.1

Situácia v oblasti vnútrozemskej dopravy sa v jednotlivých krajinách EÚ značne líši. Vo veľkých mestách, ako je Madrid a Londýn, ale tiež Paríž, boli čiastočne kvôli teroristickým útokom prijaté bezpečnostné opatrenia vo verejnej doprave. Ostatné mestá a krajiny zatiaľ nedospeli do tohto štádia, ale aj tam mali nedávne útoky za následok zvýšené uvedomovanie si dôležitosti bezpečnostných opatrení (4).

| 2.3.2 | Otázka, ktorá sa natíska v prvom rade je, kto je oprávnený prijímať bezpečnostné opatrenia, vzťahujúce sa na viac než jeden vnútrozemský druh dopravy. Zodpovedá za ne Európska únia alebo národné vlády? A v prípade, že sú to vlády jednotlivých členských krajín, aká je úloha EÚ v tejto oblasti? |
| --- | --- |

2.3.2

Otázka, ktorá sa natíska v prvom rade je, kto je oprávnený prijímať bezpečnostné opatrenia, vzťahujúce sa na viac než jeden vnútrozemský druh dopravy. Zodpovedá za ne Európska únia alebo národné vlády? A v prípade, že sú to vlády jednotlivých členských krajín, aká je úloha EÚ v tejto oblasti?

| 2.3.3 | Výbor zastáva názor, že otázka bezpečnosti spadá do spoločnej kompetencie členských štátov a Európskej únie, ale je úlohou členských štátov zabezpečiť, aby sa v rôznych vnútrozemských druhoch dopravy prijali bezpečnostné opatrenia. Kvôli tomu potrebujú vytvoriť systém minimálnych požiadaviek pre vnútrozemské druhy dopravy, to znamená, že tieto samotné by nemali byť oprávnené rozhodovať v tejto veci. Národné vlády by mali vytvoriť špeciálnu ustanovizeň na koordináciu opatrení, ktoré majú prijať vnútrozemské druhy dopravy a miestne orgány. Táto ustanovizeň by tiež zabezpečovala ich implementáciu. |
| --- | --- |

2.3.3

Výbor zastáva názor, že otázka bezpečnosti spadá do spoločnej kompetencie členských štátov a Európskej únie, ale je úlohou členských štátov zabezpečiť, aby sa v rôznych vnútrozemských druhoch dopravy prijali bezpečnostné opatrenia. Kvôli tomu potrebujú vytvoriť systém minimálnych požiadaviek pre vnútrozemské druhy dopravy, to znamená, že tieto samotné by nemali byť oprávnené rozhodovať v tejto veci. Národné vlády by mali vytvoriť špeciálnu ustanovizeň na koordináciu opatrení, ktoré majú prijať vnútrozemské druhy dopravy a miestne orgány. Táto ustanovizeň by tiež zabezpečovala ich implementáciu.

| 2.3.4 | Podľa názoru výboru je úlohou Európskej únie predovšetkým koordinovať opatrenia na medzinárodnej úrovni. Zároveň by však Únia mala vyzývať členské štáty, aby sa dohodli na jednotnom postupe. Úzka spolupráca medzi národnými vládami a Európskou úniou je potrebná z hľadiska cezhraničného charakteru osobnej a nákladnej dopravy a tiež z hľadiska potreby koordinovať vnútroštátne bezpečnostné opatrenia. |
| --- | --- |

2.3.4

Podľa názoru výboru je úlohou Európskej únie predovšetkým koordinovať opatrenia na medzinárodnej úrovni. Zároveň by však Únia mala vyzývať členské štáty, aby sa dohodli na jednotnom postupe. Úzka spolupráca medzi národnými vládami a Európskou úniou je potrebná z hľadiska cezhraničného charakteru osobnej a nákladnej dopravy a tiež z hľadiska potreby koordinovať vnútroštátne bezpečnostné opatrenia.

| 2.3.5 | Národné vlády by si mali uvedomiť, že v oblasti vnútrozemskej dopravy je potrebné urobiť ešte veľký kus práce. Vzhľadom na naliehavosť sa tejto otázke musí venovať náležitá pozornosť. Vlády členských štátov by mali naliehať na jednotlivé druhy dopravy, aby zvážili a prijali bezpečnostné opatrenia. Ako prvý krok týmto smerom by malo byť stanovenie minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre vnútrozemské druhy dopravy na európskej úrovni. Jednotlivé druhy dopravy si musia uvedomiť, že bez bezpečnostných opatrení budú veľmi zraniteľné. |
| --- | --- |

2.3.5

Národné vlády by si mali uvedomiť, že v oblasti vnútrozemskej dopravy je potrebné urobiť ešte veľký kus práce. Vzhľadom na naliehavosť sa tejto otázke musí venovať náležitá pozornosť. Vlády členských štátov by mali naliehať na jednotlivé druhy dopravy, aby zvážili a prijali bezpečnostné opatrenia. Ako prvý krok týmto smerom by malo byť stanovenie minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre vnútrozemské druhy dopravy na európskej úrovni. Jednotlivé druhy dopravy si musia uvedomiť, že bez bezpečnostných opatrení budú veľmi zraniteľné.

| 2.3.6 | Naviac je potrebné si uvedomiť, že spolupráca v tejto oblasti je nevyhnutná. Napríklad musia byť zosúladené opatrenia spoločností prevádzkujúcich železničnú a autobusovú dopravu a metro. Rovnako musia byť zosúladené informačné kampane zamerané na cestujúcich a zamestnancov s pokynmi, čo robiť v prípade nebezpečenstva. |
| --- | --- |

2.3.6

Naviac je potrebné si uvedomiť, že spolupráca v tejto oblasti je nevyhnutná. Napríklad musia byť zosúladené opatrenia spoločností prevádzkujúcich železničnú a autobusovú dopravu a metro. Rovnako musia byť zosúladené informačné kampane zamerané na cestujúcich a zamestnancov s pokynmi, čo robiť v prípade nebezpečenstva.

| 2.3.7 | Čo sa týka nákladnej dopravy, náležitá pozornosť by sa mala venovať zraniteľným uzlom, ako sú stanice či zoradištia. Spolupráca bude potrebná jednak medzi národnými vládami a miestnymi samosprávami, tak aj medzi jednotlivými dopravnými odvetviami a riadiacimi strediskami infraštruktúry dopravných uzlov a staníc alebo terminálov. |
| --- | --- |

2.3.7

Čo sa týka nákladnej dopravy, náležitá pozornosť by sa mala venovať zraniteľným uzlom, ako sú stanice či zoradištia. Spolupráca bude potrebná jednak medzi národnými vládami a miestnymi samosprávami, tak aj medzi jednotlivými dopravnými odvetviami a riadiacimi strediskami infraštruktúry dopravných uzlov a staníc alebo terminálov.

2.4   Úloha rozličných aktérov

| 2.4.1 | Podľa názoru výboru je ochrana fyzickej infraštruktúry buď záležitosťou národnej vlády alebo regionálnej či miestnej samosprávy. |
| --- | --- |

2.4.1

Podľa názoru výboru je ochrana fyzickej infraštruktúry buď záležitosťou národnej vlády alebo regionálnej či miestnej samosprávy.

| 2.4.2 | Špeciálna ustanovizeň spomenutá v bode 2.3.3 by mala slúžiť ako koordinačný orgán. Tým by sa predišlo triešteniu na národnej úrovni, a zároveň by sa táto politika podporila na medzinárodnej úrovni a uľahčila sa koordinácia na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.4.2

Špeciálna ustanovizeň spomenutá v bode 2.3.3 by mala slúžiť ako koordinačný orgán. Tým by sa predišlo triešteniu na národnej úrovni, a zároveň by sa táto politika podporila na medzinárodnej úrovni a uľahčila sa koordinácia na úrovni EÚ.

| 2.4.3 | Výbor s uspokojením konštatuje, že okrem koordinačnej úlohy EÚ bola na úrovni Spoločenstva v súlade so 6. rámcovým programom vyčlenená suma vo výške 3,5 milióna EUR na bezpečnostné opatrenia v osobnej a nákladnej doprave a v odvetví energetiky. |
| --- | --- |

2.4.3

Výbor s uspokojením konštatuje, že okrem koordinačnej úlohy EÚ bola na úrovni Spoločenstva v súlade so 6. rámcovým programom vyčlenená suma vo výške 3,5 milióna EUR na bezpečnostné opatrenia v osobnej a nákladnej doprave a v odvetví energetiky.

| 2.4.4 | Keďže doprava je abstraktným pojmom, a môže fungovať len vďaka ľuďom, ktorí ju využívajú (cestujúci, zákazníci) alebo tých, ktorí v nej pracujú (zamestnanci), činnosť zameraná na tieto skupiny je nevyhnutná. Toto by sa malo prejaviť predovšetkým v nepretržitej informačnej kampani zameranej na cestujúcich a zákazníkov. Postoj ľudí, ktorí využívajú dopravu, by sa mal zmeniť z pasívneho na ostražitejší a uvedomelejší. Zamestnanci v oblasti dopravy zohrávajú kľúčovú úlohu pri rozvoji a zavádzaní bezpečnostných opatrení do praxe. Aby túto úlohu mohli patrične plniť, výbor sa nazdáva, že je dôležité ponúknuť zamestnancom špeciálne školenie zamerané na ich úlohu v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.4

Keďže doprava je abstraktným pojmom, a môže fungovať len vďaka ľuďom, ktorí ju využívajú (cestujúci, zákazníci) alebo tých, ktorí v nej pracujú (zamestnanci), činnosť zameraná na tieto skupiny je nevyhnutná. Toto by sa malo prejaviť predovšetkým v nepretržitej informačnej kampani zameranej na cestujúcich a zákazníkov. Postoj ľudí, ktorí využívajú dopravu, by sa mal zmeniť z pasívneho na ostražitejší a uvedomelejší. Zamestnanci v oblasti dopravy zohrávajú kľúčovú úlohu pri rozvoji a zavádzaní bezpečnostných opatrení do praxe. Aby túto úlohu mohli patrične plniť, výbor sa nazdáva, že je dôležité ponúknuť zamestnancom špeciálne školenie zamerané na ich úlohu v oblasti bezpečnosti.

| 2.4.5 | Úlohou riadenia je začleniť bezpečnostnú koncepciu do etického kódexu spoločnosti a firemnej kultúry. Navyše musí riadenie zamestnancom poskytnúť príležitosť na absolvovanie špeciálneho školenia v tejto oblasti. Súčasťou školení pre manažment by malo byť krízové riadenie. |
| --- | --- |

2.4.5

Úlohou riadenia je začleniť bezpečnostnú koncepciu do etického kódexu spoločnosti a firemnej kultúry. Navyše musí riadenie zamestnancom poskytnúť príležitosť na absolvovanie špeciálneho školenia v tejto oblasti. Súčasťou školení pre manažment by malo byť krízové riadenie.

2.5   Spôsob implementácie bezpečnostných opatrení

| 2.5.1 | Otázkou je, do akej miery majú byť bezpečnostné opatrenia vo vnútrozemskej doprave stanovené skôr neformálnym spôsobom, ako napr. formou certifikátov alebo značiek kvality, alebo direktívnejším spôsobom, napr. prostredníctvom právnych predpisov. Výbor zastáva názor, že ide o príliš závažnú záležitosť na to, aby sa riešila neformálnym spôsobom. |
| --- | --- |

2.5.1

Otázkou je, do akej miery majú byť bezpečnostné opatrenia vo vnútrozemskej doprave stanovené skôr neformálnym spôsobom, ako napr. formou certifikátov alebo značiek kvality, alebo direktívnejším spôsobom, napr. prostredníctvom právnych predpisov. Výbor zastáva názor, že ide o príliš závažnú záležitosť na to, aby sa riešila neformálnym spôsobom.

| 2.5.2 | Výbor sa domnieva, že by sa v každom prípade mali stanoviť vnútroštátne minimálne normy pre bezpečnostné opatrenia spolu s odporúčaním urobiť, viac než len predpísané minimum. Zároveň by sa mala nariadiť povinná výmena informácií o prijatých alebo plánovaných bezpečnostných opatreniach. Na medzinárodnej úrovni by krajiny mali byť povinné zharmonizovať opatrenia a ďalej podávať informácie medzinárodným koordinačným orgánom. |
| --- | --- |

2.5.2

Výbor sa domnieva, že by sa v každom prípade mali stanoviť vnútroštátne minimálne normy pre bezpečnostné opatrenia spolu s odporúčaním urobiť, viac než len predpísané minimum. Zároveň by sa mala nariadiť povinná výmena informácií o prijatých alebo plánovaných bezpečnostných opatreniach. Na medzinárodnej úrovni by krajiny mali byť povinné zharmonizovať opatrenia a ďalej podávať informácie medzinárodným koordinačným orgánom.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Predtým, než sa budeme zaoberať bezpečnostnými opatreniami, ktoré boli alebo by mali byť prijaté v jednotlivých vnútrozemských druhoch dopravy, bolo by vhodné urobiť si najprv prehľad opatrení, ktoré na medzinárodnej úrovni prijali koordinačné organizácie. |
| --- | --- |

3.1

Predtým, než sa budeme zaoberať bezpečnostnými opatreniami, ktoré boli alebo by mali byť prijaté v jednotlivých vnútrozemských druhoch dopravy, bolo by vhodné urobiť si najprv prehľad opatrení, ktoré na medzinárodnej úrovni prijali koordinačné organizácie.

| 3.1.1 | Medzinárodná námorná organizácia (IMO)
  IMO spomíname preto, lebo niektoré opatrenia, ktoré už boli prijaté v námornej doprave môžu slúžiť ako príklad pre vnútrozemské druhy dopravy.






  a) | Medzinárodná námorná organizácia (IMO) prijala Kódex medzinárodnej bezpečnosti lodí a prístavných zariadení (ISPS). Tento kódex zavádza do praxe systém spolupráce medzi národnou vládou, miestnou samosprávou, lodnými dopravnými spoločnosťami a správou prístavov, s cieľom identifikovať bezpečnostné riziká a prijať opatrenia. Kódex, ktorý sa týka bezpečnostných požiadaviek kladených na lode a prístavné zariadenia, nadobudol účinnosť 1. júla 2004. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Medzinárodná námorná organizácia (IMO)

IMO spomíname preto, lebo niektoré opatrenia, ktoré už boli prijaté v námornej doprave môžu slúžiť ako príklad pre vnútrozemské druhy dopravy.

a)

Medzinárodná námorná organizácia (IMO) prijala Kódex medzinárodnej bezpečnosti lodí a prístavných zariadení (ISPS). Tento kódex zavádza do praxe systém spolupráce medzi národnou vládou, miestnou samosprávou, lodnými dopravnými spoločnosťami a správou prístavov, s cieľom identifikovať bezpečnostné riziká a prijať opatrenia. Kódex, ktorý sa týka bezpečnostných požiadaviek kladených na lode a prístavné zariadenia, nadobudol účinnosť 1. júla 2004.

| b) | Pozmeňovacie návrhy k Dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS). Pozmeňovacie návrhy k tomuto dohovoru viedli k zmenám v záväznom Kódexe medzinárodnej námornej prepravy nebezpečného tovaru (IMDG). Kódex IMDG obsahuje podrobné odporučenia pre balenie, označovanie a skladovanie nebezpečných látok. |
| --- | --- |

b)

Pozmeňovacie návrhy k Dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS). Pozmeňovacie návrhy k tomuto dohovoru viedli k zmenám v záväznom Kódexe medzinárodnej námornej prepravy nebezpečného tovaru (IMDG). Kódex IMDG obsahuje podrobné odporučenia pre balenie, označovanie a skladovanie nebezpečných látok.

Tieto pozmeňovacie návrhy nadobudli účinnosť 1. januára 2004.

| 3.1.2 | Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO)
  Od roku 1971 platia v odvetví civilného letectva záväzné medzinárodné dohody s cieľom zabrániť kriminalite a terorizmu. Po mnohých únosoch lietadiel koncom 60-tych rokov minulého storočia sa ICAO rozhodla vypracovať základnú dohodu v oblasti civilného letectva. Preto sa v prílohe 17 k Chicagskému dohovoru stanovilo, že všetci cestujúci komerčných liniek civilného letectva by mali prejsť systematickou kontrolou. Toto opatrenie sa uplatňuje od roku 1972 a v súčasnosti je ťažké si predstaviť, že kedysi to tak nebolo. Po útoku na výškové budovy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v roku 2001 bola príloha 17 radikálne prepracovaná. Povinne sa zaviedli nové opatrenia, napríklad s ohľadom na spevnenie a zamykanie dverí pilotnej kabíny, ktoré sa tiež týkajú nákladnej leteckej dopravy. Okrem toho sa sprísnili požiadavky na odborný výcvik a kvalitu v oblasti bezpečnostnej kontroly. |
| --- | --- |

3.1.2

Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO)

Od roku 1971 platia v odvetví civilného letectva záväzné medzinárodné dohody s cieľom zabrániť kriminalite a terorizmu. Po mnohých únosoch lietadiel koncom 60-tych rokov minulého storočia sa ICAO rozhodla vypracovať základnú dohodu v oblasti civilného letectva. Preto sa v prílohe 17 k Chicagskému dohovoru stanovilo, že všetci cestujúci komerčných liniek civilného letectva by mali prejsť systematickou kontrolou. Toto opatrenie sa uplatňuje od roku 1972 a v súčasnosti je ťažké si predstaviť, že kedysi to tak nebolo. Po útoku na výškové budovy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v roku 2001 bola príloha 17 radikálne prepracovaná. Povinne sa zaviedli nové opatrenia, napríklad s ohľadom na spevnenie a zamykanie dverí pilotnej kabíny, ktoré sa tiež týkajú nákladnej leteckej dopravy. Okrem toho sa sprísnili požiadavky na odborný výcvik a kvalitu v oblasti bezpečnostnej kontroly.

| 3.1.3 | Európska konferencia civilného letectva (ECAC)
  Na európskej úrovni bola tiež vypracovaná politika pre bezpečnosť leteckej dopravy, a to v rámci Európskej konferencie civilného letectva (ECAC). Ako základ jej, samozrejme, slúžili medzinárodné normy, ako napr. pravidlá stanovené ICAO. Jej výsledkom je Európska bezpečnostná príručka, Dokument 30, ktorá obsahuje bezpečnostné predpisy, ktoré, hoci sú považované za autoritatívne, nie sú, bohužiaľ, vzhľadom na štatút ECAC záväzné. Z tohto dôvodu Európska rada 14. septembra 2001, tri dni po teroristických útokoch v USA, rozhodla, že EÚ by mala prevziať zodpovednosť za bezpečnosť v letectve. Výsledkom tohto rozhodnutia bolo nariadenie (ES) č. 2320/2002, stanovujúce spoločné pravidlá v oblasti bezpečnosti civilného letectva. Toto nariadenie nadobudlo účinnosť 19. januára 2003. Na tom istom zasadnutí Rady ministrov zo 14. septembra bolo taktiež rozhodnuté, že Komisia bude oprávnená vykonávať priamu kontrolu kvality v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.1.3

Európska konferencia civilného letectva (ECAC)

Na európskej úrovni bola tiež vypracovaná politika pre bezpečnosť leteckej dopravy, a to v rámci Európskej konferencie civilného letectva (ECAC). Ako základ jej, samozrejme, slúžili medzinárodné normy, ako napr. pravidlá stanovené ICAO. Jej výsledkom je Európska bezpečnostná príručka, Dokument 30, ktorá obsahuje bezpečnostné predpisy, ktoré, hoci sú považované za autoritatívne, nie sú, bohužiaľ, vzhľadom na štatút ECAC záväzné. Z tohto dôvodu Európska rada 14. septembra 2001, tri dni po teroristických útokoch v USA, rozhodla, že EÚ by mala prevziať zodpovednosť za bezpečnosť v letectve. Výsledkom tohto rozhodnutia bolo nariadenie (ES) č. 2320/2002, stanovujúce spoločné pravidlá v oblasti bezpečnosti civilného letectva. Toto nariadenie nadobudlo účinnosť 19. januára 2003. Na tom istom zasadnutí Rady ministrov zo 14. septembra bolo taktiež rozhodnuté, že Komisia bude oprávnená vykonávať priamu kontrolu kvality v členských štátoch.

| 3.1.4 | Medzinárodná organizácia práce (ILO)
  Tu ide o revíziu Dohovoru o dokladoch totožnosti námorníkov. Cieľom revízie tohto dohovoru je zlepšiť bezpečnosť identifikácie námorníkov, aby sa zabezpečila lepšia ochrana cestujúcich a posádky a zvýšila bezpečnosť lodí. Zároveň sa tým neobmedzí sloboda pohybu námorníkov, ktorí tak môžu voľne vstupovať na pevninu. Revidovaný dohovor sa zameriava najmä na usmernenia týkajúce sa údajov uvedených v dokladoch totožnosti námorníkov a vydávania týchto dokladov. Medzinárodnú organizáciu práce a tento dohovor uvádzame ako vzor pre vnútrozemské druhy dopravy. |
| --- | --- |

3.1.4

Medzinárodná organizácia práce (ILO)

Tu ide o revíziu Dohovoru o dokladoch totožnosti námorníkov. Cieľom revízie tohto dohovoru je zlepšiť bezpečnosť identifikácie námorníkov, aby sa zabezpečila lepšia ochrana cestujúcich a posádky a zvýšila bezpečnosť lodí. Zároveň sa tým neobmedzí sloboda pohybu námorníkov, ktorí tak môžu voľne vstupovať na pevninu. Revidovaný dohovor sa zameriava najmä na usmernenia týkajúce sa údajov uvedených v dokladoch totožnosti námorníkov a vydávania týchto dokladov. Medzinárodnú organizáciu práce a tento dohovor uvádzame ako vzor pre vnútrozemské druhy dopravy.

| 3.1.5 | Svetová colná organizácia (WCO)






  a) | Revidovaný Kjótsky dohovor WCO
  V júni 1999 Rada WCO prijala zmeny k Dohovoru WCO z roku 1974, známemu ako Kjótsky dohovor, týkajúce sa zjednodušenia a harmonizácie colných postupov. Dôležitým aspektom revidovaného dohovoru je väčšie zohľadňovanie transparentnosti a predvídateľnosti v reťazci. Medzi dôležité stránky revidovaného dohovoru patria:






  — | využívanie informácií, získaných pred dovozom, aby bolo možné urobiť predvýber, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Svetová colná organizácia (WCO)

a)

Revidovaný Kjótsky dohovor WCO

V júni 1999 Rada WCO prijala zmeny k Dohovoru WCO z roku 1974, známemu ako Kjótsky dohovor, týkajúce sa zjednodušenia a harmonizácie colných postupov. Dôležitým aspektom revidovaného dohovoru je väčšie zohľadňovanie transparentnosti a predvídateľnosti v reťazci. Medzi dôležité stránky revidovaného dohovoru patria:

—

využívanie informácií, získaných pred dovozom, aby bolo možné urobiť predvýber,

| — | techniky riadenia rizík, |
| --- | --- |

—

techniky riadenia rizík,

| — | maximálne využívanie automatizovaných systémov, |
| --- | --- |

—

maximálne využívanie automatizovaných systémov,

| — | intervencie zosúladené s inými orgánmi, |
| --- | --- |

—

intervencie zosúladené s inými orgánmi,

| — | priebežné monitorovanie a dostupnosť informácií týkajúcich sa colných požiadaviek, zákonov a |
| --- | --- |

—

priebežné monitorovanie a dostupnosť informácií týkajúcich sa colných požiadaviek, zákonov a

| — | smernice. |
| --- | --- |

—

smernice.

| b) | Model colných údajov podľa WCO
  Tento model predstavuje štandardizovaný medzinárodný súbor údajov, ktorý spĺňa požiadavky, kladené na medzinárodnú dopravu vládami. Znamená to krok vpred smerom k harmonizácii colných informácií, využiteľných na bezpečnostné účely. Model je určený na fungovanie v plne automatizovanom prostredí. |
| --- | --- |

b)

Model colných údajov podľa WCO

Tento model predstavuje štandardizovaný medzinárodný súbor údajov, ktorý spĺňa požiadavky, kladené na medzinárodnú dopravu vládami. Znamená to krok vpred smerom k harmonizácii colných informácií, využiteľných na bezpečnostné účely. Model je určený na fungovanie v plne automatizovanom prostredí.

| c) | Špecifické označovanie zásielok podľa WCO
  Výhodou je označovanie každej zásielky jedinečným číslom, čo zjednoduší identifikáciu zásielky a spracovania údajov, týkajúcich sa tejto zásielky. |
| --- | --- |

c)

Špecifické označovanie zásielok podľa WCO

Výhodou je označovanie každej zásielky jedinečným číslom, čo zjednoduší identifikáciu zásielky a spracovania údajov, týkajúcich sa tejto zásielky.

| d) | Systém avizovaných informácií o náklade (Advanced Cargo Information guidelines) je v súlade s revidovaným Kjótskym dohovorom zameraný na zhromažďovanie informácií týkajúcich sa bezpečnosti a napomáha colným orgánom pri ich rýchlom získavaní. |
| --- | --- |

d)

Systém avizovaných informácií o náklade (Advanced Cargo Information guidelines) je v súlade s revidovaným Kjótskym dohovorom zameraný na zhromažďovanie informácií týkajúcich sa bezpečnosti a napomáha colným orgánom pri ich rýchlom získavaní.

| e) | V Colnom dohovore o kontajneroch sa uvádzajú technické špecifikácie pre kontajnery s colnou pečaťou, ktoré sa používajú v medzinárodnej doprave, a tiež postupov pre typové schválenie takýchto kontajnerov. V súčasnosti prebieha revízia tohto dohovoru, pochádzajúceho z roku 1972, v súvislosti so zvýšenou pozornosťou, ktorá sa venuje otázke bezpečnosti. |
| --- | --- |

e)

V Colnom dohovore o kontajneroch sa uvádzajú technické špecifikácie pre kontajnery s colnou pečaťou, ktoré sa používajú v medzinárodnej doprave, a tiež postupov pre typové schválenie takýchto kontajnerov. V súčasnosti prebieha revízia tohto dohovoru, pochádzajúceho z roku 1972, v súvislosti so zvýšenou pozornosťou, ktorá sa venuje otázke bezpečnosti.

Tieto informácie o Svetovej colnej organizácii by mohli byť prínosom pre vnútrozemské druhy dopravy. Dôležité je zamerať sa na tie aspekty, ktoré súvisia s vnútrozemskou dopravou.

| 3.1.6 | Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO)
  V roku 2003 táto organizácia prijala usmernenia s presne stanoveným spôsobom zapečatenia nákladných kontajnerov.
  Navyše ISO vypracovala normy na používanie rádiofrekvenčných identifikačných štítkov pripevnených na kontajneroch s nákladom a taktiež vypracovala protokol spoločného oznámenie pri používaní elektronickej pečate. |
| --- | --- |

3.1.6

Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO)

V roku 2003 táto organizácia prijala usmernenia s presne stanoveným spôsobom zapečatenia nákladných kontajnerov.

Navyše ISO vypracovala normy na používanie rádiofrekvenčných identifikačných štítkov pripevnených na kontajneroch s nákladom a taktiež vypracovala protokol spoločného oznámenie pri používaní elektronickej pečate.

| 3.1.7 | Európska únia (EÚ)






  a) | EÚ bola obzvlášť aktívna v oblasti bezpečnosti v prístavoch a v námornej a leteckej doprave. Niekoľko príkladov je uvedených v bode 2.3.
  V oblasti intermodálnej dopravy vydala Európska komisia v decembri 2003 konzultačný dokument na tému „Bezpečnosť v nákladnej doprave“, v ktorom sa uvádzajú možné hrozby a tiež opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na ochranu dopravného reťazca.
  Komisia v tomto dokumente naznačila, že by sa pre všetky navrhované opatrenia mal vypracovať rizikový profil, a to osobitne pre každý druh dopravy a taktiež pre celý dopravný reťazec.
  Opatrenia navrhované v konzultačnom dokumente sú:






  — | zaistiť bezpečnosť infraštruktúr európskeho významu členskými štátmi, a to prostredníctvom podrobných opatrení (každoročná aktualizácia bezpečnostného plánu, posúdenie rizika, stanovenie kontaktných miest a vymenovanie osôb zodpovedných za bezpečnosť infraštruktúry a ustanovenie verejného audítorského orgánu), |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Európska únia (EÚ)

a)

EÚ bola obzvlášť aktívna v oblasti bezpečnosti v prístavoch a v námornej a leteckej doprave. Niekoľko príkladov je uvedených v bode 2.3.

V oblasti intermodálnej dopravy vydala Európska komisia v decembri 2003 konzultačný dokument na tému „Bezpečnosť v nákladnej doprave“, v ktorom sa uvádzajú možné hrozby a tiež opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na ochranu dopravného reťazca.

Komisia v tomto dokumente naznačila, že by sa pre všetky navrhované opatrenia mal vypracovať rizikový profil, a to osobitne pre každý druh dopravy a taktiež pre celý dopravný reťazec.

Opatrenia navrhované v konzultačnom dokumente sú:

—

zaistiť bezpečnosť infraštruktúr európskeho významu členskými štátmi, a to prostredníctvom podrobných opatrení (každoročná aktualizácia bezpečnostného plánu, posúdenie rizika, stanovenie kontaktných miest a vymenovanie osôb zodpovedných za bezpečnosť infraštruktúry a ustanovenie verejného audítorského orgánu),

| — | vypracovanie bezpečnostných požiadaviek pre poskytovateľov služieb (na úrovni Spoločenstva vypracovanie minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre medzinárodných poskytovateľov služieb, zavedenie inštitútu oprávneného zástupcu a konceptov známych odosielateľov do vnútrozemského dopravného reťazca), |
| --- | --- |

—

vypracovanie bezpečnostných požiadaviek pre poskytovateľov služieb (na úrovni Spoločenstva vypracovanie minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre medzinárodných poskytovateľov služieb, zavedenie inštitútu oprávneného zástupcu a konceptov známych odosielateľov do vnútrozemského dopravného reťazca),

| — | využívanie vyspelej informačnej koncepcie v elektronickej forme; v závislosti od analýzy rizík by sa toto opatrenie mohlo zaviesť ako povinné pre určité trasy alebo zásielky, |
| --- | --- |

—

využívanie vyspelej informačnej koncepcie v elektronickej forme; v závislosti od analýzy rizík by sa toto opatrenie mohlo zaviesť ako povinné pre určité trasy alebo zásielky,

| — | používanie špeciálnych pečatí a zámkov pre vysokorizikové a z bezpečnostného hľadiska zraniteľné zásielky, |
| --- | --- |

—

používanie špeciálnych pečatí a zámkov pre vysokorizikové a z bezpečnostného hľadiska zraniteľné zásielky,

| — | zabezpečenie toho, aby členské štáty neprijali rozdielne požiadavky, ktoré by bránili efektívnemu fungovaniu trhu. V tomto smere Komisia v dokumente navrhuje množstvo opatrení. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, aby členské štáty neprijali rozdielne požiadavky, ktoré by bránili efektívnemu fungovaniu trhu. V tomto smere Komisia v dokumente navrhuje množstvo opatrení.

| b) | Oznámenie Komisie z 24. júla 2003 a návrh nariadenia z toho istého dňa, v ktorých Komisia navrhla pozmeniť Colný kódex Spoločenstva. Cieľom tohto návrhu bolo pozmeniť úlohu colných orgánov na vonkajších hraniciach EÚ, aby boli schopné zvládať sprísnené bezpečnostné požiadavky vzťahujúce sa na dovoz a vývoz tovaru. |
| --- | --- |

b)

Oznámenie Komisie z 24. júla 2003 a návrh nariadenia z toho istého dňa, v ktorých Komisia navrhla pozmeniť Colný kódex Spoločenstva. Cieľom tohto návrhu bolo pozmeniť úlohu colných orgánov na vonkajších hraniciach EÚ, aby boli schopné zvládať sprísnené bezpečnostné požiadavky vzťahujúce sa na dovoz a vývoz tovaru.

| 3.1.8 | Hospodárska komisia OSN pre Európu (UN ECE)
  Pracovná skupina pre colné otázky týkajúce sa dopravy (WP30) a Výbor pre administratívu TIR (Transports Internationaux Routiers) sa vo februári 2003 dohodli na postupnom zavádzaní výpočtovej techniky do vybavovania dokumentácie TIR, ktorá má v súčasnosti stále klasickú, papierovú formu. Karnet TIR umožňuje prepravu tovaru do krajín mimo EÚ s minimálnym zdržaním na hraniciach, pretože ide o medzinárodne uznávaný colný doklad.
  Toto sa týka bezpečnosti tovaru prevážaného po cestných komunikáciách. Výbor odporúča pomocou štúdie zistiť, do akej miery sú opatrenia tohto typu použiteľné v iných druhoch dopravy. |
| --- | --- |

3.1.8

Hospodárska komisia OSN pre Európu (UN ECE)

Pracovná skupina pre colné otázky týkajúce sa dopravy (WP30) a Výbor pre administratívu TIR (Transports Internationaux Routiers) sa vo februári 2003 dohodli na postupnom zavádzaní výpočtovej techniky do vybavovania dokumentácie TIR, ktorá má v súčasnosti stále klasickú, papierovú formu. Karnet TIR umožňuje prepravu tovaru do krajín mimo EÚ s minimálnym zdržaním na hraniciach, pretože ide o medzinárodne uznávaný colný doklad.

Toto sa týka bezpečnosti tovaru prevážaného po cestných komunikáciách. Výbor odporúča pomocou štúdie zistiť, do akej miery sú opatrenia tohto typu použiteľné v iných druhoch dopravy.

| 3.1.9 | Opatrenia, ktoré prijali USA
  Nie je potrebné zdôrazňovať, že po útokoch z 11. septembra 2001 začali Spojené štáty vo veľkom meradle zavádzať bezpečnostné opatrenia. V roku 2002 nadobudol účinnosť Zákon o bioterorizme, na základe ktorého je potrebné predložiť určité informácie o dovážaných potravinových výrobkoch pred ich dovozom do Spojených štátov. Navyše musia byť výrobcovia a sklady potravín zaregistrované vo Federálnom úrade pre potraviny a lieky (FDA) a musia mať svojho miestneho zástupcu v USA. |
| --- | --- |

3.1.9

Opatrenia, ktoré prijali USA

Nie je potrebné zdôrazňovať, že po útokoch z 11. septembra 2001 začali Spojené štáty vo veľkom meradle zavádzať bezpečnostné opatrenia. V roku 2002 nadobudol účinnosť Zákon o bioterorizme, na základe ktorého je potrebné predložiť určité informácie o dovážaných potravinových výrobkoch pred ich dovozom do Spojených štátov. Navyše musia byť výrobcovia a sklady potravín zaregistrované vo Federálnom úrade pre potraviny a lieky (FDA) a musia mať svojho miestneho zástupcu v USA.

| 3.1.10 | Aby bolo toto prieskumné stanovisko čitateľné, mnohé opatrenia len vymenujeme bez uvádzania bližších informácií.
  Pri zavádzaní opatrení v Európe sa, samozrejme, odporúča preskúmať a vziať do úvahy skúsenosti z USA. Ide najmä o:






  a) | Iniciatívu za bezpečnosť kontajnerovej dopravy (Container Security Initiative – CSI); |
| --- | --- | --- |

3.1.10

Aby bolo toto prieskumné stanovisko čitateľné, mnohé opatrenia len vymenujeme bez uvádzania bližších informácií.

Pri zavádzaní opatrení v Európe sa, samozrejme, odporúča preskúmať a vziať do úvahy skúsenosti z USA. Ide najmä o:

a)

Iniciatívu za bezpečnosť kontajnerovej dopravy (Container Security Initiative – CSI);

| b) | Colné a obchodné partnerstvo proti terorizmu (Customs-Trade Partnership against Terrorism – C-TPAT); |
| --- | --- |

b)

Colné a obchodné partnerstvo proti terorizmu (Customs-Trade Partnership against Terrorism – C-TPAT);

| c) | Manifest o poskytovaní informácií 24 hodín vopred (24 Hour Advance Manifest); |
| --- | --- |

c)

Manifest o poskytovaní informácií 24 hodín vopred (24 Hour Advance Manifest);

| d) | Zákon o bioterorizme (Bio-Terrorism Act). |
| --- | --- |

d)

Zákon o bioterorizme (Bio-Terrorism Act).

| 3.2 | Iniciatívy priemyselných odvetví, predložené buď samostatne alebo spolu s vládou:






  a) | program, zameraný proti pašovaniu (Business Anti-Smuggling Coalition); |
| --- | --- | --- |

3.2

a)

program, zameraný proti pašovaniu (Business Anti-Smuggling Coalition);

| b) | Memorandum o porozumení v odvetví elektronického obchodu (Memorandum of Understanding on Electronic Business); |
| --- | --- |

b)

Memorandum o porozumení v odvetví elektronického obchodu (Memorandum of Understanding on Electronic Business);

| c) | Uznesenie Medzinárodnej únie cestnej dopravy (IRU) o bezpečnosti cestnej dopravy; |
| --- | --- |

c)

Uznesenie Medzinárodnej únie cestnej dopravy (IRU) o bezpečnosti cestnej dopravy;

| d) | Usmernenia pre bezpečnosť cestnej dopravy, ktoré vypracovala IRU; |
| --- | --- |

d)

Usmernenia pre bezpečnosť cestnej dopravy, ktoré vypracovala IRU;

| e) | v súčasnosti vypracovávaný Štandardný bezpečnostný plán IRU; |
| --- | --- |

e)

v súčasnosti vypracovávaný Štandardný bezpečnostný plán IRU;

| f) | program Operation Safe Commerce – OSC; |
| --- | --- |

f)

program Operation Safe Commerce – OSC;

| g) | iniciatíva Smart and Secure Tradelanes. |
| --- | --- |

g)

iniciatíva Smart and Secure Tradelanes.

| 3.3 | Väčšina z uvedených iniciatív sa vo všeobecnosti zaoberá bezpečnostnými opatreniami pri preprave tovaru, ale najmä pri preprave kontajnerov. Podľa názoru výboru by sa mnohé z týchto opatrení mohli aplikovať aj v osobnej doprave. |
| --- | --- |

3.3

Väčšina z uvedených iniciatív sa vo všeobecnosti zaoberá bezpečnostnými opatreniami pri preprave tovaru, ale najmä pri preprave kontajnerov. Podľa názoru výboru by sa mnohé z týchto opatrení mohli aplikovať aj v osobnej doprave.

| 3.4 | Bezpečnostné opatrenia v jednotlivých odvetviach dopravy sa navzájom dosť líšia. Ako už bolo uvedené, najväčšie pokroky v zavádzaní opatrení sa dosiahli v námornej doprave/prístavoch a v leteckej doprave. Táto záležitosť bola znamenitým spôsobom vykreslená v stanovisku výboru z 24. októbra 2002 (5) (spravodajkyňa: pani Bredima-Savopoulou). Týmto druhom dopravy sa preto v tomto prieskumnom stanovisku nebudeme jednotlivo venovať. |
| --- | --- |

3.4

Bezpečnostné opatrenia v jednotlivých odvetviach dopravy sa navzájom dosť líšia. Ako už bolo uvedené, najväčšie pokroky v zavádzaní opatrení sa dosiahli v námornej doprave/prístavoch a v leteckej doprave. Táto záležitosť bola znamenitým spôsobom vykreslená v stanovisku výboru z 24. októbra 2002 (5) (spravodajkyňa: pani Bredima-Savopoulou). Týmto druhom dopravy sa preto v tomto prieskumnom stanovisku nebudeme jednotlivo venovať.

| 3.5 | Jedným z bodov, ktoré si zaslúžia pozornosť, sú ľahko zraniteľné vnútrozemské terminály a dopravné uzly. V tejto súvislosti môžeme za osobitný druh dopravy považovať aj potrubia. Majitelia terminálov vynakladajú veľa úsilia na zaistenie bezpečnosti týchto miest, avšak výbor sa nazdáva, že to nie je v dostatočnej miere chápané, že práve dopravné uzly patria medzi ľahko zraniteľné miesta a že je potrebná spolupráca s tými druhmi dopravy, ktoré dopravné uzly využívajú. |
| --- | --- |

3.5

Jedným z bodov, ktoré si zaslúžia pozornosť, sú ľahko zraniteľné vnútrozemské terminály a dopravné uzly. V tejto súvislosti môžeme za osobitný druh dopravy považovať aj potrubia. Majitelia terminálov vynakladajú veľa úsilia na zaistenie bezpečnosti týchto miest, avšak výbor sa nazdáva, že to nie je v dostatočnej miere chápané, že práve dopravné uzly patria medzi ľahko zraniteľné miesta a že je potrebná spolupráca s tými druhmi dopravy, ktoré dopravné uzly využívajú.

| 3.6 | Výbor zastáva názor, že v tejto oblasti nie je miera chápania naliehavosti situácie ohľadom rizík spojených s dopravou a transportom surovín v potrubiach dostatočná. Výbor zdôrazňuje, že toto uvedomovanie si nebezpečenstiev sa musí vzhľadom na naliehavosť situácie podporovať, a že príslušné orgány by mali prijať bezpečnostné opatrenia, vzťahujúce sa ako na personál, tak aj na infraštruktúru. |
| --- | --- |

3.6

Výbor zastáva názor, že v tejto oblasti nie je miera chápania naliehavosti situácie ohľadom rizík spojených s dopravou a transportom surovín v potrubiach dostatočná. Výbor zdôrazňuje, že toto uvedomovanie si nebezpečenstiev sa musí vzhľadom na naliehavosť situácie podporovať, a že príslušné orgány by mali prijať bezpečnostné opatrenia, vzťahujúce sa ako na personál, tak aj na infraštruktúru.

| 3.7 | Železnice už tradične kládli veľký dôraz na bezpečnosť zamestnancov, cestujúcich a zariadenia (safety). Treba dúfať, že to isté sa bude týkať aj zaistenia bezpečnosti (security). Bude potrebné venovať osobitnú pozornosť citlivým miestam, ako napr. železničným staniciam a zoradiskám. Medzinárodná železničná únia (International Union of Railways – UIC) by mala vypracovať odporúčania pre potrebnú medzinárodnú koordináciu.
  Železničné spoločnosti jednotlivých štátov by mali vypracovať informačné materiály s cieľom informovať cestujúcich i svoj vlastný personál o pravidlách správania sa v núdzových situáciách. Tieto pravidlá by sa mali stať štandardnou súčasťou zaškoľovania pracovníkov. |
| --- | --- |

3.7

Železnice už tradične kládli veľký dôraz na bezpečnosť zamestnancov, cestujúcich a zariadenia (safety). Treba dúfať, že to isté sa bude týkať aj zaistenia bezpečnosti (security). Bude potrebné venovať osobitnú pozornosť citlivým miestam, ako napr. železničným staniciam a zoradiskám. Medzinárodná železničná únia (International Union of Railways – UIC) by mala vypracovať odporúčania pre potrebnú medzinárodnú koordináciu.

Železničné spoločnosti jednotlivých štátov by mali vypracovať informačné materiály s cieľom informovať cestujúcich i svoj vlastný personál o pravidlách správania sa v núdzových situáciách. Tieto pravidlá by sa mali stať štandardnou súčasťou zaškoľovania pracovníkov.

| 3.8 | Odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy využíva prístavy na nakladanie a vykladanie tovaru. Kódex ISPS (International Ship & Port Facility Security) sa preto vzťahuje aj na dopravu na vnútrozemských vodných cestách. Výbor zastáva názor, že prísne uplatňovanie tohto kódexu nebude negatívne vplývať na logistický reťazec. Za dodržiavanie kódexu ISPS sú zodpovedné prístavy, prepravné spoločnosti a inšpekcia. Výbor si myslí, že bezpečnosť by mala tvoriť neoddeliteľnú súčasť zaškoľovania zamestnancov v odvetví vnútrozemskej vodnej dopravy. |
| --- | --- |

3.8

Odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy využíva prístavy na nakladanie a vykladanie tovaru. Kódex ISPS (International Ship & Port Facility Security) sa preto vzťahuje aj na dopravu na vnútrozemských vodných cestách. Výbor zastáva názor, že prísne uplatňovanie tohto kódexu nebude negatívne vplývať na logistický reťazec. Za dodržiavanie kódexu ISPS sú zodpovedné prístavy, prepravné spoločnosti a inšpekcia. Výbor si myslí, že bezpečnosť by mala tvoriť neoddeliteľnú súčasť zaškoľovania zamestnancov v odvetví vnútrozemskej vodnej dopravy.

| 3.9 | Po teroristických útokoch v Madride a Londýne si verejnosť uvedomuje zraniteľnosť verejnej dopravy. Boli prijaté opatrenia vo forme monitorovania a bezpečnostných kontrol s cieľom výrazne zvýšiť úroveň bezpečnostných opatrení a vnímanie bezpečnosti zo strany cestujúcich a personálu. |
| --- | --- |

3.9

Po teroristických útokoch v Madride a Londýne si verejnosť uvedomuje zraniteľnosť verejnej dopravy. Boli prijaté opatrenia vo forme monitorovania a bezpečnostných kontrol s cieľom výrazne zvýšiť úroveň bezpečnostných opatrení a vnímanie bezpečnosti zo strany cestujúcich a personálu.

| 3.10 | Oblasť cestnej osobnej a nákladnej dopravy je veľmi zraniteľná vzhľadom na veľký počet spoločností pôsobiacich v osobnej a nákladnej cestnej doprave: hovoríme tu o niekoľko sto tisíc spoločnostiach, ktoré sú veľmi mobilné. Toto odvetvie už veľa rokov bojuje s kriminalitou. Krádeže vozidiel, či už naložených alebo vyložených, sú na dennom poriadku, čo má u vodičov často psychologické následky. IRU (International Road Transport Union) robí všetko preto, aby presvedčila vlády a jednotlivé zainteresované strany pôsobiace na tomto trhu, aby prijali bezpečnostné opatrenia. Jedným z príkladov je požiadavka zvýšiť počet bezpečných parkovísk. Vzhľadom na vysokorizikový charakter tohto odvetvia vypracovala IRU – ako bolo uvedené v bode 3.2 – bezpečnostné usmernenia. Tieto obsahujú rôzne odporúčania pre riadiacich pracovníkov, vodičov a zákazníkov. Okrem toho bol vypracovaný rámec dobrovoľnej spolupráce s colnými úradmi. |
| --- | --- |

3.10

Oblasť cestnej osobnej a nákladnej dopravy je veľmi zraniteľná vzhľadom na veľký počet spoločností pôsobiacich v osobnej a nákladnej cestnej doprave: hovoríme tu o niekoľko sto tisíc spoločnostiach, ktoré sú veľmi mobilné. Toto odvetvie už veľa rokov bojuje s kriminalitou. Krádeže vozidiel, či už naložených alebo vyložených, sú na dennom poriadku, čo má u vodičov často psychologické následky. IRU (International Road Transport Union) robí všetko preto, aby presvedčila vlády a jednotlivé zainteresované strany pôsobiace na tomto trhu, aby prijali bezpečnostné opatrenia. Jedným z príkladov je požiadavka zvýšiť počet bezpečných parkovísk. Vzhľadom na vysokorizikový charakter tohto odvetvia vypracovala IRU – ako bolo uvedené v bode 3.2 – bezpečnostné usmernenia. Tieto obsahujú rôzne odporúčania pre riadiacich pracovníkov, vodičov a zákazníkov. Okrem toho bol vypracovaný rámec dobrovoľnej spolupráce s colnými úradmi.

| 3.11 | Základné princípy, na ktorých sú založené tieto usmernenia uvedené v bode 3.10, sú:






  — | Bezpečnostné opatrenia by nemali byť také prísne, aby znemožňovali normálne fungovanie tohto odvetvia. |
| --- | --- | --- |

3.11

Základné princípy, na ktorých sú založené tieto usmernenia uvedené v bode 3.10, sú:

—

Bezpečnostné opatrenia by nemali byť také prísne, aby znemožňovali normálne fungovanie tohto odvetvia.

| — | Bezpečnostné opatrenia zavedené v poslednom období by mali byť primerané vzhľadom na ich účel, vynaložené náklady a dôsledky pre cestnú premávku. |
| --- | --- |

—

Bezpečnostné opatrenia zavedené v poslednom období by mali byť primerané vzhľadom na ich účel, vynaložené náklady a dôsledky pre cestnú premávku.

| — | Jednostranné opatrenia jednotlivých štátov nie sú prijateľné. |
| --- | --- |

—

Jednostranné opatrenia jednotlivých štátov nie sú prijateľné.

| — | Bezpečnostné opatrenia musia byť zrozumiteľné a primerané. |
| --- | --- |

—

Bezpečnostné opatrenia musia byť zrozumiteľné a primerané.

| — | Vzhľadom na medzinárodný charakter dopravy by prijímané opatrenia mali byť uplatňované jednotne, primerane, bez diskriminácie a len s malým alebo žiadnym dopadom na efektivitu prevádzky podnikov. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na medzinárodný charakter dopravy by prijímané opatrenia mali byť uplatňované jednotne, primerane, bez diskriminácie a len s malým alebo žiadnym dopadom na efektivitu prevádzky podnikov.

Vo všeobecnosti je pred prijatím opatrení dôležité, aby si cieľová skupina bola vedomá potreby bezpečnostných opatrení. Pokiaľ nebude cieľová skupina informovaná v plnom rozsahu, nemali by byť zavádzané žiadne opatrenia. Výbor preto naliehavo vyzýva, aby tieto informácie boli poskytnuté s primeraným časovým predstihom.

| 3.12 | Čo sa týka prepravy na vlastné náklady, výbor odporúča, aby bez ohľadu na spôsob použitej dopravy osoba zodpovedná v rámci podniku prijala primerané bezpečnostné opatrenia na ochranu zamestnancov, dopravných prostriedkov a infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.12

Čo sa týka prepravy na vlastné náklady, výbor odporúča, aby bez ohľadu na spôsob použitej dopravy osoba zodpovedná v rámci podniku prijala primerané bezpečnostné opatrenia na ochranu zamestnancov, dopravných prostriedkov a infraštruktúry.

| 3.13 | Výbor zastáva názor, že vlády a jednotlivé odvetvia vnútroštátnej dopravy si začínajú vo väčšej miere uvedomovať potrebu integrácie bezpečnostných opatrení do každodennej prevádzky. No ešte vôbec nebol dosiahnutý koordinovaný prístup k tejto problematike. Čo sa týka jednotlivých druhov dopravy, v oblasti bezpečnosti sa najviac urobilo najmä v námornej a leteckej doprave vzhľadom na ich globálny charakter. V oblasti verejnej dopravy sa ostražitosť zvýšila, ale v sektore nákladnej dopravy sa rôzne iniciatívy zväčša obmedzili len na opatrenia v rámci tohto odvetvia. Opatrenia, ktoré by zahŕňali celý logistický reťazec, neboli prijaté, pričom práve prechod od jedného druhu dopravy k inému je najzraniteľnejším miestom. Výbor odporúča vládam vytvoriť koordinačný orgán na národnej úrovni s cieľom pokryť celý reťazec. |
| --- | --- |

3.13

Výbor zastáva názor, že vlády a jednotlivé odvetvia vnútroštátnej dopravy si začínajú vo väčšej miere uvedomovať potrebu integrácie bezpečnostných opatrení do každodennej prevádzky. No ešte vôbec nebol dosiahnutý koordinovaný prístup k tejto problematike. Čo sa týka jednotlivých druhov dopravy, v oblasti bezpečnosti sa najviac urobilo najmä v námornej a leteckej doprave vzhľadom na ich globálny charakter. V oblasti verejnej dopravy sa ostražitosť zvýšila, ale v sektore nákladnej dopravy sa rôzne iniciatívy zväčša obmedzili len na opatrenia v rámci tohto odvetvia. Opatrenia, ktoré by zahŕňali celý logistický reťazec, neboli prijaté, pričom práve prechod od jedného druhu dopravy k inému je najzraniteľnejším miestom. Výbor odporúča vládam vytvoriť koordinačný orgán na národnej úrovni s cieľom pokryť celý reťazec.

4.   Náklady na bezpečnostné opatrenia

| 4.1 | Každému je jasné, že vzhľadom na rastúcu mieru kriminality a terorizmu je potrebné prijať opatrenia na ochranu cestujúcich, personálu, samotných dopravných prostriedkov a nákladu. Už menej zrejmé je, kto by mal financovať takéto bezpečnostné opatrenia, ktoré sú samozrejme veľmi nákladné. Odhaduje sa napríklad, že náklady na bezpečnosť pri preprave jedného kontajneru do zámoria predstavujú 30 až 40 USD. |
| --- | --- |

4.1

Každému je jasné, že vzhľadom na rastúcu mieru kriminality a terorizmu je potrebné prijať opatrenia na ochranu cestujúcich, personálu, samotných dopravných prostriedkov a nákladu. Už menej zrejmé je, kto by mal financovať takéto bezpečnostné opatrenia, ktoré sú samozrejme veľmi nákladné. Odhaduje sa napríklad, že náklady na bezpečnosť pri preprave jedného kontajneru do zámoria predstavujú 30 až 40 USD.

| 4.2 | Aby sme dokázali jasne stanoviť, kto by mal znášať náklady, je potrebné si uvedomiť, o akých druhoch nákladov hovoríme. Náklady možno kategorizovať takto:






  a. | náklady vzniknuté pri vypracovaní pravidiel a monitorovaní ich dodržiavania; |
| --- | --- | --- |

4.2

Aby sme dokázali jasne stanoviť, kto by mal znášať náklady, je potrebné si uvedomiť, o akých druhoch nákladov hovoríme. Náklady možno kategorizovať takto:

a.

náklady vzniknuté pri vypracovaní pravidiel a monitorovaní ich dodržiavania;

| b. | náklady na analýzu miery ohrozenia a na pomoc krajinám mimo EÚ pri zvyšovaní bezpečnostných opatrení na úroveň EÚ; |
| --- | --- |

b.

náklady na analýzu miery ohrozenia a na pomoc krajinám mimo EÚ pri zvyšovaní bezpečnostných opatrení na úroveň EÚ;

| c. | náklady na výber a zaškolenie bezpečnostných pracovníkov a nákup bezpečnostných zariadení; |
| --- | --- |

c.

náklady na výber a zaškolenie bezpečnostných pracovníkov a nákup bezpečnostných zariadení;

| d. | bežné prevádzkové náklady, ako napr. náklady na bezpečnostných pracovníkov, údržba bezpečnostných zariadení, bezpečnostné informácie, poistenie a opatrenia na udržanie verejného poriadku na zabezpečenie dodržiavania zákonov. |
| --- | --- |

d.

bežné prevádzkové náklady, ako napr. náklady na bezpečnostných pracovníkov, údržba bezpečnostných zariadení, bezpečnostné informácie, poistenie a opatrenia na udržanie verejného poriadku na zabezpečenie dodržiavania zákonov.

Okrem toho sú tu ešte náklady pred alebo po mimoriadnej udalosti, napr. teroristickom útoku. Pre rozdelenie týchto nákladov je potrebné nájsť osobitné riešenie. Výbor zastáva názor, že tieto náklady by mali znášať predovšetkým jednotlivé vlády.

| 4.3 | Čo sa týka otázky, kto alebo ktorý orgán by mal byť primárne zodpovedný za náklady, zdá sa logické, že v prípade prvých dvoch kategórií by to mali byť národné alebo miestne a regionálne orgány, zatiaľ čo v prípade kategórií c) a d) by mal byť vo väčšej miere zapojený súkromný sektor. |
| --- | --- |

4.3

Čo sa týka otázky, kto alebo ktorý orgán by mal byť primárne zodpovedný za náklady, zdá sa logické, že v prípade prvých dvoch kategórií by to mali byť národné alebo miestne a regionálne orgány, zatiaľ čo v prípade kategórií c) a d) by mal byť vo väčšej miere zapojený súkromný sektor.

| 4.4 | Z ekonomického hľadiska musia byť náklady pokryté z činnosti, z ktorej tieto náklady vyplývajú, to znamená, že náklady musia byť premietnuté do ceny (cestovný lístok vo verejnej doprave alebo sadzba za nákladnú dopravu). Ceny tovarov a služieb by preto mali v čo najväčšej miere pokryť tieto marginálne spoločenské náklady, vrátane bezpečnostných nákladov. No niektoré opatrenia by mohli byť zavádzané vo veľkom verejnom záujme a preto by ich náklady mala znášať celá spoločnosť, resp. príslušná (spoločenská) obec. |
| --- | --- |

4.4

Z ekonomického hľadiska musia byť náklady pokryté z činnosti, z ktorej tieto náklady vyplývajú, to znamená, že náklady musia byť premietnuté do ceny (cestovný lístok vo verejnej doprave alebo sadzba za nákladnú dopravu). Ceny tovarov a služieb by preto mali v čo najväčšej miere pokryť tieto marginálne spoločenské náklady, vrátane bezpečnostných nákladov. No niektoré opatrenia by mohli byť zavádzané vo veľkom verejnom záujme a preto by ich náklady mala znášať celá spoločnosť, resp. príslušná (spoločenská) obec.

| 4.5 | Ak zohľadníme toto rozlíšenie, znamená to, že náklady na bezpečnosť jednoznačne znáša spotrebiteľ, ktorý ich zaplatí vo forme vyššej ceny za konečný produkt. V prípade, že vláda bude financovať bezpečnostné opatrenia, ktoré sú vo verejnom záujme formou verejných výdavkov, bude náklady znášať daňový poplatník. |
| --- | --- |

4.5

Ak zohľadníme toto rozlíšenie, znamená to, že náklady na bezpečnosť jednoznačne znáša spotrebiteľ, ktorý ich zaplatí vo forme vyššej ceny za konečný produkt. V prípade, že vláda bude financovať bezpečnostné opatrenia, ktoré sú vo verejnom záujme formou verejných výdavkov, bude náklady znášať daňový poplatník.

| 4.6 | Výbor zastáva názor, že poisťovne zohrávajú v tejto súvislosti sekundárnu úlohu. Aby sa zabezpečilo, že akty terorizmu nebudú vyňaté z poistenia, budú všetky platby vždy presunuté na poistené subjekty vo forme vyššieho poistného. Existuje zrejmý kauzálny vzťah medzi úrovňou bezpečnosti a úrovňou uhrádzaného poistného. Keď budú bezpečnostné opatrenia na vyššej úrovni zavedené, poistné by malo primerane poklesnúť. |
| --- | --- |

4.6

Výbor zastáva názor, že poisťovne zohrávajú v tejto súvislosti sekundárnu úlohu. Aby sa zabezpečilo, že akty terorizmu nebudú vyňaté z poistenia, budú všetky platby vždy presunuté na poistené subjekty vo forme vyššieho poistného. Existuje zrejmý kauzálny vzťah medzi úrovňou bezpečnosti a úrovňou uhrádzaného poistného. Keď budú bezpečnostné opatrenia na vyššej úrovni zavedené, poistné by malo primerane poklesnúť.

| 4.7 | Čo sa týka povinností a kompetencií Európskej únie, mala by fungovať výlučne ako koordinačný a kontrolný orgán. Finančné zdroje možno uvoľniť maximálne na informačné a osvetové kampane. Preto bolo napr. v 6. rámcovom programe vyhradených 3,5 mil. EUR na bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.7

Čo sa týka povinností a kompetencií Európskej únie, mala by fungovať výlučne ako koordinačný a kontrolný orgán. Finančné zdroje možno uvoľniť maximálne na informačné a osvetové kampane. Preto bolo napr. v 6. rámcovom programe vyhradených 3,5 mil. EUR na bezpečnosť.

5.   Zhrnutie a odporúčania

| 5.1 | Výbor konštatuje, že v dôsledku teroristických útokov, ku ktorým došlo v posledných rokoch, sa na všetkých úrovniach enormne zvýšila pozornosť venovaná bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.1

Výbor konštatuje, že v dôsledku teroristických útokov, ku ktorým došlo v posledných rokoch, sa na všetkých úrovniach enormne zvýšila pozornosť venovaná bezpečnosti.

| 5.2 | Požadované dohody na základe medzinárodných pravidiel sa dosiahli predovšetkým v odvetví námornej a leteckej dopravy. Ich implementácia sa vykonáva prostredníctvom inšpekcií EÚ. |
| --- | --- |

5.2

Požadované dohody na základe medzinárodných pravidiel sa dosiahli predovšetkým v odvetví námornej a leteckej dopravy. Ich implementácia sa vykonáva prostredníctvom inšpekcií EÚ.

| 5.3 | Čo sa týka vnútroštátnych odvetví dopravy, výbor zastáva názor, že podstatná časť práce ešte musí byť vykonaná, predovšetkým kvôli vysokému stupňu prepojenia medzi jednotlivými druhmi dopravy a kvôli zraniteľnosti skladov a dopravných uzlov používaných viacerými druhmi dopravy. Je naliehavo potrebné postupovať koordinovane, pretože najslabšie ohnivko určuje silu celého reťazca. |
| --- | --- |

5.3

Čo sa týka vnútroštátnych odvetví dopravy, výbor zastáva názor, že podstatná časť práce ešte musí byť vykonaná, predovšetkým kvôli vysokému stupňu prepojenia medzi jednotlivými druhmi dopravy a kvôli zraniteľnosti skladov a dopravných uzlov používaných viacerými druhmi dopravy. Je naliehavo potrebné postupovať koordinovane, pretože najslabšie ohnivko určuje silu celého reťazca.

| 5.4 | Výbor poukazuje na fakt, že vo viacerých jazykoch Európskej únie neexistuje rozdiel medzi termínmi „security“ (zaistenie bezpečnosti, napr. vzhľadom na teroristické útoky, kriminalitu a pod.) a „safety“ (bezpečnosť dopravy samotnej, teda technická bezpečnosť, technický stav vozidiel, zaškolenie pracovníkov atď.). Výbor konštatuje, že táto skutočnosť vedie k nedorozumeniam, a odporúča, aby sa používala jednoznačná terminológia. |
| --- | --- |

5.4

Výbor poukazuje na fakt, že vo viacerých jazykoch Európskej únie neexistuje rozdiel medzi termínmi „security“ (zaistenie bezpečnosti, napr. vzhľadom na teroristické útoky, kriminalitu a pod.) a „safety“ (bezpečnosť dopravy samotnej, teda technická bezpečnosť, technický stav vozidiel, zaškolenie pracovníkov atď.). Výbor konštatuje, že táto skutočnosť vedie k nedorozumeniam, a odporúča, aby sa používala jednoznačná terminológia.

| 5.5 | Výbor zastáva názor, že členské štáty sú zodpovedné za prijatie bezpečnostných opatrení. Členské štáty by mali vytvoriť rámec minimálnych požiadaviek pre rôzne druhy dopravy. Vlády by mali vytvoriť osobitné ustanovizne na zabezpečenie realizácie, aby prijímané opatrenia boli koordinované. |
| --- | --- |

5.5

Výbor zastáva názor, že členské štáty sú zodpovedné za prijatie bezpečnostných opatrení. Členské štáty by mali vytvoriť rámec minimálnych požiadaviek pre rôzne druhy dopravy. Vlády by mali vytvoriť osobitné ustanovizne na zabezpečenie realizácie, aby prijímané opatrenia boli koordinované.

| 5.6 | Európska únia by podľa výboru mala zohrávať úlohu koordinátora opatrení na úrovni Spoločenstva a medzinárodnej úrovni, zatiaľ čo národné vlády a miestne orgány by mali skôr presadzovať samotné opatrenia, kontrolovať ich realizáciu, poskytovať informácie a zvyšovať povedomie týkajúce sa terorizmu a kriminality na všetkých úrovniach. Národné vlády a miestne orgány by mali aj podporovať spoluprácu medzi rôznymi druhmi dopravy a výbor zastáva názor, že pod ich pôsobnosť by mala spadať aj ochrana fyzickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.6

Európska únia by podľa výboru mala zohrávať úlohu koordinátora opatrení na úrovni Spoločenstva a medzinárodnej úrovni, zatiaľ čo národné vlády a miestne orgány by mali skôr presadzovať samotné opatrenia, kontrolovať ich realizáciu, poskytovať informácie a zvyšovať povedomie týkajúce sa terorizmu a kriminality na všetkých úrovniach. Národné vlády a miestne orgány by mali aj podporovať spoluprácu medzi rôznymi druhmi dopravy a výbor zastáva názor, že pod ich pôsobnosť by mala spadať aj ochrana fyzickej infraštruktúry.

| 5.7 | Užívatelia rôznych druhov dopravy zohrávajú rozhodujúcu úlohu v oblasti bezpečnosti. Verejné kampane musia vyzýva cestujúcich a zákazníkov, aby boli aktívnejší a ostražitejší. Pracovníci v oblasti vnútroštátnej dopravy by mali byť špeciálne zaškolení vzhľadom na ich úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti dopravy. Výbor zastáva názor, že úlohou vedenia podnikov je zabezpečiť, aby sa bezpečnostné koncepcie stali neoddeliteľnou súčasťou podnikovej etiky a kultúry, napr. aj tým, že umožnia pracovníkom účasť na školeniach v tejto oblasti a že zabezpečia, že školenia pre riadiacich pracovníkov budú zahŕňať aj krízový manažment. |
| --- | --- |

5.7

Užívatelia rôznych druhov dopravy zohrávajú rozhodujúcu úlohu v oblasti bezpečnosti. Verejné kampane musia vyzýva cestujúcich a zákazníkov, aby boli aktívnejší a ostražitejší. Pracovníci v oblasti vnútroštátnej dopravy by mali byť špeciálne zaškolení vzhľadom na ich úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti dopravy. Výbor zastáva názor, že úlohou vedenia podnikov je zabezpečiť, aby sa bezpečnostné koncepcie stali neoddeliteľnou súčasťou podnikovej etiky a kultúry, napr. aj tým, že umožnia pracovníkom účasť na školeniach v tejto oblasti a že zabezpečia, že školenia pre riadiacich pracovníkov budú zahŕňať aj krízový manažment.

| 5.8 | Výbor zastáva názor, že rôzne druhy vnútroštátnej dopravy majú naďalej rozdielne postavenie. Vlády a jednotlivé dopravné odvetvia si začínajú vo väčšej miere uvedomovať potrebu integrácie bezpečnostných opatrení do každodennej prevádzky. No ešte vôbec nebol dosiahnutý koordinovaný postup v tejto problematike. Situácia v oblasti verejnej osobnej dopravy je v tejto súvislosti lepšia, než v oblasti nákladnej dopravy. Iniciatívy v nákladnej doprave sú naďalej väčšinou obmedzené len na tento sektor. Výbor preto odporúča vládam, aby vytvorili koordinačný orgán, ktorý by pokrýval celý reťazec. |
| --- | --- |

5.8

Výbor zastáva názor, že rôzne druhy vnútroštátnej dopravy majú naďalej rozdielne postavenie. Vlády a jednotlivé dopravné odvetvia si začínajú vo väčšej miere uvedomovať potrebu integrácie bezpečnostných opatrení do každodennej prevádzky. No ešte vôbec nebol dosiahnutý koordinovaný postup v tejto problematike. Situácia v oblasti verejnej osobnej dopravy je v tejto súvislosti lepšia, než v oblasti nákladnej dopravy. Iniciatívy v nákladnej doprave sú naďalej väčšinou obmedzené len na tento sektor. Výbor preto odporúča vládam, aby vytvorili koordinačný orgán, ktorý by pokrýval celý reťazec.

| 5.9 | V prípade prepravy na vlastné náklady, výbor zastáva názor, že bez ohľadu na spôsob použitej dopravy by mala osoba zodpovedná v rámci podniku prijať primerané bezpečnostné opatrenia na ochranu zamestnancov, dopravných prostriedkov a infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.9

V prípade prepravy na vlastné náklady, výbor zastáva názor, že bez ohľadu na spôsob použitej dopravy by mala osoba zodpovedná v rámci podniku prijať primerané bezpečnostné opatrenia na ochranu zamestnancov, dopravných prostriedkov a infraštruktúry.

| 5.10 | Podľa výboru by sa náklady na bezpečnosť mali odraziť v cene konečného produktu, to znamená, že spotrebiteľ by tieto náklady uhradil priamo alebo – ak prijíma tieto opatrenia vláda – úhradu zrealizuje celá verejnosť prostredníctvom daní odvádzaných do štátneho rozpočtu. |
| --- | --- |

5.10

Podľa výboru by sa náklady na bezpečnosť mali odraziť v cene konečného produktu, to znamená, že spotrebiteľ by tieto náklady uhradil priamo alebo – ak prijíma tieto opatrenia vláda – úhradu zrealizuje celá verejnosť prostredníctvom daní odvádzaných do štátneho rozpočtu.

| 5.11 | Podľa názoru výboru zohrávajú poisťovne sekundárnu úlohu. Všetky platby sú v každom prípade prenesené na poistené subjekty vo forme vyššieho poistného. Keď bezpečnostné opatrenia dosiahnu vyššiu úroveň, uhrádzané poistné musí poklesnúť. Výška poistného musí byť dôsledne monitorovaná, aby sa zabezpečilo, že poistné odráža trhové riziká. |
| --- | --- |

5.11

Podľa názoru výboru zohrávajú poisťovne sekundárnu úlohu. Všetky platby sú v každom prípade prenesené na poistené subjekty vo forme vyššieho poistného. Keď bezpečnostné opatrenia dosiahnu vyššiu úroveň, uhrádzané poistné musí poklesnúť. Výška poistného musí byť dôsledne monitorovaná, aby sa zabezpečilo, že poistné odráža trhové riziká.

| 5.12 | Európska únia by sa pri financovaní opatrení mala zamerať hlavne na informačné kampane a zvyšovanie povedomia verejnosti. |
| --- | --- |

5.12

Európska únia by sa pri financovaní opatrení mala zamerať hlavne na informačné kampane a zvyšovanie povedomia verejnosti.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ú. v. EÚ C 61, 14.3. 2003, s. 174.

1

(2)  KOM(2005) 124, konečné znenie, 6.4.2005

2

(3)  Ú. v. EÚ C 198, 12.8.2005, s. 1.

3

(4)  Ochrana pred potenciálnym nebezpečenstvom vo verejnej hromadnej doprave osôb vo veľkomestách je predmetom podrobného skúmania vo výhľadovom stanovisku Výboru regiónov na tému „Bezpečnosť všetkých spôsobov dopravy vrátane otázky financovania“ (CdR 209/2005), ktorého spravodajcom je pán Neill, člen Londýnskeho zhromaždenia.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 61, 14.3.2003, s. 174.

5

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú finančné opatrenia na implementovanie spoločnej politiky rybného hospodárstva a v oblasti morského práva“

KOM(2005) 117, konečné znenie – 2005/0045(CNS)

(2006/C 65/07)

Rada sa 19. mája 2005 rozhodla podľa článku 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k dane téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005 (Spravodajca: pán SARRÓ IPARRAGUIRRE).

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 14. decembra) 122 hlasmi za, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Európska komisia požiadala EHSV o vypracovanie stanoviska k návrhu nariadenia, ktoré stanovuje rámec finančných opatrení potrebných na uplatňovanie spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), na ktorý sa vyčlenilo 2 583 miliónov EUR. Tento návrh nariadenia dopĺňa návrh nariadenia Rady o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (1) (EFF) s rozpočtom 4 963 miliónov EUR. |
| --- | --- |

1.1

Európska komisia požiadala EHSV o vypracovanie stanoviska k návrhu nariadenia, ktoré stanovuje rámec finančných opatrení potrebných na uplatňovanie spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), na ktorý sa vyčlenilo 2 583 miliónov EUR. Tento návrh nariadenia dopĺňa návrh nariadenia Rady o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (1) (EFF) s rozpočtom 4 963 miliónov EUR.

| 1.2 | Jedným z cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva je zefektívniť finančnú intervenciu. Cieľom navrhovaného nariadenia je prispieť k zlepšeniu podmienok na realizáciu finančných intervencií v určitých oblastiach, a to vytýčením špecifických cieľov pre každú z týchto oblastí. |
| --- | --- |

1.2

Jedným z cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva je zefektívniť finančnú intervenciu. Cieľom navrhovaného nariadenia je prispieť k zlepšeniu podmienok na realizáciu finančných intervencií v určitých oblastiach, a to vytýčením špecifických cieľov pre každú z týchto oblastí.

| 1.3 | Výbor chce vyjadriť svoje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že ešte stále nebolo rozhodnuté o prijatí rozpočtu na obdobie 2007 – 2013. Nazdáva sa, že Európska únia čelí veľmi ťažkej situácii, na riešenie ktorej bude treba vynaložiť maximálne úsilie. Financovanie CFP by sa nedalo realizovať, ak by sa neudržal rozpočet pre navrhované nariadenie a nariadenie o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. Výbor dôrazne žiada Radu, aby prijala politické rozhodnutia, ktoré by neovplyvnili financovanie CFP, t. j. ktoré by zaručovali udržateľné využívanie živých vodných zdrojov, čo by zaručilo trvalo udržateľné ekonomické, environmentálne a sociálne podmienky. V tejto súvislosti je EHSV tiež znepokojený skutočnosťou, že až doteraz neprijala Rada žiadne rozhodnutie týkajúce sa navrhovaného nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.3

Výbor chce vyjadriť svoje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že ešte stále nebolo rozhodnuté o prijatí rozpočtu na obdobie 2007 – 2013. Nazdáva sa, že Európska únia čelí veľmi ťažkej situácii, na riešenie ktorej bude treba vynaložiť maximálne úsilie. Financovanie CFP by sa nedalo realizovať, ak by sa neudržal rozpočet pre navrhované nariadenie a nariadenie o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. Výbor dôrazne žiada Radu, aby prijala politické rozhodnutia, ktoré by neovplyvnili financovanie CFP, t. j. ktoré by zaručovali udržateľné využívanie živých vodných zdrojov, čo by zaručilo trvalo udržateľné ekonomické, environmentálne a sociálne podmienky. V tejto súvislosti je EHSV tiež znepokojený skutočnosťou, že až doteraz neprijala Rada žiadne rozhodnutie týkajúce sa navrhovaného nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo.

| 1.4 | Navrhované nariadenie stanovuje štyri oblasti pôsobnosti, v ktorých sa budú uplatňovať finančné opatrenia Spoločenstva:






  — | kontrola a uplatňovanie pravidiel CFP, |
| --- | --- | --- |

1.4

Navrhované nariadenie stanovuje štyri oblasti pôsobnosti, v ktorých sa budú uplatňovať finančné opatrenia Spoločenstva:

—

kontrola a uplatňovanie pravidiel CFP,

| — | opatrenia na zachovanie zdrojov, zhromažďovanie údajov a zlepšenie vedeckého poradenstva, ktoré sa vzťahujú na trvalo udržateľné riadenie využívania zdrojov rybného hospodárstva, v súlade s CFP, |
| --- | --- |

—

opatrenia na zachovanie zdrojov, zhromažďovanie údajov a zlepšenie vedeckého poradenstva, ktoré sa vzťahujú na trvalo udržateľné riadenie využívania zdrojov rybného hospodárstva, v súlade s CFP,

| — | riadenie CFP, |
| --- | --- |

—

riadenie CFP,

| — | medzinárodné vzťahy v rámci CFP a morské právo. |
| --- | --- |

—

medzinárodné vzťahy v rámci CFP a morské právo.

| 1.5 | Výbor je presvedčený, že navrhované nariadenie je potrebné a súhlasí so stanovenými oblasťami pôsobnosti. |
| --- | --- |

1.5

Výbor je presvedčený, že navrhované nariadenie je potrebné a súhlasí so stanovenými oblasťami pôsobnosti.

2.   Finančné opatrenia Spoločenstva v každej zo štyroch oblastí pôsobnosti

2.1   Kontrola a uplatňovanie pravidiel CFP

| 2.1.1 | Finančné opatrenia, ktoré sa budú používať pri kontrole a uplatňovaní CFP majú za cieľ zlepšenie kontroly rybárskych aktivít členských štátov a hodnotiacich a kontrolných aktivít zo strany oddelení Komisie. Finančnými príspevkami Spoločenstva je možné hradiť tie výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s novými technológiami kontroly, vzdelávacími programami, pilotnými inšpekčnými a pozorovateľskými programami, auditom a informačnými seminármi. |
| --- | --- |

2.1.1

Finančné opatrenia, ktoré sa budú používať pri kontrole a uplatňovaní CFP majú za cieľ zlepšenie kontroly rybárskych aktivít členských štátov a hodnotiacich a kontrolných aktivít zo strany oddelení Komisie. Finančnými príspevkami Spoločenstva je možné hradiť tie výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s novými technológiami kontroly, vzdelávacími programami, pilotnými inšpekčnými a pozorovateľskými programami, auditom a informačnými seminármi.

| 2.1.2 | Financované budú tiež výdavky Komisie súvisiace s administratívnymi dohodami so Spoločným výskumným centrom, s inšpekciami Komisie a výdavky Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva. |
| --- | --- |

2.1.2

Financované budú tiež výdavky Komisie súvisiace s administratívnymi dohodami so Spoločným výskumným centrom, s inšpekciami Komisie a výdavky Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva.

| 2.1.3 | Výbor súhlasí s navrhovanými opatreniami v oblasti kontroly a uplatňovania. |
| --- | --- |

2.1.3

Výbor súhlasí s navrhovanými opatreniami v oblasti kontroly a uplatňovania.

2.2   Opatrenia na zachovanie zdrojov, zhromažďovanie údajov a zlepšenie vedeckého poradenstva, ktoré sa vzťahujú na trvalo udržateľné riadenie zdrojov rybného hospodárstva v rámci rozsahu pôsobnosti CFP.

| 2.2.1 | Druhý rozsah pôsobnosti navrhovaného nariadenia zahŕňa finančnú pomoc členským štátom, aby sa s cieľom hodnotiť stav zdrojov, úroveň rybolovu a vplyvu rybného hospodárstva na zdroje a na morský ekosystém, ako aj výkonnosť rybného hospodárstva v rámci vôd Spoločenstva i mimo nich, zostavili viacročné súhrnné a vedecky podložené súbory údajov, ktoré zahŕňajú biologické, technické, environmentálne a hospodárske informácie. |
| --- | --- |

2.2.1

Druhý rozsah pôsobnosti navrhovaného nariadenia zahŕňa finančnú pomoc členským štátom, aby sa s cieľom hodnotiť stav zdrojov, úroveň rybolovu a vplyvu rybného hospodárstva na zdroje a na morský ekosystém, ako aj výkonnosť rybného hospodárstva v rámci vôd Spoločenstva i mimo nich, zostavili viacročné súhrnné a vedecky podložené súbory údajov, ktoré zahŕňajú biologické, technické, environmentálne a hospodárske informácie.

| 2.2.2 | Tieto informácie sa získajú prostredníctvom zhromažďovania základných údajov členskými štátmi a doplňujúcich údajov Komisiou. |
| --- | --- |

2.2.2

Tieto informácie sa získajú prostredníctvom zhromažďovania základných údajov členskými štátmi a doplňujúcich údajov Komisiou.

| 2.2.3 | Vzhľadom na skutočnosť, že riadenie rybného hospodárstva je závislé od dostupnosti údajov o biologickom stave rýb a o dôsledkoch činnosti rybárskych flotíl, EHSV schvaľuje navrhované finančné opatrenia súvisiace so zhromažďovaním základných údajov členskými štátmi. Výbor tiež súhlasí s financovaním zhromažďovania doplňujúcich údajov Komisiou, pretože tieto údaje napomáhajú optimalizovať a normalizovať zber základných údajov členskými štátmi. Napriek tomu sa výbor domnieva, že pre zlepšenie riadenia rybného hospodárstva by mali byť financované, prostredníctvom členských štátov, aj výdavky sektora rybného hospodárstva v Spoločenstve pri realizácii štúdií potrebných na hodnotenie vplyvov rybolovných činností na životné prostredie a na hodnotenie sociálno-ekonomickej situácie v tomto sektore. |
| --- | --- |

2.2.3

Vzhľadom na skutočnosť, že riadenie rybného hospodárstva je závislé od dostupnosti údajov o biologickom stave rýb a o dôsledkoch činnosti rybárskych flotíl, EHSV schvaľuje navrhované finančné opatrenia súvisiace so zhromažďovaním základných údajov členskými štátmi. Výbor tiež súhlasí s financovaním zhromažďovania doplňujúcich údajov Komisiou, pretože tieto údaje napomáhajú optimalizovať a normalizovať zber základných údajov členskými štátmi. Napriek tomu sa výbor domnieva, že pre zlepšenie riadenia rybného hospodárstva by mali byť financované, prostredníctvom členských štátov, aj výdavky sektora rybného hospodárstva v Spoločenstve pri realizácii štúdií potrebných na hodnotenie vplyvov rybolovných činností na životné prostredie a na hodnotenie sociálno-ekonomickej situácie v tomto sektore.

| 2.2.4 | Reformou CFP vznikli nové požiadavky na vedecké poradenstvo, hlavne pokiaľ ide o prijatie metódy, založenej na ekosystémoch a riadenie zmiešaného rybného hospodárstva. Výbor je preto presvedčený, že výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v oblasti vedeckého poradenstva majú nárok byť hradené finančnými príspevkami Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.2.4

Reformou CFP vznikli nové požiadavky na vedecké poradenstvo, hlavne pokiaľ ide o prijatie metódy, založenej na ekosystémoch a riadenie zmiešaného rybného hospodárstva. Výbor je preto presvedčený, že výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v oblasti vedeckého poradenstva majú nárok byť hradené finančnými príspevkami Spoločenstva.

| 2.2.5 | Napriek tomu, v súlade so svojim stanoviskom na tému Európsky fond pre rybné hospodárstvo (2), EHSV znovu opakuje, že finančná pomoc by mala tiež pokrývať vedecké poradenstvo v odvetví rybného hospodárstva. Hospodárske úsilie v tomto smere je prvoradé pre správne uplatňovanie noriem CFP. |
| --- | --- |

2.2.5

Napriek tomu, v súlade so svojim stanoviskom na tému Európsky fond pre rybné hospodárstvo (2), EHSV znovu opakuje, že finančná pomoc by mala tiež pokrývať vedecké poradenstvo v odvetví rybného hospodárstva. Hospodárske úsilie v tomto smere je prvoradé pre správne uplatňovanie noriem CFP.

2.3   Riadenie CFP

| 2.3.1 | Vo vzťahu k tomuto tretiemu rozsahu pôsobnosti je zámerom finančných opatrení zapájať zainteresované subjekty do všetkých fáz CFP, ako aj informovať tieto subjekty o cieľoch CFP a o súvisiacich opatreniach. Nasmerovanie tejto finančnej pomoci sa bude realizovať prostredníctvom Poradného výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru (Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture – ACFA) a regionálnych poradných rád a prostredníctvom informačných a vzdelávacích seminárov organizovaných Európskou komisiou. |
| --- | --- |

2.3.1

Vo vzťahu k tomuto tretiemu rozsahu pôsobnosti je zámerom finančných opatrení zapájať zainteresované subjekty do všetkých fáz CFP, ako aj informovať tieto subjekty o cieľoch CFP a o súvisiacich opatreniach. Nasmerovanie tejto finančnej pomoci sa bude realizovať prostredníctvom Poradného výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru (Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture – ACFA) a regionálnych poradných rád a prostredníctvom informačných a vzdelávacích seminárov organizovaných Európskou komisiou.

| 2.3.2 | Výbor súhlasí s týmito opatreniami a považuje za vhodné, aby Komisia v súvislosti s regionálnymi poradnými radami, ako je navrhnuté v bode 5.3 „Legislatívneho finančného výkazu“ pripojeného k navrhovanému nariadeniu, zvážila možnosť predĺžiť obdobie financovania prevádzkových nákladov regionálnych poradných rád. |
| --- | --- |

2.3.2

Výbor súhlasí s týmito opatreniami a považuje za vhodné, aby Komisia v súvislosti s regionálnymi poradnými radami, ako je navrhnuté v bode 5.3 „Legislatívneho finančného výkazu“ pripojeného k navrhovanému nariadeniu, zvážila možnosť predĺžiť obdobie financovania prevádzkových nákladov regionálnych poradných rád.

2.4   Medzinárodné vzťahy v rámci CFP a morské právo

| 2.4.1 | V kontexte medzinárodných vzťahov finančné opatrenia pokryjú výdavky odvodené z dohôd o rybolove, vrátane dohôd o spolupráci v sektore rybného hospodárstva, ako aj účasť Európskeho spoločenstva v medzinárodných organizáciách. EHSV si myslí, že príspevok na ochranu a trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách a príspevok na udržanie zamestnanosti v oblastiach závislých na rybolove patria medzi hlavné špecifické ciele v rámci medzinárodných vzťahov. |
| --- | --- |

2.4.1

V kontexte medzinárodných vzťahov finančné opatrenia pokryjú výdavky odvodené z dohôd o rybolove, vrátane dohôd o spolupráci v sektore rybného hospodárstva, ako aj účasť Európskeho spoločenstva v medzinárodných organizáciách. EHSV si myslí, že príspevok na ochranu a trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách a príspevok na udržanie zamestnanosti v oblastiach závislých na rybolove patria medzi hlavné špecifické ciele v rámci medzinárodných vzťahov.

| 2.4.2 | Výbor si myslí, že pre všetky politiky Spoločenstva je účasť Európskej únie vo všetkých medzinárodných organizáciách súvisiacich s rybolovnou činnosťou flotíl a morským právom dôležitá, keďže budúcnosť medzinárodných zdrojov rybného hospodárstva závisí od zodpovedného riadenia medzinárodných organizácií. Výbor preto schvaľuje finančné opatrenia Spoločenstva stanovené v oblasti medzinárodných vzťahov. |
| --- | --- |

2.4.2

Výbor si myslí, že pre všetky politiky Spoločenstva je účasť Európskej únie vo všetkých medzinárodných organizáciách súvisiacich s rybolovnou činnosťou flotíl a morským právom dôležitá, keďže budúcnosť medzinárodných zdrojov rybného hospodárstva závisí od zodpovedného riadenia medzinárodných organizácií. Výbor preto schvaľuje finančné opatrenia Spoločenstva stanovené v oblasti medzinárodných vzťahov.

| 2.4.3 | EHSV si myslí, že účasť zástupcov sektora rybného hospodárstva na schôdzach medzinárodných organizácií, na žiadosť členských štátov alebo Komisie, by mala byť tiež krytá finančnými opatreniami stanovenými v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.4.3

EHSV si myslí, že účasť zástupcov sektora rybného hospodárstva na schôdzach medzinárodných organizácií, na žiadosť členských štátov alebo Komisie, by mala byť tiež krytá finančnými opatreniami stanovenými v tejto oblasti.

2.5   Technická pomoc

| 2.5.1 | Výbor súhlasí s finančnými opatreniami Spoločenstva týkajúcimi sa výdavkov súvisiacich s prípravnými, monitorovacími, pokračujúcimi, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami nevyhnutnými pre dosiahnutie cieľov navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

2.5.1

Výbor súhlasí s finančnými opatreniami Spoločenstva týkajúcimi sa výdavkov súvisiacich s prípravnými, monitorovacími, pokračujúcimi, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami nevyhnutnými pre dosiahnutie cieľov navrhovaného nariadenia.

3.   Sadzby spolufinancovania, postupy financovania, prideľovanie finančných prostriedkov, kontrola a hodnotenie

| 3.1 | Navrhované nariadenie stanovuje sadzby spolufinancovania s členskými štátmi pre finančné opatrenia aplikovateľné na výdavky v každej oblasti pôsobnosti. EHSV nemá námietky proti navrhovaným sadzbám. |
| --- | --- |

3.1

Navrhované nariadenie stanovuje sadzby spolufinancovania s členskými štátmi pre finančné opatrenia aplikovateľné na výdavky v každej oblasti pôsobnosti. EHSV nemá námietky proti navrhovaným sadzbám.

| 3.2 | Navrhované nariadenie zakazuje akumulovanie podpory Spoločenstva a stanovuje, že činnosti financované podľa tohto nariadenia nebudú môcť prijať pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výbor si myslí, že finančné nástroje iných politík Spoločenstva, ako napr. rozvojovej, výskumnej, vonkajšieho obchodu a životného prostredia, by mali tiež prispievať k činnostiam v oblasti medzinárodných vzťahov stanoveným v navrhovanom nariadení. V „Oznámení Komisie týkajúcom sa integrovaného rámca pre dohody o rybolove s tretími krajinami v sektore rybného hospodárstva“ samotná Európska komisia jasne hovorí o tom, že hlavným cieľom Európskej únie je prispievať k trvalo udržateľnému rybolovu prostredníctvom CFP a cieľom ostatných politík Spoločenstva, akými sú: európska rozvojová politika, výskumná politika, politika vonkajšieho obchodu a životného prostredia. |
| --- | --- |

3.2

Navrhované nariadenie zakazuje akumulovanie podpory Spoločenstva a stanovuje, že činnosti financované podľa tohto nariadenia nebudú môcť prijať pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výbor si myslí, že finančné nástroje iných politík Spoločenstva, ako napr. rozvojovej, výskumnej, vonkajšieho obchodu a životného prostredia, by mali tiež prispievať k činnostiam v oblasti medzinárodných vzťahov stanoveným v navrhovanom nariadení. V „Oznámení Komisie týkajúcom sa integrovaného rámca pre dohody o rybolove s tretími krajinami v sektore rybného hospodárstva“ samotná Európska komisia jasne hovorí o tom, že hlavným cieľom Európskej únie je prispievať k trvalo udržateľnému rybolovu prostredníctvom CFP a cieľom ostatných politík Spoločenstva, akými sú: európska rozvojová politika, výskumná politika, politika vonkajšieho obchodu a životného prostredia.

| 3.3 | Nakoniec navrhované nariadenie určuje postupy financovania v každej oblasti pôsobnosti. Podrobne uvádza ako a kedy majú členské štáty predkladať Komisii žiadosti o finančné opatrenia Spoločenstva, ako aj rozhodnutie Komisie o týchto žiadostiach, pričom sa stanoví celková čiastka, sadzba finančného spolupodieľania s členským štátom a všetky podmienky uplatniteľné na finančný príspevok. Vzhľadom na to, že nariadenie stanovilo tiež ochranu finančných záujmov Spoločenstva prostredníctvom opatrení, ktorých cieľom je zabrániť podvodom, korupcii alebo iným nelegálnym činnostiam, ako aj inšpekcie, kontroly a audit poskytnutej finančnej pomoci, výbor považuje systém financovania a kontroly stanovený nariadením za primeraný. |
| --- | --- |

3.3

Nakoniec navrhované nariadenie určuje postupy financovania v každej oblasti pôsobnosti. Podrobne uvádza ako a kedy majú členské štáty predkladať Komisii žiadosti o finančné opatrenia Spoločenstva, ako aj rozhodnutie Komisie o týchto žiadostiach, pričom sa stanoví celková čiastka, sadzba finančného spolupodieľania s členským štátom a všetky podmienky uplatniteľné na finančný príspevok. Vzhľadom na to, že nariadenie stanovilo tiež ochranu finančných záujmov Spoločenstva prostredníctvom opatrení, ktorých cieľom je zabrániť podvodom, korupcii alebo iným nelegálnym činnostiam, ako aj inšpekcie, kontroly a audit poskytnutej finančnej pomoci, výbor považuje systém financovania a kontroly stanovený nariadením za primeraný.

4.   Závery a odporúčania

| 4.1 | EHSV súhlasí s návrhom nariadenia Rady, ktorý stanovuje finančné opatrenia Spoločenstva pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a morského práva a žiada Komisiu, aby zohľadnila nasledujúce poznámky: |
| --- | --- |

4.1

EHSV súhlasí s návrhom nariadenia Rady, ktorý stanovuje finančné opatrenia Spoločenstva pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a morského práva a žiada Komisiu, aby zohľadnila nasledujúce poznámky:

| 4.2 | Výbor považuje toto navrhované nariadenie, ktorým sa stanovujú finančné opatrenia Spoločenstva pre implementovanie CFP a morského práva za potrebné, keďže dopĺňa návrh nariadenia Rady o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.2

Výbor považuje toto navrhované nariadenie, ktorým sa stanovujú finančné opatrenia Spoločenstva pre implementovanie CFP a morského práva za potrebné, keďže dopĺňa návrh nariadenia Rady o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo.

| 4.3 | Výbor veľmi ľutuje, že v čase vypracovávania tohto dokumentu ešte nebolo rozhodnuté o schválení rozpočtu na obdobie 2007 – 2013, obdobia úplnej implementácie finančných opatrení stanovených v tomto stanovisku, ako aj to, že Rada neprijala žiadne rozhodnutie týkajúce sa návrhu nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.3

Výbor veľmi ľutuje, že v čase vypracovávania tohto dokumentu ešte nebolo rozhodnuté o schválení rozpočtu na obdobie 2007 – 2013, obdobia úplnej implementácie finančných opatrení stanovených v tomto stanovisku, ako aj to, že Rada neprijala žiadne rozhodnutie týkajúce sa návrhu nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo.

| 4.4 | Výbor žiada Komisiu, aby akákoľvek zmena rozpočtu v rámci finančných perspektív, neovplyvnila percentuálne rozpočet CFP, pretože v takom prípade by nebolo možné dosiahnuť ciele stanovené v reforme CFP. |
| --- | --- |

4.4

Výbor žiada Komisiu, aby akákoľvek zmena rozpočtu v rámci finančných perspektív, neovplyvnila percentuálne rozpočet CFP, pretože v takom prípade by nebolo možné dosiahnuť ciele stanovené v reforme CFP.

| 4.5 | Vytýčené oblasti pôsobnosti sú potrebné a dostatočné, keďže návrh nariadenia poskytuje členským štátom a Komisii primerané prostriedky pre efektívnejšiu finančnú intervenciu v rámci CFP. |
| --- | --- |

4.5

Vytýčené oblasti pôsobnosti sú potrebné a dostatočné, keďže návrh nariadenia poskytuje členským štátom a Komisii primerané prostriedky pre efektívnejšiu finančnú intervenciu v rámci CFP.

| 4.6 | V rámci oblastí pôsobnosti stanovených v nariadení by EHSV chcelo sústrediť pozornosť Komisie na dôležitosť zlepšenia vedeckého poradenstva. Udržateľný rozvoj zdrojov rybného hospodárstva a následne úspech CFP závisí od rozsiahlych, pravdivých a aktuálnych vedeckých poznatkov o stave rôznych druhoch rýb. Administratívne orgány rybného hospodárstva v Spoločenstve i v členských štátoch, ako i celé odvetvie rybného hospodárstva sa veľmi snažia o to, aby Európska únia disponovala najlepším vedeckým poradenstvom o svojich vlastných zdrojoch a zdrojoch v medzinárodných vodách. |
| --- | --- |

4.6

V rámci oblastí pôsobnosti stanovených v nariadení by EHSV chcelo sústrediť pozornosť Komisie na dôležitosť zlepšenia vedeckého poradenstva. Udržateľný rozvoj zdrojov rybného hospodárstva a následne úspech CFP závisí od rozsiahlych, pravdivých a aktuálnych vedeckých poznatkov o stave rôznych druhoch rýb. Administratívne orgány rybného hospodárstva v Spoločenstve i v členských štátoch, ako i celé odvetvie rybného hospodárstva sa veľmi snažia o to, aby Európska únia disponovala najlepším vedeckým poradenstvom o svojich vlastných zdrojoch a zdrojoch v medzinárodných vodách.

| 4.7 | V tomto zmysle a so zámerom zlepšiť vedecké poradenstvo si výbor myslí, že by sa mali dať financovať, prostredníctvom členských štátov, výdavky sektora rybného hospodárstva v Spoločenstve pri realizácii štúdií potrebných na hodnotenie dôsledkov rybolovných činností na životné prostredie a na hodnotenie sociálno-ekonomickej situácie v tomto sektore. Rovnako sa domnieva, že finančná pomoc by mala tiež zahŕňať vedecké poradenstvo v rybolovnom sektore. |
| --- | --- |

4.7

V tomto zmysle a so zámerom zlepšiť vedecké poradenstvo si výbor myslí, že by sa mali dať financovať, prostredníctvom členských štátov, výdavky sektora rybného hospodárstva v Spoločenstve pri realizácii štúdií potrebných na hodnotenie dôsledkov rybolovných činností na životné prostredie a na hodnotenie sociálno-ekonomickej situácie v tomto sektore. Rovnako sa domnieva, že finančná pomoc by mala tiež zahŕňať vedecké poradenstvo v rybolovnom sektore.

| 4.8 | Výbor vyjadruje svoj súhlas s finančnými opatreniami stanovenými v rámci riadenia CFP, pretože prispejú k cieľu zapájať zainteresované subjekty do všetkých fáz CFP, ako aj informovať tieto subjekty o napĺňaní jej cieľov. |
| --- | --- |

4.8

Výbor vyjadruje svoj súhlas s finančnými opatreniami stanovenými v rámci riadenia CFP, pretože prispejú k cieľu zapájať zainteresované subjekty do všetkých fáz CFP, ako aj informovať tieto subjekty o napĺňaní jej cieľov.

| 4.9 | V súvislosti s regionálnymi poradnými radami je výbor toho názoru, že by sa malo predĺžiť obdobie financovania prevádzkových nákladov týchto rád. |
| --- | --- |

4.9

V súvislosti s regionálnymi poradnými radami je výbor toho názoru, že by sa malo predĺžiť obdobie financovania prevádzkových nákladov týchto rád.

| 4.10 | Výbor považuje za veľmi dôležitú účasť Európskej únie v medzinárodných organizáciách súvisiacich s rybolovnými činnosťami flotíl a morským právom, a preto súhlasí s finančnými opatreniami stanovenými pre tieto prípady a pre dohody o rybolove, vrátane dohôd o spolupráci s tretími krajinami v oblasti rybného hospodárstva, pretože majú veľký význam vďaka svojmu prínosu k zachovaniu a udržateľnému využívaniu zdrojov rybného hospodárstva vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách a k udržaniu zamestnanosti v oblastiach závislých na rybolove. |
| --- | --- |

4.10

Výbor považuje za veľmi dôležitú účasť Európskej únie v medzinárodných organizáciách súvisiacich s rybolovnými činnosťami flotíl a morským právom, a preto súhlasí s finančnými opatreniami stanovenými pre tieto prípady a pre dohody o rybolove, vrátane dohôd o spolupráci s tretími krajinami v oblasti rybného hospodárstva, pretože majú veľký význam vďaka svojmu prínosu k zachovaniu a udržateľnému využívaniu zdrojov rybného hospodárstva vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách a k udržaniu zamestnanosti v oblastiach závislých na rybolove.

| 4.11 | Napriek tomu si EHSV myslí, že účasť zástupcov sektoru rybného hospodárstva na schôdzach medzinárodných organizácií, na žiadosť členských štátov alebo Komisie, by mala byť tiež krytá finančnými opatreniami stanovenými v rámci medzinárodných vzťahov. |
| --- | --- |

4.11

Napriek tomu si EHSV myslí, že účasť zástupcov sektoru rybného hospodárstva na schôdzach medzinárodných organizácií, na žiadosť členských štátov alebo Komisie, by mala byť tiež krytá finančnými opatreniami stanovenými v rámci medzinárodných vzťahov.

| 4.12 | Na záver je EHSV toho názoru, že finančné nástroje iných politík Spoločenstva, ako napr. rozvojovej, výskumnej, vonkajšieho obchodu a životného prostredia by mali tiež prispieť k iniciatívam na poli medzinárodných vzťahov CFP. |
| --- | --- |

4.12

Na záver je EHSV toho názoru, že finančné nástroje iných politík Spoločenstva, ako napr. rozvojovej, výskumnej, vonkajšieho obchodu a životného prostredia by mali tiež prispieť k iniciatívam na poli medzinárodných vzťahov CFP.

V Bruseli, 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005.

1

(2)  Tamže, bod 3.5.3.6.

2

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/41

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany“

KOM(2005) 137, konečné znenie

(2006/C 65/08)

Európska komisia sa 3. júna 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005. Spravodajkyňou bola pani SÁNCHEZ MIGUEL.

Výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra 2005) 133 hlasmi za, 1 hlasom proti, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Na zvrchovanom území Európskej únie tak, ako inde na svete stále častejšie dochádza ku katastrofám. Časť týchto katastrof má prirodzené príčiny, napríklad záplavy, zemetrasenia, požiare, obdobia sucha, hurikány atď., iné sú následkom teroristických útokov, ktoré naháňajú strach nevinným ľuďom. Niekto môže zastávať názor, že v oboch prípadoch je príčinou viac či menej ľudské konanie, aj keď škody nemožno rovnakou mierou pripisovať úmyselnému konaniu. EÚ sa s ohľadom na klimatické zmeny zaviazala uplatňovať preventívne opatrenia, a to nielen na základe záväzkov prijatých v Kjótskom protokole, ale aj na základe množstva ustanovení, ktoré ovplyvňujú na opatrenia na ochranu pôdy, vody a ovzdušia. Z týchto snáh je možné odvodiť preventívne opatrenia, ktoré môžu slúžiť na udržanie resp. obnovenie stavu územia Európskej únie, našich morí a nášho ovzdušia a súčasne prispieť k tomu, že sa tieto snahy vo všeobecnosti celosvetovo presadia. Okrem toho sa v súvislosti s bojom proti terorizmu (1) vytvorilo množstvo koordinačných nástrojov v oblasti polície a justície, ktoré by mohli prispieť k zlepšeniu spolupráce medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.1

Na zvrchovanom území Európskej únie tak, ako inde na svete stále častejšie dochádza ku katastrofám. Časť týchto katastrof má prirodzené príčiny, napríklad záplavy, zemetrasenia, požiare, obdobia sucha, hurikány atď., iné sú následkom teroristických útokov, ktoré naháňajú strach nevinným ľuďom. Niekto môže zastávať názor, že v oboch prípadoch je príčinou viac či menej ľudské konanie, aj keď škody nemožno rovnakou mierou pripisovať úmyselnému konaniu. EÚ sa s ohľadom na klimatické zmeny zaviazala uplatňovať preventívne opatrenia, a to nielen na základe záväzkov prijatých v Kjótskom protokole, ale aj na základe množstva ustanovení, ktoré ovplyvňujú na opatrenia na ochranu pôdy, vody a ovzdušia. Z týchto snáh je možné odvodiť preventívne opatrenia, ktoré môžu slúžiť na udržanie resp. obnovenie stavu územia Európskej únie, našich morí a nášho ovzdušia a súčasne prispieť k tomu, že sa tieto snahy vo všeobecnosti celosvetovo presadia. Okrem toho sa v súvislosti s bojom proti terorizmu (1) vytvorilo množstvo koordinačných nástrojov v oblasti polície a justície, ktoré by mohli prispieť k zlepšeniu spolupráce medzi členskými štátmi.

| 1.2 | EÚ však aj tak musela vytvoriť na území EÚ spoločný systém poskytovania pomoci pre prípad katastrof akéhokoľvek druhu. Nejde tu o nič iné, ako o civilnú ochranu, ktorá podporuje a uľahčuje mobilizáciu životne dôležitej pomoci vzhľadom na pokrytie bezprostrednej potreby v oblastiach postihnutých katastrofou, pričom sa táto pomoc vzťahuje aj na územia mimo Únie. Cieľom návrhu Komisie je zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (2) vytvoreného v roku 2001, ako aj doplnenie akčného programu civilnej ochrany (3) návrhom nariadenia Rady na vytvorenie nástroja krízovej reakcie a pripravenosti na katastrofy (4). |
| --- | --- |

1.2

EÚ však aj tak musela vytvoriť na území EÚ spoločný systém poskytovania pomoci pre prípad katastrof akéhokoľvek druhu. Nejde tu o nič iné, ako o civilnú ochranu, ktorá podporuje a uľahčuje mobilizáciu životne dôležitej pomoci vzhľadom na pokrytie bezprostrednej potreby v oblastiach postihnutých katastrofou, pričom sa táto pomoc vzťahuje aj na územia mimo Únie. Cieľom návrhu Komisie je zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (2) vytvoreného v roku 2001, ako aj doplnenie akčného programu civilnej ochrany (3) návrhom nariadenia Rady na vytvorenie nástroja krízovej reakcie a pripravenosti na katastrofy (4).

| 1.3 | Okrem toho je potrebné vymedziť, čo sa rozumie pod pojmom civilná ochrana, pretože sa tento pojem často prelína s pojmom humanitárnej pomoci. Keďže obidve formy pomoci slúžia na ten istý účel, teda „na záchranu ľudských životov a zmierňovanie účinkov katastrofy počas prvých dní“, oznámenie Komisie obidva pojmy obsahovo od seba presne oddeľuje. Tak sa zdôrazňujú rozdiely: po prvé pomoc v rámci civilnej ochrany je možné použiť nielen na zmiernenie dopadov katastrof na ľudí, ale aj na zmiernenie jej účinkov na životné prostredie; po druhé prostriedky a tímy ako pomoc v rámci civilnej ochrany poskytujú členské štáty a nie humanitárne či mimovládne organizácie; po tretie poskytnutie pomoci pri katastrofe je možné v rámci EÚ i mimo nej, aj keď sa pri zásahoch v tretích krajinách uplatňujú rôzne postupy (5). |
| --- | --- |

1.3

Okrem toho je potrebné vymedziť, čo sa rozumie pod pojmom civilná ochrana, pretože sa tento pojem často prelína s pojmom humanitárnej pomoci. Keďže obidve formy pomoci slúžia na ten istý účel, teda „na záchranu ľudských životov a zmierňovanie účinkov katastrofy počas prvých dní“, oznámenie Komisie obidva pojmy obsahovo od seba presne oddeľuje. Tak sa zdôrazňujú rozdiely: po prvé pomoc v rámci civilnej ochrany je možné použiť nielen na zmiernenie dopadov katastrof na ľudí, ale aj na zmiernenie jej účinkov na životné prostredie; po druhé prostriedky a tímy ako pomoc v rámci civilnej ochrany poskytujú členské štáty a nie humanitárne či mimovládne organizácie; po tretie poskytnutie pomoci pri katastrofe je možné v rámci EÚ i mimo nej, aj keď sa pri zásahoch v tretích krajinách uplatňujú rôzne postupy (5).

| 1.4 | Osobitný účel postupu spočíva v tom, aby sa opatrenia urobili na úrovni Spoločenstva a vždy na požiadanie členského štátu, v ktorom ku katastrofe došlo. Treba však poznamenať, že oblasť úloh zahŕňa aj medzinárodnú úroveň, a to v koordinácii s inými medzinárodne pôsobiacimi organizáciami – predovšetkým s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), s ktorým existujú niektoré spoločné operatívne postupy – ako a v nadväznosti na činnosť Červeného kríža a miestnych mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

1.4

Osobitný účel postupu spočíva v tom, aby sa opatrenia urobili na úrovni Spoločenstva a vždy na požiadanie členského štátu, v ktorom ku katastrofe došlo. Treba však poznamenať, že oblasť úloh zahŕňa aj medzinárodnú úroveň, a to v koordinácii s inými medzinárodne pôsobiacimi organizáciami – predovšetkým s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), s ktorým existujú niektoré spoločné operatívne postupy – ako a v nadväznosti na činnosť Červeného kríža a miestnych mimovládnych organizácií.

| 1.5 | Na základe postoja Únie k živelným pohromám, ktoré žiaľ zatiaľ neprestávajú, navrhla Rada pre všeobecné záležitosti a zahraničné vzťahy na svojom mimoriadnom zasadnutí 7. januára 2005 zlepšiť mechanizmus Spoločenstva a vybudovať systém rýchlej reakcie v oblasti pomoci pri katastrofách. O niekoľko dní neskôr, 13. januára 2005, schválil Európsky parlament „Uznesenie Európskeho parlamentu k nedávnej katastrofe tsunami v Indickom oceáne“, v ktorom vyzýva k tomu, aby boli vytvorené personálne a materiálne zdroje, ako aj školiace kapacity, ktoré by sa dali využiť v prípadoch katastrof akéhokoľvek druhu. |
| --- | --- |

1.5

Na základe postoja Únie k živelným pohromám, ktoré žiaľ zatiaľ neprestávajú, navrhla Rada pre všeobecné záležitosti a zahraničné vzťahy na svojom mimoriadnom zasadnutí 7. januára 2005 zlepšiť mechanizmus Spoločenstva a vybudovať systém rýchlej reakcie v oblasti pomoci pri katastrofách. O niekoľko dní neskôr, 13. januára 2005, schválil Európsky parlament „Uznesenie Európskeho parlamentu k nedávnej katastrofe tsunami v Indickom oceáne“, v ktorom vyzýva k tomu, aby boli vytvorené personálne a materiálne zdroje, ako aj školiace kapacity, ktoré by sa dali využiť v prípadoch katastrof akéhokoľvek druhu.

| 1.6 | Súčasný regulačný rámec pre jednanie v oblasti civilnej ochrany tvoria oba spomenuté nástroje, mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a akčný program civilnej ochrany. Prvé je predmetom oznámenia Komisie, ku ktorému Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vypracoval toto stanovisko. Riadiacou centrálou mechanizmu Spoločenstva je nepretržite obsadené Monitorovacie a informačné centrum (MIC) pri Európskej komisii. Postup je podporovaný databázou údajov o zdrojoch, ktoré sú v jednotlivých členských štátoch k dispozícii v prípade katastrofy, ako aj informáciami z vojenskej databázy. |
| --- | --- |

1.6

Súčasný regulačný rámec pre jednanie v oblasti civilnej ochrany tvoria oba spomenuté nástroje, mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a akčný program civilnej ochrany. Prvé je predmetom oznámenia Komisie, ku ktorému Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vypracoval toto stanovisko. Riadiacou centrálou mechanizmu Spoločenstva je nepretržite obsadené Monitorovacie a informačné centrum (MIC) pri Európskej komisii. Postup je podporovaný databázou údajov o zdrojoch, ktoré sú v jednotlivých členských štátoch k dispozícii v prípade katastrofy, ako aj informáciami z vojenskej databázy.

2.   Hlavný obsah dokumentu Komisie

| 2.1 | Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Nedávne udalosti ozrejmili, že je potrebné zlepšenie mechanizmu v oblasti civilnej ochrany, ako aj lepšia koordinácia medzi členskými štátmi a ostatnými orgánmi zúčastnenými na pomoci v prípade katastrofy. Komisia navrhuje vzhľadom na také zlepšenie štyri opatrenia: |
| --- | --- |

2.1

Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Nedávne udalosti ozrejmili, že je potrebné zlepšenie mechanizmu v oblasti civilnej ochrany, ako aj lepšia koordinácia medzi členskými štátmi a ostatnými orgánmi zúčastnenými na pomoci v prípade katastrofy. Komisia navrhuje vzhľadom na také zlepšenie štyri opatrenia:

| 2.1.1 | Lepšia pripravenosť školením záchranných tímov, ako aj realizáciou prípravných cvičení, ktoré v prvom rade majú slúžiť na ocenenie v súčasnosti disponibilných zdrojov v oblasti civilnej ochrany; po druhé zostavenie modulového konceptu, v rámci ktorého majú byť menované rýchlo použiteľné moduly, ako aj nakoniec realizácia školiacich kurzov a spoločných cvičení, ktoré majú prispieť k posilneniu interoperability a k rozvoju spoločnej zásahovej kultúry. |
| --- | --- |

2.1.1

Lepšia pripravenosť školením záchranných tímov, ako aj realizáciou prípravných cvičení, ktoré v prvom rade majú slúžiť na ocenenie v súčasnosti disponibilných zdrojov v oblasti civilnej ochrany; po druhé zostavenie modulového konceptu, v rámci ktorého majú byť menované rýchlo použiteľné moduly, ako aj nakoniec realizácia školiacich kurzov a spoločných cvičení, ktoré majú prispieť k posilneniu interoperability a k rozvoju spoločnej zásahovej kultúry.

| 2.1.2 | Analýza a posudzovanie potreby systému včasného varovania, ktorý využíva kapacity Monitorovacieho a informačného centra a koncentruje všetky informácie, takže centrum môže byť aktívne pri koordinácii s ostatnými orgánmi, predovšetkým so Spojenými národmi. Posilnením stanovenia potreby na mieste môže byť určená špecifická potreba pre každý jednotlivý prípad katastrofy, čo umožňuje efektívnu pomoc. Navrhuje sa rozšíriť okruh osôb, z ktorého sa skladá MIC, a prepracovať metódy a kritériá hodnotenia. |
| --- | --- |

2.1.2

Analýza a posudzovanie potreby systému včasného varovania, ktorý využíva kapacity Monitorovacieho a informačného centra a koncentruje všetky informácie, takže centrum môže byť aktívne pri koordinácii s ostatnými orgánmi, predovšetkým so Spojenými národmi. Posilnením stanovenia potreby na mieste môže byť určená špecifická potreba pre každý jednotlivý prípad katastrofy, čo umožňuje efektívnu pomoc. Navrhuje sa rozšíriť okruh osôb, z ktorého sa skladá MIC, a prepracovať metódy a kritériá hodnotenia.

| 2.1.3 | Zlepšená koordinácia. To je jedna z oblastí, v ktorých sa predkladajú obzvlášť rozsiahle návrhy na zlepšenie. Jedná sa o to, aby boli príspevky členských štátov lepšie koordinované, aby mohla byť dosiahnutá koordinovaná európska pomoc v prípade katastrofy, ako aj lepšie doplnenie a koordinácia so Spojenými národmi, s ďalšími organizáciami pôsobiacimi v oblasti humanitárnej pomoci, ako aj s vojenskými miestami. Táto koordinácia má zvýšiť operatívnu plánovaciu kapacitu na mieste, vrátane rôznych pracovísk Komisie. |
| --- | --- |

2.1.3

Zlepšená koordinácia. To je jedna z oblastí, v ktorých sa predkladajú obzvlášť rozsiahle návrhy na zlepšenie. Jedná sa o to, aby boli príspevky členských štátov lepšie koordinované, aby mohla byť dosiahnutá koordinovaná európska pomoc v prípade katastrofy, ako aj lepšie doplnenie a koordinácia so Spojenými národmi, s ďalšími organizáciami pôsobiacimi v oblasti humanitárnej pomoci, ako aj s vojenskými miestami. Táto koordinácia má zvýšiť operatívnu plánovaciu kapacitu na mieste, vrátane rôznych pracovísk Komisie.

| 2.1.4 | Zlepšená pomoc občanom EÚ. Ako ukázali skúsenosti s katastrofou tsunami, ochrana občanov EÚ môže byť dosiahnutá spoluprácou medzi miestami civilnej ochrany a konzulárnymi úradmi príslušných krajín. Preto musí byť prehĺbená spolupráca medzi členskými štátmi EÚ a krajinami, ktoré katastrofa postihla. |
| --- | --- |

2.1.4

Zlepšená pomoc občanom EÚ. Ako ukázali skúsenosti s katastrofou tsunami, ochrana občanov EÚ môže byť dosiahnutá spoluprácou medzi miestami civilnej ochrany a konzulárnymi úradmi príslušných krajín. Preto musí byť prehĺbená spolupráca medzi členskými štátmi EÚ a krajinami, ktoré katastrofa postihla.

| 2.2 | Komisiou navrhované opatrenia na zlepšenie musia byť sprevádzané vybudovaním zdrojov civilnej ochrany. Preto Rada požiadala o predloženie návrhov na posilnenie súčasných zdrojov. V akčnom pláne EÚ z 31. januára 2005 boli už spomenuté najdôležitejšie aspekty, ktorými je potrebné sa zaoberať. |
| --- | --- |

2.2

Komisiou navrhované opatrenia na zlepšenie musia byť sprevádzané vybudovaním zdrojov civilnej ochrany. Preto Rada požiadala o predloženie návrhov na posilnenie súčasných zdrojov. V akčnom pláne EÚ z 31. januára 2005 boli už spomenuté najdôležitejšie aspekty, ktorými je potrebné sa zaoberať.

| 2.2.1 | Najprv je navrhované zlúčenie zdrojov civilnej ochrany. S ohľadom na efektívnejšie konanie má takéto zlúčenie umožniť podniknúť opatrenia na európskej úrovni, pokiaľ národné prostriedky pomoci a schopnosti na pokrytie potreby nestačia. |
| --- | --- |

2.2.1

Najprv je navrhované zlúčenie zdrojov civilnej ochrany. S ohľadom na efektívnejšie konanie má takéto zlúčenie umožniť podniknúť opatrenia na európskej úrovni, pokiaľ národné prostriedky pomoci a schopnosti na pokrytie potreby nestačia.

| 2.2.2 | Posilnenie analytických kapacít MIC predpokladá aktívnejší koncept pre centrum, hlavne s ohľadom na úlohu školenia tretích štátov. To si vyžaduje bezproblémové fungujúce vzťahy, ktoré umožňujú flexibilné využitie disponibilných zdrojov na základe žiadosti o pomoc príslušnej krajiny. |
| --- | --- |

2.2.2

Posilnenie analytických kapacít MIC predpokladá aktívnejší koncept pre centrum, hlavne s ohľadom na úlohu školenia tretích štátov. To si vyžaduje bezproblémové fungujúce vzťahy, ktoré umožňujú flexibilné využitie disponibilných zdrojov na základe žiadosti o pomoc príslušnej krajiny.

| 2.2.3 | Pohotovostné tímy plnia dôležitú funkciu v súvislosti so zásahmi pri závažných katastrofách a vždy vtedy, keď ich využíva iný členský štát alebo tretí štát. Preto je dôležité, aby bol zavedený systém navrhovaný v oznámení Komisie, keďže umožňuje v každej krajine udržať v neustálej pohotovosti pre zásah v rámci civilnej ochrany v Európe alebo v tretích štátoch určité kľúčové moduly. |
| --- | --- |

2.2.3

Pohotovostné tímy plnia dôležitú funkciu v súvislosti so zásahmi pri závažných katastrofách a vždy vtedy, keď ich využíva iný členský štát alebo tretí štát. Preto je dôležité, aby bol zavedený systém navrhovaný v oznámení Komisie, keďže umožňuje v každej krajine udržať v neustálej pohotovosti pre zásah v rámci civilnej ochrany v Európe alebo v tretích štátoch určité kľúčové moduly.

| 2.2.4 | Posilnenie logistickej základne, ako aj pripravenosť dostatočných zdrojov, aby mohlo kontrolné centrum rýchlo a efektívne jednať. Financovanie nákladov na prenájom zásahového vybavenia je dotované z európskych prostriedkov (6). Pre zásahy v tretích štátoch sa musí overiť, či v tejto oblasti existujú synergie so Spojenými národmi. |
| --- | --- |

2.2.4

Posilnenie logistickej základne, ako aj pripravenosť dostatočných zdrojov, aby mohlo kontrolné centrum rýchlo a efektívne jednať. Financovanie nákladov na prenájom zásahového vybavenia je dotované z európskych prostriedkov (6). Pre zásahy v tretích štátoch sa musí overiť, či v tejto oblasti existujú synergie so Spojenými národmi.

| 2.2.5 | Nakoniec je aj medzinárodná koordinácia kľúčovým prvkom pre rýchlu reakciu v prípadoch katastrofy. Pre mechanizmus Spoločenstva sú k dispozícii zdroje, ktoré umožňujú v koordinácii s kapacitami iných organizácií lepšiu reakciu. Pritom musia byť zohľadnené tak orgány OSN, ako aj rôzne organizácie, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc. |
| --- | --- |

2.2.5

Nakoniec je aj medzinárodná koordinácia kľúčovým prvkom pre rýchlu reakciu v prípadoch katastrofy. Pre mechanizmus Spoločenstva sú k dispozícii zdroje, ktoré umožňujú v koordinácii s kapacitami iných organizácií lepšiu reakciu. Pritom musia byť zohľadnené tak orgány OSN, ako aj rôzne organizácie, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta obsah návrhu na zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany, vzhľadom na nevyhnutnosť vybudovať a zlepšiť všetky disponibilné zdroje na jednanie pre prípady katastrofy tak v rámci EÚ, ako aj mimo jej územia. Skúsenosti posledných rokov ukázali, že spôsob fungovania civilnej ochrany na úrovni Spoločenstva potrebuje zlepšenie v mnohých ohľadoch. V tejto súvislosti je EHSV toho názoru, že je potrebných niekoľko predbežných poznámok, aby mohli byť navrhované opatrenia na zlepšenie mechanizmu Spoločenstva efektívne realizované. |
| --- | --- |

3.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta obsah návrhu na zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany, vzhľadom na nevyhnutnosť vybudovať a zlepšiť všetky disponibilné zdroje na jednanie pre prípady katastrofy tak v rámci EÚ, ako aj mimo jej územia. Skúsenosti posledných rokov ukázali, že spôsob fungovania civilnej ochrany na úrovni Spoločenstva potrebuje zlepšenie v mnohých ohľadoch. V tejto súvislosti je EHSV toho názoru, že je potrebných niekoľko predbežných poznámok, aby mohli byť navrhované opatrenia na zlepšenie mechanizmu Spoločenstva efektívne realizované.

| 3.2 | Najskôr musia byť vybudované reakčné kapacity EÚ na základe národných systémov civilnej ochrany, a to vzhľadom na viaceré aspekty: |
| --- | --- |

3.2

Najskôr musia byť vybudované reakčné kapacity EÚ na základe národných systémov civilnej ochrany, a to vzhľadom na viaceré aspekty:

3.2.1   Teritoriálne informačné a komunikačné systémy

| 3.2.1.1 | Bolo by vhodné ďalej rozširovať CECIS systém (7) tým, že sa prejde na satelitným prepojením podporovanú, bezpečnú štruktúru s prenosom obrazu, hlasu a údajov, ktorá by mala byť spojená prostredníctvom MIC (8) so štruktúrami alebo centrami s osobitnými odbornými znalosťami, aby tak mohli byť k dispozícii údaje, experti a modely prispôsobené okolnostiam špecifického núdzového prípadu (napr. predvídateľné následky). Niektoré jednoduché príklady pre aktualizované kartografovanie tretích krajín, aktuálne hodnotenie škôd, príp. novú úpravu kartografie po katastrofe (napr. zemetrasení alebo záplavách), ktorá môže vyradiť z funkcie sieť infraštruktúr pre prístup pomoci, ukazuje Európska vesmírna agentúra a Spoločné výskumné centrum. Opísaná sieť by sa mala opierať o kontaktné miesta v jednotlivých členských štátoch, ktoré by tak mohli prispieť k odstráneniu núdzového stavu. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Bolo by vhodné ďalej rozširovať CECIS systém (7) tým, že sa prejde na satelitným prepojením podporovanú, bezpečnú štruktúru s prenosom obrazu, hlasu a údajov, ktorá by mala byť spojená prostredníctvom MIC (8) so štruktúrami alebo centrami s osobitnými odbornými znalosťami, aby tak mohli byť k dispozícii údaje, experti a modely prispôsobené okolnostiam špecifického núdzového prípadu (napr. predvídateľné následky). Niektoré jednoduché príklady pre aktualizované kartografovanie tretích krajín, aktuálne hodnotenie škôd, príp. novú úpravu kartografie po katastrofe (napr. zemetrasení alebo záplavách), ktorá môže vyradiť z funkcie sieť infraštruktúr pre prístup pomoci, ukazuje Európska vesmírna agentúra a Spoločné výskumné centrum. Opísaná sieť by sa mala opierať o kontaktné miesta v jednotlivých členských štátoch, ktoré by tak mohli prispieť k odstráneniu núdzového stavu.

| 3.2.1.2 | Tok informácií medzi jednotkami pomoci EÚ a MIC musí byť konštantný, bezpečný a bezporuchový.






  — | Komunikácia s oblasťami postihnutými pohromou je väčšinou nedostatočná, nech je to preto, že zodpovedajúca infraštruktúra – konvenčné alebo mobilné rádiové siete – bola zničená alebo preto, že bola preťažená, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

Tok informácií medzi jednotkami pomoci EÚ a MIC musí byť konštantný, bezpečný a bezporuchový.

—

Komunikácia s oblasťami postihnutými pohromou je väčšinou nedostatočná, nech je to preto, že zodpovedajúca infraštruktúra – konvenčné alebo mobilné rádiové siete – bola zničená alebo preto, že bola preťažená,

| — | okrem toho nemožno vylúčiť, že sa zapoja vlády, ktoré majú v úmysle sledovať informácie, ktoré sa o katastrofe na ich národnom zvrchovanom území dostanú von, a ktoré tiež kontrolujú pohyby jednotiek pomoci. |
| --- | --- |

—

okrem toho nemožno vylúčiť, že sa zapoja vlády, ktoré majú v úmysle sledovať informácie, ktoré sa o katastrofe na ich národnom zvrchovanom území dostanú von, a ktoré tiež kontrolujú pohyby jednotiek pomoci.

| 3.2.1.3 | Riešenie týchto problémov je jasné a spočíva vo využití satelitnej komunikácie. Skúsenosť ukázala, že






  — | satelitné spojenia sú relatívne rezistentné voči zničeniu životného prostredia (kufor a nezávislé kapacity na výroby elektrickej energie postačujú na to, aby sa dalo vysielať), |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Riešenie týchto problémov je jasné a spočíva vo využití satelitnej komunikácie. Skúsenosť ukázala, že

—

satelitné spojenia sú relatívne rezistentné voči zničeniu životného prostredia (kufor a nezávislé kapacity na výroby elektrickej energie postačujú na to, aby sa dalo vysielať),

| — | satelitná komunikácia je bezpečná voči informačnej kontrole a prenasledovaniu tretími stranami. |
| --- | --- |

—

satelitná komunikácia je bezpečná voči informačnej kontrole a prenasledovaniu tretími stranami.

| 3.2.1.4 | Pri komunikácii cez satelit je však kapacita prenosu údajov obmedzená a v určitých prípadoch je sieť zaťažená iným využitím alebo inými užívateľmi (o. i. komunikačnými médiami). Preto má zmysel zaistiť trvalo na vlastné účely niektoré satelitné vysielacie frekvencie, aby bola umožnená komunikácia k spokojnosti medzi príslušnou (príslušnými) oblasťou (oblasťami) a MIC, ako aj medzi rôznymi zásahovými oblasťami. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Pri komunikácii cez satelit je však kapacita prenosu údajov obmedzená a v určitých prípadoch je sieť zaťažená iným využitím alebo inými užívateľmi (o. i. komunikačnými médiami). Preto má zmysel zaistiť trvalo na vlastné účely niektoré satelitné vysielacie frekvencie, aby bola umožnená komunikácia k spokojnosti medzi príslušnou (príslušnými) oblasťou (oblasťami) a MIC, ako aj medzi rôznymi zásahovými oblasťami.

| 3.2.1.5 | Vzhľadom na oblasť, ktorá má byť pokrytá, by sa spočiatku mohlo vychádzať z predpokladu, že obmedzenie na menšiu geografickú oblasť (EÚ a bližšie okolie) bude postačujúce. Naproti tomu by však mali existovať snahy o celosvetové sieťové pokrytie, pretože nedávna katastrofa tsunami jasne ukazuje, že takéto obmedzujúce riešenie v konečnom dôsledku nestačí. Musela by byť zabezpečená nielen komunikácia s MIC, ale aj medzi tak vzdialenými oblasťami zásahov ako Maledivy, Srí Lanka, Thajsko a Indonézia. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Vzhľadom na oblasť, ktorá má byť pokrytá, by sa spočiatku mohlo vychádzať z predpokladu, že obmedzenie na menšiu geografickú oblasť (EÚ a bližšie okolie) bude postačujúce. Naproti tomu by však mali existovať snahy o celosvetové sieťové pokrytie, pretože nedávna katastrofa tsunami jasne ukazuje, že takéto obmedzujúce riešenie v konečnom dôsledku nestačí. Musela by byť zabezpečená nielen komunikácia s MIC, ale aj medzi tak vzdialenými oblasťami zásahov ako Maledivy, Srí Lanka, Thajsko a Indonézia.

| 3.2.1.6 | Z týchto dôvodov sa EÚ musí na zabezpečenie efektívnej komunikácie vybaviť vlastným (t. j. exkluzívne použiteľným), bezpečným (bezporuchovým), spoľahlivým satelitným prenosovým systémom s celosvetovým sieťovým pokrytím. Tento systém by mal umožniť prenos hlasu a údajov (fax, písomný styk a obrázky s vysokým rozlíšením), ako aj usporiadanie videokonferencií. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Z týchto dôvodov sa EÚ musí na zabezpečenie efektívnej komunikácie vybaviť vlastným (t. j. exkluzívne použiteľným), bezpečným (bezporuchovým), spoľahlivým satelitným prenosovým systémom s celosvetovým sieťovým pokrytím. Tento systém by mal umožniť prenos hlasu a údajov (fax, písomný styk a obrázky s vysokým rozlíšením), ako aj usporiadanie videokonferencií.

| 3.2.1.7 | Spoločné výskumné centrum, Európska vesmírna agentúra a Komisia (GR pre informačnú spoločnosť) majú k dispozícii dostačujúce kapacity, aby zohľadnili potrebu, ktorú zistil príslušný administratívny výbor pre akčný program a mechanizmus. Tento administratívny výbor je podriadený generálnemu riaditeľstvu zodpovednému za civilnú ochranu (GR pre životné prostredie). |
| --- | --- |

3.2.1.7

Spoločné výskumné centrum, Európska vesmírna agentúra a Komisia (GR pre informačnú spoločnosť) majú k dispozícii dostačujúce kapacity, aby zohľadnili potrebu, ktorú zistil príslušný administratívny výbor pre akčný program a mechanizmus. Tento administratívny výbor je podriadený generálnemu riaditeľstvu zodpovednému za civilnú ochranu (GR pre životné prostredie).

3.2.2   Minimálne požiadavky na prostriedky konania

| 3.2.2.1 | Zásah jednotiek pomoci:






  — | Zásahové jednotky sú členskými štátmi vybavené adekvátnymi systémami pre komunikáciu na mieste, ako aj prostriedkami, ktoré im umožňujú dostatočnú autonómiu. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

Zásah jednotiek pomoci:

—

Zásahové jednotky sú členskými štátmi vybavené adekvátnymi systémami pre komunikáciu na mieste, ako aj prostriedkami, ktoré im umožňujú dostatočnú autonómiu.

| — | Koordináciu týchto jednotiek vykonáva koordinátor Európskej únie, ktorý preberá o. i. tieto úlohy: koordinácia rôznych jednotiek pomoci vyslaných členskými štátmi, kontakt a výmena informácií s úradmi príslušnej krajiny, koordinácia s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), atď. |
| --- | --- |

—

Koordináciu týchto jednotiek vykonáva koordinátor Európskej únie, ktorý preberá o. i. tieto úlohy: koordinácia rôznych jednotiek pomoci vyslaných členskými štátmi, kontakt a výmena informácií s úradmi príslušnej krajiny, koordinácia s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), atď.

| — | Únia zatiaľ ešte nevybavila koordinátora zodpovedajúcimi prostriedkami; disponuje iba komunikačnými prístrojmi. EÚ sa bude musieť primerane vybaviť zásahovými prostriedkami a vybavením na uľahčenie práce koordinátora a jeho podporného tímu, od komunikačných prístrojov až po poľné stany. Tieto zdroje sú nevyhnutné tak pre koordináciu s inými jednotkami pomoci a úradmi príslušnej krajiny, ako aj na zabezpečenie efektívnej práce koordinátora za niekedy ťažkých okolností. |
| --- | --- |

—

Únia zatiaľ ešte nevybavila koordinátora zodpovedajúcimi prostriedkami; disponuje iba komunikačnými prístrojmi. EÚ sa bude musieť primerane vybaviť zásahovými prostriedkami a vybavením na uľahčenie práce koordinátora a jeho podporného tímu, od komunikačných prístrojov až po poľné stany. Tieto zdroje sú nevyhnutné tak pre koordináciu s inými jednotkami pomoci a úradmi príslušnej krajiny, ako aj na zabezpečenie efektívnej práce koordinátora za niekedy ťažkých okolností.

| — | Ďalej majú tieto zásahové prostriedky a vybavenie, ktoré majú byť zreteľne označené logom EÚ, slúžiť k tomu, aby bola jasne zdôraznená prítomnosť EÚ a jej podpora pre dotknuté obyvateľstvo. Tým sa v rámci EÚ sprostredkuje posolstvo interregionálnej solidarity a mimo Únie sa potvrdí postavenie EÚ vo svete. |
| --- | --- |

—

Ďalej majú tieto zásahové prostriedky a vybavenie, ktoré majú byť zreteľne označené logom EÚ, slúžiť k tomu, aby bola jasne zdôraznená prítomnosť EÚ a jej podpora pre dotknuté obyvateľstvo. Tým sa v rámci EÚ sprostredkuje posolstvo interregionálnej solidarity a mimo Únie sa potvrdí postavenie EÚ vo svete.

| 3.2.2.2 | Pri podpore členských štátov v núdzových prípadoch






  — | V určitých prípadoch nie sú členské štáty schopné poskytnúť potrebnú pomoc. Dôvodom môže byť jednak to, že tie štáty, ktoré disponujú potrebnými zásahovými prostriedkami a vybavením, tieto sami potrebujú, aby mohli reagovať na predvídateľný núdzový prípad alebo súčasný výnimočný stav. Za druhé sa môžu vyžadovať zásahové prostriedky, ktoré sa používajú iba v určitých výnimočných prípadoch, takže ich obstaranie nie je oprávnené. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Pri podpore členských štátov v núdzových prípadoch

—

V určitých prípadoch nie sú členské štáty schopné poskytnúť potrebnú pomoc. Dôvodom môže byť jednak to, že tie štáty, ktoré disponujú potrebnými zásahovými prostriedkami a vybavením, tieto sami potrebujú, aby mohli reagovať na predvídateľný núdzový prípad alebo súčasný výnimočný stav. Za druhé sa môžu vyžadovať zásahové prostriedky, ktoré sa používajú iba v určitých výnimočných prípadoch, takže ich obstaranie nie je oprávnené.

| — | Lesné požiare sú typickým príkladom pre prvý prípad, pretože štáty, ktoré disponujú vhodnými lietadlami, sa v rovnakom čase nachádzajú v tej istej situácii. Spravidla je na základe situácie ohrozenia na vlastnom zvrchovanom území háklivé zadať kapacity inej krajine. Solidarita medzi stredomorskými krajinami EÚ je veľmi veľká a vo veľmi závažných prípadoch sa zásahové prostriedky normálne včas premiestňujú z jednej oblasti do druhej. |
| --- | --- |

—

Lesné požiare sú typickým príkladom pre prvý prípad, pretože štáty, ktoré disponujú vhodnými lietadlami, sa v rovnakom čase nachádzajú v tej istej situácii. Spravidla je na základe situácie ohrozenia na vlastnom zvrchovanom území háklivé zadať kapacity inej krajine. Solidarita medzi stredomorskými krajinami EÚ je veľmi veľká a vo veľmi závažných prípadoch sa zásahové prostriedky normálne včas premiestňujú z jednej oblasti do druhej.

| — | Ťažké záplavy, pri ktorých sú potrebné vysoko výkonné čerpadlá, sú príkladom pre druhý prípad, pretože takéto čerpadlá nepatria vo všeobecnosti k štandardnému vybaveniu zásahových síl vo väčšine členských štátov Únie. |
| --- | --- |

—

Ťažké záplavy, pri ktorých sú potrebné vysoko výkonné čerpadlá, sú príkladom pre druhý prípad, pretože takéto čerpadlá nepatria vo všeobecnosti k štandardnému vybaveniu zásahových síl vo väčšine členských štátov Únie.

| — | V iných situáciách v súvislosti s novými formami terorizmu musia byť vyžadované takisto zásahové prostriedky a vybavenie, ktoré umožňujú reagovať v určitých prípadoch, ktoré síce majú charakter výnimky, avšak predstavujú trvale veľké potenciálne nebezpečenstvo. |
| --- | --- |

—

V iných situáciách v súvislosti s novými formami terorizmu musia byť vyžadované takisto zásahové prostriedky a vybavenie, ktoré umožňujú reagovať v určitých prípadoch, ktoré síce majú charakter výnimky, avšak predstavujú trvale veľké potenciálne nebezpečenstvo.

| — | Z týchto dôvodov by mala byť Únia v budúcnosti schopná zabezpečiť si buď vlastným obstaraním alebo cestou zmluvných dohôd zásahové prostriedky a vybavenie, s ktorými môže podporovať reakčné kapacity členských štátov. |
| --- | --- |

—

Z týchto dôvodov by mala byť Únia v budúcnosti schopná zabezpečiť si buď vlastným obstaraním alebo cestou zmluvných dohôd zásahové prostriedky a vybavenie, s ktorými môže podporovať reakčné kapacity členských štátov.

3.2.3   Vytvorenie centrálnej operačnej základne

| 3.2.3.1 | Súčasné štruktúry mechanizmu sa zakladajú na pripravenosti určitých zásahových družstiev, ako aj hodnotiacich zdrojov a tímov v rámci celej Únie. To sa hodnotí v porovnaní s minulými deficitmi ako pokrok, čo však neznamená, že súčasné riešenie je úplne uspokojujúce. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Súčasné štruktúry mechanizmu sa zakladajú na pripravenosti určitých zásahových družstiev, ako aj hodnotiacich zdrojov a tímov v rámci celej Únie. To sa hodnotí v porovnaní s minulými deficitmi ako pokrok, čo však neznamená, že súčasné riešenie je úplne uspokojujúce.

| 3.2.3.2 | Geografické rozširovanie Únie a rozličné nebezpečenstvá, ktorým musí čeliť, otvárajú v rámci mechanizmu možnosť zvážiť zriadenie podporných štruktúr na regionálnej úrovni. Pomocou týchto štruktúr by mohli byť umiestnené určité zásahové sily a prostriedky už vopred a tým by boli rýchlejšie použiteľné a lepšie prispôsobené na špecifické nebezpečenstvá pre regióny v rámci Únie. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Geografické rozširovanie Únie a rozličné nebezpečenstvá, ktorým musí čeliť, otvárajú v rámci mechanizmu možnosť zvážiť zriadenie podporných štruktúr na regionálnej úrovni. Pomocou týchto štruktúr by mohli byť umiestnené určité zásahové sily a prostriedky už vopred a tým by boli rýchlejšie použiteľné a lepšie prispôsobené na špecifické nebezpečenstvá pre regióny v rámci Únie.

| 3.2.3.3 | Tieto zásahové prostriedky by mohli byť k dispozícii sezónne (napr. lietadlá v boji proti lesným požiarom) alebo neustále. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Tieto zásahové prostriedky by mohli byť k dispozícii sezónne (napr. lietadlá v boji proti lesným požiarom) alebo neustále.

| 3.2.3.4 | Iným možným zlepšením by bolo zhromaždenie celkových zdrojov pomoci v rámci susediacich krajín, ktoré by mali dispozícii kapacity pre všetky krajiny príslušnej oblasti. Tak by sa mohlo zvážiť, aby Únia podporovala obstaranie zdrojov, ktoré spoločne využívajú krajiny strednej veľkosti alebo štáty, ktoré sú vystavené spoločnému nebezpečenstvu (záplavy v určitom povodí, zemetrasenia atď.). |
| --- | --- |

3.2.3.4

Iným možným zlepšením by bolo zhromaždenie celkových zdrojov pomoci v rámci susediacich krajín, ktoré by mali dispozícii kapacity pre všetky krajiny príslušnej oblasti. Tak by sa mohlo zvážiť, aby Únia podporovala obstaranie zdrojov, ktoré spoločne využívajú krajiny strednej veľkosti alebo štáty, ktoré sú vystavené spoločnému nebezpečenstvu (záplavy v určitom povodí, zemetrasenia atď.).

3.2.4   Zriadenie centrálnych, nepretržite pripravených technických podporných štruktúr

| 3.2.4.1 | V súčasnosti je MIC, tak ako aj tiesňové centrály väčšiny členských štátov síce nepretržite obsadené, avšak chýbajú dostatočné personálne a technické zdroje. Komisia sa musí zasadiť o to, aby sa to zmenilo. |
| --- | --- |

3.2.4.1

V súčasnosti je MIC, tak ako aj tiesňové centrály väčšiny členských štátov síce nepretržite obsadené, avšak chýbajú dostatočné personálne a technické zdroje. Komisia sa musí zasadiť o to, aby sa to zmenilo.

| 3.2.4.2 | Postup, ktoré v súčasnosti sleduje Komisia, sa však obmedzuje na obstaranie určitých zdrojov adekvátne príslušnému prípadu núdze. Natíska sa otázka, či je tento koncept dostatočne ambiciózny, aby bol primeraný situácii. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Postup, ktoré v súčasnosti sleduje Komisia, sa však obmedzuje na obstaranie určitých zdrojov adekvátne príslušnému prípadu núdze. Natíska sa otázka, či je tento koncept dostatočne ambiciózny, aby bol primeraný situácii.

| 3.2.4.3 | Je isté, že MIC nie je podľa definície ani rozhodovacím centrom, ani centrom pre koordináciu zásahov v prípade núdze. Keď sa však poskytuje podpora pri určitých rozhodnutiach alebo pri plánovaní zásahov, je nevyhnutné zabrániť improvizáciám a uplatniť stanovený mechanizmus jednania, ktorý sa okrem toho líši podľa okolností príslušného prípadu núdze. Pri potope sa nerobia tie isté opatrenia ako pri zosuve pôdy, zemetrasení alebo pri výbuchu sopky. Tiež sa používajú vždy rozdielne zásahové prostriedky. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Je isté, že MIC nie je podľa definície ani rozhodovacím centrom, ani centrom pre koordináciu zásahov v prípade núdze. Keď sa však poskytuje podpora pri určitých rozhodnutiach alebo pri plánovaní zásahov, je nevyhnutné zabrániť improvizáciám a uplatniť stanovený mechanizmus jednania, ktorý sa okrem toho líši podľa okolností príslušného prípadu núdze. Pri potope sa nerobia tie isté opatrenia ako pri zosuve pôdy, zemetrasení alebo pri výbuchu sopky. Tiež sa používajú vždy rozdielne zásahové prostriedky.

| 3.2.4.4 | Preto musí MIC v prípade núdze disponovať nielen maximálne spoľahlivými údajmi, aby Komisia mohla vytvoriť kontakty na špecializované orgány v rámci a mimo Únie, ale aj vopred stanovenými plánmi pomoci, prostredníctvom ktorých sa usiluje podľa druhu a závažnosti prípadu núdze, ako aj podľa príslušnej krajiny o efektívnu a rýchlu reakciu. Nepochybne by tu museli byť zapojené použiteľné moduly, ktoré sú k dispozícii v každej jednotlivej krajine. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Preto musí MIC v prípade núdze disponovať nielen maximálne spoľahlivými údajmi, aby Komisia mohla vytvoriť kontakty na špecializované orgány v rámci a mimo Únie, ale aj vopred stanovenými plánmi pomoci, prostredníctvom ktorých sa usiluje podľa druhu a závažnosti prípadu núdze, ako aj podľa príslušnej krajiny o efektívnu a rýchlu reakciu. Nepochybne by tu museli byť zapojené použiteľné moduly, ktoré sú k dispozícii v každej jednotlivej krajine.

| 3.2.4.5 | Mala by byť zvolená koncepcia, ktorá sa zaoberá aj otázkou, či by mohlo MIC dodatočne prevziať k svojej funkcii pozorovacieho a informačného centra aj úlohy ohľadom koordinácie národných miest, špecializovaných organizácií v oblasti humanitárnej pomoci a obzvlášť dobrovoľníkov, ktorí poskytujú podporu v prípadoch katastrofy. Úlohu koordinácie musia prevziať miesta, ktoré disponujú všetkými relevantnými informáciami a prostriedkami potrebnými pre koordináciu. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Mala by byť zvolená koncepcia, ktorá sa zaoberá aj otázkou, či by mohlo MIC dodatočne prevziať k svojej funkcii pozorovacieho a informačného centra aj úlohy ohľadom koordinácie národných miest, špecializovaných organizácií v oblasti humanitárnej pomoci a obzvlášť dobrovoľníkov, ktorí poskytujú podporu v prípadoch katastrofy. Úlohu koordinácie musia prevziať miesta, ktoré disponujú všetkými relevantnými informáciami a prostriedkami potrebnými pre koordináciu.

3.2.5   Školenie zásahových síl

| 3.2.5.1 | Zásahové sily vybrané vopred členskými štátmi vedia bez pochýb, ako majú jednať v prípade núdze. V súčasnosti prebiehajúci školiaci program prináša dobré výsledky v oblasti schopnosti spoločného jednania. Musí byť zrealizovaných viac kurzov a tieto kurzy by sa mali uskutočniť podľa možnosti aj v iných jazykoch ako angličtina, pretože je možné, že aj opatrenia sa budú uskutočňovať v krajinách, ktoré sú kultúrne bližšie iným jazykom, ako napr. francúzštine alebo španielčine. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Zásahové sily vybrané vopred členskými štátmi vedia bez pochýb, ako majú jednať v prípade núdze. V súčasnosti prebiehajúci školiaci program prináša dobré výsledky v oblasti schopnosti spoločného jednania. Musí byť zrealizovaných viac kurzov a tieto kurzy by sa mali uskutočniť podľa možnosti aj v iných jazykoch ako angličtina, pretože je možné, že aj opatrenia sa budú uskutočňovať v krajinách, ktoré sú kultúrne bližšie iným jazykom, ako napr. francúzštine alebo španielčine.

| 3.2.5.2 | Vopred zostavené plány pomoci by mali byť po ich stanovení oznámené všetkým zásahovým tímom. Na tento účel by mali byť zahrnuté do školiacich programov. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Vopred zostavené plány pomoci by mali byť po ich stanovení oznámené všetkým zásahovým tímom. Na tento účel by mali byť zahrnuté do školiacich programov.

| 3.2.5.3 | Treba zvážiť možnosť využiť nové metódy diaľkového štúdia na realizáciu týchto nových kurzov. |
| --- | --- |

3.2.5.3

Treba zvážiť možnosť využiť nové metódy diaľkového štúdia na realizáciu týchto nových kurzov.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Návrh možno bezpochyby hodnotiť pozitívne, aj keď sú ešte možné zlepšenia. Pritom by malo byť zohľadnené, že sa pri mechanizme zásadne jedná o nástroj na využitie v rámci EÚ, a že teda je teraz jedným z nástrojov (ak nie najdôležitejším nástrojom vôbec) interregionálnej solidarity v EÚ. |
| --- | --- |

4.1

Návrh možno bezpochyby hodnotiť pozitívne, aj keď sú ešte možné zlepšenia. Pritom by malo byť zohľadnené, že sa pri mechanizme zásadne jedná o nástroj na využitie v rámci EÚ, a že teda je teraz jedným z nástrojov (ak nie najdôležitejším nástrojom vôbec) interregionálnej solidarity v EÚ.

| 4.2 | Preto by sa Únia nemala báť použiť akékoľvek prostriedky, aby zabezpečila čo najrýchlejšiu a efektívnu reakciu na rôzne núdzové situácie. Základom tohto sú vopred stanovené mechanizmy jednania, príp. plány pomoci, ktoré musia byť preverené v simulačných scenároch a prispôsobené adekvátne skúsenostiam, ktoré boli získané na základe týchto simulácií alebo skutočných zásahov. |
| --- | --- |

4.2

Preto by sa Únia nemala báť použiť akékoľvek prostriedky, aby zabezpečila čo najrýchlejšiu a efektívnu reakciu na rôzne núdzové situácie. Základom tohto sú vopred stanovené mechanizmy jednania, príp. plány pomoci, ktoré musia byť preverené v simulačných scenároch a prispôsobené adekvátne skúsenostiam, ktoré boli získané na základe týchto simulácií alebo skutočných zásahov.

| 4.3 | V rámci týchto plánov musia byť k dispozícii komunikačné prostriedky, aktuálne mapy a primerané zdroje pre uspokojivú koordináciu. Únia musí vedieť disponovať týmito zásahovými prostriedkami. Európske zásahové plány majú platiť na medzinárodnej úrovni ako vzor a podporovať obraz Únie na svetovej scéne, ako aj jej medzinárodný vplyv. |
| --- | --- |

4.3

V rámci týchto plánov musia byť k dispozícii komunikačné prostriedky, aktuálne mapy a primerané zdroje pre uspokojivú koordináciu. Únia musí vedieť disponovať týmito zásahovými prostriedkami. Európske zásahové plány majú platiť na medzinárodnej úrovni ako vzor a podporovať obraz Únie na svetovej scéne, ako aj jej medzinárodný vplyv.

| 4.4 | Ďalej musia byť hodnotiace tímy a koordinátori Únie konzultovaní v otázke obnovy príslušnej oblasti, ako aj možných predchádzajúcich plánov jednania. |
| --- | --- |

4.4

Ďalej musia byť hodnotiace tímy a koordinátori Únie konzultovaní v otázke obnovy príslušnej oblasti, ako aj možných predchádzajúcich plánov jednania.

| 4.5 | Európsky hospodársky a sociálny výbor je toho názoru, že všetky opatrenia uskutočňované v rámci mechanizmu Spoločenstva musia mať k dispozícii dostatočné rozpočtové prostriedky, aby boli k dispozícii nielen dostatočné technické štruktúry podpory, ale aj vlastné zásahové prostriedky, ktoré umožňujú EÚ lepšie jednanie a prispievajú k tomu, že jej nasadenie, hlavne pri pohromách mimo oblasti Únie, bude intenzívnejšie vnímané. V otázke vlastných prostriedkov je potrebné sa zamerať najmä na oblasť dopravy; vytvorením špeciálnych dostupných prepravných kapacít je možné zabezpečiť rýchlejšie jednanie na zmiernenie následkov katastrof. |
| --- | --- |

4.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor je toho názoru, že všetky opatrenia uskutočňované v rámci mechanizmu Spoločenstva musia mať k dispozícii dostatočné rozpočtové prostriedky, aby boli k dispozícii nielen dostatočné technické štruktúry podpory, ale aj vlastné zásahové prostriedky, ktoré umožňujú EÚ lepšie jednanie a prispievajú k tomu, že jej nasadenie, hlavne pri pohromách mimo oblasti Únie, bude intenzívnejšie vnímané. V otázke vlastných prostriedkov je potrebné sa zamerať najmä na oblasť dopravy; vytvorením špeciálnych dostupných prepravných kapacít je možné zabezpečiť rýchlejšie jednanie na zmiernenie následkov katastrof.

| 4.6 | Pri zásahoch v tretích štátoch musia byť opatrenia vykonané v rámci mechanizmu považované za pevnú súčasť zahraničnej politiky EÚ a musí im byť pripísaný význam, ktorý im patrí ako znak bezprostrednej solidarity Únie s katastrofami postihnutých krajín. |
| --- | --- |

4.6

Pri zásahoch v tretích štátoch musia byť opatrenia vykonané v rámci mechanizmu považované za pevnú súčasť zahraničnej politiky EÚ a musí im byť pripísaný význam, ktorý im patrí ako znak bezprostrednej solidarity Únie s katastrofami postihnutých krajín.

5.   Závery

| 5.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta obsah oznámenia „Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany“. Je však toho názoru, že dokument Komisie môže byť v niektorých konkrétnych aspektoch zlepšený a poukazuje obzvlášť na to, že niektoré poznámky výboru vyplývajú z hodnotení zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti, ktorí sú príslušníkmi EHSV. |
| --- | --- |

5.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta obsah oznámenia „Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany“. Je však toho názoru, že dokument Komisie môže byť v niektorých konkrétnych aspektoch zlepšený a poukazuje obzvlášť na to, že niektoré poznámky výboru vyplývajú z hodnotení zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti, ktorí sú príslušníkmi EHSV.

| 5.2 | Ako východiskový bod a vzhľadom na nevyhnutnosť dať presadeniu navrhovaných opatrení záväzný charakter by sme mali vychádzať z adekvátneho právneho nástroja. Výbor sa domnieva, že nariadenie (9) by bolo takýmto vhodným prostriedkom, keďže by prispelo k harmonizácii a bolo záväzné všetky členské štáty EÚ. |
| --- | --- |

5.2

Ako východiskový bod a vzhľadom na nevyhnutnosť dať presadeniu navrhovaných opatrení záväzný charakter by sme mali vychádzať z adekvátneho právneho nástroja. Výbor sa domnieva, že nariadenie (9) by bolo takýmto vhodným prostriedkom, keďže by prispelo k harmonizácii a bolo záväzné všetky členské štáty EÚ.

| 5.3 | Ďalším aspektom, ktorý musí byť zdôraznený, je primerané vybavenie prostriedkami pre mechanizmus. Musia byť pridelené dostačujúce prostriedky na krytie nákladov pre zvýšenie personálu a obstaranie vlastných zásahových prostriedkov. Aj keď sa oznámenie špeciálne nezaoberá finančnou podporou patriacou členským štátom, mali by byť v novom návrhu nariadenia k zriadeniu Fondu solidarity Európskej únie (10) zohľadnené všetky prírodné katastrofy, vrátane katastrôf spôsobených suchom. |
| --- | --- |

5.3

Ďalším aspektom, ktorý musí byť zdôraznený, je primerané vybavenie prostriedkami pre mechanizmus. Musia byť pridelené dostačujúce prostriedky na krytie nákladov pre zvýšenie personálu a obstaranie vlastných zásahových prostriedkov. Aj keď sa oznámenie špeciálne nezaoberá finančnou podporou patriacou členským štátom, mali by byť v novom návrhu nariadenia k zriadeniu Fondu solidarity Európskej únie (10) zohľadnené všetky prírodné katastrofy, vrátane katastrôf spôsobených suchom.

| 5.4 | Vzhľadom na návrhy EHSV na zlepšenie mechanizmu, ktoré našli svoje uplatnenie v poznámkach tohto stanoviska, treba obzvlášť zdôrazniť tieto body:






  — | vybudovanie systému satelitnej komunikácie, |
| --- | --- | --- |

5.4

Vzhľadom na návrhy EHSV na zlepšenie mechanizmu, ktoré našli svoje uplatnenie v poznámkach tohto stanoviska, treba obzvlášť zdôrazniť tieto body:

—

vybudovanie systému satelitnej komunikácie,

| — | príprava vlastných jednotiek pomoci pre mechanizmus, |
| --- | --- |

—

príprava vlastných jednotiek pomoci pre mechanizmus,

| — | označenie zásahových síl a jednotiek pomoci ako príslušných EÚ hlavne pri zásahoch mimo územia Únie, |
| --- | --- |

—

označenie zásahových síl a jednotiek pomoci ako príslušných EÚ hlavne pri zásahoch mimo územia Únie,

| — | regionalizácia operačnej základne a koordinácia medzi jednotlivými zásahovými centrami, |
| --- | --- |

—

regionalizácia operačnej základne a koordinácia medzi jednotlivými zásahovými centrami,

| — | technické školenie jednotiek pomoci so zohľadnením jazykovej problematiky. |
| --- | --- |

—

technické školenie jednotiek pomoci so zohľadnením jazykovej problematiky.

| 5.5 | Ako orgán zastupujúci občiansku spoločnosť by EHSV chcel vyjadriť svoju podporu činnosti dobrovoľných pomocníkov, ktorí zasahujú pri katastrofách. Ich neplatená práca, vykonávaná často počas dlhšieho obdobia je nielen znakom solidarity, ale aj nevyhnutnosťou, pokiaľ ide o aktívne konanie na odstraňovanie a zmierňovanie škôd na zdraví a majetku v oblastiach postihnutých katastrofou. |
| --- | --- |

5.5

Ako orgán zastupujúci občiansku spoločnosť by EHSV chcel vyjadriť svoju podporu činnosti dobrovoľných pomocníkov, ktorí zasahujú pri katastrofách. Ich neplatená práca, vykonávaná často počas dlhšieho obdobia je nielen znakom solidarity, ale aj nevyhnutnosťou, pokiaľ ide o aktívne konanie na odstraňovanie a zmierňovanie škôd na zdraví a majetku v oblastiach postihnutých katastrofou.

V Bruseli 14. decembra 2005.

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Nasledujúce nástroje predložila Komisia (KOM(2005) 124, konečné znenie, 6.4.2005): „Oznámenie Komisie, ktorým sa stanovuje rámcový program ‚Bezpečnosť a ochrana slobôd’ na obdobie rokov 2007-2013“; návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje osobitný program „Predchádzanie terorizmu, pripravenosť naň a manažment jeho následkov“ na obdobie rokov 2007-2013; návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje osobitný program „Predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej“ na obdobie rokov 2007-2013 (SEK(2005) 436).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom.

2

(3)  Rozhodnutie Rady 1999/847/ES z 9. decembra 1999.

3

(4)  KOM(2005) 113, konečné znenie / 2005/0052 (CNS) zo 6.4.2005.

4

(5)  Článok 6 rozhodnutia 2001/792/ES, Euratom.

5

(6)  Už spomenutý návrh nariadenia Rady zo 6.4.2005.

6

(7)  Komunikačný systém mechanizmu.

7

(8)  Monitorovacie a informačné centrum mechanizmu.

8

(9)  Bol napríklad predložený návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie a pripravenosti na závažné núdzové situácie (KOM(2005) 113, konečné znenie zo 6.4.2005).

9

(10)  Dokument Komisie (KOM(2005) 108, konečné znenie) bol prijatý 6. apríla 2005.

10

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/46

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva. Súčasný stav a výhľad do budúcnosti“

(2006/C 65/09)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. júla 2005 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko na tému: „Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva. Súčasný stav a výhľad do budúcnosti“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005 (Spravodajcom bol pán Sarró Iparraguirre).

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí (schôdza zo 14. decembra 2005) 122 hlasmi za, pričom 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko.

1.   Úvod

| 1.1 | Spoločná politika rybného hospodárstva (CFP) po prvýkrát spomína spoločné podniky ako nástroj štrukturálnej politiky v nariadení (ES) č. 3944/90, keď ich definuje ako „súkromný podnik, tvorený jedným alebo viacerými vlastníkmi plavidiel v Spoločenstve a jedným alebo viacerými partnermi z tretej krajiny, s ktorou Spoločenstvo udržiava vzťahy, zastrešené zmluvou o spoločnom podniku a cieľom ktorých je vyvážať a eventuálne využívať morské zdroje, ktoré sa nachádzajú vo vodách patriacich pod zvrchovanosť a jurisdikciu týchto tretích krajín, so zámerom prioritne zásobovať trh Spoločenstva“
   (1)
  . V deväťdesiatych rokoch prešla CFP v porovnaní s predchádzajúcim obdobím významným vývojom, pričom sa zaužíval pojem „modrá Európa“, ktorý sa stáva opäť aktuálnym, dokonca v ešte širšom rozmere, a to v súvislosti s diskusiami, ktorých cieľom je vytvorenie spoločnej námornej politiky. |
| --- | --- |

1.1

Spoločná politika rybného hospodárstva (CFP) po prvýkrát spomína spoločné podniky ako nástroj štrukturálnej politiky v nariadení (ES) č. 3944/90, keď ich definuje ako „súkromný podnik, tvorený jedným alebo viacerými vlastníkmi plavidiel v Spoločenstve a jedným alebo viacerými partnermi z tretej krajiny, s ktorou Spoločenstvo udržiava vzťahy, zastrešené zmluvou o spoločnom podniku a cieľom ktorých je vyvážať a eventuálne využívať morské zdroje, ktoré sa nachádzajú vo vodách patriacich pod zvrchovanosť a jurisdikciu týchto tretích krajín, so zámerom prioritne zásobovať trh Spoločenstva“
   (1)
  . V deväťdesiatych rokoch prešla CFP v porovnaní s predchádzajúcim obdobím významným vývojom, pričom sa zaužíval pojem „modrá Európa“, ktorý sa stáva opäť aktuálnym, dokonca v ešte širšom rozmere, a to v súvislosti s diskusiami, ktorých cieľom je vytvorenie spoločnej námornej politiky.

| 1.2 | Počas vývoja spoločnej politiky rybného hospodárstva nebol už spomínaný pojem spoločných podnikov ďalej revidovaný, a tak sa stali výlučne nástrojom štrukturálnej politiky rybného hospodárstva, alternatívnym k vrakovaniu plavidiel, alebo ich konečnému vývozu, ako o tom svedčia príslušné články nariadenia, ktoré sú ďalej spomínané v bode 2.1.2 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1.2

Počas vývoja spoločnej politiky rybného hospodárstva nebol už spomínaný pojem spoločných podnikov ďalej revidovaný, a tak sa stali výlučne nástrojom štrukturálnej politiky rybného hospodárstva, alternatívnym k vrakovaniu plavidiel, alebo ich konečnému vývozu, ako o tom svedčia príslušné články nariadenia, ktoré sú ďalej spomínané v bode 2.1.2 tohto stanoviska.

| 1.3 | Napriek tomu sú spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva viac než len nástrojom štrukturálnej politiky rybného hospodárstva. Sú prostriedkom, ktorý umožňuje dosiahnuť celý rad cieľov, jasne definovaných v rôznych dokumentoch a predpisoch Európskej únie týkajúcich sa zásobovania trhov, politiky spolupráce, politiky zamestnanosti a regionálneho rozvoja, podpory zodpovedného rybolovu, intervencie Európskej únie do rôznych regionálnych rybárskych organizácií (regional fishing organisations – RFO) a všeobecne, týkajúcich sa prítomnosti kapitálu a kvalifikovaných pracovníkov členských štátov na udržateľných investičných projektoch v rôznych krajinách a na trhoch. |
| --- | --- |

1.3

Napriek tomu sú spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva viac než len nástrojom štrukturálnej politiky rybného hospodárstva. Sú prostriedkom, ktorý umožňuje dosiahnuť celý rad cieľov, jasne definovaných v rôznych dokumentoch a predpisoch Európskej únie týkajúcich sa zásobovania trhov, politiky spolupráce, politiky zamestnanosti a regionálneho rozvoja, podpory zodpovedného rybolovu, intervencie Európskej únie do rôznych regionálnych rybárskych organizácií (regional fishing organisations – RFO) a všeobecne, týkajúcich sa prítomnosti kapitálu a kvalifikovaných pracovníkov členských štátov na udržateľných investičných projektoch v rôznych krajinách a na trhoch.

| 1.4 | Je jasné, že reformou spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP) ponímanie spoločných podnikov ako nástroja štrukturálnej politiky zaniká, ale je tiež jasné, ako sa uvidí neskôr, že táto reforma spôsobila v súčasnosti prakticky úplnú absenciu právnych predpisov, ktoré by začlenili spoločné podniky do špecifického rámca v kontexte kompetencií a politík Európskej únie. |
| --- | --- |

1.4

Je jasné, že reformou spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP) ponímanie spoločných podnikov ako nástroja štrukturálnej politiky zaniká, ale je tiež jasné, ako sa uvidí neskôr, že táto reforma spôsobila v súčasnosti prakticky úplnú absenciu právnych predpisov, ktoré by začlenili spoločné podniky do špecifického rámca v kontexte kompetencií a politík Európskej únie.

| 1.5 | Tiež je pravda, že výbor vo svojich stanoviskách, ktoré požadovala Komisia, vždy zdôrazňoval potrebu zosúladiť spoločné podniky s novou politikou rybného hospodárstva. Zdôraznil to v stanovisku, ktoré EHSV vydal k návrhu nariadenia Rady o zavedení reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva (2) a zopakoval to v stanovisku na tému Európskeho fondu rybného hospodárstva (EFF) (3), ktoré sa vzťahovalo k návrhu nariadenia Rady o spomínanom fonde (4) a verejne to tiež oznámil členovi Komisie zodpovednému za rybné hospodárstvo počas jeho návštevy v sekcii NAT výboru dňa 16. júna 2005, ktorý to zobral na vedomie. |
| --- | --- |

1.5

Tiež je pravda, že výbor vo svojich stanoviskách, ktoré požadovala Komisia, vždy zdôrazňoval potrebu zosúladiť spoločné podniky s novou politikou rybného hospodárstva. Zdôraznil to v stanovisku, ktoré EHSV vydal k návrhu nariadenia Rady o zavedení reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva (2) a zopakoval to v stanovisku na tému Európskeho fondu rybného hospodárstva (EFF) (3), ktoré sa vzťahovalo k návrhu nariadenia Rady o spomínanom fonde (4) a verejne to tiež oznámil členovi Komisie zodpovednému za rybné hospodárstvo počas jeho návštevy v sekcii NAT výboru dňa 16. júna 2005, ktorý to zobral na vedomie.

| 1.6 | Cieľom tohto stanoviska je pokračovať v línii nastolenej Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a poskytovať argumenty v prospech zmeny ponímania úlohy spoločných podnikov a následne navrhnúť zmeny obsahu právnych ustanovení, ktorými sa riadia, založené na oficiálnych dokumentoch a faktoch, ktoré obsahujú. |
| --- | --- |

1.6

Cieľom tohto stanoviska je pokračovať v línii nastolenej Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a poskytovať argumenty v prospech zmeny ponímania úlohy spoločných podnikov a následne navrhnúť zmeny obsahu právnych ustanovení, ktorými sa riadia, založené na oficiálnych dokumentoch a faktoch, ktoré obsahujú.

| 1.7 | Dá sa očakávať, že v prípade prijatia navrhovanej zmeny v ponímaní bude treba vynaložiť úsilie na úplné akceptovanie týchto podnikov, ktoré tvoria zvláštnu a jedinečnú súčasť medzinárodného obchodu a ktoré pre Európsku úniu otvárajú špecifickú akčnú líniu v jej medzinárodných vzťahoch. |
| --- | --- |

1.7

Dá sa očakávať, že v prípade prijatia navrhovanej zmeny v ponímaní bude treba vynaložiť úsilie na úplné akceptovanie týchto podnikov, ktoré tvoria zvláštnu a jedinečnú súčasť medzinárodného obchodu a ktoré pre Európsku úniu otvárajú špecifickú akčnú líniu v jej medzinárodných vzťahoch.

2   Všeobecné informácie

2.1   Začlenenie spoločných podnikov do právnych predpisov Európskej únie

| 2.1.1 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sa začleňujú do právnych noriem Spoločenstva prostredníctvom nariadenia Rady (EHS) č. 3944/90, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 4028/86, ako nástroj na zníženie kapacity rybárskej flotily Spoločenstva a na zásobovanie trhu Spoločenstva, zohľadňujúci obmedzené zdroje vo vodách Spoločenstva a zákaz vstupu do výlučných ekonomických zón tretích krajín. Ide o prístup pozostávajúci zo štyroch základných bodov: zníženie nadmernej kapacity, zaručenie dodávok, čiastočné udržanie zamestnanosti a realizácia politických a obchodných dohôd s tretími krajinami. (5) Aby sa mohli tieto opatrenia implementovať, bolo prijaté nariadenie Komisie (ES) č. 1956/1991. (6) |
| --- | --- |

2.1.1

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sa začleňujú do právnych noriem Spoločenstva prostredníctvom nariadenia Rady (EHS) č. 3944/90, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 4028/86, ako nástroj na zníženie kapacity rybárskej flotily Spoločenstva a na zásobovanie trhu Spoločenstva, zohľadňujúci obmedzené zdroje vo vodách Spoločenstva a zákaz vstupu do výlučných ekonomických zón tretích krajín. Ide o prístup pozostávajúci zo štyroch základných bodov: zníženie nadmernej kapacity, zaručenie dodávok, čiastočné udržanie zamestnanosti a realizácia politických a obchodných dohôd s tretími krajinami. (5) Aby sa mohli tieto opatrenia implementovať, bolo prijaté nariadenie Komisie (ES) č. 1956/1991. (6)

| 2.1.2 | Prijatím nariadenia Rady (EHS) č. 2080/93 (7) a nariadenia (EHS) č. 3699/93 (8) sa správa a financovanie spoločných podnikov začlenili do Finančného nástroja pre riadenie rybolovu (FIFG). V súlade s princípom subsidiarity boli členské štáty zodpovedné za výber projektov, ich riadenie a kontrolu, ako aj za platbu dotácií. Tieto dotácie boli pôvodne rovnaké ako dotácie na vrakovanie alebo konečný vývoz a nakoniec predstavovali 80 % príspevku, ktorý by bol poskytnutý v prípade vrakovania plavidla. Preto sa vlastníci plavidiel v Spoločenstve mohli oprávnene domnievať, že rozdiel v dotáciách medzi príspevkom na vrakovanie a príspevkom na vývoz spoločným podnikom sa pripisuje udržiavaniu priaznivého vzťahu medzi novým spoločným podnikom, ktorému vlastník poskytuje svoju loď alebo lode a Európskou úniou. Tieto princípy boli naďalej platné v nariadení Rady (ES) č. 2468/98 z 3. novembra 1998 (9), ktoré zrušilo nariadenie (ES) č. 3699/93 a taktiež v nariadení Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999 (10), i keď treba podotknúť, že posledné spomínané nariadenie zaviedlo jednoduchší pojem spoločného podniku tým, že ho definovalo ako „akúkoľvek obchodnú spoločnosť s jedným alebo viacerými partnermi z tretej krajiny, v ktorej je plavidlo registrované.“
   (11) |
| --- | --- |

2.1.2

Prijatím nariadenia Rady (EHS) č. 2080/93 (7) a nariadenia (EHS) č. 3699/93 (8) sa správa a financovanie spoločných podnikov začlenili do Finančného nástroja pre riadenie rybolovu (FIFG). V súlade s princípom subsidiarity boli členské štáty zodpovedné za výber projektov, ich riadenie a kontrolu, ako aj za platbu dotácií. Tieto dotácie boli pôvodne rovnaké ako dotácie na vrakovanie alebo konečný vývoz a nakoniec predstavovali 80 % príspevku, ktorý by bol poskytnutý v prípade vrakovania plavidla. Preto sa vlastníci plavidiel v Spoločenstve mohli oprávnene domnievať, že rozdiel v dotáciách medzi príspevkom na vrakovanie a príspevkom na vývoz spoločným podnikom sa pripisuje udržiavaniu priaznivého vzťahu medzi novým spoločným podnikom, ktorému vlastník poskytuje svoju loď alebo lode a Európskou úniou. Tieto princípy boli naďalej platné v nariadení Rady (ES) č. 2468/98 z 3. novembra 1998 (9), ktoré zrušilo nariadenie (ES) č. 3699/93 a taktiež v nariadení Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999 (10), i keď treba podotknúť, že posledné spomínané nariadenie zaviedlo jednoduchší pojem spoločného podniku tým, že ho definovalo ako „akúkoľvek obchodnú spoločnosť s jedným alebo viacerými partnermi z tretej krajiny, v ktorej je plavidlo registrované.“
   (11)

2.2   Predchádzajúce súvislosti

| 2.2.1 | „Zelená kniha o budúcnosti spoločnej politiky v oblasti rybolovu“ (12) na jednej strane uznala nadmernú kapacitu flotily Európskej únie a na druhej strane globalizáciu rybného hospodárstva a oprávnené úsilie mnohých rozvojových krajín rozšíriť svoj rybársky priemysel. Tieto tri myšlienky, spojené s vysokým kapitálovým krytím potrebným pre investície do sektoru rybného hospodárstva (flotila, prístavy, mraziarne, továrne, atď.), ktoré tiež Zelená kniha uznáva, mali vyvolať rozsiahlejšiu špecifickú diskusiu o dôležitosti spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva než je tá, o ktorej svedčia oficiálne dokumenty (13) z daného obdobia. |
| --- | --- |

2.2.1

„Zelená kniha o budúcnosti spoločnej politiky v oblasti rybolovu“ (12) na jednej strane uznala nadmernú kapacitu flotily Európskej únie a na druhej strane globalizáciu rybného hospodárstva a oprávnené úsilie mnohých rozvojových krajín rozšíriť svoj rybársky priemysel. Tieto tri myšlienky, spojené s vysokým kapitálovým krytím potrebným pre investície do sektoru rybného hospodárstva (flotila, prístavy, mraziarne, továrne, atď.), ktoré tiež Zelená kniha uznáva, mali vyvolať rozsiahlejšiu špecifickú diskusiu o dôležitosti spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva než je tá, o ktorej svedčia oficiálne dokumenty (13) z daného obdobia.

| 2.2.1.1 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sú prostriedkom, ako sa môže Európska únia podieľať a prispievať k rozvoju sektora rybného hospodárstva v rozvojových krajinách, čo umožňuje vytvorenie a rast komplexného hospodárskeho sektora. Poskytovanie rybárskych plavidiel spomínaným podnikom je prospešné nielen pre rybolov, ale aj pre iné odvetvia, ako napr. prístavné alebo rôzne služby (opravy, údržba, zásobovanie potravinami, úschova, prekládka tovaru, nakladanie a vykladanie, obsluha posádky, cesty, atď.), údržba mraziarenskej siete (vyžadovaná vlastnými právnymi predpismi Európskej únie, súvisiacimi s bezpečnosťou potravín a realizovaná prostredníctvom investícií do nákladných mraziarenských zariadení), dodržiavanie hygienických noriem potravinárskych produktov a nakoniec zakladanie spracovateľských odvetví. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sú prostriedkom, ako sa môže Európska únia podieľať a prispievať k rozvoju sektora rybného hospodárstva v rozvojových krajinách, čo umožňuje vytvorenie a rast komplexného hospodárskeho sektora. Poskytovanie rybárskych plavidiel spomínaným podnikom je prospešné nielen pre rybolov, ale aj pre iné odvetvia, ako napr. prístavné alebo rôzne služby (opravy, údržba, zásobovanie potravinami, úschova, prekládka tovaru, nakladanie a vykladanie, obsluha posádky, cesty, atď.), údržba mraziarenskej siete (vyžadovaná vlastnými právnymi predpismi Európskej únie, súvisiacimi s bezpečnosťou potravín a realizovaná prostredníctvom investícií do nákladných mraziarenských zariadení), dodržiavanie hygienických noriem potravinárskych produktov a nakoniec zakladanie spracovateľských odvetví.

| 2.2.1.1.1 | Súčasne s udržaním lukratívnych európskych pracovných miest na vyšších a stredných pozíciách posádok lodí umožňujú spoločné podniky aj vytváranie početných pracovných príležitostí na lodiach i v spoločnostiach poskytujúcich služby, ktoré sa v ich okolí zakladajú. Spomínané pracovné miesta môžu byť výhodnou pracovnou príležitosťou pre miestnych rybárov, pokiaľ ide o pracovné podmienky a výšku príjmov, ktorých jediným východiskom by v opačnom prípade bol tradičný malý rybolov, ktorý je často nevýkonný a nebezpečný pre vlastné zdroje, pretože v ňom úplne chýbajú alebo sú nedostatočné kontrolné, konzervačné, marketingové a iné mechanizmy. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Súčasne s udržaním lukratívnych európskych pracovných miest na vyšších a stredných pozíciách posádok lodí umožňujú spoločné podniky aj vytváranie početných pracovných príležitostí na lodiach i v spoločnostiach poskytujúcich služby, ktoré sa v ich okolí zakladajú. Spomínané pracovné miesta môžu byť výhodnou pracovnou príležitosťou pre miestnych rybárov, pokiaľ ide o pracovné podmienky a výšku príjmov, ktorých jediným východiskom by v opačnom prípade bol tradičný malý rybolov, ktorý je často nevýkonný a nebezpečný pre vlastné zdroje, pretože v ňom úplne chýbajú alebo sú nedostatočné kontrolné, konzervačné, marketingové a iné mechanizmy.

| 2.2.1.2 | Tvorba miestneho bohatstva a vývoz úlovkov, či už po predchádzajúcom spracovaní alebo bez neho, umožňuje naopak vytváranie hodnotných medzinárodných reťazcov, v ktorých sú výnosy rozdeľované spravodlivejšie a umožňuje exponenciálne navýšiť HDP a príjmy na obyvateľa, vytvárané v tomto sektore v danej krajine, a tak postupne vytvárať industrializovaný sektor rybného hospodárstva tam, kde predtým existoval iba pobrežný rybolov bez dostatočných hygienických či marketingových podmienok. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Tvorba miestneho bohatstva a vývoz úlovkov, či už po predchádzajúcom spracovaní alebo bez neho, umožňuje naopak vytváranie hodnotných medzinárodných reťazcov, v ktorých sú výnosy rozdeľované spravodlivejšie a umožňuje exponenciálne navýšiť HDP a príjmy na obyvateľa, vytvárané v tomto sektore v danej krajine, a tak postupne vytvárať industrializovaný sektor rybného hospodárstva tam, kde predtým existoval iba pobrežný rybolov bez dostatočných hygienických či marketingových podmienok.

| 2.2.1.3 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sa museli zaviazať prioritne zásobovať európske trhy, čo zaručuje existenciu a udržanie investícií poskytovaných vlastníkmi plavidiel, priemyselnými partnermi v sektore rybolovu, členskými štátmi a samotnou Európskou úniou (prostredníctvom dotácií) a umožňuje zásobovanie deficitného trhu Spoločenstva, na ktorom sa spotreba rýb zvyšuje na základe opakovaných odporúčaní vedeckých a verejných inštitúcií európskemu obyvateľstvu na dodržiavanie zásad zdravej a vyváženej výživy. Okrem toho musí zásobovanie prísne dodržiavať potravinárske normy Európskej únie. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva sa museli zaviazať prioritne zásobovať európske trhy, čo zaručuje existenciu a udržanie investícií poskytovaných vlastníkmi plavidiel, priemyselnými partnermi v sektore rybolovu, členskými štátmi a samotnou Európskou úniou (prostredníctvom dotácií) a umožňuje zásobovanie deficitného trhu Spoločenstva, na ktorom sa spotreba rýb zvyšuje na základe opakovaných odporúčaní vedeckých a verejných inštitúcií európskemu obyvateľstvu na dodržiavanie zásad zdravej a vyváženej výživy. Okrem toho musí zásobovanie prísne dodržiavať potravinárske normy Európskej únie.

| 2.2.1.4 | Aktivity spoločných podnikov, v rámci Európskej únie, v oblastiach, ktoré sú závislé na rybolove umožňujú udržanie úrovne zamestnanosti v tomto priemysle tým, že v Európe pôsobia centrálne technické a obchodné kancelárie spoločných podnikov, pričom pomocný priemysel napomáha vytvárať ďalšie pracovné miesta, a to priamo, keď sa veľké lode vracajú do svojich domovských prístavov v Európe na pravidelné štvorročné údržby, alebo nepriamo vytváraním „know-how“ reťazcov s miestnymi službami, ktoré sa už vyššie v texte spomínali. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Aktivity spoločných podnikov, v rámci Európskej únie, v oblastiach, ktoré sú závislé na rybolove umožňujú udržanie úrovne zamestnanosti v tomto priemysle tým, že v Európe pôsobia centrálne technické a obchodné kancelárie spoločných podnikov, pričom pomocný priemysel napomáha vytvárať ďalšie pracovné miesta, a to priamo, keď sa veľké lode vracajú do svojich domovských prístavov v Európe na pravidelné štvorročné údržby, alebo nepriamo vytváraním „know-how“ reťazcov s miestnymi službami, ktoré sa už vyššie v texte spomínali.

| 2.2.1.5 | Spoločné podniky rybného hospodárstva umožňujú, aby Európska únia disponovala užitočnými údajmi o monitorovaní a kontrole úlovkov vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách prostredníctvom udržiavania právnych zväzkov s rybárskymi spoločnosťami v oblastiach ich pôvodu. Toto zaisťuje Európskej únií vedúce postavenie medzi kompetentnými regionálnymi rybárskymi organizáciami, ktoré boli vytvorené alebo sú riadené Organizáciou pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), orgánom OSN zodpovedným za túto oblasť. (14) Z dôvodov finančnej kontroly zo strany Komisie, členských štátov a Dvora audítorov musia spoločné podniky podávať členským štátom polročné správy o svojich úlovkoch. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Spoločné podniky rybného hospodárstva umožňujú, aby Európska únia disponovala užitočnými údajmi o monitorovaní a kontrole úlovkov vo vodách tretích krajín a v medzinárodných vodách prostredníctvom udržiavania právnych zväzkov s rybárskymi spoločnosťami v oblastiach ich pôvodu. Toto zaisťuje Európskej únií vedúce postavenie medzi kompetentnými regionálnymi rybárskymi organizáciami, ktoré boli vytvorené alebo sú riadené Organizáciou pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), orgánom OSN zodpovedným za túto oblasť. (14) Z dôvodov finančnej kontroly zo strany Komisie, členských štátov a Dvora audítorov musia spoločné podniky podávať členským štátom polročné správy o svojich úlovkoch.

| 2.2.1.6 | Umožňujú tiež zachovávať záujmy Európskej únie v sektore rybného hospodárstva v medzinárodných vodách a medzinárodných rybárskych revíroch na úrovni požadovanej nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa zodpovedného rybolovu, udržiavania a riadenia zdrojov, bezpečnosti na palubách lodí, kontroly, bezpečnosti potravinového reťazca, atď. Týmto spôsobom by sa predišlo, alebo by sa aspoň minimalizoval negatívny vplyv zahraničných rybárskych flotíl, ktoré neprispievajú k rozvoju rybárstva a priemyslu v tretej krajine, ani nezaručujú kvalitu rybárskych výrobkov, ktorých cieľom je Európska únia a neumožňujú ani zodpovednú kontrolu zdrojov. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Umožňujú tiež zachovávať záujmy Európskej únie v sektore rybného hospodárstva v medzinárodných vodách a medzinárodných rybárskych revíroch na úrovni požadovanej nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa zodpovedného rybolovu, udržiavania a riadenia zdrojov, bezpečnosti na palubách lodí, kontroly, bezpečnosti potravinového reťazca, atď. Týmto spôsobom by sa predišlo, alebo by sa aspoň minimalizoval negatívny vplyv zahraničných rybárskych flotíl, ktoré neprispievajú k rozvoju rybárstva a priemyslu v tretej krajine, ani nezaručujú kvalitu rybárskych výrobkov, ktorých cieľom je Európska únia a neumožňujú ani zodpovednú kontrolu zdrojov.

| 2.2.1.7 | Prostredníctvom spoločných podnikov môže nakoniec Európska únia účinne a trvalo prispievať k rozvoju miestneho rybárskeho priemyslu v krajinách, s ktorými uzatvorila dohody o rybolove a v ktorých pôsobia spoločné podniky alebo podniky tretích krajín kontrolované európskymi podnikateľmi. Spomínaný rybný priemysel je prínosom pre tretie krajiny i celú Európsku úniu, keďže umožňuje neustálé zásobovanie trhu produktmi mora. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Prostredníctvom spoločných podnikov môže nakoniec Európska únia účinne a trvalo prispievať k rozvoju miestneho rybárskeho priemyslu v krajinách, s ktorými uzatvorila dohody o rybolove a v ktorých pôsobia spoločné podniky alebo podniky tretích krajín kontrolované európskymi podnikateľmi. Spomínaný rybný priemysel je prínosom pre tretie krajiny i celú Európsku úniu, keďže umožňuje neustálé zásobovanie trhu produktmi mora.

| 2.2.2 | Avšak žiadne z predchádzajúcich odôvodnení sa neobjavilo, dokonca ani nepriamo, v bode 3.9 spomínanej Zelenej knihy o „medzinárodnom rozmere spoločnej politiky rybného hospodárstva“ (15), ani v bode 5.8 o „medzinárodných vzťahoch“ (16). Ani raz sa spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva nespomínajú ako účinný nástroj pri uplatňovaní zásad politiky rybného hospodárstva, definovaných v Zelenej knihe, hoci od roku 2002 boli predmetom rozsiahlych právnych predpisov Spoločenstva, ako je už v tomto stanovisku uvedené. |
| --- | --- |

2.2.2

Avšak žiadne z predchádzajúcich odôvodnení sa neobjavilo, dokonca ani nepriamo, v bode 3.9 spomínanej Zelenej knihy o „medzinárodnom rozmere spoločnej politiky rybného hospodárstva“ (15), ani v bode 5.8 o „medzinárodných vzťahoch“ (16). Ani raz sa spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva nespomínajú ako účinný nástroj pri uplatňovaní zásad politiky rybného hospodárstva, definovaných v Zelenej knihe, hoci od roku 2002 boli predmetom rozsiahlych právnych predpisov Spoločenstva, ako je už v tomto stanovisku uvedené.

| 2.2.3 | Prakticky úplné vyradenie spoločných podnikov z novej spoločnej politiky rybného hospodárstva sa odráža i na skutočnosti, že posledná správa, požadovaná Komisiou, ktorá obsahovala vyčerpávajúce údaje o tejto problematike, pochádza z roku 2001 a v nej sa nerozlišujú zvlášť lode pridelené spoločným podnikom. (17) Predtým bol vypracovaný ešte jeden špecifický dokument s názvom „Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la peche“ [„Štúdia o spoločných podnikoch v kontexte štrukturálnej pomoci v sektore rybného hospodárstva“], ktorý bol predložený 16. júna 2000. Spomínané dokumenty poukazujú na to, že v súčasnosti existuje asi 300 spoločných podnikov, ktoré majú viac ako 600 lodí. Tieto podniky boli teraz vyradené z rámca právnych predpisov Spoločenstva v odvetví rybného hospodárstva a nachádzajú sa v právnom vákuu. Teraz fungujú jednoducho len ako zahraničné podniky, na ktorých sa podieľajú partneri z Európskej únie a ktorých povinnosťou je prioritne zásobovať EÚ a pravidelne jej poskytovať informácie, pričom jedinú ochranu im zaručujú bilaterálne zmluvy o vzájomnej ochrane investícií uzatvorené medzi členskými krajinami pôvodu a tretími krajinami určenia. |
| --- | --- |

2.2.3

Prakticky úplné vyradenie spoločných podnikov z novej spoločnej politiky rybného hospodárstva sa odráža i na skutočnosti, že posledná správa, požadovaná Komisiou, ktorá obsahovala vyčerpávajúce údaje o tejto problematike, pochádza z roku 2001 a v nej sa nerozlišujú zvlášť lode pridelené spoločným podnikom. (17) Predtým bol vypracovaný ešte jeden špecifický dokument s názvom „Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la peche“ [„Štúdia o spoločných podnikoch v kontexte štrukturálnej pomoci v sektore rybného hospodárstva“], ktorý bol predložený 16. júna 2000. Spomínané dokumenty poukazujú na to, že v súčasnosti existuje asi 300 spoločných podnikov, ktoré majú viac ako 600 lodí. Tieto podniky boli teraz vyradené z rámca právnych predpisov Spoločenstva v odvetví rybného hospodárstva a nachádzajú sa v právnom vákuu. Teraz fungujú jednoducho len ako zahraničné podniky, na ktorých sa podieľajú partneri z Európskej únie a ktorých povinnosťou je prioritne zásobovať EÚ a pravidelne jej poskytovať informácie, pričom jedinú ochranu im zaručujú bilaterálne zmluvy o vzájomnej ochrane investícií uzatvorené medzi členskými krajinami pôvodu a tretími krajinami určenia.

2.3   Súčasný stav

| 2.3.1 | V priebehu prác na konečnej verzii už spomínanej Zelenej knihy boli schválené dve nariadenia: nariadenie Rady (ES) č. 1263/1999 z 21. júna 1999 o finančnom nástroji na riadenie rybolovu (18) a nariadenie Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999, ktorým sa definujú podrobné pravidlá a podmienky štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva. (19) Tieto nariadenia predĺžili právnu existenciu spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva, v rámci Finančného nástroja na riadenie rybolovu až do ukončenia jeho platnosti, t. j. do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

V priebehu prác na konečnej verzii už spomínanej Zelenej knihy boli schválené dve nariadenia: nariadenie Rady (ES) č. 1263/1999 z 21. júna 1999 o finančnom nástroji na riadenie rybolovu (18) a nariadenie Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999, ktorým sa definujú podrobné pravidlá a podmienky štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva. (19) Tieto nariadenia predĺžili právnu existenciu spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva, v rámci Finančného nástroja na riadenie rybolovu až do ukončenia jeho platnosti, t. j. do 31. decembra 2006.

| 2.3.2 | Napriek tomu, nariadením Rady (ES) č. 2369/2002 z 20. decembra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2792/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá a postupy týkajúce sa štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva boli od 31. decembra 2004 spoločné podniky prakticky úplne vyradené zo štrukturálnej politiky rybného hospodárstva Európskej únie. (20) Spoločné podniky sú ale naďalej súčasťou acquis communautaire, pretože musia dodržiavať predpisy, ktoré platili v čase ich vzniku, avšak chýba im strednodobý a dlhodobý špecifický právny rámec. |
| --- | --- |

2.3.2

Napriek tomu, nariadením Rady (ES) č. 2369/2002 z 20. decembra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2792/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá a postupy týkajúce sa štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva boli od 31. decembra 2004 spoločné podniky prakticky úplne vyradené zo štrukturálnej politiky rybného hospodárstva Európskej únie. (20) Spoločné podniky sú ale naďalej súčasťou acquis communautaire, pretože musia dodržiavať predpisy, ktoré platili v čase ich vzniku, avšak chýba im strednodobý a dlhodobý špecifický právny rámec.

| 2.3.3 | Zásada, na základe ktorej sa zrušila pomoc spoločným podnikom v sektore rybného hospodárstva a takmer všetky odkazy na ne v právnych predpisoch sa nachádzajú v odôvodnení č. 5 posledného spomínaného nariadenia, podľa ktorého je výhodné, aby sa finančná podpora Finančného nástroja na riadenie rybolovu orientovala na redukovanie kapacít prostredníctvom vrakovania lodí. Redukovanie rybolovných kapacít je iba jedným z mnohých cieľov politík Spoločenstva, k naplneniu ktorých môžu spoločné podniky prispievať, ako sa uvádza ďalej v texte. |
| --- | --- |

2.3.3

Zásada, na základe ktorej sa zrušila pomoc spoločným podnikom v sektore rybného hospodárstva a takmer všetky odkazy na ne v právnych predpisoch sa nachádzajú v odôvodnení č. 5 posledného spomínaného nariadenia, podľa ktorého je výhodné, aby sa finančná podpora Finančného nástroja na riadenie rybolovu orientovala na redukovanie kapacít prostredníctvom vrakovania lodí. Redukovanie rybolovných kapacít je iba jedným z mnohých cieľov politík Spoločenstva, k naplneniu ktorých môžu spoločné podniky prispievať, ako sa uvádza ďalej v texte.

3   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Potreba uplatňovania špecifickej politiky pre spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva v rámci Spoločnej politiky rybného hospodárstva |
| --- | --- |

3.1

Potreba uplatňovania špecifickej politiky pre spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva v rámci Spoločnej politiky rybného hospodárstva

| 3.1.1 | Hoci boli spoločné podniky vyradené z platnej legislatívy, zohrávajú špecifickú ekonomickú úlohu v rámci globalizovanej ekonomiky spočívajúcu na jednej strane v úspore nákladov, ktoré sú zvyčajne nižšie v cieľovej krajine než v členskom štáte pôvodu a na druhej strane v prenose technológií, tvorbe a delbe pridanej hodnoty, prístupe k zdrojom a zásobovaní trhov. |
| --- | --- |

3.1.1

Hoci boli spoločné podniky vyradené z platnej legislatívy, zohrávajú špecifickú ekonomickú úlohu v rámci globalizovanej ekonomiky spočívajúcu na jednej strane v úspore nákladov, ktoré sú zvyčajne nižšie v cieľovej krajine než v členskom štáte pôvodu a na druhej strane v prenose technológií, tvorbe a delbe pridanej hodnoty, prístupe k zdrojom a zásobovaní trhov.

| 3.1.2 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva navyše umožňujú čiastočne udržiavať zamestnanosť na pevnine i na mori v tých oblastiach Európskej únie, ktoré sú na rybolove závislé, a tiež pomáhajú vytvárať nové, kvalifikovanejšie pracovné miesta v tretích krajinách, v ktorých pôsobia, vrátane vzdelávania a školenia pracovníkov v cieľových krajinách. |
| --- | --- |

3.1.2

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva navyše umožňujú čiastočne udržiavať zamestnanosť na pevnine i na mori v tých oblastiach Európskej únie, ktoré sú na rybolove závislé, a tiež pomáhajú vytvárať nové, kvalifikovanejšie pracovné miesta v tretích krajinách, v ktorých pôsobia, vrátane vzdelávania a školenia pracovníkov v cieľových krajinách.

| 3.1.3 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva boli začlenené v rámci právnych predpisov Spoločenstva do štrukturálnej politiky v roku 1990; a počas posledných 15 rokov sa ukázali byť užitočným nástrojom. Neoprávnené vyradenie spoločných podnikov z novej Spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), podporovanej Komisiou, a tiež z právnych predpisov platných od 1. januára 2005 znamená stratu podpory Spoločenstva pre jeden z účinných nástrojov hospodárskej spolupráce Európskej únie s tretími, prevažne rozvojovými krajinami, a to by mohlo narušiť princíp dôvery, ktorý by mal byť základom vzťahov medzi európskymi podnikmi a inštitúciami Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1.3

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva boli začlenené v rámci právnych predpisov Spoločenstva do štrukturálnej politiky v roku 1990; a počas posledných 15 rokov sa ukázali byť užitočným nástrojom. Neoprávnené vyradenie spoločných podnikov z novej Spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), podporovanej Komisiou, a tiež z právnych predpisov platných od 1. januára 2005 znamená stratu podpory Spoločenstva pre jeden z účinných nástrojov hospodárskej spolupráce Európskej únie s tretími, prevažne rozvojovými krajinami, a to by mohlo narušiť princíp dôvery, ktorý by mal byť základom vzťahov medzi európskymi podnikmi a inštitúciami Spoločenstva.

| 3.1.4 | Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva môžu a mali by byť považované za špecifickú kapitolu v multilaterálnych a bilaterálnych dohodách o spolupráci s tretími krajinami, pričom by sa mali stanoviť špecifické predpisy, zohľadňujúce ich osobitý charakter z rybolovného hľadiska, ako i z hľadiska podpory a ochrany európskych investícií v zahraničí, cla, zamestnanosti, daňového práva, atď. |
| --- | --- |

3.1.4

Spoločné podniky v sektore rybného hospodárstva môžu a mali by byť považované za špecifickú kapitolu v multilaterálnych a bilaterálnych dohodách o spolupráci s tretími krajinami, pričom by sa mali stanoviť špecifické predpisy, zohľadňujúce ich osobitý charakter z rybolovného hľadiska, ako i z hľadiska podpory a ochrany európskych investícií v zahraničí, cla, zamestnanosti, daňového práva, atď.

| 3.1.5 | Na základe platnej legislatívy by mohli spoločné podniky spadať do rámca dohôd o partnerstve, avšak až doteraz nebolo v praxi vidieť žiadne dôležité výsledky, a preto by mal existovať právny predpis, ktorý by riadil rozptýlené kompetencie v rámci Komisie (Generálne riaditeľstvá pre rozvoj, spoluprácu a pre rybné hospodárstvo), ktorý by podnikateľom a iným aktérom v tomto sektore objasnil, ako majú konať v rámci týchto dohôd alebo iných nástrojov, aby boli dosiahnuté praktické výsledky, ktoré už boli spomínané. |
| --- | --- |

3.1.5

Na základe platnej legislatívy by mohli spoločné podniky spadať do rámca dohôd o partnerstve, avšak až doteraz nebolo v praxi vidieť žiadne dôležité výsledky, a preto by mal existovať právny predpis, ktorý by riadil rozptýlené kompetencie v rámci Komisie (Generálne riaditeľstvá pre rozvoj, spoluprácu a pre rybné hospodárstvo), ktorý by podnikateľom a iným aktérom v tomto sektore objasnil, ako majú konať v rámci týchto dohôd alebo iných nástrojov, aby boli dosiahnuté praktické výsledky, ktoré už boli spomínané.

4   Závery a odporúčania

| 4.1 | Výbor odporúča, aby v zmysle začatých prác na reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva a v súlade so závermi Rady z 19. júla 2004 (21) spoločné podniky, ktoré prestali byť nástrojom na štrukturálnu reguláciu kapacít flotily a alternatívou k vrakovaniu rybárskych lodí, začali byť definované ako prostriedok na zásobovanie trhov a komplexnej sektorovej činnosti, ktorou disponuje Európska únia v rámci svojich vlastných kompetencií a globálnych a regionálnych záväzkov a bilaterálnych dohôd, aby sa mohli správne uplatňovať politiky rybného hospodárstva Európskej únie v súlade s princípmi Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a WTO, pričom stále treba dohliadať na to, aby sa nezvyšovali kapacity rybolovu, pretože by to mohlo viesť k nadmernému využívaniu zdrojov. |
| --- | --- |

4.1

Výbor odporúča, aby v zmysle začatých prác na reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva a v súlade so závermi Rady z 19. júla 2004 (21) spoločné podniky, ktoré prestali byť nástrojom na štrukturálnu reguláciu kapacít flotily a alternatívou k vrakovaniu rybárskych lodí, začali byť definované ako prostriedok na zásobovanie trhov a komplexnej sektorovej činnosti, ktorou disponuje Európska únia v rámci svojich vlastných kompetencií a globálnych a regionálnych záväzkov a bilaterálnych dohôd, aby sa mohli správne uplatňovať politiky rybného hospodárstva Európskej únie v súlade s princípmi Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a WTO, pričom stále treba dohliadať na to, aby sa nezvyšovali kapacity rybolovu, pretože by to mohlo viesť k nadmernému využívaniu zdrojov.

| 4.2 | Výbor považuje za potrebné, aby: |
| --- | --- |

4.2

Výbor považuje za potrebné, aby:

| 4.2.1 | Komisia vypracovala podrobné a aktuálne vyhodnotenie súčasnej situácie a potenciálu spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva a oboznámila s ich závermi ostatné inštitúcie a zainteresované sektory; |
| --- | --- |

4.2.1

Komisia vypracovala podrobné a aktuálne vyhodnotenie súčasnej situácie a potenciálu spoločných podnikov v sektore rybného hospodárstva a oboznámila s ich závermi ostatné inštitúcie a zainteresované sektory;

| 4.2.2 | boli do platných právnych predpisov Spoločenstva zapracované potrebné pravidlá a mechanizmy, ktoré poskytnú spoločným podnikom právnu ochranu pri ich činnosti v rámci bilaterálnych a multilaterálnych dohôd s tretími krajinami, pričom treba brať do úvahy špecifický charakter tejto činnosti a ich prínos v oblasti riadenia zdrojov rybolovu, zásobovania trhov, vytvárania pracovných príležitostí v oblastiach závislých na rybolove, vytvárania pridanej hodnoty, ich prínos v oblasti spolupráce a medzinárodného obchodu. |
| --- | --- |

4.2.2

boli do platných právnych predpisov Spoločenstva zapracované potrebné pravidlá a mechanizmy, ktoré poskytnú spoločným podnikom právnu ochranu pri ich činnosti v rámci bilaterálnych a multilaterálnych dohôd s tretími krajinami, pričom treba brať do úvahy špecifický charakter tejto činnosti a ich prínos v oblasti riadenia zdrojov rybolovu, zásobovania trhov, vytvárania pracovných príležitostí v oblastiach závislých na rybolove, vytvárania pridanej hodnoty, ich prínos v oblasti spolupráce a medzinárodného obchodu.

V Bruseli 14. decembra 2005.

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Nariadenie (ES) č. 3944/90, článok 21.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 85, 8.4.2003.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005, schválené 11. mája 2005 (body. 3.5.1.1.2.1 a 5.5 druhá odrážka).

3

(4)  KOM (2004) 497, konečné znenie – 2004/0169 (CNS).

4

(5)  Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche, COFREPECHE, 16.6.2000 („Štúdia o spoločných podnikoch v kontexte štrukturálnej pomoci v sektore rybného hospodárstva“) ( http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/bilansm.pdf).

5

(6)  Nariadenie Komisie (EHS) č. 1956/91 z 21. júna 1991, ktoré stanovuje pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 4028/86 o opatreniach na podporu zakladania spoločných podnikov – Ú. v. ES L 181, 8.7.1991, s. 1 – 8.

6

(7)  Ú. v. ES L 193, 31.7.1993, s 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 346, 31.12.1993, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 312, 20.11.1998, s. 19.

9

(10)  Ú. v. ES L 337, 30.12.1999, s. 10.

10

(11)  Nariadenie Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999, článok 8.1, druhý pododsek.

11

(12)  KOM(2001) 135, konečné znenie, z 20.3.2001.

12

(13)  Pozri Oznámenie Komisie týkajúce sa integrovaného rámca pre dohody o rybolove s tretími krajinami v sektore rybného hospodárstva KOM(2002) 637, konečné znenie, z 23.12.2002, s. 7 a poznámka č. 15 pod čiarou.

13

(14)  http://www.fao.org/fi/inicio.asp.

14

(15)  KOM(2001) 135, konečné znenie, z 20.3.2001, s. 19.

15

(16)  KOM(2001) 135, konečné znenie, z 20.3.2001, s. 38 a 42.

16

(17)  „European Distant Water Fishing Fleet“ some principles and some data, apríl 2001, k dispozícii vo francúzštine a angličtine na stránke Komisie - generálneho riaditeľstva pre rybné hospodárstvo.

17

„European Distant Water Fishing Fleet“ some principles and some data

(18)  Ú. v. ES L 161, 26.6.1999.

18

(19)  Ú. v. ES L 337, 30.12.1999, s. 10.

19

(20)  Ú. v. ES L 258, 31.12.2002, s. 49.

20

(21)  Pozri dokument č. 11234/2/04 rev 2 (Presse 221) k dispozícii na stránke www.consilium.eu.int

21

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných trupov dospelého hovädzieho dobytka“

KOM(2005) 402, konečné znenie – 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

Rada sa 7. októbra 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005. Spravodajcom bol Frank Allen.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 14. decembra) 127 hlasmi za, pričom sa 5 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu nariadenia Rady (EHS) č. 1208/81 z 28. apríla 1981, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných trupov dospelého hovädzieho dobytka (1). Nové nariadenie nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (2). Návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel. |
| --- | --- |

1.1

Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu nariadenia Rady (EHS) č. 1208/81 z 28. apríla 1981, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných trupov dospelého hovädzieho dobytka (1). Nové nariadenie nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (2). Návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Výbor považuje za veľmi užitočné mať všetky texty integrované do jednej Smernice. V kontexte Európy občanov prikladá Európsky hospodársky a sociálny výbor, podobne ako Komisia, veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Spoločenstva s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanom, dávajúc im nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré im poskytuje. |
| --- | --- |

2.1

Výbor považuje za veľmi užitočné mať všetky texty integrované do jednej Smernice. V kontexte Európy občanov prikladá Európsky hospodársky a sociálny výbor, podobne ako Komisia, veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Spoločenstva s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanom, dávajúc im nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré im poskytuje.

| 2.2 | Je zabezpečené, aby tento kodifikovaný súbor ustanovení neobsahoval nijaké podstatné zmeny, len aby slúžil účelu predstaviť právo Spoločenstva jasným a transparentným spôsobom. Výbor vyjadruje svoju úplnú podporu tomuto cieľu a vzhľadom na uvedené záruky návrh víta. |
| --- | --- |

2.2

Je zabezpečené, aby tento kodifikovaný súbor ustanovení neobsahoval nijaké podstatné zmeny, len aby slúžil účelu predstaviť právo Spoločenstva jasným a transparentným spôsobom. Výbor vyjadruje svoju úplnú podporu tomuto cieľu a vzhľadom na uvedené záruky návrh víta.

V Bruseli, 19. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Realizovaný v súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Kodifikácia acquis communautaire, KOM(2001) 645 konečné znenie.

1

(2)  Pozri prílohu III tohto návrhu.

2

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha technologických parkov pri priemyselnej transformácii nových členských štátov

(2006/C 65/11)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. februára 2005 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému: „Úloha technologických parkov pri priemyselnej transformácii nových členských štátov“

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 23. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Tóth a pomocným spravodajcom bol pán Kubíček.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra 2005) 127 hlasmi za, pričom 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Rada Európskej únie na svojom zasadnutí v marci 2005 začala obnovu dynamiky Lisabonskej stratégie so zameraním sa na rast a pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.1

Rada Európskej únie na svojom zasadnutí v marci 2005 začala obnovu dynamiky Lisabonskej stratégie so zameraním sa na rast a pracovné miesta.

| 1.2 | V spojení s integrovanými usmerneniami, stanovila Rada v júni 2005 vo svojom odporúčaní 10667/05 návrhy Všeobecných usmernení hospodárskej politiky (Broad Economic Policy Guidelines – BEPG) na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

1.2

V spojení s integrovanými usmerneniami, stanovila Rada v júni 2005 vo svojom odporúčaní 10667/05 návrhy Všeobecných usmernení hospodárskej politiky (Broad Economic Policy Guidelines – BEPG) na obdobie rokov 2005 – 2008.

| 1.3 | Ôsme usmernenie vyzýva na pomoc všetkým formám inovácie v členských štátoch. EHSV by rád zdôraznil, že priemyselné parky, ktoré sú predmetom tohto stanoviska, spĺňajú všetky kritériá Rady pre nástroje na zlepšenie inovácií, a že parky môžu byť považované za „inovačné póly“, ktoré spadajú do druhej kategórie nástrojov v zozname Rady. Keďže spĺňajú požiadavku, aby vzájomne prepájali univerzity a iné výskumné ústavy a podniky vo všetkých členských štátoch, zjednocujú regionálne a miestne úrovne, čím pomáhajú preklenúť priepasť medzi regiónmi v oblasti technológií. |
| --- | --- |

1.3

Ôsme usmernenie vyzýva na pomoc všetkým formám inovácie v členských štátoch. EHSV by rád zdôraznil, že priemyselné parky, ktoré sú predmetom tohto stanoviska, spĺňajú všetky kritériá Rady pre nástroje na zlepšenie inovácií, a že parky môžu byť považované za „inovačné póly“, ktoré spadajú do druhej kategórie nástrojov v zozname Rady. Keďže spĺňajú požiadavku, aby vzájomne prepájali univerzity a iné výskumné ústavy a podniky vo všetkých členských štátoch, zjednocujú regionálne a miestne úrovne, čím pomáhajú preklenúť priepasť medzi regiónmi v oblasti technológií.

| 1.4 | EHSV by tiež rád zdôraznil, že priemyselné parky už významne prispievajú k dosiahnutiu cieľov desiateho usmernenia 10, ak ich jednotlivé prvky tvoria časť „priemyselnej štruktúry“, ktorú Rada považuje za nevyhnutnú pre Európu, a že ich neobyčajná konkurencieschopnosť slúži posilneniu priemyselnej základne EÚ. |
| --- | --- |

1.4

EHSV by tiež rád zdôraznil, že priemyselné parky už významne prispievajú k dosiahnutiu cieľov desiateho usmernenia 10, ak ich jednotlivé prvky tvoria časť „priemyselnej štruktúry“, ktorú Rada považuje za nevyhnutnú pre Európu, a že ich neobyčajná konkurencieschopnosť slúži posilneniu priemyselnej základne EÚ.

| 1.5 | Priemyselné parky umiestnené v nových členských štátoch sú skonštruované na základe podobných vzorov ako v pätnástich „starých“ členských štátoch a v mnohých iných častiach sveta. v legislatívnych textoch a terminológii sa na ich označenie používajú rôzne výrazy, z ktorých najčastejšie používané sú: priemyselný park, vedecký park, technologický park, technopol, výskumný park, obchodný park, inovačné centrum technologický inkubátor. Základná myšlienka však zostáva rovnaká – uľahčenie výmeny informácií medzi vedou, technológiou a hospodárskym vývojom a vytváranie synergií prostredníctvom spolupráce medzi podnikmi a výskumnými inštitúciami, a tým uľahčenie vstupu na trh. Parky okrem toho fungujú prostredníctvom poskytovania vysokokvalitných, odborných služieb, so špeciálnym dôrazom na podnikateľské inkubátory, vedľajšie činnosti a vytváranie siete. |
| --- | --- |

1.5

Priemyselné parky umiestnené v nových členských štátoch sú skonštruované na základe podobných vzorov ako v pätnástich „starých“ členských štátoch a v mnohých iných častiach sveta. v legislatívnych textoch a terminológii sa na ich označenie používajú rôzne výrazy, z ktorých najčastejšie používané sú: priemyselný park, vedecký park, technologický park, technopol, výskumný park, obchodný park, inovačné centrum technologický inkubátor. Základná myšlienka však zostáva rovnaká – uľahčenie výmeny informácií medzi vedou, technológiou a hospodárskym vývojom a vytváranie synergií prostredníctvom spolupráce medzi podnikmi a výskumnými inštitúciami, a tým uľahčenie vstupu na trh. Parky okrem toho fungujú prostredníctvom poskytovania vysokokvalitných, odborných služieb, so špeciálnym dôrazom na podnikateľské inkubátory, vedľajšie činnosti a vytváranie siete.

| 1.6 | Zákony v oblasti priemyselných a technologických parkov boli prijaté dvoma budúcimi členskými štátmi, ktoré začali prístupové rokovania, Bulharskom a Rumunskom. |
| --- | --- |

1.6

Zákony v oblasti priemyselných a technologických parkov boli prijaté dvoma budúcimi členskými štátmi, ktoré začali prístupové rokovania, Bulharskom a Rumunskom.

| 1.7 | Priemyselné parky poskytujú komplexný rámec a nástroje na uľahčenie, povzbudenie a rozvoj inovácií a regionálneho rozvoja. Ich činnosti obyčajne zahŕňajú podnikateľské inkubátory, podporu transferu technológií a programov „podnikateľský anjel“. Priemyselné parky ponúkajú vynikajúce príležitosti na prípravu a uskutočnenie rizikových investičných transakcií. Podstatne prispievajú k prevádzke, rozvoju a realizácii programov EÚ s rovnakými alebo podobnými cieľmi. Sú účinnými partnermi a taktiež môžu fungovať v sieťach. |
| --- | --- |

1.7

Priemyselné parky poskytujú komplexný rámec a nástroje na uľahčenie, povzbudenie a rozvoj inovácií a regionálneho rozvoja. Ich činnosti obyčajne zahŕňajú podnikateľské inkubátory, podporu transferu technológií a programov „podnikateľský anjel“. Priemyselné parky ponúkajú vynikajúce príležitosti na prípravu a uskutočnenie rizikových investičných transakcií. Podstatne prispievajú k prevádzke, rozvoju a realizácii programov EÚ s rovnakými alebo podobnými cieľmi. Sú účinnými partnermi a taktiež môžu fungovať v sieťach.

| 1.8 | Až doposiaľ sa zakladanie a rozvoj priemyselných parkov v desiatich nových členských štátoch všeobecne týkali praktického využitia princípov životného prostredia. v prípade nových parkov sú prísne environmentálne normy platné už od začiatku, čo je dôsledkom harmonizácie zameranej na splnenie prístupových podmienok. v prípade parkov postavených ako odpoveď na reorganizáciu a priemyselné zmeny, je spustenie prevádzky parku často prvým krokom k environmentálnym riešeniam. |
| --- | --- |

1.8

Až doposiaľ sa zakladanie a rozvoj priemyselných parkov v desiatich nových členských štátoch všeobecne týkali praktického využitia princípov životného prostredia. v prípade nových parkov sú prísne environmentálne normy platné už od začiatku, čo je dôsledkom harmonizácie zameranej na splnenie prístupových podmienok. v prípade parkov postavených ako odpoveď na reorganizáciu a priemyselné zmeny, je spustenie prevádzky parku často prvým krokom k environmentálnym riešeniam.

| 1.9 | Fenomén parkov je odrazom kombinácie rôznych vývojových trendov. Tieto zahŕňajú regionálnu (miestnu) reakciu na globalizáciu, túžbu prekonať rôzne kultúrne, národné a etnické problémy a naliehavú potrebu prekonať veľké rozdiely medzi rôznymi úrovňami rozvoja. |
| --- | --- |

1.9

Fenomén parkov je odrazom kombinácie rôznych vývojových trendov. Tieto zahŕňajú regionálnu (miestnu) reakciu na globalizáciu, túžbu prekonať rôzne kultúrne, národné a etnické problémy a naliehavú potrebu prekonať veľké rozdiely medzi rôznymi úrovňami rozvoja.

| 1.10 | Riešenia súvisiace s parkami dokázali svoj význam zvýšením zamestnanosti a vytvorením mnohých nových pracovných miest (v Maďarsku viac ako 140 000 od roku 1997). Iné výhody zahŕňajú prilákanie podnikov a zabránenie znížovaniu industrializácie (od roku 1997 sa vytvorilo v priemyselných parkoch v Maďarsku viac ako 2 500 spoločností). Pracovné miesta vytvorené v tejto súvislosti sú zväčša spojené s technológiou na vyššej úrovni a vyžadujú väčší know-how na zvládnutie výziev spojených s reštrukturalizáciou. |
| --- | --- |

1.10

Riešenia súvisiace s parkami dokázali svoj význam zvýšením zamestnanosti a vytvorením mnohých nových pracovných miest (v Maďarsku viac ako 140 000 od roku 1997). Iné výhody zahŕňajú prilákanie podnikov a zabránenie znížovaniu industrializácie (od roku 1997 sa vytvorilo v priemyselných parkoch v Maďarsku viac ako 2 500 spoločností). Pracovné miesta vytvorené v tejto súvislosti sú zväčša spojené s technológiou na vyššej úrovni a vyžadujú väčší know-how na zvládnutie výziev spojených s reštrukturalizáciou.

| 1.11 | V rozvinutejších krajinách EÚ, v pätnástich „starých“ členských štátoch, boli v priebehu desaťročí budované inštitucionálne, právne a finančné systémy regionalizácie spolu so štruktúrami a stanovením priemyselného rozvoja primeraného meniacim sa podmienkam v dôsledku ekonomického rastu a vyvíjajúce sa opatrenia pomoci na európskej a národnej úrovni. v krajinách, ktoré sa stali členmi EÚ v roku 2004, bola pozornosť zameraná na úsilie prekonať rozsiahlu zaostalosť v týchto oblastiach a dostať sa na rovnakú úroveň ako zvyšok EÚ. Priemyselné parky zohrávajú pri tomto úsilí poprednú úlohu, pokiaľ vezmeme do úvahy, že zlepšujú konkurencieschopnosť a zároveň pomáhajú prekonať nezamestnanosť a priepasť medzi rozdielnymi úrovňami regionálneho rozvoja. Túto situáciu charakterizuje určitá podvojnosť ekonomických a sociálnych štruktúr, ktoré existovali v čase vstupu: dlhodobo vybudovaná správa, inštitucionálne a finančné prvky sú stále prítomné, hoci do značnej miery strácajú vplyv, zatiaľ čo práve sa vyvíjajúce štruktúry správy a riadenia zohrávajú stále dôležitejšiu úlohu.
  Priemyselné parky boli v pristupujúcich krajinách vytvorené ako prejav nového úsilia hospodárskej a priemyselnej politiky, ako aj regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

1.11

V rozvinutejších krajinách EÚ, v pätnástich „starých“ členských štátoch, boli v priebehu desaťročí budované inštitucionálne, právne a finančné systémy regionalizácie spolu so štruktúrami a stanovením priemyselného rozvoja primeraného meniacim sa podmienkam v dôsledku ekonomického rastu a vyvíjajúce sa opatrenia pomoci na európskej a národnej úrovni. v krajinách, ktoré sa stali členmi EÚ v roku 2004, bola pozornosť zameraná na úsilie prekonať rozsiahlu zaostalosť v týchto oblastiach a dostať sa na rovnakú úroveň ako zvyšok EÚ. Priemyselné parky zohrávajú pri tomto úsilí poprednú úlohu, pokiaľ vezmeme do úvahy, že zlepšujú konkurencieschopnosť a zároveň pomáhajú prekonať nezamestnanosť a priepasť medzi rozdielnymi úrovňami regionálneho rozvoja. Túto situáciu charakterizuje určitá podvojnosť ekonomických a sociálnych štruktúr, ktoré existovali v čase vstupu: dlhodobo vybudovaná správa, inštitucionálne a finančné prvky sú stále prítomné, hoci do značnej miery strácajú vplyv, zatiaľ čo práve sa vyvíjajúce štruktúry správy a riadenia zohrávajú stále dôležitejšiu úlohu.

Priemyselné parky boli v pristupujúcich krajinách vytvorené ako prejav nového úsilia hospodárskej a priemyselnej politiky, ako aj regionálneho rozvoja.

| 1.12 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sa snaží prejednať potenciálny prínos, ktorý môžu poskytnúť parky a ich vzájomný vzťah vzhľadom na úlohy, ktorým čelí EÚ, pokiaľ budú podporovať činnosti, ktoré vedú k hospodárskej a sociálnej súdržnosti v poprístupovom kontexte, čím si zasluhujú zvlášť dôkladnú pozornosť v spojení s priemyselnými zmenami. Bolo by potrebné zdôrazniť, že to bolo práve objavenie sa vnútorného regulačného systému v Európskej únii, ktoré posilnilo úlohu priemyselných parkov v krajinách EÚ, a že mnohé nové členské štáty a pristupujúce krajiny už reagovali na tento posun v zameraní pred mnohými rokmi. v niektorých prípadoch zároveň chýbali ekonomické stratégie, ktoré by boli schopné riešiť zložitú povahu príležitostí, ktoré ponúkali priemyselné parky a zabezpečenie vedenia, ktoré by zohľadnilo potreby medzinárodnej integrácie. |
| --- | --- |

1.12

Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sa snaží prejednať potenciálny prínos, ktorý môžu poskytnúť parky a ich vzájomný vzťah vzhľadom na úlohy, ktorým čelí EÚ, pokiaľ budú podporovať činnosti, ktoré vedú k hospodárskej a sociálnej súdržnosti v poprístupovom kontexte, čím si zasluhujú zvlášť dôkladnú pozornosť v spojení s priemyselnými zmenami. Bolo by potrebné zdôrazniť, že to bolo práve objavenie sa vnútorného regulačného systému v Európskej únii, ktoré posilnilo úlohu priemyselných parkov v krajinách EÚ, a že mnohé nové členské štáty a pristupujúce krajiny už reagovali na tento posun v zameraní pred mnohými rokmi. v niektorých prípadoch zároveň chýbali ekonomické stratégie, ktoré by boli schopné riešiť zložitú povahu príležitostí, ktoré ponúkali priemyselné parky a zabezpečenie vedenia, ktoré by zohľadnilo potreby medzinárodnej integrácie.

| 1.13 | V dokumente Európskej komisie IP/05/1252 zdôraznil člen Komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel, spoločne so svojím kolegom zodpovedným za vedu a výskum, že inovácia a výskum sú srdcom obchodu. v tejto súvislosti sú inovačné póly ako aj výskumné a priemyselné oblasti(clusters) veľmi dôležité. Bod 3.2 priloženého akčného plánu vyzýva na podporu takýchto organizačných foriem a nabáda členské štáty, aby v plnom rozsahu využívali štrukturálne fondy (MEMO/05/366). |
| --- | --- |

1.13

V dokumente Európskej komisie IP/05/1252 zdôraznil člen Komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel, spoločne so svojím kolegom zodpovedným za vedu a výskum, že inovácia a výskum sú srdcom obchodu. v tejto súvislosti sú inovačné póly ako aj výskumné a priemyselné oblasti(clusters) veľmi dôležité. Bod 3.2 priloženého akčného plánu vyzýva na podporu takýchto organizačných foriem a nabáda členské štáty, aby v plnom rozsahu využívali štrukturálne fondy (MEMO/05/366).

| 1.14 | Priemyselné parky, technologické parky, vedecké parky a iné organizácie označované podobnými výrazmi slúžia ako inovačné póly, a teda prispievajú k dosiahnutiu prioritných cieľov, ktoré boli stanovené pre súčasnú fázu Lisabonského procesu a pre Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky (BEPG) 2005 – 2008. Cieľom vypracovania tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je snaha Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru podporiť rozvoj takýchto organizácií v pätnástich „starých“ členských štátoch EÚ a desiatich „nových“ a povzbudiť spoluprácu medzi nimi. Okrem toho sa usiluje o uľahčenie dostupnosti pomoci z Európskej komisie a iných inštitúcií EÚ pre priemyselné, technologické, vedecké a iné podobné parky vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.14

Priemyselné parky, technologické parky, vedecké parky a iné organizácie označované podobnými výrazmi slúžia ako inovačné póly, a teda prispievajú k dosiahnutiu prioritných cieľov, ktoré boli stanovené pre súčasnú fázu Lisabonského procesu a pre Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky (BEPG) 2005 – 2008. Cieľom vypracovania tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je snaha Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru podporiť rozvoj takýchto organizácií v pätnástich „starých“ členských štátoch EÚ a desiatich „nových“ a povzbudiť spoluprácu medzi nimi. Okrem toho sa usiluje o uľahčenie dostupnosti pomoci z Európskej komisie a iných inštitúcií EÚ pre priemyselné, technologické, vedecké a iné podobné parky vo všetkých členských štátoch.

2.   Parky ako inovačné póly: typy parkov a medzinárodné trendy

2.1   Typy parkov

Na základe medzinárodných skúseností a tiež na základe predchádzajúcich pripomienok sa dá usúdiť, že žiadne dva priemyselné parky nie sú podobné. Rovnako je prirodzené, daný konkrétny park postupom času prechádza neustálymi zmenami. Siete, ktoré sa vyvíjajú sú jasnou ukážkou tejto diverzity parkov a ich prispôsobivosti meniacim sa potrebám. v zmysle vyššie uvedených pripomienok sú v nasledujúcej analýze činnosti „inovačných pólov“ chápané nielen v presnejšom zmysle týkajúcom sa inovácie v priemysle, technológii, vede alebo iných oblastiach, ale zahŕňajú celú škálu činností, ktoré vytvárajú určitý prínos.

Tento prístup nadväzuje na definíciu Európskej komisie, podľa ktorej sú póly inovácie a konkurencieschopnosti tesné spoločné zoskupenie podnikov, vzdelávacích stredísk a verejných alebo súkromných výskumných ústavov v rámci presne stanovenej zemepisnej oblasti. Takéto póly riadia spoločné projekty sústredené na inovácie, ktoré vytvárajú rôzne synergie medzi miestnymi aktívnymi účastníkmi. Takáto spolupráca je koncentrovaná v konkrétnych oblastiach technologickej alebo vedeckej činnosti a je určená na vytvorenie kritického množstva, ktoré umožní dosiahnutie konkurencieschopnosti a zviditeľnenia na medzinárodnej úrovni.

| 2.2 | V závislosti od ich funkcie (úloh) môžu byť parky zaradené do jednotlivých kategórií,






  — | ako napríklad vedecké parky, |
| --- | --- | --- |

2.2

V závislosti od ich funkcie (úloh) môžu byť parky zaradené do jednotlivých kategórií,

—

ako napríklad vedecké parky,

| — | technologické parky, |
| --- | --- |

—

technologické parky,

| — | inovačné centrá a |
| --- | --- |

—

inovačné centrá a

| — | podnikateľské parky. |
| --- | --- |

—

podnikateľské parky.

| — | Technopoly, |
| --- | --- |

—

Technopoly,

| — | technologické póly, |
| --- | --- |

—

technologické póly,

| — | technologické oblasti, |
| --- | --- |

—

technologické oblasti,

| — | podnikateľské zóny a metaoblasti môžu byť považované za komplexnejšie organizačné štruktúry. |
| --- | --- |

—

podnikateľské zóny a metaoblasti môžu byť považované za komplexnejšie organizačné štruktúry.

Podľa toho ako sú postavené, môžu sa jasne rozlišovať dve základné kategórie parkov:

| — | parky na zelenej lúke a |
| --- | --- |

—

parky na zelenej lúke a

| — | parky typu rekonštrukcie. |
| --- | --- |

—

parky typu rekonštrukcie.

| 2.3 | V procese neustálych zmien prechádzajú parky rôznymi štádiami vývoja. Existuje snaha upúšťať od obrovských priemyselných infraštruktúr v prospech dômyselnejších výrobných zariadení vhodných pre výrobky s vyššou hodnotou, s rastúcim dôrazom na informačné a komunikačné technológie (IKT) a širokú škálu inovačných služieb poskytovaných prevádzkovateľmi parkov spoločnostiam sídliacim v parku. |
| --- | --- |

2.3

V procese neustálych zmien prechádzajú parky rôznymi štádiami vývoja. Existuje snaha upúšťať od obrovských priemyselných infraštruktúr v prospech dômyselnejších výrobných zariadení vhodných pre výrobky s vyššou hodnotou, s rastúcim dôrazom na informačné a komunikačné technológie (IKT) a širokú škálu inovačných služieb poskytovaných prevádzkovateľmi parkov spoločnostiam sídliacim v parku.

3.   Prehľad situácie v nových členských štátoch

| 3.1 | V desiatich krajinách, ktoré sa stali súčasťou Európskej únie 1. mája 2004, si môžeme všimnúť, že priemyselné parky sa v celku zhodujú s typmi popísanými v bode 2.1. Na Cypre je niekoľko takzvaných „podnikateľských inkubátorov“ spolufinancovaných vládou. Sú to súkromné organizácie, ktoré sa zaoberajú špecifickými projektmi. |
| --- | --- |

3.1

V desiatich krajinách, ktoré sa stali súčasťou Európskej únie 1. mája 2004, si môžeme všimnúť, že priemyselné parky sa v celku zhodujú s typmi popísanými v bode 2.1. Na Cypre je niekoľko takzvaných „podnikateľských inkubátorov“ spolufinancovaných vládou. Sú to súkromné organizácie, ktoré sa zaoberajú špecifickými projektmi.

| 3.2 | V Českej republike bolo vybudovaných 82 priemyselných zón za podpory agentúry CzechInvest, vládnej agentúry pre podporu investícií, a to v rámci vládneho programu na podporu rozvoja priemyselných zón. v roku 2001 boli pripojené aj ďalšie podprogramy Regenerácia priemyselných zón, Výstavba a regenerácia nehnuteľností na prenájom a Schválenie priemyselných zón. |
| --- | --- |

3.2

V Českej republike bolo vybudovaných 82 priemyselných zón za podpory agentúry CzechInvest, vládnej agentúry pre podporu investícií, a to v rámci vládneho programu na podporu rozvoja priemyselných zón. v roku 2001 boli pripojené aj ďalšie podprogramy Regenerácia priemyselných zón, Výstavba a regenerácia nehnuteľností na prenájom a Schválenie priemyselných zón.

| 3.3 | V Estónsku je niekoľko typov priemyselných parkov, ktoré sú označené a definované rôznymi spôsobmi. Niektoré z nich boli postavené s podporou miestnych/regionálnych úradov a iných organizácií; keďže sa zaoberajú hlavne výskumom a vývojom, pôsobia v spolupráci s veľkými univerzitami. v súčasnosti sú dva takéto parky, v Tartu a v Talline. Priemyselné parky vybudované súkromnými iniciatívami sú zárobkovými spoločnosťami, ktoré sú aktívne hlavne v oblasti logistiky, služieb, obchodu a iných priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

3.3

V Estónsku je niekoľko typov priemyselných parkov, ktoré sú označené a definované rôznymi spôsobmi. Niektoré z nich boli postavené s podporou miestnych/regionálnych úradov a iných organizácií; keďže sa zaoberajú hlavne výskumom a vývojom, pôsobia v spolupráci s veľkými univerzitami. v súčasnosti sú dva takéto parky, v Tartu a v Talline. Priemyselné parky vybudované súkromnými iniciatívami sú zárobkovými spoločnosťami, ktoré sú aktívne hlavne v oblasti logistiky, služieb, obchodu a iných priemyselných odvetví.

| 3.4 | Väčšina „priemyselných parkov“ v Poľsku bola postavená v priebehu niekoľkých posledných rokov. v súčasnosti je ich ekonomický vplyv zanedbateľný predovšetkým kvôli tomu, že hlavné kanály investícií, a predovšetkým zahraničných investícií, tvorí 14 špeciálnych hospodárskych zón (Special Economic Zones – SEZ). Tieto zóny boli zriadené zákonmi, ktoré prijala vláda v rokoch 1995 – 1997 na obdobie 20 rokov v priemyselne málo vyvinutých regiónoch alebo v regiónoch, kde je potrebná priemyselná reštrukturalizácia ako súčasť podpory regionálneho rozvoja. Spočiatku ponúkali investorom 100 % oslobodenie od dane zo zisku na prvých desať rokov a 50 % počas ďalších desiatich rokov, spolu s úplným oslobodením od majetkovej dane. tieto stimuly boli 1. januára 2001 prispôsobené legislatíve EÚ. Ak špeciálne postavenie SEZ skončí najneskôr do decembra 2017, množstvo, úloha a rozloha priemyselných parkov sa pravdepodobne zväčší. |
| --- | --- |

3.4

Väčšina „priemyselných parkov“ v Poľsku bola postavená v priebehu niekoľkých posledných rokov. v súčasnosti je ich ekonomický vplyv zanedbateľný predovšetkým kvôli tomu, že hlavné kanály investícií, a predovšetkým zahraničných investícií, tvorí 14 špeciálnych hospodárskych zón (Special Economic Zones – SEZ). Tieto zóny boli zriadené zákonmi, ktoré prijala vláda v rokoch 1995 – 1997 na obdobie 20 rokov v priemyselne málo vyvinutých regiónoch alebo v regiónoch, kde je potrebná priemyselná reštrukturalizácia ako súčasť podpory regionálneho rozvoja. Spočiatku ponúkali investorom 100 % oslobodenie od dane zo zisku na prvých desať rokov a 50 % počas ďalších desiatich rokov, spolu s úplným oslobodením od majetkovej dane. tieto stimuly boli 1. januára 2001 prispôsobené legislatíve EÚ. Ak špeciálne postavenie SEZ skončí najneskôr do decembra 2017, množstvo, úloha a rozloha priemyselných parkov sa pravdepodobne zväčší.

| 3.5 | V Lotyšsku sú parky označované ako „podnikateľské parky“ a lákajú spoločnosti prostredníctvom priaznivej infraštruktúry a administratívnych podmienok. Lotyšský zákon o inováciách ustanovuje národný program pre výskum a vývoj. |
| --- | --- |

3.5

V Lotyšsku sú parky označované ako „podnikateľské parky“ a lákajú spoločnosti prostredníctvom priaznivej infraštruktúry a administratívnych podmienok. Lotyšský zákon o inováciách ustanovuje národný program pre výskum a vývoj.

| 3.6 | V Litve smerovalo rozhodujúce úsilie vlády k stimulácii rozvoja typov priemyslu vyžadujúcich veľa pracovnej sily, k reštrukturalizácii priemyslu významne prispeli odvetvia s pomerne vysokým prínosom (automobilová elektronika, elektronika) a priemysel založeného na vedomostiach a službách (biotechnológia, informačné technológie, laserová technika). Program spustený koncom 90. rokov na rozvoj „priemyselných parkov“ so zdravou infraštruktúrou a blízkymi mestami bol nástrojom ekonomického rozvoja zameraného na rozvoj priemyslu v bezprostrednej blízkosti mestských centier s ohľadom na dostupnosť kvalifikovanej práce. |
| --- | --- |

3.6

V Litve smerovalo rozhodujúce úsilie vlády k stimulácii rozvoja typov priemyslu vyžadujúcich veľa pracovnej sily, k reštrukturalizácii priemyslu významne prispeli odvetvia s pomerne vysokým prínosom (automobilová elektronika, elektronika) a priemysel založeného na vedomostiach a službách (biotechnológia, informačné technológie, laserová technika). Program spustený koncom 90. rokov na rozvoj „priemyselných parkov“ so zdravou infraštruktúrou a blízkymi mestami bol nástrojom ekonomického rozvoja zameraného na rozvoj priemyslu v bezprostrednej blízkosti mestských centier s ohľadom na dostupnosť kvalifikovanej práce.

| 3.7 | V Maďarsku vláda sleduje systém na rozvoj priemyselných parkov od roku 1997. Jednotlivé parky predložia svoje dlhodobé plány rozvoja na posúdenie ministerstvu hospodárstva a ak dosahujú dostatočne vysokú úroveň, udelí sa im názov priemyselný park. Cieľom priemyselných parkov je zlepšenie konkurencieschopnosti, vytvorenie nových pracovných miest a zavedenie podmienok priemyselnej činnosti neškodnej pre životné prostredie do praxe, ako aj logistické a iné služby, ktoré sú v súlade s požiadavkami EÚ. v maďarských priemyselných parkoch je približne 2 500 spoločností, nielen medzinárodných, ale aj maďarských malých a stredných podnikov, s viac ako 140 000 zamestnancami. |
| --- | --- |

3.7

V Maďarsku vláda sleduje systém na rozvoj priemyselných parkov od roku 1997. Jednotlivé parky predložia svoje dlhodobé plány rozvoja na posúdenie ministerstvu hospodárstva a ak dosahujú dostatočne vysokú úroveň, udelí sa im názov priemyselný park. Cieľom priemyselných parkov je zlepšenie konkurencieschopnosti, vytvorenie nových pracovných miest a zavedenie podmienok priemyselnej činnosti neškodnej pre životné prostredie do praxe, ako aj logistické a iné služby, ktoré sú v súlade s požiadavkami EÚ. v maďarských priemyselných parkoch je približne 2 500 spoločností, nielen medzinárodných, ale aj maďarských malých a stredných podnikov, s viac ako 140 000 zamestnancami.

| 3.8 | Na Malte naznačujú ekonomické štatistiky posledných rokov, že priemyselná výroba tvorí pomerne významný podiel hospodárstva. Malta Enterprise, spoločnosť, ktorej cieľom je podpora investícií, vybudovala „podnikateľské inkubačné centrum“ na podporu priekopníckych projektov v oblastiach, ako informačné technológie, telekomunikácie, technický a elektrický konštrukčný dizajn, priemyselný dizajn, obnoviteľné zdroje energie a biotechnológia. v inkubačnom centre poskytujú spoločnostiam pôsobiacim v uvedených odvetviach vybavenie pre investovanie alebo financovanie, spolu so širokou škálou služieb v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.8

Na Malte naznačujú ekonomické štatistiky posledných rokov, že priemyselná výroba tvorí pomerne významný podiel hospodárstva. Malta Enterprise, spoločnosť, ktorej cieľom je podpora investícií, vybudovala „podnikateľské inkubačné centrum“ na podporu priekopníckych projektov v oblastiach, ako informačné technológie, telekomunikácie, technický a elektrický konštrukčný dizajn, priemyselný dizajn, obnoviteľné zdroje energie a biotechnológia. v inkubačnom centre poskytujú spoločnostiam pôsobiacim v uvedených odvetviach vybavenie pre investovanie alebo financovanie, spolu so širokou škálou služieb v oblasti infraštruktúry.

| 3.9 | Podpora priemyselných parkov na Slovensku sa riadi zákonom č. 193 o podpore na zriadenie priemyselných parkov, prijatým v roku 2001 a novelizovaným v rokoch 2003 a 2004. Tento zákon definuje priemyselný park ako oblasť označenú v územnom pláne, v ktorej sa jeden alebo viac podnikov zaoberá priemyselnou výrobou. Miestne a regionálne úrady môžu postaviť priemyselné parky na pozemkoch, ktoré vlastnia; zákon tiež obsahuje ustanovenia pre spoločné zriadenie priemyselných parkov na základe zmluvy medzi dvoma alebo viacerými úradmi. |
| --- | --- |

3.9

Podpora priemyselných parkov na Slovensku sa riadi zákonom č. 193 o podpore na zriadenie priemyselných parkov, prijatým v roku 2001 a novelizovaným v rokoch 2003 a 2004. Tento zákon definuje priemyselný park ako oblasť označenú v územnom pláne, v ktorej sa jeden alebo viac podnikov zaoberá priemyselnou výrobou. Miestne a regionálne úrady môžu postaviť priemyselné parky na pozemkoch, ktoré vlastnia; zákon tiež obsahuje ustanovenia pre spoločné zriadenie priemyselných parkov na základe zmluvy medzi dvoma alebo viacerými úradmi.

| 3.10 | V Slovinsku sú parky označované ako „technologické parky“. Ich cieľom je slúžiť ako katalyzátor pre podnikateľské nápady s využitím najmodernejších technológií a vysokej miery vedeckých vedomostí. Okrem toho, zavádzajú do praxe materiálnu a intelektuálnu infraštruktúru pre takéto iniciatívy so špeciálnou pozornosťou na potreby malých a stredných podnikov a spoluprácu medzi podnikmi a vysokoškolskými inštitúciami. Ministerstvo hospodárstva definuje technologický park ako právnickú osobu, ktorá pomáha pri realizácii projektov, na rozdiel od inkubátorov, ktoré sú takisto právnickými osobami, ale vytvárajú len počiatočné podmienky pre projekty. |
| --- | --- |

3.10

V Slovinsku sú parky označované ako „technologické parky“. Ich cieľom je slúžiť ako katalyzátor pre podnikateľské nápady s využitím najmodernejších technológií a vysokej miery vedeckých vedomostí. Okrem toho, zavádzajú do praxe materiálnu a intelektuálnu infraštruktúru pre takéto iniciatívy so špeciálnou pozornosťou na potreby malých a stredných podnikov a spoluprácu medzi podnikmi a vysokoškolskými inštitúciami. Ministerstvo hospodárstva definuje technologický park ako právnickú osobu, ktorá pomáha pri realizácii projektov, na rozdiel od inkubátorov, ktoré sú takisto právnickými osobami, ale vytvárajú len počiatočné podmienky pre projekty.

4.   Strategické ciele a modely

| 4.1 | Parky – akokoľvek veľmi sa od seba navzájom líšia – majú v podstate tendenciu vytvárať siete, ktorých činnosti sú zakotvené v hospodárskych, priemyselných a inovačných opatreniach prijatých vládou konkrétnej krajiny pri sledovaní jej cieľov. Na základe analýzy priorít vlády môžu byť tieto opatrenia rozdelené na zamerané na úlohu – napr. tematické, so zameraním na vládne zdroje – alebo orientované na šírenie – zamerané na výsledky a synergie – alebo na kombináciu oboch. |
| --- | --- |

4.1

Parky – akokoľvek veľmi sa od seba navzájom líšia – majú v podstate tendenciu vytvárať siete, ktorých činnosti sú zakotvené v hospodárskych, priemyselných a inovačných opatreniach prijatých vládou konkrétnej krajiny pri sledovaní jej cieľov. Na základe analýzy priorít vlády môžu byť tieto opatrenia rozdelené na zamerané na úlohu – napr. tematické, so zameraním na vládne zdroje – alebo orientované na šírenie – zamerané na výsledky a synergie – alebo na kombináciu oboch.

| 4.2 | Dva modely sa nedajú vždy presne rozlíšiť jeden od druhého na základe globálnych cieľov, ak vezmeme jeden príklad, podpora vyspelej technológie v jednom regióne pomocou priemyselných parkov nielen prospeje regiónu, ale takisto pomôže šíreniu inovácií všeobecne. Rozdielom je len to, na čo je kladený dôraz. |
| --- | --- |

4.2

Dva modely sa nedajú vždy presne rozlíšiť jeden od druhého na základe globálnych cieľov, ak vezmeme jeden príklad, podpora vyspelej technológie v jednom regióne pomocou priemyselných parkov nielen prospeje regiónu, ale takisto pomôže šíreniu inovácií všeobecne. Rozdielom je len to, na čo je kladený dôraz.

5.   Lisabonská stratégia a priemyselné parky

| 5.1 | Lisabonská stratégia označuje podporu šírenia inovácií a technológií, ako aj použitie a komerčné využitie výsledkov výskumu a vývoja za prioritné úlohy v záujme rastu, zamestnanosti a trvalej udržateľnosti. Priemyselné parky a sprievodné organizačné štruktúry zohrávajú stále dôležitejšiu úlohu pri pomoci potrebnej na splnenie organizačných, finančných a právnych podmienok na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

5.1

Lisabonská stratégia označuje podporu šírenia inovácií a technológií, ako aj použitie a komerčné využitie výsledkov výskumu a vývoja za prioritné úlohy v záujme rastu, zamestnanosti a trvalej udržateľnosti. Priemyselné parky a sprievodné organizačné štruktúry zohrávajú stále dôležitejšiu úlohu pri pomoci potrebnej na splnenie organizačných, finančných a právnych podmienok na dosiahnutie týchto cieľov.

| 5.2 | Priemyselné parky zohrávajú kľúčovú úlohu pri presadzovaní inovácií. z tohto dôvodu, nie je postačujúce vytvoriť pre priemyselné parky siete na základe čisto priemyselných alebo poľnohospodárskych hľadísk; ak majú byť dosiahnuté ekonomické ciele, je stále dôležitejšie, aby sa mobilizovali aj intelektuálne zdroje univerzít. Jedine takýmto spôsobom je môžné zlepšiť konkurencieschopnosť, vytvoriť pružnejšie hospodárstvo a využiť výhody ľudských zdrojov mobilizáciou intelektuálnych zdrojov a podporou inovácií. |
| --- | --- |

5.2

Priemyselné parky zohrávajú kľúčovú úlohu pri presadzovaní inovácií. z tohto dôvodu, nie je postačujúce vytvoriť pre priemyselné parky siete na základe čisto priemyselných alebo poľnohospodárskych hľadísk; ak majú byť dosiahnuté ekonomické ciele, je stále dôležitejšie, aby sa mobilizovali aj intelektuálne zdroje univerzít. Jedine takýmto spôsobom je môžné zlepšiť konkurencieschopnosť, vytvoriť pružnejšie hospodárstvo a využiť výhody ľudských zdrojov mobilizáciou intelektuálnych zdrojov a podporou inovácií.

6.   Transfer vedomostí a inovácií

6.1   Inovačné centrá a agentúry pre transfer

| 6.1.1 | Tieto právnické osoby nepôsobia ani tak v jednej špecifickej oblasti, skôr fungujú ako prepojenie medzi vedou a spoločnosťou tým, že poskytujú služby (buď na komerčnej alebo neziskovej báze) podnikom v danom regióne alebo krajine. Typy, o ktorých sa tu diskutovalo sa dajú rozlíšiť v prvom rade podľa toho, či slúžia viac ako agentúry poskytujúce služby (donorské) alebo ako (prijímajúce) podniky. Informačné centrá a agentúry pre transfer sa správajú ako sprostredkovatelia tým, že podporujú spoločnosti a pomáhajú im pri využívaní výsledkov výskumu. Naopak, organizácie poskytujúce služby v oblasti výskumu a vývoja sú v niektorých prípadoch zlúčené s prijímajúcimi podnikmi do jedného celku. |
| --- | --- |

6.1.1

Tieto právnické osoby nepôsobia ani tak v jednej špecifickej oblasti, skôr fungujú ako prepojenie medzi vedou a spoločnosťou tým, že poskytujú služby (buď na komerčnej alebo neziskovej báze) podnikom v danom regióne alebo krajine. Typy, o ktorých sa tu diskutovalo sa dajú rozlíšiť v prvom rade podľa toho, či slúžia viac ako agentúry poskytujúce služby (donorské) alebo ako (prijímajúce) podniky. Informačné centrá a agentúry pre transfer sa správajú ako sprostredkovatelia tým, že podporujú spoločnosti a pomáhajú im pri využívaní výsledkov výskumu. Naopak, organizácie poskytujúce služby v oblasti výskumu a vývoja sú v niektorých prípadoch zlúčené s prijímajúcimi podnikmi do jedného celku.

| 6.1.2 | Hlavné služby, ktoré zabezpečujú inovačné centrá a agentúry pre transfer sú: poskytovanie poradenstva, umožnenie transferu technológií, vedenie podnikateľskej informačnej databázy, organizácia obchodných stretnutí a veľtrhov, nábor špecialistov, prevádzkovanie infraštruktúry používanej na pokusy, zabezpečovanie podpory pre spin-off, združovanie sa s podnikateľskými anjelmi a vytváranie sietí. |
| --- | --- |

6.1.2

Hlavné služby, ktoré zabezpečujú inovačné centrá a agentúry pre transfer sú: poskytovanie poradenstva, umožnenie transferu technológií, vedenie podnikateľskej informačnej databázy, organizácia obchodných stretnutí a veľtrhov, nábor špecialistov, prevádzkovanie infraštruktúry používanej na pokusy, zabezpečovanie podpory pre spin-off, združovanie sa s podnikateľskými anjelmi a vytváranie sietí.

| 6.1.3 | Tieto organizácie poskytujú väčšinou poradenské služby v oblasti podnikania. Zohrávajú úlohu sprostredkovateľa, napríklad inovačné centrá v Holandsku a sieť viacerých atašé pre výskum a vývoj v Nórsku. Prostredníctvom služieb, ktoré poskytujú spoločnostiam, tieto organizácie pomáhajú šíriť výsledky výskumu a podporujú ich prijatie. v Nemecku sledujú centrá a agentúry pre transfer priamejší prístup k transferu technológií poskytovaním takýchto služieb rovnakým spôsobom, ako centrá služieb spracovateľského priemyslu pôsobiace v USA. Ich služby zahŕňajú zapožičanie výskumníkov financovaných z vládnych programov, s ustanovením o poskytovaní finančnej pomoci spoločnostiam, ktoré zamestnávajú univerzitných výskumníkov tým, že pokrývajú časť ich platov. |
| --- | --- |

6.1.3

Tieto organizácie poskytujú väčšinou poradenské služby v oblasti podnikania. Zohrávajú úlohu sprostredkovateľa, napríklad inovačné centrá v Holandsku a sieť viacerých atašé pre výskum a vývoj v Nórsku. Prostredníctvom služieb, ktoré poskytujú spoločnostiam, tieto organizácie pomáhajú šíriť výsledky výskumu a podporujú ich prijatie. v Nemecku sledujú centrá a agentúry pre transfer priamejší prístup k transferu technológií poskytovaním takýchto služieb rovnakým spôsobom, ako centrá služieb spracovateľského priemyslu pôsobiace v USA. Ich služby zahŕňajú zapožičanie výskumníkov financovaných z vládnych programov, s ustanovením o poskytovaní finančnej pomoci spoločnostiam, ktoré zamestnávajú univerzitných výskumníkov tým, že pokrývajú časť ich platov.

| 6.1.4 | Obyčajne sú takéto agentúry zriadené vládnymi iniciatívami (alebo v prípade Nemecka, iniciatívami obchodných a priemyselných komôr), za predpokladu, že pre príjemcov takýchto programov môže technologický rozvoj byť naozaj účinný, a teda že z neho môžu z dlhodobého hľadiska záujmov hospodárstva profitovať len s vonkajšou podporou, ktorá v mnohých prípadoch prichádza od vlády. Na úrovni financovania je situácia rozmanitejšia: napríklad inovačné centrá v Holandsku sú financované ministerstvom hospodárstva a niektoré svoje služby ponúkajú zadarmo (napríklad prvých 16 hodín poradenských sedení). Práca nórskych atašé pre výskum a vývoj je takisto financovaná vládou. Naopak, v Nemecku a v Spojených štátoch pochádza podpora pre takéto centrá zo špeciálneho fondu a postupom času sa znižuje: počas troch rokov v Nemecku a šiestich rokov v USA, začína na úrovni 50 %. Niektoré služby sú poskytované na komerčnej báze a iné na neziskovej báze. |
| --- | --- |

6.1.4

Obyčajne sú takéto agentúry zriadené vládnymi iniciatívami (alebo v prípade Nemecka, iniciatívami obchodných a priemyselných komôr), za predpokladu, že pre príjemcov takýchto programov môže technologický rozvoj byť naozaj účinný, a teda že z neho môžu z dlhodobého hľadiska záujmov hospodárstva profitovať len s vonkajšou podporou, ktorá v mnohých prípadoch prichádza od vlády. Na úrovni financovania je situácia rozmanitejšia: napríklad inovačné centrá v Holandsku sú financované ministerstvom hospodárstva a niektoré svoje služby ponúkajú zadarmo (napríklad prvých 16 hodín poradenských sedení). Práca nórskych atašé pre výskum a vývoj je takisto financovaná vládou. Naopak, v Nemecku a v Spojených štátoch pochádza podpora pre takéto centrá zo špeciálneho fondu a postupom času sa znižuje: počas troch rokov v Nemecku a šiestich rokov v USA, začína na úrovni 50 %. Niektoré služby sú poskytované na komerčnej báze a iné na neziskovej báze.

6.2   Organizácie poskytujúce služby v oblasti výskumu a vývoja (R&D)

| 6.2.1 | Charakteristickými znakmi týchto vysoko štruktúrovaných agentúr je to, že pracujú na tom, aby užšie prepojili vedu a priemysel, zjednotili priemyselné a iné typy výskumných ústavov a spoločností do sietí a tiež, s pomocou vládnych finančných zdrojov, zmluvne poskytovali služby v oblasti výskumu a vývoja hlavne pre malé a stredné podniky. Hoci sú ich činnosti do značnej miery spojené s univerzitami, ešte stále ich môžeme odlíšiť od univerzitných agentúr a parkov. |
| --- | --- |

6.2.1

Charakteristickými znakmi týchto vysoko štruktúrovaných agentúr je to, že pracujú na tom, aby užšie prepojili vedu a priemysel, zjednotili priemyselné a iné typy výskumných ústavov a spoločností do sietí a tiež, s pomocou vládnych finančných zdrojov, zmluvne poskytovali služby v oblasti výskumu a vývoja hlavne pre malé a stredné podniky. Hoci sú ich činnosti do značnej miery spojené s univerzitami, ešte stále ich môžeme odlíšiť od univerzitných agentúr a parkov.

| 6.2.2 | Posledne menované organizácie sú takisto vybudované pomocou vládnych iniciatív a v niektorých prípadoch sú tiež štátne. Klienti zo súkromného sektora (priemysel) a verejného sektora (napr. ministerstvá) ich poverujú zverejňovaním vedeckých inovácií. Dohovory v oblasti financovania takýchto organizácií sa výrazne líšia, od 10 % do 100 % projektových nákladov. |
| --- | --- |

6.2.2

Posledne menované organizácie sú takisto vybudované pomocou vládnych iniciatív a v niektorých prípadoch sú tiež štátne. Klienti zo súkromného sektora (priemysel) a verejného sektora (napr. ministerstvá) ich poverujú zverejňovaním vedeckých inovácií. Dohovory v oblasti financovania takýchto organizácií sa výrazne líšia, od 10 % do 100 % projektových nákladov.

6.3   Typy spolupráce medzi akademickou obcou a priemyslom vo forme parkov

| 6.3.1 | Mnohé z týchto parkov sú umiestnené v blízkosti generátorov vedomostí – obvykle univerzít alebo výskumných ústavov – a majú s nimi zmluvný vzťah; v niektorých prípadoch fungujú ako ich súčasť. Maďarské príklady zahŕňajú InfoPark alebo Inovačný park INNOTECH Technickej univerzity v Budapešti. Nevyhnutá pomoc však prichádza zo zdrojov štátnej alebo miestnej správy. Vďaka vysoko kvalitnej technickej infraštruktúre zaisťujú, aby bola v praxi splnená stále širšia škála podmienok pre inovácie. s pomocou technologického transferu sa môže pokryť stále viac etáp inovačného procesu a škála činností, ktoré sa konajú v rámci jedného priemyselného parku sa môže rozšíriť, aby zahŕňali vytvorenie výrobkov pripravených na trh, veľkovýrobu a dokonca vytvorenie nových priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

6.3.1

Mnohé z týchto parkov sú umiestnené v blízkosti generátorov vedomostí – obvykle univerzít alebo výskumných ústavov – a majú s nimi zmluvný vzťah; v niektorých prípadoch fungujú ako ich súčasť. Maďarské príklady zahŕňajú InfoPark alebo Inovačný park INNOTECH Technickej univerzity v Budapešti. Nevyhnutá pomoc však prichádza zo zdrojov štátnej alebo miestnej správy. Vďaka vysoko kvalitnej technickej infraštruktúre zaisťujú, aby bola v praxi splnená stále širšia škála podmienok pre inovácie. s pomocou technologického transferu sa môže pokryť stále viac etáp inovačného procesu a škála činností, ktoré sa konajú v rámci jedného priemyselného parku sa môže rozšíriť, aby zahŕňali vytvorenie výrobkov pripravených na trh, veľkovýrobu a dokonca vytvorenie nových priemyselných odvetví.

| 6.3.2 | Veľa vedeckých a výskumných parkov podporuje prosperitu a rôzne vedecké príležitosti v oblastiach, kde sú postavené. Mnoho takýchto oblastí je vo Francúzsku (napr. Lyons). v prípade iných francúzskych parkov zohráva kľúčovú úlohu model „technopol“ a je považovaný za jedinečné nové chápanie mesta. Prvé japonské parky boli postavené podobným spôsobom, ktorý sa stal modelom pre francúzsky „technopol“. Najznámejším z nich je Tsukala, rozvoj na zelenej lúke, ktorý bol založený ako celkom nové vedecké mesto. v súčasnosti sú technopoly vytvárané miestnymi iniciatívami. v USA boli prvé inovačné parky umiestnené v podobných oblastiach (napríklad Silicon Valley a okolie Route 128 v Bostone). |
| --- | --- |

6.3.2

Veľa vedeckých a výskumných parkov podporuje prosperitu a rôzne vedecké príležitosti v oblastiach, kde sú postavené. Mnoho takýchto oblastí je vo Francúzsku (napr. Lyons). v prípade iných francúzskych parkov zohráva kľúčovú úlohu model „technopol“ a je považovaný za jedinečné nové chápanie mesta. Prvé japonské parky boli postavené podobným spôsobom, ktorý sa stal modelom pre francúzsky „technopol“. Najznámejším z nich je Tsukala, rozvoj na zelenej lúke, ktorý bol založený ako celkom nové vedecké mesto. v súčasnosti sú technopoly vytvárané miestnymi iniciatívami. v USA boli prvé inovačné parky umiestnené v podobných oblastiach (napríklad Silicon Valley a okolie Route 128 v Bostone).

| 6.3.3 | Dnes sa inovačné parky vyskytujú vo všetkých štátoch Európskej únie, od Lisabonu po Atény. Zatiaľ analyzované parky sú najkomplexnejšími organizáciami zameranými na inovácie a majú najväčší organizačný potenciál a pokiaľ ide o presadzovanie inovácií, ponúkajú výhody popísané vyššie. |
| --- | --- |

6.3.3

Dnes sa inovačné parky vyskytujú vo všetkých štátoch Európskej únie, od Lisabonu po Atény. Zatiaľ analyzované parky sú najkomplexnejšími organizáciami zameranými na inovácie a majú najväčší organizačný potenciál a pokiaľ ide o presadzovanie inovácií, ponúkajú výhody popísané vyššie.

7.   Odporúčania

| 7.1 | Z pohľadu EHSV by Európska únia mala zohrávať aktívnu úlohu pri presadzovaní zriadenia a rozvoja priemyselných a technologických parkov ako inovačných pólov v členských štátoch EÚ a regiónoch, čím by sa umožnila úplná integrácia nových a starých členských štátov do rozšíreného jednotného trhu, ktorý je jedným z kľúčových prvkov nového partnerstva pre rast a rozvoj plánovaný obnovenou Lisabonskou stratégiou. Hlavným cieľom je:






  — | oživiť konkurencieschopnosť nových členských štátov a zmenšiť regionálne rozdiely; teda zaistiť lepšiu celkovú ekonomickú výkonnosť v EÚ, |
| --- | --- | --- |

7.1

Z pohľadu EHSV by Európska únia mala zohrávať aktívnu úlohu pri presadzovaní zriadenia a rozvoja priemyselných a technologických parkov ako inovačných pólov v členských štátoch EÚ a regiónoch, čím by sa umožnila úplná integrácia nových a starých členských štátov do rozšíreného jednotného trhu, ktorý je jedným z kľúčových prvkov nového partnerstva pre rast a rozvoj plánovaný obnovenou Lisabonskou stratégiou. Hlavným cieľom je:

—

oživiť konkurencieschopnosť nových členských štátov a zmenšiť regionálne rozdiely; teda zaistiť lepšiu celkovú ekonomickú výkonnosť v EÚ,

| — | oživiť konkurencieschopnosť na regionálnej a miestnej úrovni, ktorá umožňuje účinnejšie riadenie reštrukturalizácie priemyslu, opätovné využitie prírodných, finančných a ľudských zdrojov a vytvorenie stratégie schopnej reagovať na komplexnú povahu ekonomických a technologických príležitostí a výziev, ktoré predstavuje európska integrácia a globálny trh, |
| --- | --- |

—

oživiť konkurencieschopnosť na regionálnej a miestnej úrovni, ktorá umožňuje účinnejšie riadenie reštrukturalizácie priemyslu, opätovné využitie prírodných, finančných a ľudských zdrojov a vytvorenie stratégie schopnej reagovať na komplexnú povahu ekonomických a technologických príležitostí a výziev, ktoré predstavuje európska integrácia a globálny trh,

| — | zaistiť, aby sa plne využili príležitosti, ktoré ponúka dokončenie rozšíreného európskeho jednotného trhu, napríklad pomocou vytvárania sietí technologických parkov a priemyselných parkov na transregionálnych úrovniach založených na globálnych cieľoch, |
| --- | --- |

—

zaistiť, aby sa plne využili príležitosti, ktoré ponúka dokončenie rozšíreného európskeho jednotného trhu, napríklad pomocou vytvárania sietí technologických parkov a priemyselných parkov na transregionálnych úrovniach založených na globálnych cieľoch,

| — | zvýšiť všeobecné štandardy vo výskume a inovácii, zlepšiť komerčné využitie a uvedenie na trh výsledkov výskumu, pomocou ešte bližšieho prepojenia medzi malými a strednými podnikmi, vedeckou sférou a výskumom, vzdelávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov na prevádzkovej aj organizačnej úrovni, modernizácia verejnej správy a sprievodného právneho rámca a vybudovanie kapacity pre všetkých aktívnych účastníkov zúčastnených v rozhodovacích procesoch parkov, čo prispeje k tomu, že sa Európska únia stane najdynamickejšie sa rozvíjajúcou oblasťou sveta, ktorá vyčleňuje 3 % HDP na inováciu, |
| --- | --- |

—

zvýšiť všeobecné štandardy vo výskume a inovácii, zlepšiť komerčné využitie a uvedenie na trh výsledkov výskumu, pomocou ešte bližšieho prepojenia medzi malými a strednými podnikmi, vedeckou sférou a výskumom, vzdelávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov na prevádzkovej aj organizačnej úrovni, modernizácia verejnej správy a sprievodného právneho rámca a vybudovanie kapacity pre všetkých aktívnych účastníkov zúčastnených v rozhodovacích procesoch parkov, čo prispeje k tomu, že sa Európska únia stane najdynamickejšie sa rozvíjajúcou oblasťou sveta, ktorá vyčleňuje 3 % HDP na inováciu,

| — | využiť európske siete technologických a priemyselných parkov na povzbudenie výmeny informácií medzi priemyslom, sektorom služieb a finančným sektorom zároveň so zlepšovaním technologických prepojení a budovanie kapacity na nadobudnutie a presadzovanie nových vedomostí, teda oživenie inovácií a konkurencieschopnosť a zaistenie toho, že ciele ako rast, konkurencieschopnosť zamestnanosť, trvalo udržateľný rozvoj a rovnaké príležitosti sú zlúčiteľné medzi sebou a dosiahnuteľné pomocou vzájomného pôsobenia a zhody, |
| --- | --- |

—

využiť európske siete technologických a priemyselných parkov na povzbudenie výmeny informácií medzi priemyslom, sektorom služieb a finančným sektorom zároveň so zlepšovaním technologických prepojení a budovanie kapacity na nadobudnutie a presadzovanie nových vedomostí, teda oživenie inovácií a konkurencieschopnosť a zaistenie toho, že ciele ako rast, konkurencieschopnosť zamestnanosť, trvalo udržateľný rozvoj a rovnaké príležitosti sú zlúčiteľné medzi sebou a dosiahnuteľné pomocou vzájomného pôsobenia a zhody,

| — | monitorovať a vyhodnocovať výkonnosť, účinné technické kapacity, aktuálne úspechy a iné priaznivé účinky priemyselných a technologických parkov; to by sa malo robiť pravidelne a s ohľadom na štandardizované kritériá stanovené vopred, |
| --- | --- |

—

monitorovať a vyhodnocovať výkonnosť, účinné technické kapacity, aktuálne úspechy a iné priaznivé účinky priemyselných a technologických parkov; to by sa malo robiť pravidelne a s ohľadom na štandardizované kritériá stanovené vopred,

| — | zabezpečiť súlad s právnym rámcom Európskej únie, vrátane hospodárskej súťaže a pravidiel štátnej pomoci, pri zohľadnení pjceho vývoja týchto pravidiel. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť súlad s právnym rámcom Európskej únie, vrátane hospodárskej súťaže a pravidiel štátnej pomoci, pri zohľadnení pjceho vývoja týchto pravidiel.

| 7.2.1 | Z hľadiska EHSV musia byť opatrenia na podporu sietí priemyselných a technologických parkov rozvinuté na troch úrovniach, t. j. európskej, národnej a regionálnej/miestnej, v úplnom súlade s princípom subsidiarity zakotvenom v zmluvách, vrátane práva hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

7.2.1

Z hľadiska EHSV musia byť opatrenia na podporu sietí priemyselných a technologických parkov rozvinuté na troch úrovniach, t. j. európskej, národnej a regionálnej/miestnej, v úplnom súlade s princípom subsidiarity zakotvenom v zmluvách, vrátane práva hospodárskej súťaže.

| 7.2.2 | EHSV zastáva globálny, integrovaný prístup zahŕňajúci Siedmy rámcový program pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné aktivity, financovanie cez Európsky investičný fond (EIF) a Európsku investičnú banku (EIB), Európsku iniciatíva rastu, štrukturálne fondy, viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie, nový nástroj politiky partnerstva, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie a programy Spoločenstva v oblastiach vzdelávania a školenia, ale zároveň zohľadní Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008. Prijatie takéhoto prístupu zaistí flexibilitu pri voľbe nástrojov, blízkej spolupráci, dôslednosti a jednoduchosti, teda uľahčenie účasti v programoch a umožnenie návrhov, ku ktorým bude možné pristupovať z celej škály hľadísk. Všetko toto by umožnilo podporu integrovaných programov spolupráce medzi priemyselnými parkami, technologickými parkami a priemyselnými oblasťami na medziregionálnej a nadregionálnej úrovni a rozvoj paneurópskych sietí. |
| --- | --- |

7.2.2

EHSV zastáva globálny, integrovaný prístup zahŕňajúci Siedmy rámcový program pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné aktivity, financovanie cez Európsky investičný fond (EIF) a Európsku investičnú banku (EIB), Európsku iniciatíva rastu, štrukturálne fondy, viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie, nový nástroj politiky partnerstva, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie a programy Spoločenstva v oblastiach vzdelávania a školenia, ale zároveň zohľadní Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008. Prijatie takéhoto prístupu zaistí flexibilitu pri voľbe nástrojov, blízkej spolupráci, dôslednosti a jednoduchosti, teda uľahčenie účasti v programoch a umožnenie návrhov, ku ktorým bude možné pristupovať z celej škály hľadísk. Všetko toto by umožnilo podporu integrovaných programov spolupráce medzi priemyselnými parkami, technologickými parkami a priemyselnými oblasťami na medziregionálnej a nadregionálnej úrovni a rozvoj paneurópskych sietí.

| 7.2.3 | Pokiaľ ide o mechanizmy nového rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácií (viď INT/270, študijná skupina), EHSV by navrhoval aby sa programy „podnikanie a inovácie“ a „opatrenia na podporu informačných a komunikačných technológií“ zreteľne zmieňovali o vývoji sietí priemyselných parkov, technologických parkov a priemyselných oblastí, so špeciálnym odkazom na podporu takýchto sietí pomocou poskytovania financovania počiatočných štádií a uľahčenia prístupu k rizikovému kapitálu a opatrení na podporu zavedenia a účinnejšieho využitia informačných a telekomunikačných technológií prostredníctvom iniciatív e-Europe a i2010. Nové mechanizmy rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácií musia obsahovať podporu sietí priemyselných a technologických parkov a oblastí; čo by taktiež malo pomôcť oživiť účasť malých a stredných podnikov na siedmom rámcovom programe pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné aktivity. |
| --- | --- |

7.2.3

Pokiaľ ide o mechanizmy nového rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácií (viď INT/270, študijná skupina), EHSV by navrhoval aby sa programy „podnikanie a inovácie“ a „opatrenia na podporu informačných a komunikačných technológií“ zreteľne zmieňovali o vývoji sietí priemyselných parkov, technologických parkov a priemyselných oblastí, so špeciálnym odkazom na podporu takýchto sietí pomocou poskytovania financovania počiatočných štádií a uľahčenia prístupu k rizikovému kapitálu a opatrení na podporu zavedenia a účinnejšieho využitia informačných a telekomunikačných technológií prostredníctvom iniciatív e-Europe a i2010. Nové mechanizmy rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácií musia obsahovať podporu sietí priemyselných a technologických parkov a oblastí; čo by taktiež malo pomôcť oživiť účasť malých a stredných podnikov na siedmom rámcovom programe pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné aktivity.

| 7.2.4 | Vzhľadom na jednotlivé programy obsiahnuté v siedmom rámcovom programe, najmä „kapacity“, „ľudia“ a program „JRC“ (Spoločné výskumné centrum) by EHSV odporúčal:






  — | pre malé a stredné podniky sú potrebné silnejšie opatrenia na podporu, konkrétne pokiaľ ide o výskum a organizácie a združenia malých a stredných podnikov; malo by byť potvrdené, že paneurópska sieť priemyselných a technologických parkov, zoskupení a priemyselných oblastí, je plne spôsobilá predložiť výskumné návrhy, |
| --- | --- | --- |

7.2.4

Vzhľadom na jednotlivé programy obsiahnuté v siedmom rámcovom programe, najmä „kapacity“, „ľudia“ a program „JRC“ (Spoločné výskumné centrum) by EHSV odporúčal:

—

pre malé a stredné podniky sú potrebné silnejšie opatrenia na podporu, konkrétne pokiaľ ide o výskum a organizácie a združenia malých a stredných podnikov; malo by byť potvrdené, že paneurópska sieť priemyselných a technologických parkov, zoskupení a priemyselných oblastí, je plne spôsobilá predložiť výskumné návrhy,

| — | mali by sa prijať opatrenia na zlepšenie výskumného a vedomostného potenciálu európskych regiónov, podporiť vývoj priemyselných a technologických parkov a zoskupení, ako aj európskych a paneurópskych sietí parkov a zoskupení, financovať „predvídavosť“ zúčastnených technologických činností vzhľadom na sformulovanie stredných a dlhodobých plánov a stratégií, spolu s činnosťami predvídavosti týkajúcimi sa tém „sociálno-ekonomických a humanitných vied“, ktorá je súčasťou špecifického programu „kapacity“, |
| --- | --- |

—

mali by sa prijať opatrenia na zlepšenie výskumného a vedomostného potenciálu európskych regiónov, podporiť vývoj priemyselných a technologických parkov a zoskupení, ako aj európskych a paneurópskych sietí parkov a zoskupení, financovať „predvídavosť“ zúčastnených technologických činností vzhľadom na sformulovanie stredných a dlhodobých plánov a stratégií, spolu s činnosťami predvídavosti týkajúcimi sa tém „sociálno-ekonomických a humanitných vied“, ktorá je súčasťou špecifického programu „kapacity“,

| — | finančné a ľudské zdroje plánované prostredníctvom akcie „cesty a partnerstvo priemyslu a vedeckej obce“ zaradenej do špecifického programu „ľudia“ a konkrétne výskumníci, ktorí poznajú špeciálne možné problémy v oblasti rozvoj malých a stredných podnikov, by mali byť k dispozícii, aby spĺňali potreby priemyselných a technologických parkov a zoskupení, |
| --- | --- |

—

finančné a ľudské zdroje plánované prostredníctvom akcie „cesty a partnerstvo priemyslu a vedeckej obce“ zaradenej do špecifického programu „ľudia“ a konkrétne výskumníci, ktorí poznajú špeciálne možné problémy v oblasti rozvoj malých a stredných podnikov, by mali byť k dispozícii, aby spĺňali potreby priemyselných a technologických parkov a zoskupení,

| — | odborné znalosti Spoločného výskumného centra musia byť úplne sprístupnené priemyselným a technologickým parkom a zoskupeniam prostredníctvom financovania ich účasti na nepriamych činnostiach vzhľadom na vytváranie sietí, podporovanie vzdelávania a mobility a vytváranie technologických platforiem; pritom by mali využiť vysoký prínos, ktorú ponúka JRC a jeho výskumné ústavy, konkrétne IPTS v Seville. |
| --- | --- |

—

odborné znalosti Spoločného výskumného centra musia byť úplne sprístupnené priemyselným a technologickým parkom a zoskupeniam prostredníctvom financovania ich účasti na nepriamych činnostiach vzhľadom na vytváranie sietí, podporovanie vzdelávania a mobility a vytváranie technologických platforiem; pritom by mali využiť vysoký prínos, ktorú ponúka JRC a jeho výskumné ústavy, konkrétne IPTS v Seville.

| 7.2.5 | Vzhľadom na EIF, EIB, iniciatívu rastu, štrukturálne fondy a Kohézny fond by sa malo konať tak, aby sa pokračovalo v záveroch európskeho summitu z marca 2005 vytvorením viacerých a lepších synergií v oblasti výskumu a inovácií medzi fondmi Spoločenstva, EIF a EIB. Európska rada taktiež zdôrazňuje, že regionálnym a miestnym účastníkom sa musí poskytnúť oveľa väčšie zodpovednosť pri uplatňovaní Lisabonskej stratégie s jej troma piliermi (ekonomickým, sociálnym a environmentálnym). EHSV odporúča zintenzívnenie úsilia na rozvoj kohéznej politiky, ktorá podporuje zbližovanie, konkurencieschopnosť a územnú spoluprácu, a sústreďuje viac zdrojov na rozvoj inovácií a spoločnosti založenej na vedomostiach takým spôsobom, aby predvídala a podporovala ekonomické zmeny, ktoré smerujú k zlepšeniu konkurencieschopnosti a výhody v oblasti hospodárskej súťaže; tiež odporúča zlepšenie profesionálnych zručností pracovnej sily, najmä v nových členských štátoch. Na tento účel by sa mali rozvíjať činnosti a siete priemyselných a technologických parkov a zoskupení prostredníctvom európskej územnej spolupráce a partnerstiev verejného a súkromného sektora (PPP) a financovania programov, ako napríklad iniciatíva EIF Inovácia 2010. |
| --- | --- |

7.2.5

Vzhľadom na EIF, EIB, iniciatívu rastu, štrukturálne fondy a Kohézny fond by sa malo konať tak, aby sa pokračovalo v záveroch európskeho summitu z marca 2005 vytvorením viacerých a lepších synergií v oblasti výskumu a inovácií medzi fondmi Spoločenstva, EIF a EIB. Európska rada taktiež zdôrazňuje, že regionálnym a miestnym účastníkom sa musí poskytnúť oveľa väčšie zodpovednosť pri uplatňovaní Lisabonskej stratégie s jej troma piliermi (ekonomickým, sociálnym a environmentálnym). EHSV odporúča zintenzívnenie úsilia na rozvoj kohéznej politiky, ktorá podporuje zbližovanie, konkurencieschopnosť a územnú spoluprácu, a sústreďuje viac zdrojov na rozvoj inovácií a spoločnosti založenej na vedomostiach takým spôsobom, aby predvídala a podporovala ekonomické zmeny, ktoré smerujú k zlepšeniu konkurencieschopnosti a výhody v oblasti hospodárskej súťaže; tiež odporúča zlepšenie profesionálnych zručností pracovnej sily, najmä v nových členských štátoch. Na tento účel by sa mali rozvíjať činnosti a siete priemyselných a technologických parkov a zoskupení prostredníctvom európskej územnej spolupráce a partnerstiev verejného a súkromného sektora (PPP) a financovania programov, ako napríklad iniciatíva EIF Inovácia 2010.

| 7.2.6 | Piaty viacročný program pre podniky a podnikanie a Európska charta malých podnikov zdôrazňujú potrebu rozvoja vzdelávania a školenia podnikateľov, opatrení, ktoré by umožnili lacnejšie a rýchlejšie založenie nových podnikov, modernejšej legislatívy a riadenia, lepšej dostupnosti kvalifikovanej pracovnej sily, ľahšieho prístupu k službám cez internet, zlepšenia fiškálnych a finančných podmienok, posilnenia technologickej kapacity malých a stredných podnikov a dostupnosti úspešných modelov elektronického podnikania (e-business) a osvedčených postupov. EHSV bol vždy silným zástancom krokov Spoločenstva, ktoré mali vplyv na priemyselné a technologické parky a zoskupenia. |
| --- | --- |

7.2.6

Piaty viacročný program pre podniky a podnikanie a Európska charta malých podnikov zdôrazňujú potrebu rozvoja vzdelávania a školenia podnikateľov, opatrení, ktoré by umožnili lacnejšie a rýchlejšie založenie nových podnikov, modernejšej legislatívy a riadenia, lepšej dostupnosti kvalifikovanej pracovnej sily, ľahšieho prístupu k službám cez internet, zlepšenia fiškálnych a finančných podmienok, posilnenia technologickej kapacity malých a stredných podnikov a dostupnosti úspešných modelov elektronického podnikania (e-business) a osvedčených postupov. EHSV bol vždy silným zástancom krokov Spoločenstva, ktoré mali vplyv na priemyselné a technologické parky a zoskupenia.

| 7.2.7 | EHSV sa domnieva, že by to bolo užitočné, ak by nový európsky nástroj susedstva a partnerstva a najmä časť, ktorá bola predtým zahrnutá v oblastiach 2 a 3 aktivít programu INTERREG, zahŕňala opatrenia týkajúce sa priemyselných a technologických parkov a zoskupení v jeho financovaní medziregionálnych, nadregionálnych, európskych a paneurópskych sietí. |
| --- | --- |

7.2.7

EHSV sa domnieva, že by to bolo užitočné, ak by nový európsky nástroj susedstva a partnerstva a najmä časť, ktorá bola predtým zahrnutá v oblastiach 2 a 3 aktivít programu INTERREG, zahŕňala opatrenia týkajúce sa priemyselných a technologických parkov a zoskupení v jeho financovaní medziregionálnych, nadregionálnych, európskych a paneurópskych sietí.

| 7.2.8 | EHSV podporuje v členských štátoch spoluprácu s úradmi práce a všetkými zainteresovanými inštitúciami na úrovni EÚ, ktoré majú záujem na vytváraní nových pracovných miest zabezpečujúcich, že parky zostanú schopné vytvárať nové pracovné miesta, pri využívaní všetkých výhod, ktoré ponúkajú siete. Zástupcovia obchodu, odborárskych zväzov, miestnych orgánov a NGO musia byť taktiež zapojení, aby sa zabezpečilo aj vytváranie miest na ktoré sú potrebné zvýšené a vysoko kvalitnými (odborné) vedomosti. Zamestnanci pracujúci v parkoch musia myť možnosť neustále sa zapájať do odbornej prípravy a preškoľovania, ktoré je prispôsobené priemyselnej reštrukturalizácii. v súlade so stanoviskom EHSV CESE1073/2005, prijatým 28. – 29. septembra (CCMI/019), je potrebné zdôrazniť, sociálny dialóg a zapojenie zamestnancov sú kľúčovými podmienkami pre prípravu na priemyselné zmeny a riadenie procesu správnym smerom. |
| --- | --- |

7.2.8

EHSV podporuje v členských štátoch spoluprácu s úradmi práce a všetkými zainteresovanými inštitúciami na úrovni EÚ, ktoré majú záujem na vytváraní nových pracovných miest zabezpečujúcich, že parky zostanú schopné vytvárať nové pracovné miesta, pri využívaní všetkých výhod, ktoré ponúkajú siete. Zástupcovia obchodu, odborárskych zväzov, miestnych orgánov a NGO musia byť taktiež zapojení, aby sa zabezpečilo aj vytváranie miest na ktoré sú potrebné zvýšené a vysoko kvalitnými (odborné) vedomosti. Zamestnanci pracujúci v parkoch musia myť možnosť neustále sa zapájať do odbornej prípravy a preškoľovania, ktoré je prispôsobené priemyselnej reštrukturalizácii. v súlade so stanoviskom EHSV CESE1073/2005, prijatým 28. – 29. septembra (CCMI/019), je potrebné zdôrazniť, sociálny dialóg a zapojenie zamestnancov sú kľúčovými podmienkami pre prípravu na priemyselné zmeny a riadenie procesu správnym smerom.

| 7.2.9 | EHSV obhajuje opatrenia zamerané na zlepšenie európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a rozvíjanie nových vzorov výroby a spotreby šetrnej k životnému prostrediu prostredníctvom školiacich a vzdelávacích aktivít, aby pomohli pri rozvoji sietí priemyselných a technologických parkov a zoskupení. Nové školiace a vzdelávacie programy v takýchto parkoch a zoskupeniach by takisto mohli prispieť k vytvoreniu vysoko odborných profesií v priemysle a technológii, ktoré by boli atraktívnejšie pre mladých Európanov. |
| --- | --- |

7.2.9

EHSV obhajuje opatrenia zamerané na zlepšenie európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a rozvíjanie nových vzorov výroby a spotreby šetrnej k životnému prostrediu prostredníctvom školiacich a vzdelávacích aktivít, aby pomohli pri rozvoji sietí priemyselných a technologických parkov a zoskupení. Nové školiace a vzdelávacie programy v takýchto parkoch a zoskupeniach by takisto mohli prispieť k vytvoreniu vysoko odborných profesií v priemysle a technológii, ktoré by boli atraktívnejšie pre mladých Európanov.

| 7.2.10 | V súlade so závermi prijatými EHSV v tejto veci v skorších stanoviskách – a najmä v stanovisku 374/2005 zo 6. apríla 2005 o Európskych priemyselných oblastiach – by EHSV rád zdôraznil, že je nevyhnutné rozvíjať priemyselné parky a priemyselné oblasti ako inovačné póly a európske platformy (Európska platforma pre inovačné póly), ktoré umožňujú spoločnú strategickú víziu a činnosti na budovanie kapacity a kultúrneho rozvoja odborových zväzov spolu s profesionálnymi združeniami, v spolupráci s príslušnými aktívnymi účastníkmi organizovanej občianskej spoločnosti. Pritom sa musia naplno využiť všetky primerané nástroje na podporu inovácií a transferu vedomostí: vzájomná výmena osvedčených postupov, vytýčenie základných harmonizovaných požiadaviek pre identifikáciu, prijatie spoločných školiacich opatrení, zabezpečenie priameho prístupu k odborným znalostiam JRC, rozvíjanie spoločnej terminológie a triedenia, rovnako ako využívanie a vytváranie potenciálnych synergií medzi zdrojmi priemyselných parkov a združení v rôznych krajinách, s cieľom umožniť im, aby sa priamo zúčastnili programov a iniciatív Spoločenstva. Zároveň musia byť do praxe zavedené spoločné systémy hodnotenia, monitorovania a stanovenia kritérií európskych priemyselných a technologických parkov, zoskupení a priemyselných oblastí. |
| --- | --- |

7.2.10

V súlade so závermi prijatými EHSV v tejto veci v skorších stanoviskách – a najmä v stanovisku 374/2005 zo 6. apríla 2005 o Európskych priemyselných oblastiach – by EHSV rád zdôraznil, že je nevyhnutné rozvíjať priemyselné parky a priemyselné oblasti ako inovačné póly a európske platformy (Európska platforma pre inovačné póly), ktoré umožňujú spoločnú strategickú víziu a činnosti na budovanie kapacity a kultúrneho rozvoja odborových zväzov spolu s profesionálnymi združeniami, v spolupráci s príslušnými aktívnymi účastníkmi organizovanej občianskej spoločnosti. Pritom sa musia naplno využiť všetky primerané nástroje na podporu inovácií a transferu vedomostí: vzájomná výmena osvedčených postupov, vytýčenie základných harmonizovaných požiadaviek pre identifikáciu, prijatie spoločných školiacich opatrení, zabezpečenie priameho prístupu k odborným znalostiam JRC, rozvíjanie spoločnej terminológie a triedenia, rovnako ako využívanie a vytváranie potenciálnych synergií medzi zdrojmi priemyselných parkov a združení v rôznych krajinách, s cieľom umožniť im, aby sa priamo zúčastnili programov a iniciatív Spoločenstva. Zároveň musia byť do praxe zavedené spoločné systémy hodnotenia, monitorovania a stanovenia kritérií európskych priemyselných a technologických parkov, zoskupení a priemyselných oblastí.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníèka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/58

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie – „Reštrukturalizácia a zamestnanosť – Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie“

KOM(2005) 120, konečné znenie

(2006/C 65/12)

Európska komisia sa 28. apríla 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. novembra 2005. Spravodajcom bol pán ZÖHRER, pomocným spravodajcom bol pán SOURY-LAVERGNE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 14. decembra) 121 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom sa 9 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Zhrnutie

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta obsiahly prístup presahujúci jednotlivé oblasti, ktorý Komisia zvolila. Komisia sa tu zaoberá otázkou, ktorá je rovnako dôležitá pre podniky ako pre zamestnancov. Priemyselné zmeny a schopnosť zúčastnených reagovať na ne sú dôležitými faktormi na udržanie konkurencieschopnosti. Úspech však závisí od zvládnutia následkov zmien v sociálnej oblasti.

S analýzou javu, ktorý Komisia popisuje, výbor v zásade súhlasí, uvítal by však hlbšiu analýzu.

Reštrukturalizácie sa vždy spájajú predovšetkým zo strany zamestnancov s obavami pred negatívnymi dôsledkami. Z dobre riadených reštrukturalizácií však vyplývajú tiež nové úlohy a príležitosti. V podstate záleží na tom, ako sa s touto situáciou v podniku vysporiadajú, ako sa zvládnu jednotlivé fázy, či rôzni aktéri spolupracujú a či vyvíjajú spoločné úsilie, ktoré umožní využiť príležitosti.

Výbor súhlasí s názorom, že odpovede na jav reštrukturalizácie musia byť súčasťou stratégie rastu a zamestnanosti.

Užšia koordinácia v rámci Komisie vytvorením internej pracovnej skupiny a pravidelný dialóg s Európskym parlamentom a Radou sú vítané.

Pri preskúmaní stratégie zamestnanosti výbor v zásade súhlasí s prioritami menovanými Komisiou. Stratégia zamestnanosti sa pritom nesmie hodnotiť oddelene od makroekonomických rámcových podmienok a priemyselnej politiky.

Pokiaľ ide o reformu finančných nástrojov, výbor súhlasí s tým, aby bola vo zvýšenej miere zameraná na predvídanie a riadenie reštrukturalizácií.

Čo sa týka priemyselnej politiky, ide z pohľadu výboru predovšetkým o prehĺbenie sektorového prístupu, ktorý umožní nájsť na mieru šité prístupy k jednotlivým odvetviam. Zlepšenie právnych predpisov platných pre podniky je dôležitým bodom, ktorý je však potrebné konkrétnejšie zhodnotiť a upresniť.

Technologické iniciatívy, najmä technologické platformy, považuje výbor za jeden z najdôležitejších spôsobov, ako situáciu zlepšiť. Je potrebné dbať na to, aby bolo vytvorené prostredie naklonené inováciám.

S ohľadom na politiku konkurencieschopnosti si treba položiť otázku, či nástroje, ktoré sú momentálne k dispozícii, vystačia. V súvislosti so štátnou pomocou výbor zdôrazňuje, že je potrebné viac venovať pozornosť tomu, ako štátna pomoc súvisí s reštrukturalizáciou a presunmi výroby.

Európske stredisko pre sledovanie zmien v Dubline musí aj podľa názoru výboru hrať podstatnú úlohu.

Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať budovaniu sociálneho sektorového dialógu. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že sociálni partneri môžu na základe svojich poznatkov súvisiacich so sektormi plniť zvláštnu alarmujúcu funkciu. Tento nástroj by sa však nemal využívať len v krízových situáciách.

Ohlásené oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov výbor očakáva so záujmom.

Výbor v zásade víta vytvorenie fóra „Reštrukturalizácia“. Cieľom fóra musí byť objasňovať osvedčené postupy a analyzovať miestne prekážky pri ich uplatňovaní (regulácia predpismi).

Popri modernizácii a zjednodušení právnych predpisov všeobecne stanovených v Lisabonskom akčnom programe, ktoré výbor vždy vítal, ohlásila Komisia Zelenú knihu o vývoji pracovného práva. Práve v kontexte reštrukturalizácií cieľom vývoja pracovného práva musí byť vyvážený vzťah medzi flexibilitou a bezpečnosťou.

Na podporu mobility v rámci Európskej únie sa zdá byť jediný uvedený návrh smernice o prenose práv doplnkového dôchodku nedostatočný. Bude nutné zvážiť celý rad stimulov podporujúcich mobilitu, napríklad v oblasti kvalifikácie, pracovného trhu, sociálneho a daňového práva vrátane odstránenia administratívnych prekážok voľného pohybu pracovných síl.

Výbor by uvítal, keby sociálni partneri pokračovali vo svojich prácach na tému reštrukturalizácia a konkretizovali ich.

Európske podnikové rady zohrávajú pri reštrukturalizácii podnikov nezanedbateľnú úlohu. Konzultácie týkajúce sa revízie smernice o európskych podnikových radách je preto potrebné zvážiť z hľadiska reštrukturalizácií a musia byť posudzované v širšom kontexte.

Výbor je rovnako ako Komisia presvedčený o tom, že reštrukturalizácia nesmie byť synonymom sociálnych ústupov a stratou hospodárskej podstaty.

Nie je možné úplne zabrániť negatívnym dôsledkom pre zamestnancov. Opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva, musia mať preto popri požiadavkách uvedených Komisiou tiež za cieľ zaručiť zamestnancom potrebnú ochranu v prechodných fázach.

1.   Úvod

| 1.1 | Sociálna agenda prijatá 9. februára 2005 v rovnakom čase ako Oznámenie týkajúce sa revízie stratégie trvalo udržateľného rozvoja (1) stanovuje, že Komisia rozvinie stratégiu v oblasti riadenia reštrukturalizácie zameriavajúc sa na lepší vzťah medzi náležitými európskymi politikami, zvýšenú účasť sociálnych partnerov, podstatnejšiu synergiu medzi politikami a finančnými zdrojmi a na prispôsobenie právnych a zmluvných rámcov. |
| --- | --- |

1.1

Sociálna agenda prijatá 9. februára 2005 v rovnakom čase ako Oznámenie týkajúce sa revízie stratégie trvalo udržateľného rozvoja (1) stanovuje, že Komisia rozvinie stratégiu v oblasti riadenia reštrukturalizácie zameriavajúc sa na lepší vzťah medzi náležitými európskymi politikami, zvýšenú účasť sociálnych partnerov, podstatnejšiu synergiu medzi politikami a finančnými zdrojmi a na prispôsobenie právnych a zmluvných rámcov.

| 1.2 | Oznámenie „Reštrukturalizácia a zamestnanosť“ (2), ktoré Komisia predložila 31. marca 2005, uvádza činnosti, ktoré je potrebné rozvíjať alebo posilniť, aby sa mohol zmobilizovať potenciál EÚ, ktorý má k dispozícii. Pritom sa berie do úvahy horizontálne a sektorálne hľadisko a navrhuje sa celý rad činností v rôznych politikách Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.2

Oznámenie „Reštrukturalizácia a zamestnanosť“ (2), ktoré Komisia predložila 31. marca 2005, uvádza činnosti, ktoré je potrebné rozvíjať alebo posilniť, aby sa mohol zmobilizovať potenciál EÚ, ktorý má k dispozícii. Pritom sa berie do úvahy horizontálne a sektorálne hľadisko a navrhuje sa celý rad činností v rôznych politikách Spoločenstva.

| 1.3 | Keďže oznámenie Komisie je určené širokej verejnosti, obsahuje všeobecné úvahy, a síce najmä vo vzťahu k reštrukturalizácii, ktorá môže postihnúť všetky podniky, ktoré sa musia prispôsobiť. |
| --- | --- |

1.3

Keďže oznámenie Komisie je určené širokej verejnosti, obsahuje všeobecné úvahy, a síce najmä vo vzťahu k reštrukturalizácii, ktorá môže postihnúť všetky podniky, ktoré sa musia prispôsobiť.

2.   Zhrnutie dokumentu Komisie

| 2.1 | Komisia je presvedčená o tom, že reštrukturalizácia nesmie byť synonymom sociálnych ústupov a stratou hospodárskej podstaty. Reštrukturalizácie majú byť naopak zárukou hospodárskeho a sociálneho pokroku, avšak iba pod podmienkou, že ich vývin bude správne predvídaný, že podniky ich budú môcť riadiť efektívne a rýchlo a že sa verejná činnosť bude za vhodných podmienok podieľať na ich sledovaní. |
| --- | --- |

2.1

Komisia je presvedčená o tom, že reštrukturalizácia nesmie byť synonymom sociálnych ústupov a stratou hospodárskej podstaty. Reštrukturalizácie majú byť naopak zárukou hospodárskeho a sociálneho pokroku, avšak iba pod podmienkou, že ich vývin bude správne predvídaný, že podniky ich budú môcť riadiť efektívne a rýchlo a že sa verejná činnosť bude za vhodných podmienok podieľať na ich sledovaní.

| 2.2 | Reštrukturalizácia podnikov sa často spája s veľmi vysokými nákladmi, nielen pre príslušných pracovníkov, ale aj pre miestne a regionálne hospodárstvo. Udržiavanie sociálnej súdržnosti, ktorá je rozlišovacím prvkom európskeho sociálneho modelu, vyžaduje vytvorenie sprievodných politík usilujúcich sa o minimalizovanie sociálnych nákladov a podporovanie hľadania alternatívnych zdrojov týkajúcich sa pracovných miest a príjmov. |
| --- | --- |

2.2

Reštrukturalizácia podnikov sa často spája s veľmi vysokými nákladmi, nielen pre príslušných pracovníkov, ale aj pre miestne a regionálne hospodárstvo. Udržiavanie sociálnej súdržnosti, ktorá je rozlišovacím prvkom európskeho sociálneho modelu, vyžaduje vytvorenie sprievodných politík usilujúcich sa o minimalizovanie sociálnych nákladov a podporovanie hľadania alternatívnych zdrojov týkajúcich sa pracovných miest a príjmov.

| 2.3 | Opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva, sa teda majú týkať štyroch požiadaviek:






  — | Požiadavka koherentnosti medzi príslušnými politikami potrebná na to, aby rast a reštrukturalizácia, ktoré zahŕňa, neviedli k zániku ľudského kapitálu. |
| --- | --- | --- |

2.3

Opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva, sa teda majú týkať štyroch požiadaviek:

—

Požiadavka koherentnosti medzi príslušnými politikami potrebná na to, aby rast a reštrukturalizácia, ktoré zahŕňa, neviedli k zániku ľudského kapitálu.

| — | Požiadavka dlhodobej perspektívy, ktorej súčasťou musia byť rôzne politiky Spoločenstva. Na to, aby hospodárske a sociálne subjekty mohli reagovať, musia sa preukázať schopnosťou predvídať. |
| --- | --- |

—

Požiadavka dlhodobej perspektívy, ktorej súčasťou musia byť rôzne politiky Spoločenstva. Na to, aby hospodárske a sociálne subjekty mohli reagovať, musia sa preukázať schopnosťou predvídať.

| — | Požiadavka účasti sociálnych partnerov, ktorá zastáva zo všetkých príslušných subjektov prvoradé miesto. |
| --- | --- |

—

Požiadavka účasti sociálnych partnerov, ktorá zastáva zo všetkých príslušných subjektov prvoradé miesto.

| — | Zohľadnenie územného rozsahu, keďže práve na miestnej úrovni je anticipácia zmeny najúčinnejšia. Z tohto hľadiska má regionálna politika a politika súdržnosti Európskej únie zohrávať úlohu katalyzátora. |
| --- | --- |

—

Zohľadnenie územného rozsahu, keďže práve na miestnej úrovni je anticipácia zmeny najúčinnejšia. Z tohto hľadiska má regionálna politika a politika súdržnosti Európskej únie zohrávať úlohu katalyzátora.

| 2.4 | Uvedené oznámenie uvádza činnosti, ktoré je potrebné rozvíjať alebo posilniť v rámci rôznych prostriedkov, ktoré Únia môže poskytnúť na tento účel z horizontálneho a sektorálneho hľadiska. V súvislosti s realizáciou týchto činností je potrebné maximálne obmedziť zaťaženie podnikov zabezpečujúc zlepšenie anticipácie a riadenia reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

2.4

Uvedené oznámenie uvádza činnosti, ktoré je potrebné rozvíjať alebo posilniť v rámci rôznych prostriedkov, ktoré Únia môže poskytnúť na tento účel z horizontálneho a sektorálneho hľadiska. V súvislosti s realizáciou týchto činností je potrebné maximálne obmedziť zaťaženie podnikov zabezpečujúc zlepšenie anticipácie a riadenia reštrukturalizácie.

| 2.5 | V prílohe č. 1 oznámenia sa konkrétne navrhuje balíček 12 opatrení, z ktorých je potrebné zdôrazniť najmä tieto:






  — | revízia Európskej stratégie zamestnanosti, |
| --- | --- | --- |

2.5

V prílohe č. 1 oznámenia sa konkrétne navrhuje balíček 12 opatrení, z ktorých je potrebné zdôrazniť najmä tieto:

—

revízia Európskej stratégie zamestnanosti,

| — | reforma finančných nástrojov a založenie vyrovnávacieho fondu rastu, |
| --- | --- |

—

reforma finančných nástrojov a založenie vyrovnávacieho fondu rastu,

| — | založenie fóra „Reštrukturalizácia“, |
| --- | --- |

—

založenie fóra „Reštrukturalizácia“,

| — | posilnené monitorovanie odvetví, ktoré sú v krátkej dobe najviac vystavené reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

—

posilnené monitorovanie odvetví, ktoré sú v krátkej dobe najviac vystavené reštrukturalizácii.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Európsky a hospodársky výbor víta obsiahly prístup zasahujúci všetky oblasti, ktorý Komisia zvolila. Komisia tým otvára otázku, ktorá je rovnako dôležitá pre podniky ako pre zamestnancov. Priemyselné zmeny a schopnosť zúčastnených reagovať na ne, sú dôležitými faktormi na udržanie konkurencieschopnosti. Úspech však závisí od zvládnutia následkov zmien v sociálnej oblasti. Výbor sa k tejto téme už vyjadril v rôznych stanoviskách. |
| --- | --- |

3.1

Európsky a hospodársky výbor víta obsiahly prístup zasahujúci všetky oblasti, ktorý Komisia zvolila. Komisia tým otvára otázku, ktorá je rovnako dôležitá pre podniky ako pre zamestnancov. Priemyselné zmeny a schopnosť zúčastnených reagovať na ne, sú dôležitými faktormi na udržanie konkurencieschopnosti. Úspech však závisí od zvládnutia následkov zmien v sociálnej oblasti. Výbor sa k tejto téme už vyjadril v rôznych stanoviskách.

| 3.2 | Keď Komisia vo svojom oznámení hovorí o reštrukturalizácii, vyvstáva prirodzene otázka definície tohto pojmu. EHSV v rôznych stanoviskách rozlišoval medzi „priemyselnými zmenami“ ako neustálym procesom rozvoja podniku resp. odvetvia a „reštrukturalizáciou“ ako zvláštnou formou priemyselných zmien – spravidla náhle vzniknutým procesom (často vynúteného) prispôsobenia sa na podmienky ekonomického prostredia s cieľom znovu nadobudnúť konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

3.2

Keď Komisia vo svojom oznámení hovorí o reštrukturalizácii, vyvstáva prirodzene otázka definície tohto pojmu. EHSV v rôznych stanoviskách rozlišoval medzi „priemyselnými zmenami“ ako neustálym procesom rozvoja podniku resp. odvetvia a „reštrukturalizáciou“ ako zvláštnou formou priemyselných zmien – spravidla náhle vzniknutým procesom (často vynúteného) prispôsobenia sa na podmienky ekonomického prostredia s cieľom znovu nadobudnúť konkurencieschopnosť.

| 3.2.1 | Aj keď Komisia z dôvodu jednoduchšieho pochopenia tento rozdiel v označení nerobí, výbor odporúča podobne diferencovaný uhol pohľadu. Kľúčom k riadeniu zmien je bezpochyby predvídanie a proaktívne riešenie zmien. Reštrukturalizácie priemyslu sú rastúcou a diferencovanejšiou úlohou v globálnom prostredí. Oboje si vyžaduje rôzne prístupy a opatrenia. |
| --- | --- |

3.2.1

Aj keď Komisia z dôvodu jednoduchšieho pochopenia tento rozdiel v označení nerobí, výbor odporúča podobne diferencovaný uhol pohľadu. Kľúčom k riadeniu zmien je bezpochyby predvídanie a proaktívne riešenie zmien. Reštrukturalizácie priemyslu sú rastúcou a diferencovanejšiou úlohou v globálnom prostredí. Oboje si vyžaduje rôzne prístupy a opatrenia.

| 3.2.2 | Podpora zmien nemôže byť sama osebe cieľom. Dlhodobo jasne definovaná a na budúcnosť orientovaná priemyselná politika môže tieto zmeny pozitívne ovplyvniť a odzrkadliť sa na dôsledkoch takým spôsobom, že z nich vzniknú nové príležitosti. Z tohto hľadiska sa bude výbor zaoberať novým oznámením Komisie „Nová priemyselná politika ..... (KOM 2005 – ...)“. |
| --- | --- |

3.2.2

Podpora zmien nemôže byť sama osebe cieľom. Dlhodobo jasne definovaná a na budúcnosť orientovaná priemyselná politika môže tieto zmeny pozitívne ovplyvniť a odzrkadliť sa na dôsledkoch takým spôsobom, že z nich vzniknú nové príležitosti. Z tohto hľadiska sa bude výbor zaoberať novým oznámením Komisie „Nová priemyselná politika ..... (KOM 2005 – ...)“.

| 3.3 | S analýzou javu, ktorý Komisia popisuje, výbor v zásade súhlasí. Komisia v prvom rade uvádza štyri hlavné dôvody pre reštrukturalizácie:






  — | vývoj jednotného európskeho trhu a otváranie sa ekonomík medzinárodnej konkurencii, |
| --- | --- | --- |

3.3

S analýzou javu, ktorý Komisia popisuje, výbor v zásade súhlasí. Komisia v prvom rade uvádza štyri hlavné dôvody pre reštrukturalizácie:

—

vývoj jednotného európskeho trhu a otváranie sa ekonomík medzinárodnej konkurencii,

| — | technologická inovácia, |
| --- | --- |

—

technologická inovácia,

| — | vývoj regulačného rámca, |
| --- | --- |

—

vývoj regulačného rámca,

| — | zmeny vychádzajúce z dopytu spotrebiteľov. |
| --- | --- |

—

zmeny vychádzajúce z dopytu spotrebiteľov.

| 3.3.1 | Tým sa Komisia vo svojej analýze obmedzuje na všeobecne známe všeobecné faktory. Rozhodujúce je tiež, či sú reštrukturalizácie plánované dlhodobejšie, aby sa predvídal určitý vývoj alebo či sú privodené neplánovane tlakom zvonka resp. chybami v manažmente. Príkladom toho je vývoj pomeru potenciálu trhu k výrobným kapacitám: ak sa nerešpektuje, vzniknú nadbytočné kapacity, ktoré sa skôr či neskôr stanú podnetom na reštrukturalizáciu. Výbor by uvítal podrobnejšiu analýzu, pretože z týchto situácií vyplývajú rôzne spôsoby riešenia. |
| --- | --- |

3.3.1

Tým sa Komisia vo svojej analýze obmedzuje na všeobecne známe všeobecné faktory. Rozhodujúce je tiež, či sú reštrukturalizácie plánované dlhodobejšie, aby sa predvídal určitý vývoj alebo či sú privodené neplánovane tlakom zvonka resp. chybami v manažmente. Príkladom toho je vývoj pomeru potenciálu trhu k výrobným kapacitám: ak sa nerešpektuje, vzniknú nadbytočné kapacity, ktoré sa skôr či neskôr stanú podnetom na reštrukturalizáciu. Výbor by uvítal podrobnejšiu analýzu, pretože z týchto situácií vyplývajú rôzne spôsoby riešenia.

| 3.3.2 | Reštrukturalizácie sa vždy spájajú predovšetkým zo strany zamestnancov s obavami pred negatívnymi dôsledkami. Z dobre riadených reštrukturalizácií však vyplývajú tiež nové úlohy a príležitosti. Existujú mnohé príklady úspešne či menej úspešne uskutočnených reštrukturalizácií. V podstate záleží na tom, ako sa s touto situáciou v podniku vysporiadajú, ako sa zvládnu jednotlivé fázy, či rôzni aktéri spolupracujú a či vyvíjajú spoločné úsilie, ktoré umožní využiť príležitosti. |
| --- | --- |

3.3.2

Reštrukturalizácie sa vždy spájajú predovšetkým zo strany zamestnancov s obavami pred negatívnymi dôsledkami. Z dobre riadených reštrukturalizácií však vyplývajú tiež nové úlohy a príležitosti. Existujú mnohé príklady úspešne či menej úspešne uskutočnených reštrukturalizácií. V podstate záleží na tom, ako sa s touto situáciou v podniku vysporiadajú, ako sa zvládnu jednotlivé fázy, či rôzni aktéri spolupracujú a či vyvíjajú spoločné úsilie, ktoré umožní využiť príležitosti.

| 3.4 | Oznámenie navrhuje len málo konkrétnych opatrení a niektoré iba oznamuje. Výbor si uvedomuje, že Komisia v súčasnej situácii nemôže urobiť podstatne viac. Považuje však oznámenie za dobrý základ pre rozvoj politiky Spoločenstva na túto tému, ktorá si vyžaduje koordináciu príslušných generálnych riaditeľstiev a členských štátov. |
| --- | --- |

3.4

Oznámenie navrhuje len málo konkrétnych opatrení a niektoré iba oznamuje. Výbor si uvedomuje, že Komisia v súčasnej situácii nemôže urobiť podstatne viac. Považuje však oznámenie za dobrý základ pre rozvoj politiky Spoločenstva na túto tému, ktorá si vyžaduje koordináciu príslušných generálnych riaditeľstiev a členských štátov.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Výbor súhlasí s názorom, že odpovede na jav reštrukturalizácie musia byť súčasťou stratégie rastu a zamestnanosti. Riadenie zmien môže významným spôsobom prispieť k dosiahnutiu cieľov Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

4.1

Výbor súhlasí s názorom, že odpovede na jav reštrukturalizácie musia byť súčasťou stratégie rastu a zamestnanosti. Riadenie zmien môže významným spôsobom prispieť k dosiahnutiu cieľov Lisabonskej stratégie.

| 4.1.1 | EÚ si musí položiť otázku, ako môže prispieť k opatreniam na miestnej, regionálnej a národnej úrovni. Môže zohrať podstatnú úlohu pri urýchľovaní procesu diskusie v členských štátoch a pri tvorbe povedomia. Súčasne môže použiť nástroje, ktorými disponuje, na predvídanie a sledovanie zmien. |
| --- | --- |

4.1.1

EÚ si musí položiť otázku, ako môže prispieť k opatreniam na miestnej, regionálnej a národnej úrovni. Môže zohrať podstatnú úlohu pri urýchľovaní procesu diskusie v členských štátoch a pri tvorbe povedomia. Súčasne môže použiť nástroje, ktorými disponuje, na predvídanie a sledovanie zmien.

4.2   Mobilizácia horizontálnych politík Spoločenstva

| 4.2.1 | Užšia koordinácia v rámci Komisie vytvorením internej pracovnej skupiny a pravidelný dialóg s Európskym parlamentom a Radou sú vítané. Zapojenie všetkých generálnych riaditeľstiev môže prispieť k rozvoju synergie medzi rôznymi politikami, ktoré slúžia spoločnému cieľu predvídania a riadenia zmien. Z pohľadu výboru však musí byť zaručené, že sa interná pracovná skupina bude sústrediť na svoju koordinačnú funkciu a že v Komisii zostanú zachované jasné kompetencie vzhľadom na legislatívu a na uskutočňovanie opatrení Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.2.1

Užšia koordinácia v rámci Komisie vytvorením internej pracovnej skupiny a pravidelný dialóg s Európskym parlamentom a Radou sú vítané. Zapojenie všetkých generálnych riaditeľstiev môže prispieť k rozvoju synergie medzi rôznymi politikami, ktoré slúžia spoločnému cieľu predvídania a riadenia zmien. Z pohľadu výboru však musí byť zaručené, že sa interná pracovná skupina bude sústrediť na svoju koordinačnú funkciu a že v Komisii zostanú zachované jasné kompetencie vzhľadom na legislatívu a na uskutočňovanie opatrení Spoločenstva.

| 4.2.2 | Pri preskúmaní stratégie zamestnanosti výbor v zásade súhlasí s prioritami menovanými Komisiou. Zvláštnu pozornosť je pritom potrebné venovať vzdelávaniu, celoživotnému vzdelávaniu a kvalite organizácie práce, vrátane dobrého riadenia ľudských zdrojov. Stratégia zamestnanosti sa pritom nesmie hodnotiť oddelene od makroekonomických rámcových podmienok a priemyselnej politiky. Koordinácia hospodárskej politiky s priemyselnou politikou a stratégiou zamestnanosti by umožnila lepšie riadenie zmien.
  Stabilné, predvídateľné a navzájom zladené makroekonomické rámcové podmienky v Európe sú dôležitým základom pre úspešné riadenie reštrukturalizačných opatrení.
  Miestne podmienky, za ktorých sa reštrukturalizácie konajú, majú rozhodujúci význam a musia byť súčasťou obsiahlej politiky. |
| --- | --- |

4.2.2

Pri preskúmaní stratégie zamestnanosti výbor v zásade súhlasí s prioritami menovanými Komisiou. Zvláštnu pozornosť je pritom potrebné venovať vzdelávaniu, celoživotnému vzdelávaniu a kvalite organizácie práce, vrátane dobrého riadenia ľudských zdrojov. Stratégia zamestnanosti sa pritom nesmie hodnotiť oddelene od makroekonomických rámcových podmienok a priemyselnej politiky. Koordinácia hospodárskej politiky s priemyselnou politikou a stratégiou zamestnanosti by umožnila lepšie riadenie zmien.

Stabilné, predvídateľné a navzájom zladené makroekonomické rámcové podmienky v Európe sú dôležitým základom pre úspešné riadenie reštrukturalizačných opatrení.

Miestne podmienky, za ktorých sa reštrukturalizácie konajú, majú rozhodujúci význam a musia byť súčasťou obsiahlej politiky.

| 4.2.3 | Pokiaľ ide o reformu finančných nástrojov, výbor súhlasí s tým, aby bola vo zvýšenej miere zameraná na predvídanie a riadenie reštrukturalizácií, pričom všeobecné ciele existujúcich fondov majú byť zachované. |
| --- | --- |

4.2.3

Pokiaľ ide o reformu finančných nástrojov, výbor súhlasí s tým, aby bola vo zvýšenej miere zameraná na predvídanie a riadenie reštrukturalizácií, pričom všeobecné ciele existujúcich fondov majú byť zachované.

| 4.2.4 | Komisiu navrhnuté finančné nástroje týkajúce sa schopnosti intervencie Spoločenstva v prípade krízy boli v Rade zatiaľ prijaté skôr skepticky. Napriek tomu by sa podľa názoru výboru nemalo upustiť od zásadnej diskusie o možnostiach finančnej intervencie na uľahčenie prechodov v prípade neočakávaných udalostí, ktoré majú veľký dosah v rámci regiónu alebo odvetvia a tiež sociálny dosah. Podporuje preto Komisiu v jej snahe vytvoriť takéto nástroje. |
| --- | --- |

4.2.4

Komisiu navrhnuté finančné nástroje týkajúce sa schopnosti intervencie Spoločenstva v prípade krízy boli v Rade zatiaľ prijaté skôr skepticky. Napriek tomu by sa podľa názoru výboru nemalo upustiť od zásadnej diskusie o možnostiach finančnej intervencie na uľahčenie prechodov v prípade neočakávaných udalostí, ktoré majú veľký dosah v rámci regiónu alebo odvetvia a tiež sociálny dosah. Podporuje preto Komisiu v jej snahe vytvoriť takéto nástroje.

| 4.2.5 | K priemyselnej politike sa výbor vyjadril už vo svojom stanovisku v decembri 2004 (3). Z pohľadu výboru ide predovšetkým o prehĺbenie sektorového prístupu, ktorý umožní nájsť na mieru šité prístupy k jednotlivým odvetviam. Pritom by tu však nemali byť zahrnuté iba tie odvetvia hospodárstva, ktoré sa nachádzajú v kríze, ale malo by sa analyzovať čo najviac odvetví, ktoré sú pre Európu dôležité, aby sa včas a proaktívne reagovalo na zmeny. Sociálny dialóg pritom musí zohrávať podstatnú úlohu.
  Zlepšenie právnych predpisov platných pre podniky je dôležitým bodom, ktorý je však potrebné konkrétnejšie zhodnotiť a upresniť. To by malo viesť k odbremeneniu podnikov bez toho, aby sa oslabili sociálne a ekologické štandardy. |
| --- | --- |

4.2.5

K priemyselnej politike sa výbor vyjadril už vo svojom stanovisku v decembri 2004 (3). Z pohľadu výboru ide predovšetkým o prehĺbenie sektorového prístupu, ktorý umožní nájsť na mieru šité prístupy k jednotlivým odvetviam. Pritom by tu však nemali byť zahrnuté iba tie odvetvia hospodárstva, ktoré sa nachádzajú v kríze, ale malo by sa analyzovať čo najviac odvetví, ktoré sú pre Európu dôležité, aby sa včas a proaktívne reagovalo na zmeny. Sociálny dialóg pritom musí zohrávať podstatnú úlohu.

Zlepšenie právnych predpisov platných pre podniky je dôležitým bodom, ktorý je však potrebné konkrétnejšie zhodnotiť a upresniť. To by malo viesť k odbremeneniu podnikov bez toho, aby sa oslabili sociálne a ekologické štandardy.

| 4.2.6 | Technologické iniciatívy, najmä technologické platformy, považuje výbor za jeden z najdôležitejších spôsobov, ako situáciu zlepšiť. Technologické inovácie prispievajú k stimulovaniu očividne strnulej situácie v oblasti energetiky, emisií škodlivín alebo recyklácie výrobkov. Tieto inovácie by takisto umožnili technologický rozvoj a tým by postihnutým priemyselným odvetviam pomohli získať väčšiu konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

4.2.6

Technologické iniciatívy, najmä technologické platformy, považuje výbor za jeden z najdôležitejších spôsobov, ako situáciu zlepšiť. Technologické inovácie prispievajú k stimulovaniu očividne strnulej situácie v oblasti energetiky, emisií škodlivín alebo recyklácie výrobkov. Tieto inovácie by takisto umožnili technologický rozvoj a tým by postihnutým priemyselným odvetviam pomohli získať väčšiu konkurencieschopnosť.

| 4.2.6.1 | Pritom je potrebné dbať na to, aby bolo vytvorené prostredie naklonené inováciám. Daňové stimuly a ochrana duševného vlastníctva sú toho základnými podmienkami. Pri riadení reštrukturalizácií by sa mala tiež zohľadniť nutnosť organizačnej a sociálnej inovácie. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Pritom je potrebné dbať na to, aby bolo vytvorené prostredie naklonené inováciám. Daňové stimuly a ochrana duševného vlastníctva sú toho základnými podmienkami. Pri riadení reštrukturalizácií by sa mala tiež zohľadniť nutnosť organizačnej a sociálnej inovácie.

| 4.2.7 | S ohľadom na politiku konkurencieschopnosti si treba položiť otázku, či nástroje, ktoré sú momentálne k dispozícii, vystačia. Do popredia sa dostáva stále viac faktorov konkurencieschopnosti, ktoré nie sú do politiky konkurencieschopnosti zahrnuté, napr. zdaňovanie podnikov.
  Čo sa týka štátnej pomoci, je ohlásenie reformy v tom zmysle, že štátna pomoc má byť presmerovaná do tých oblastí, ktoré najviac prispievajú k rastu a zamestnanosti, ešte veľmi málo konkrétne. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné viac venovať pozornosť tomu, ako štátna pomoc súvisí s reštrukturalizáciou a presunmi výroby. Pravidlá pre štátnu pomoc aj naďalej nesmú byť diskriminujúce a sociálna súdržnosť sa musí ďalej podporovať. V tejto súvislosti výbor poukazuje na to, že sa musí zvláštna pozornosť venovať postupom mimo Európskej únie. |
| --- | --- |

4.2.7

S ohľadom na politiku konkurencieschopnosti si treba položiť otázku, či nástroje, ktoré sú momentálne k dispozícii, vystačia. Do popredia sa dostáva stále viac faktorov konkurencieschopnosti, ktoré nie sú do politiky konkurencieschopnosti zahrnuté, napr. zdaňovanie podnikov.

Čo sa týka štátnej pomoci, je ohlásenie reformy v tom zmysle, že štátna pomoc má byť presmerovaná do tých oblastí, ktoré najviac prispievajú k rastu a zamestnanosti, ešte veľmi málo konkrétne. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné viac venovať pozornosť tomu, ako štátna pomoc súvisí s reštrukturalizáciou a presunmi výroby. Pravidlá pre štátnu pomoc aj naďalej nesmú byť diskriminujúce a sociálna súdržnosť sa musí ďalej podporovať. V tejto súvislosti výbor poukazuje na to, že sa musí zvláštna pozornosť venovať postupom mimo Európskej únie.

| 4.2.8 | K zahraničnej politike sa výbor vyjadril už v niekoľkých stanoviskách. |
| --- | --- |

4.2.8

K zahraničnej politike sa výbor vyjadril už v niekoľkých stanoviskách.

| 4.2.9 | Európske stredisko pre sledovanie zmien v Dubline musí aj podľa názoru výboru hrať podstatnú úlohu pri vývoji nevyhnutných analytických nástrojov na kontrolu reštrukturalizácií. CCMI by mala svoju spoluprácu so strediskom pre sledovanie zmien prehĺbiť. |
| --- | --- |

4.2.9

Európske stredisko pre sledovanie zmien v Dubline musí aj podľa názoru výboru hrať podstatnú úlohu pri vývoji nevyhnutných analytických nástrojov na kontrolu reštrukturalizácií. CCMI by mala svoju spoluprácu so strediskom pre sledovanie zmien prehĺbiť.

4.3   Posilnenie partnerstva s cieľom zmeny

| 4.3.1 | Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať budovaniu sociálneho sektorového dialógu. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že sociálni partneri môžu na základe svojich poznatkov súvisiacich so sektormi plniť zvláštnu alarmujúcu funkciu. Tento nástroj by sa však nemal využívať len v krízových situáciách, ale mal by zahŕňať všetky situácie, v ktorých sociálni partneri vidia potrebu konať a nielen vtedy, keď pozorujú „znepokojujúci vývoj“. To by viac zodpovedalo požiadavkám na predvídanie a sledovanie procesov reštrukturalizácií. |
| --- | --- |

4.3.1

Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať budovaniu sociálneho sektorového dialógu. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že sociálni partneri môžu na základe svojich poznatkov súvisiacich so sektormi plniť zvláštnu alarmujúcu funkciu. Tento nástroj by sa však nemal využívať len v krízových situáciách, ale mal by zahŕňať všetky situácie, v ktorých sociálni partneri vidia potrebu konať a nielen vtedy, keď pozorujú „znepokojujúci vývoj“. To by viac zodpovedalo požiadavkám na predvídanie a sledovanie procesov reštrukturalizácií.

| 4.3.2 | Výbor so záujmom očakáva ohlásené oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré sa bude týkať najmä pozitívnych iniciatív, ktoré podniky uskutočnia v koordinácii so zúčastnenými stranami v prípade reštrukturalizácie. Je však potrebné popri ďalšom rozvoji právnych základov zverejňovať a podporovať aj ďalšie osvedčené postupy na riadenie zmeny. Výbor predovšetkým poukazuje na to, že v procesoch sa musia zohľadňovať aj podniky nepriamo postihnuté reštrukturalizáciami (napr. subdodávatelia, dodávatelia služieb atď.)
  Okrem toho sa výbor k sociálnej zodpovednosti vyjadril už v skoršom stanovisku. |
| --- | --- |

4.3.2

Výbor so záujmom očakáva ohlásené oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré sa bude týkať najmä pozitívnych iniciatív, ktoré podniky uskutočnia v koordinácii so zúčastnenými stranami v prípade reštrukturalizácie. Je však potrebné popri ďalšom rozvoji právnych základov zverejňovať a podporovať aj ďalšie osvedčené postupy na riadenie zmeny. Výbor predovšetkým poukazuje na to, že v procesoch sa musia zohľadňovať aj podniky nepriamo postihnuté reštrukturalizáciami (napr. subdodávatelia, dodávatelia služieb atď.)

Okrem toho sa výbor k sociálnej zodpovednosti vyjadril už v skoršom stanovisku.

| 4.3.3 | Výbor v zásade víta vytvorenie fóra „Reštrukturalizácia“. Cieľom fóra musí byť objasňovať osvedčené postupy a analyzovať miestne prekážky pri ich uplatňovaní (regulácia právnymi predpismi). Ešte je priskoro na posúdenie výsledkov. Výbor je však pripravený prispieť svojimi kompetenciami do fóra a spolupracovať na tom, aby bol prínosom pre európsku politiku. Základným predpokladom pre to je spôsob práce, ktorý nevytvára novú byrokraciu a ktorý sa sústredí na tie otázky, ktoré doteraz neboli v dostatočnej miere prerokované. Organizácie občianskej spoločnosti, ktorých sa to týka, musia mať možnosť zúčastňovať sa tejto práci. |
| --- | --- |

4.3.3

Výbor v zásade víta vytvorenie fóra „Reštrukturalizácia“. Cieľom fóra musí byť objasňovať osvedčené postupy a analyzovať miestne prekážky pri ich uplatňovaní (regulácia právnymi predpismi). Ešte je priskoro na posúdenie výsledkov. Výbor je však pripravený prispieť svojimi kompetenciami do fóra a spolupracovať na tom, aby bol prínosom pre európsku politiku. Základným predpokladom pre to je spôsob práce, ktorý nevytvára novú byrokraciu a ktorý sa sústredí na tie otázky, ktoré doteraz neboli v dostatočnej miere prerokované. Organizácie občianskej spoločnosti, ktorých sa to týka, musia mať možnosť zúčastňovať sa tejto práci.

4.4   Prispôsobenie finančného a zmluvného rámca

| 4.4.1 | Popri modernizácii a zjednodušení predpisov všeobecne stanovených v Lisabonskom akčnom programe, ktoré výbor vždy vítal, oznamuje Komisia vydanie zelenej knihy o vývoji pracovného práva. Práve v kontexte reštrukturalizácií cieľom vývoja pracovného práva musí byť vyvážený vzťah medzi flexibilitou a bezpečnosťou. |
| --- | --- |

4.4.1

Popri modernizácii a zjednodušení predpisov všeobecne stanovených v Lisabonskom akčnom programe, ktoré výbor vždy vítal, oznamuje Komisia vydanie zelenej knihy o vývoji pracovného práva. Práve v kontexte reštrukturalizácií cieľom vývoja pracovného práva musí byť vyvážený vzťah medzi flexibilitou a bezpečnosťou.

| 4.4.2 | Na podporu mobility v rámci Európskej únie sa zdá byť jediný uvedený návrh smernice o prenose práv doplnkového dôchodku nedostatočný. Mobilita pracovníkov v súvislosti s reštrukturalizáciami je podstatne rôznorodejšia téma. Cezhraničná mobilita je iba jedným z aspektov. Pracovníci sa budú musieť vedieť prispôsobiť novým podmienkam, ktoré vznikli v dôsledku reštrukturalizácií. V krajnom prípade to znamená orientáciu na nové povolanie alebo hľadanie nového pracovného miesta. Malo by sa preto skúmať, ktoré opatrenia je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej resp. regionálnej úrovni, aby bol pracovníkom tento prechod uľahčený. Bude nutné zvážiť celý rad stimulov podporujúcich mobilitu, napríklad v oblasti kvalifikácie, pracovného trhu, sociálneho a daňového práva, vrátane odstránenia administratívnych prekážok voľného pohybu pracovných síl. |
| --- | --- |

4.4.2

Na podporu mobility v rámci Európskej únie sa zdá byť jediný uvedený návrh smernice o prenose práv doplnkového dôchodku nedostatočný. Mobilita pracovníkov v súvislosti s reštrukturalizáciami je podstatne rôznorodejšia téma. Cezhraničná mobilita je iba jedným z aspektov. Pracovníci sa budú musieť vedieť prispôsobiť novým podmienkam, ktoré vznikli v dôsledku reštrukturalizácií. V krajnom prípade to znamená orientáciu na nové povolanie alebo hľadanie nového pracovného miesta. Malo by sa preto skúmať, ktoré opatrenia je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej resp. regionálnej úrovni, aby bol pracovníkom tento prechod uľahčený. Bude nutné zvážiť celý rad stimulov podporujúcich mobilitu, napríklad v oblasti kvalifikácie, pracovného trhu, sociálneho a daňového práva, vrátane odstránenia administratívnych prekážok voľného pohybu pracovných síl.

4.5   Druhá fáza konzultácie európskych sociálnych partnerov o reštrukturalizácii podnikov a európskych podnikových rád

| 4.5.1 | Komisia v tomto oznámení určenom širokej verejnosti po prvýkrát začala konzultácie so sociálnymi partnermi na dve rôzne témy. Táto cesta má svoje úskalia a zostáva len overiť, či bol zvolený správny postup pre konzultácie so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.5.1

Komisia v tomto oznámení určenom širokej verejnosti po prvýkrát začala konzultácie so sociálnymi partnermi na dve rôzne témy. Táto cesta má svoje úskalia a zostáva len overiť, či bol zvolený správny postup pre konzultácie so sociálnymi partnermi.

| 4.5.2 | Nezávisle od týchto formálnych otázok by výbor uvítal, keby sociálni partneri mohli vo svojej práci na tému reštrukturalizácií pokračovať a konkretizovať ju. |
| --- | --- |

4.5.2

Nezávisle od týchto formálnych otázok by výbor uvítal, keby sociálni partneri mohli vo svojej práci na tému reštrukturalizácií pokračovať a konkretizovať ju.

| 4.5.3 | Európske podnikové rady zohrávajú pri reštrukturalizácii podnikov nezanedbateľnú úlohu. Konzultácie týkajúce sa revízie smernice o európskych podnikových radách je preto potrebné zvážiť z hľadiska reštrukturalizácií a musia byť posudzované v širšom kontexte. Právo zamestnancov na informovanosť a konzultácie stanovené v smernici o európskych podnikových radách nie je obmedzené iba na reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

4.5.3

Európske podnikové rady zohrávajú pri reštrukturalizácii podnikov nezanedbateľnú úlohu. Konzultácie týkajúce sa revízie smernice o európskych podnikových radách je preto potrebné zvážiť z hľadiska reštrukturalizácií a musia byť posudzované v širšom kontexte. Právo zamestnancov na informovanosť a konzultácie stanovené v smernici o európskych podnikových radách nie je obmedzené iba na reštrukturalizácie.

4.6   Závery Komisie

| 4.6.1 | Výbor je rovnako ako Komisia presvedčený o tom, že reštrukturalizácia nesmie byť synonymom sociálnych ústupov a stratou hospodárskej podstaty. Reštrukturalizácie môžu významne prispieť k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju. Ako však Komisia správne poznamenáva, je veľmi dôležité, za akých podmienok k reštrukturalizáciám dochádza. |
| --- | --- |

4.6.1

Výbor je rovnako ako Komisia presvedčený o tom, že reštrukturalizácia nesmie byť synonymom sociálnych ústupov a stratou hospodárskej podstaty. Reštrukturalizácie môžu významne prispieť k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju. Ako však Komisia správne poznamenáva, je veľmi dôležité, za akých podmienok k reštrukturalizáciám dochádza.

| 4.6.2 | Napriek tomu nie je možné úplne zabrániť negatívnym dôsledkom pre zamestnancov. Opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva, musia mať preto popri požiadavkách uvedených Komisiou tiež za cieľ zaručiť zamestnancom potrebnú ochranu v prechodných fázach. |
| --- | --- |

4.6.2

Napriek tomu nie je možné úplne zabrániť negatívnym dôsledkom pre zamestnancov. Opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva, musia mať preto popri požiadavkách uvedených Komisiou tiež za cieľ zaručiť zamestnancom potrebnú ochranu v prechodných fázach.

V Bruseli, 19. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „Preskúmanie stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ 2005: Úvodné zhodnotenie a budúce smerovanie“ (KOM(2005) 37, konečné znenie), tiež z 9.2.2005

1

(2)  KOM(2005) 120, konečné znenie

2

(3)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005 - Podporovanie štrukturálnych zmien: priemyselná politika pre rozšírenú Európu (KOM(2004) 274, konečné znenie).

3

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu, na obdobie rokov 2007-2013. Všeobecný program Bezpečnosť a ochrana slobôd“

KOM(2005) 124, konečné znenie – 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Rada sa 25. júla 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 14. novembra 2005. Spravodajcom bol: pán Cabra de Luna

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra 2005) 126 hlasmi za, pričom 10. členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Komisia predložila Rade a Európskemu parlamentu svoj návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie rámcového programu „Bezpečnosť a ochrana slobôd“, ktorý sa skladá z dvoch nástrojov: špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a ďalšieho, Prevencia a boj proti trestnej činnosti, oba na obdobie rokov 2007 – 2013. Rámcový program je v súlade so zámerom Komisie podporiť v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a rozšíriť definíciu „občianstva, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ – a následne aj tradičný koncept spravodlivosti a vnútorných záležitostí (JHA) – v širšom kontexte v súlade s novým prístupom Spojených národov k témam „Ľudská bezpečnosť a Širší, komplexnejší koncept bezpečnosti“
   (1). Táto inovácia je nesmierne zaujímavá a predstavuje dôležitý krok smerom k vytvoreniu konceptu bezpečnosti, na ktorej sa podieľajú všetci sociálni aktéri. Prínos tohto rámcového programu je zaistený jeho európskym rozmerom, ktorý umožňuje vytvorenie súčinností medzi európskou a národnou oblasťou pôsobenia. |
| --- | --- |

1.1

Komisia predložila Rade a Európskemu parlamentu svoj návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie rámcového programu „Bezpečnosť a ochrana slobôd“, ktorý sa skladá z dvoch nástrojov: špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a ďalšieho, Prevencia a boj proti trestnej činnosti, oba na obdobie rokov 2007 – 2013. Rámcový program je v súlade so zámerom Komisie podporiť v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a rozšíriť definíciu „občianstva, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ – a následne aj tradičný koncept spravodlivosti a vnútorných záležitostí (JHA) – v širšom kontexte v súlade s novým prístupom Spojených národov k témam „Ľudská bezpečnosť a Širší, komplexnejší koncept bezpečnosti“
   (1). Táto inovácia je nesmierne zaujímavá a predstavuje dôležitý krok smerom k vytvoreniu konceptu bezpečnosti, na ktorej sa podieľajú všetci sociálni aktéri. Prínos tohto rámcového programu je zaistený jeho európskym rozmerom, ktorý umožňuje vytvorenie súčinností medzi európskou a národnou oblasťou pôsobenia.

| 1.2 | Komisia zastáva názor, že v Európe sa musí občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť rozvíjať súbežne a rovnako, s rovnováhou medzi princípmi demokracie a úctou k ľudským právam, základným slobodám a právnemu poriadku. Činnosti Únie v tejto oblasti postupne narastajú: na základe Viedenského akčného plánu (2) a usmernení Rady Európy (z Tampere, 1999) schválila Únia legislatívne opatrenia a programy finančnej podpory. Okrem toho boli tieto usmernenia ďalej rozvíjané v Zmluve o Európskej únii a Haagskom programe, ktoré prijala Rada Európy v novembri 2004. Európska bezpečnostná a obranná politika a akčný plán Európskej únie pre boj proti terorizmu tiež zdôrazňuje prístup Únie v boji proti terorizmu. |
| --- | --- |

1.2

Komisia zastáva názor, že v Európe sa musí občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť rozvíjať súbežne a rovnako, s rovnováhou medzi princípmi demokracie a úctou k ľudským právam, základným slobodám a právnemu poriadku. Činnosti Únie v tejto oblasti postupne narastajú: na základe Viedenského akčného plánu (2) a usmernení Rady Európy (z Tampere, 1999) schválila Únia legislatívne opatrenia a programy finančnej podpory. Okrem toho boli tieto usmernenia ďalej rozvíjané v Zmluve o Európskej únii a Haagskom programe, ktoré prijala Rada Európy v novembri 2004. Európska bezpečnostná a obranná politika a akčný plán Európskej únie pre boj proti terorizmu tiež zdôrazňuje prístup Únie v boji proti terorizmu.

| 1.3 | Európsky parlament a Súdny dvor v Luxemburgu však musia byť viac zapojené do všetkých týchto oblastí týkajúcich sa ochrany slobôd v kontexte opatrení, ktoré boli navrhnuté a prijaté EÚ. |
| --- | --- |

1.3

Európsky parlament a Súdny dvor v Luxemburgu však musia byť viac zapojené do všetkých týchto oblastí týkajúcich sa ochrany slobôd v kontexte opatrení, ktoré boli navrhnuté a prijaté EÚ.

| 1.4 | Doteraz však bola pozornosť Únie vzhľadom na rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zameraná viac na legislatívne kroky s pomerne skromným financovaním. Preto sa jej snahy teraz musia sústrediť na operačné hľadiská, konkrétne pokiaľ ide o boj proti terorizmu, ako najzákernejšej formy kriminality, ktorá si vyžaduje bezodkladné konanie (3). |
| --- | --- |

1.4

Doteraz však bola pozornosť Únie vzhľadom na rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zameraná viac na legislatívne kroky s pomerne skromným financovaním. Preto sa jej snahy teraz musia sústrediť na operačné hľadiská, konkrétne pokiaľ ide o boj proti terorizmu, ako najzákernejšej formy kriminality, ktorá si vyžaduje bezodkladné konanie (3).

| 1.5 | Terorizmus, ako forma kriminality, znamená jednu z najvážnejších hrozieb pre európskych občanov. Rámcový program je založený na predpoklade, že trestné činy ohrozujú slobody a práva jednotlivcov, demokratickú spoločnosť a právny poriadok; preto je sloboda možná jedine v rámci bezpečnosti a právnych záruk. Verejné inštitúcie a občianska spoločnosť musia mať zdroje na to, aby držali krok s rastúcou dômyselnosťou teroristov a zločincov, ktorí pôsobia organizovane a v medzinárodnom rozsahu; takto budú schopné spolufinancovať dvojstranné a národné projekty zamerané na posilnenie inovácií a uplatnenie výsledných skúseností na medzinárodnej alebo európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.5

Terorizmus, ako forma kriminality, znamená jednu z najvážnejších hrozieb pre európskych občanov. Rámcový program je založený na predpoklade, že trestné činy ohrozujú slobody a práva jednotlivcov, demokratickú spoločnosť a právny poriadok; preto je sloboda možná jedine v rámci bezpečnosti a právnych záruk. Verejné inštitúcie a občianska spoločnosť musia mať zdroje na to, aby držali krok s rastúcou dômyselnosťou teroristov a zločincov, ktorí pôsobia organizovane a v medzinárodnom rozsahu; takto budú schopné spolufinancovať dvojstranné a národné projekty zamerané na posilnenie inovácií a uplatnenie výsledných skúseností na medzinárodnej alebo európskej úrovni.

| 1.6 | Organizovaný zločin predstavuje pre EÚ významnú hrozbu. Podľa Europolu, približne polovicu všetkých skupín organizovaného zločinu v Únii tvoria občania členských štátov; veľa z nich má kontakty s krajinami mimo EÚ prepojenými s rôznymi formami zločinu, ako napríklad obchod s drogami, nelegálne prisťahovalectvo a obchodovanie s ľuďmi, hospodárska kriminalita, pašovanie a rôzne druhy majetkovej trestnej činnosti. |
| --- | --- |

1.6

Organizovaný zločin predstavuje pre EÚ významnú hrozbu. Podľa Europolu, približne polovicu všetkých skupín organizovaného zločinu v Únii tvoria občania členských štátov; veľa z nich má kontakty s krajinami mimo EÚ prepojenými s rôznymi formami zločinu, ako napríklad obchod s drogami, nelegálne prisťahovalectvo a obchodovanie s ľuďmi, hospodárska kriminalita, pašovanie a rôzne druhy majetkovej trestnej činnosti.

| 1.7 | Boj proti terorizmu a organizovanému zločinu však nesmie spochybňovať slobodu jednotlivcov a princípy právneho štátu. Práve naopak: musí ich zaručovať. Demokratická ústava, ďalšie rozvíjanie konceptu slobody jednotlivca a prezumpcia neviny nesmú prestať platiť či byť spochybňované ani opatreniami boja proti terorizmu a organizovanému zločinu. |
| --- | --- |

1.7

Boj proti terorizmu a organizovanému zločinu však nesmie spochybňovať slobodu jednotlivcov a princípy právneho štátu. Práve naopak: musí ich zaručovať. Demokratická ústava, ďalšie rozvíjanie konceptu slobody jednotlivca a prezumpcia neviny nesmú prestať platiť či byť spochybňované ani opatreniami boja proti terorizmu a organizovanému zločinu.

| 1.8 | Skutočnosť, že medzinárodná spolupráca medzi týmito skupinami narastá, je dôvodom pre znepokojenie nielen kvôli tomu, že poskytuje viac možností pre zločin, ale tiež kvôli tomu, že to sťažuje prácu polície a súdnictva. Nie je možné bojovať proti medzinárodnému zločinu, ak policajné zbory nemôžu zakročiť za hranicami svojich vlastných krajín. Skupiny organizovaného zločinu túto slabosť zneužívajú tým, že bývajú v jednom členskom štáte a pôsobia v druhom. Voľný pohyb tovaru, ľudí, kapitálu a služieb je v mnohých ohľadoch pozitívny, ale skupiny organizovaného zločinu vedia, ako zneužiť tieto slobody a prispôsobivosť právnej oblasti nedostatočne vybavenej na zamedzenie ich aktivít. |
| --- | --- |

1.8

Skutočnosť, že medzinárodná spolupráca medzi týmito skupinami narastá, je dôvodom pre znepokojenie nielen kvôli tomu, že poskytuje viac možností pre zločin, ale tiež kvôli tomu, že to sťažuje prácu polície a súdnictva. Nie je možné bojovať proti medzinárodnému zločinu, ak policajné zbory nemôžu zakročiť za hranicami svojich vlastných krajín. Skupiny organizovaného zločinu túto slabosť zneužívajú tým, že bývajú v jednom členskom štáte a pôsobia v druhom. Voľný pohyb tovaru, ľudí, kapitálu a služieb je v mnohých ohľadoch pozitívny, ale skupiny organizovaného zločinu vedia, ako zneužiť tieto slobody a prispôsobivosť právnej oblasti nedostatočne vybavenej na zamedzenie ich aktivít.

| 1.9 | Podľa Europolu existuje v súčasnosti približne 3 000 skupín organizovaného zločinu, zahŕňajúcich približne 30 000 identifikovaných členov aktívne pôsobiacich v rámci Únie. Avšak tieto údaje, založené na údajoch poskytnutých členskými štátmi, sú len názorné; v skutočnosti sú tieto čísla oveľa vyššie. Veľkosť, štruktúra, organizácia a ďalšie charakteristiky týchto skupín sa líšia tak v rámci členských štátov, ako medzi sebou. Skupiny organizovaného zločinu v EÚ sú zapojené do všetkých druhov trestnej činnosti, najmä do obchodu s drogami, nelegálneho prisťahovalectva, obchodu s ľuďmi, pašovania, krádeží umeleckých predmetov v múzeách a kostoloch, podvodov a hospodárskej kriminality. |
| --- | --- |

1.9

Podľa Europolu existuje v súčasnosti približne 3 000 skupín organizovaného zločinu, zahŕňajúcich približne 30 000 identifikovaných členov aktívne pôsobiacich v rámci Únie. Avšak tieto údaje, založené na údajoch poskytnutých členskými štátmi, sú len názorné; v skutočnosti sú tieto čísla oveľa vyššie. Veľkosť, štruktúra, organizácia a ďalšie charakteristiky týchto skupín sa líšia tak v rámci členských štátov, ako medzi sebou. Skupiny organizovaného zločinu v EÚ sú zapojené do všetkých druhov trestnej činnosti, najmä do obchodu s drogami, nelegálneho prisťahovalectva, obchodu s ľuďmi, pašovania, krádeží umeleckých predmetov v múzeách a kostoloch, podvodov a hospodárskej kriminality.

| 1.10 | EHSV už uviedol svoj postoj k tejto otázke vo svojom stanovisku (4) na tému „Pracovný dokument Komisie – vzťah medzi zachovaním vnútornej bezpečnosti a splnením záväzkov a nástrojov medzinárodnej ochrany“
   (5):






  a) | „Výbor podporuje spoločné opatrenia na boj proti terorizmu na úrovni Spoločenstva a vyslovuje sa v tejto súvislosti za metódu otvorenej koordinácie, ktorú navrhuje Komisia. Výbor však vyzýva aj k opatrnosti a ďalekosiahlym úvahám v súvislosti s prevenciou a bojom proti terorizmu. Nesmieme sa pri nich nechať uniesť hlbokými a oprávnenými emóciami, ktoré vyvolali otrasné atentáty z 11. septembra v Spojených štátoch a im podobné zločiny v európskych a iných krajinách.“ |
| --- | --- | --- |

1.10

EHSV už uviedol svoj postoj k tejto otázke vo svojom stanovisku (4) na tému „Pracovný dokument Komisie – vzťah medzi zachovaním vnútornej bezpečnosti a splnením záväzkov a nástrojov medzinárodnej ochrany“
   (5):

a)

„Výbor podporuje spoločné opatrenia na boj proti terorizmu na úrovni Spoločenstva a vyslovuje sa v tejto súvislosti za metódu otvorenej koordinácie, ktorú navrhuje Komisia. Výbor však vyzýva aj k opatrnosti a ďalekosiahlym úvahám v súvislosti s prevenciou a bojom proti terorizmu. Nesmieme sa pri nich nechať uniesť hlbokými a oprávnenými emóciami, ktoré vyvolali otrasné atentáty z 11. septembra v Spojených štátoch a im podobné zločiny v európskych a iných krajinách.“

| b) | „Výbor zdôrazňuje, že dodržiavanie a ochrana ľudských práv a iných medzinárodných prostriedkov ochrany musí mať prednosť pred akýmkoľvek inými úvahami. Výbor si uvedomuje, že je potrebné zlepšiť spoločnú politiku v oblasti vnútornej bezpečnosti a boja proti terorizmu, avšak už uvedené princípy a politická a humanistická etika nesmú byť v žiadnom prípade spochybňované. Zároveň je však potrebné zabezpečiť efektívnu ochranu osôb a majetku. Preto je potrebné nájsť rovnováhu medzi rozdielnymi požiadavkami na ochranu rôznych práv a slobôd.“ |
| --- | --- |

b)

„Výbor zdôrazňuje, že dodržiavanie a ochrana ľudských práv a iných medzinárodných prostriedkov ochrany musí mať prednosť pred akýmkoľvek inými úvahami. Výbor si uvedomuje, že je potrebné zlepšiť spoločnú politiku v oblasti vnútornej bezpečnosti a boja proti terorizmu, avšak už uvedené princípy a politická a humanistická etika nesmú byť v žiadnom prípade spochybňované. Zároveň je však potrebné zabezpečiť efektívnu ochranu osôb a majetku. Preto je potrebné nájsť rovnováhu medzi rozdielnymi požiadavkami na ochranu rôznych práv a slobôd.“

2.   Podstata dokumentu Komisie

Zlepšenie riadenia bezpečnostných rizík, ktoré ovplyvňujú občanov Únie, zaistenie ich práv a slobôd pomocou:

| 1. | presadzovania a rozvoja koordinácie, spolupráce a vzájomného porozumenia medzi policajnými jednotkami, vnútroštátnymi orgánmi a inými príslušnými orgánmi; |
| --- | --- |

1.

presadzovania a rozvoja koordinácie, spolupráce a vzájomného porozumenia medzi policajnými jednotkami, vnútroštátnymi orgánmi a inými príslušnými orgánmi;

| 2. | povzbudzovania, podpory a rozvoja horizontálnych metód a nástrojov na vytvorenie stratégií pre boj proti terorizmu a zločinu (napr. partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom, kódex správania a osvedčené postupy, porovnávacie štatistiky a techník vyšetrovania zločinu) a |
| --- | --- |

2.

povzbudzovania, podpory a rozvoja horizontálnych metód a nástrojov na vytvorenie stratégií pre boj proti terorizmu a zločinu (napr. partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom, kódex správania a osvedčené postupy, porovnávacie štatistiky a techník vyšetrovania zločinu) a

| 3. | výmeny vedomostí, skúseností a štandardov na ochranu rozhodujúcich infraštruktúr a zvládnutia následkov terorizmu a zločinu, pokiaľ ide o civilnú ochranu a ochranu obetí a svedkov terorizmu. |
| --- | --- |

3.

výmeny vedomostí, skúseností a štandardov na ochranu rozhodujúcich infraštruktúr a zvládnutia následkov terorizmu a zločinu, pokiaľ ide o civilnú ochranu a ochranu obetí a svedkov terorizmu.

2.1   Typy navrhovaných krokov

| — | európske projekty iniciované a riadené Komisiou, koordinačné mechanizmy a siete, okrem iného, analytické činnosti, ako napríklad štúdie a činnosti zamerané na vývoj riešení konkrétnych politických zámerov, ako aj odborné vzdelávanie a výmenné pobyty pracovníkov, |
| --- | --- |

—

európske projekty iniciované a riadené Komisiou, koordinačné mechanizmy a siete, okrem iného, analytické činnosti, ako napríklad štúdie a činnosti zamerané na vývoj riešení konkrétnych politických zámerov, ako aj odborné vzdelávanie a výmenné pobyty pracovníkov,

| — | medzinárodné projekty iniciované a riadené najmenej dvoma členskými štátmi (alebo jedným členským štátom a jednou kandidátskou krajinou), |
| --- | --- |

—

medzinárodné projekty iniciované a riadené najmenej dvoma členskými štátmi (alebo jedným členským štátom a jednou kandidátskou krajinou),

| — | národné projekty s inými členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

národné projekty s inými členskými štátmi,

| — | dotácie pre mimovládne organizácie (NGO), ktoré vykonávajú úlohy európskeho rozmeru. |
| --- | --- |

—

dotácie pre mimovládne organizácie (NGO), ktoré vykonávajú úlohy európskeho rozmeru.

2.2   Oprávnené pre finančnú podporu sú najmä:

| — | aktivity na podporu operačnej spolupráce a koordinačné činnosti (posilnenie vytvárania siete – vytváranie kontaktov a vzťahov, dôvera a vzájomné porozumenie, výmena a rozširovanie informácií, skúseností a osvedčené postupy), |
| --- | --- |

—

aktivity na podporu operačnej spolupráce a koordinačné činnosti (posilnenie vytvárania siete – vytváranie kontaktov a vzťahov, dôvera a vzájomné porozumenie, výmena a rozširovanie informácií, skúseností a osvedčené postupy),

| — | analýza, dosledovanie a vyhodnotenie činností, |
| --- | --- |

—

analýza, dosledovanie a vyhodnotenie činností,

| — | rozvoj a prenos technológie a metodológie, |
| --- | --- |

—

rozvoj a prenos technológie a metodológie,

| — | odborné vzdelávanie, výmeny pracovníkov a odborníkov, |
| --- | --- |

—

odborné vzdelávanie, výmeny pracovníkov a odborníkov,

| — | informačné a distribučné opatrenia. |
| --- | --- |

—

informačné a distribučné opatrenia.

2.3   Dodržiavanie princípov subsidiarity a proporcionality

S ohľadom na princíp subsidiarity, rámcový program nezasahuje do oblastí zahrnutých do programov riadených vnútroštátnymi orgánmi každého členského štátu; skôr sa zameriava na otázky, v ktorých môže byť prínosom na európskej úrovni. V tomto zmysle dopĺňa národné programy a maximalizuje súčinnosť s dvojstrannými a mnohostrannými činnosťami.

S ohľadom na princíp proporcionality, činnosti sú definované čo najvšeobecnejšie a administratívne a finančné požiadavky na ich uplatňovanie zostávajú tak jednoduché, ako je to len možné.

2.4   Zjednodušenie a racionalizácia

Právna forma a riadenie navrhovaných nástrojov je zjednodušené, financovanie racionalizované, určenie priorít pružnejšie a transparentnosť zvýšená. Potenciálni príjemcovia sa budú môcť uchádzať využitím štandardného systému.

2.5   Rozpočet programu

Navrhovaný rozpočet pre rámcový program predstavuje 735 miliónov EUR, z ktorých 137,4 miliónov EUR bude na nástroj Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu, a 597,6 miliónov EUR na Prevenciu a boj proti trestnej činnosti.

2.6   Formy financovania Spoločenstvom a metódy uskutočňovania

| — | Financovanie nasledujúce po výzve na predloženie návrhov. |
| --- | --- |

—

Financovanie nasledujúce po výzve na predloženie návrhov.

| — | Verejné zákazky na poskytnutie služieb. |
| --- | --- |

—

Verejné zákazky na poskytnutie služieb.

3.   Všeobecné pripomienky –Terorizmus a trestná činnosť ako hrozba pre blaho občanov EÚ

| 3.1 | Skupiny organizovaného zločinu používajú podľa Europolu politickú a hospodársku nestabilitu krajín mimo Únie na uľahčenie svojej nelegálnej činnosti, a to najmä v krajinách pôvodu a prechodu. Pomocou korupcie a prísľubu lepšej budúcnosti sa môže mnoho ľudí zapojiť do trestnej činnosti buď aktívne, alebo pasívne. Vďaka tomuto nárastu kriminality zostanú niektoré štrukturálne nedostatky, ktoré poskytli príležitosti pre trestnú činnosť, napríklad odložením zavedenia demokratických a hospodárskych reforiem. |
| --- | --- |

3.1

Skupiny organizovaného zločinu používajú podľa Europolu politickú a hospodársku nestabilitu krajín mimo Únie na uľahčenie svojej nelegálnej činnosti, a to najmä v krajinách pôvodu a prechodu. Pomocou korupcie a prísľubu lepšej budúcnosti sa môže mnoho ľudí zapojiť do trestnej činnosti buď aktívne, alebo pasívne. Vďaka tomuto nárastu kriminality zostanú niektoré štrukturálne nedostatky, ktoré poskytli príležitosti pre trestnú činnosť, napríklad odložením zavedenia demokratických a hospodárskych reforiem.

| 3.2 | Terorizmus je priamy útok na ľudskú dôstojnosť a najzákladnejšie princípy medzinárodného práva; je to hrozba pre všetky štáty a ľudí; môže sa objaviť kedykoľvek a kdekoľvek a útočí priamo na základné hodnoty spoločností, ktoré tvoria EÚ a iné medzinárodné organizácie (6): a to právny štát, osobná bezpečnosť, úcta a tolerancia. Teroristické zločiny sú zločinmi proti ľudskosti, demokracii a ľudským právam; sú príčinou nenávisti a strachu a pestujú rozdiely medzi náboženstvami, ideologickými a etnickými skupinami. |
| --- | --- |

3.2

Terorizmus je priamy útok na ľudskú dôstojnosť a najzákladnejšie princípy medzinárodného práva; je to hrozba pre všetky štáty a ľudí; môže sa objaviť kedykoľvek a kdekoľvek a útočí priamo na základné hodnoty spoločností, ktoré tvoria EÚ a iné medzinárodné organizácie (6): a to právny štát, osobná bezpečnosť, úcta a tolerancia. Teroristické zločiny sú zločinmi proti ľudskosti, demokracii a ľudským právam; sú príčinou nenávisti a strachu a pestujú rozdiely medzi náboženstvami, ideologickými a etnickými skupinami.

| 3.3 | Tento jav sužuje ľudí po celom svete už desaťročia, pretože mestá z každého kontinentu sa stali dejiskami útokov rozličného stupňa, ale s jediným cieľom: zabiť alebo čo najviac ublížiť ľuďom, zničiť budovy a infraštruktúru, rovnako ako podniky a hospodárstvo, zastrašiť obyvateľstvo alebo skupiny ľudí a presadiť svoju vôľu u vlád a medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

3.3

Tento jav sužuje ľudí po celom svete už desaťročia, pretože mestá z každého kontinentu sa stali dejiskami útokov rozličného stupňa, ale s jediným cieľom: zabiť alebo čo najviac ublížiť ľuďom, zničiť budovy a infraštruktúru, rovnako ako podniky a hospodárstvo, zastrašiť obyvateľstvo alebo skupiny ľudí a presadiť svoju vôľu u vlád a medzinárodných organizácií.

| 3.4 | Zničenie Svetového obchodného centra v New Yorku 11. septembra 2001 bolo vyvrcholením nového celosvetového terorizmu, ktorý začal predchádzajúcim pokusom zničiť tieto budovy v roku 1993. Terorizmus, ktorému teraz čelíme, je nevídaný svojím rozsahom, svojou schopnosťou vyvolať predtým nepredstaviteľný závažný konflikt (7) a svojim rozhodnutím zabiť civilistov bez výberu. Civilné letectvo, rozhodujúca infraštruktúra a počítačové systémy, ktoré riadia väčšinu procesov, ktoré poskytujú našim životom normálnosť a modernosť, sú ľahkým terčom pre teroristické skupiny, ktorým členovia sú pevne odhodlaní spôsobiť čo najväčšiu škodu našim spoločnostiam útokom na ich najzraniteľnejšiu zložku: obyčajných ľudí. |
| --- | --- |

3.4

Zničenie Svetového obchodného centra v New Yorku 11. septembra 2001 bolo vyvrcholením nového celosvetového terorizmu, ktorý začal predchádzajúcim pokusom zničiť tieto budovy v roku 1993. Terorizmus, ktorému teraz čelíme, je nevídaný svojím rozsahom, svojou schopnosťou vyvolať predtým nepredstaviteľný závažný konflikt (7) a svojim rozhodnutím zabiť civilistov bez výberu. Civilné letectvo, rozhodujúca infraštruktúra a počítačové systémy, ktoré riadia väčšinu procesov, ktoré poskytujú našim životom normálnosť a modernosť, sú ľahkým terčom pre teroristické skupiny, ktorým členovia sú pevne odhodlaní spôsobiť čo najväčšiu škodu našim spoločnostiam útokom na ich najzraniteľnejšiu zložku: obyčajných ľudí.

| 3.5 | Európu sužovali vážne teroristické útoky, vrátane posledného prejavu kampane globálneho teroru v Londýne 21. júla 2005. Existuje skutočná a neustála pravdepodobnosť ďalších útokov. Preto musíme byť pripravení: po prvé, zabrániť takýmto útokom a po druhé, zvládnuť každú formu následkov útokov, ktorým nemôžeme zabrániť. Postupne si zvykáme na bombové útoky, ktoré si vyžadujú desiatky alebo stovky mŕtvych; avšak teroristické skupiny zodpovedné za tieto útoky majú odhodlanie, trpezlivosť a zdroje potrebné na realizáciu rozsiahlych útokov, ako napríklad zostrelenie dopravných lietadiel alebo uvoľnenie chemických, biologických alebo rádioaktívnych látok v husto zaľudnených oblastiach. |
| --- | --- |

3.5

Európu sužovali vážne teroristické útoky, vrátane posledného prejavu kampane globálneho teroru v Londýne 21. júla 2005. Existuje skutočná a neustála pravdepodobnosť ďalších útokov. Preto musíme byť pripravení: po prvé, zabrániť takýmto útokom a po druhé, zvládnuť každú formu následkov útokov, ktorým nemôžeme zabrániť. Postupne si zvykáme na bombové útoky, ktoré si vyžadujú desiatky alebo stovky mŕtvych; avšak teroristické skupiny zodpovedné za tieto útoky majú odhodlanie, trpezlivosť a zdroje potrebné na realizáciu rozsiahlych útokov, ako napríklad zostrelenie dopravných lietadiel alebo uvoľnenie chemických, biologických alebo rádioaktívnych látok v husto zaľudnených oblastiach.

| 3.6 | Takéto scenáre nesmú ovplyvniť princípy právneho štátu a ústavou dané záruky pre každého jednotlivca. Pri svojich snahách o prevenciu a boj proti terorizmu nesmú úrady zachádzať priďaleko, keďže podliehajú stálej kontrole a disciplinárnym prostriedkom súdnictva. |
| --- | --- |

3.6

Takéto scenáre nesmú ovplyvniť princípy právneho štátu a ústavou dané záruky pre každého jednotlivca. Pri svojich snahách o prevenciu a boj proti terorizmu nesmú úrady zachádzať priďaleko, keďže podliehajú stálej kontrole a disciplinárnym prostriedkom súdnictva.

| 3.7 | Sociálne a ekonomické opatrenia môžu pomôcť zmierniť vylúčenie a odpor spôsobené negatívnym dopadom rýchlych sociálnych a ekonomických zmien, ktoré často využívajú teroristi. Na tento účel je potrebné:






  — | prijatie dlhodobých obchodných, dotačných a investičných politík, ktoré pomôžu začleniť okrajové skupiny a podporiť ich účasť, |
| --- | --- | --- |

3.7

Sociálne a ekonomické opatrenia môžu pomôcť zmierniť vylúčenie a odpor spôsobené negatívnym dopadom rýchlych sociálnych a ekonomických zmien, ktoré často využívajú teroristi. Na tento účel je potrebné:

—

prijatie dlhodobých obchodných, dotačných a investičných politík, ktoré pomôžu začleniť okrajové skupiny a podporiť ich účasť,

| — | nové úsilie na zníženie štrukturálnych nerovností v spoločnostiach, ktoré odstraňuje diskrimináciu určitých skupín, |
| --- | --- |

—

nové úsilie na zníženie štrukturálnych nerovností v spoločnostiach, ktoré odstraňuje diskrimináciu určitých skupín,

| — | programy zamerané na podporu vzdelávania žien a detí, zamestnanosť a zastupovanie sociálne vylúčených, |
| --- | --- |

—

programy zamerané na podporu vzdelávania žien a detí, zamestnanosť a zastupovanie sociálne vylúčených,

| — | splnenie rozvojových cieľov pre tisícročie do roku 2015. |
| --- | --- |

—

splnenie rozvojových cieľov pre tisícročie do roku 2015.

| 3.8 | Prevencia teroristických útokov zohráva kľúčovú úlohu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti EÚ; podľa ankety Eurobarometra má osem z desiatich Európanov strach z terorizmu a 83 % obyvateľstva Únie verí v prínos krokov EÚ proti terorizmu a preto si ich žiada. Kľúčovým dokumentom protiteroristickej stratégie EÚ je Akčný plán EÚ pre boj proti terorizmu
   (8)
  . Jeho hlavnými oblasťami činnosti sú:






  1. | prehĺbenie medzinárodného konsenzu a zvýšenie medzinárodného úsilia v boji proti terorizmu, |
| --- | --- | --- |

3.8

Prevencia teroristických útokov zohráva kľúčovú úlohu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti EÚ; podľa ankety Eurobarometra má osem z desiatich Európanov strach z terorizmu a 83 % obyvateľstva Únie verí v prínos krokov EÚ proti terorizmu a preto si ich žiada. Kľúčovým dokumentom protiteroristickej stratégie EÚ je Akčný plán EÚ pre boj proti terorizmu
   (8)
  . Jeho hlavnými oblasťami činnosti sú:

1.

prehĺbenie medzinárodného konsenzu a zvýšenie medzinárodného úsilia v boji proti terorizmu,

| 2. | v rámci zahraničných vzťahov EÚ zamerať činnosť na prioritné tretie krajiny, kde je potrebné zlepšiť ich schopnosť a pripravenosť bojovať proti terorizmu, |
| --- | --- |

2.

v rámci zahraničných vzťahov EÚ zamerať činnosť na prioritné tretie krajiny, kde je potrebné zlepšiť ich schopnosť a pripravenosť bojovať proti terorizmu,

| 3. | skúmať faktory, ktoré zvyšujú podporu teroristov a nábor nových členov do teroristických skupín, |
| --- | --- |

3.

skúmať faktory, ktoré zvyšujú podporu teroristov a nábor nových členov do teroristických skupín,

| 4. | obmedzenie prístupu teroristov k finančným a iným hospodárskym zdrojom, |
| --- | --- |

4.

obmedzenie prístupu teroristov k finančným a iným hospodárskym zdrojom,

| 5. | v rámci inštitúcií EÚ a členských štátov maximálne zvýšiť kapacity vyčlenené pre odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie teroristov a zabránenie teroristickým útokom, |
| --- | --- |

5.

v rámci inštitúcií EÚ a členských štátov maximálne zvýšiť kapacity vyčlenené pre odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie teroristov a zabránenie teroristickým útokom,

| 6. | chrániť bezpečnosť medzinárodnej dopravy a zabezpečiť účinný systém hraničných kontrol, |
| --- | --- |

6.

chrániť bezpečnosť medzinárodnej dopravy a zabezpečiť účinný systém hraničných kontrol,

| 7. | zvýšiť schopnosť členských štátov vysporiadať sa s dôsledkami teroristických útokov. |
| --- | --- |

7.

zvýšiť schopnosť členských štátov vysporiadať sa s dôsledkami teroristických útokov.

| 3.9 | Keďže terorizmus je globálny jav, odozva naň musí byť takisto globálna. To si vyžaduje nielen spolupráca medzi štátmi, organizáciami a medzinárodnými orgánmi, ale aj zapojenie všetkých častí spoločnosti: organizovanej občianskej spoločnosti (vrátane hospodárskych a sociálnych aktérov a organizácií všeobecného záujmu a organizácií zastupujúcich rozličné záujmy), všetkých typov štátnych inštitúcií a širokej verejnosti. Mal by začať politický a občiansky dialóg vo všeobecnom kontexte bezpečnosti a ochrany slobody. |
| --- | --- |

3.9

Keďže terorizmus je globálny jav, odozva naň musí byť takisto globálna. To si vyžaduje nielen spolupráca medzi štátmi, organizáciami a medzinárodnými orgánmi, ale aj zapojenie všetkých častí spoločnosti: organizovanej občianskej spoločnosti (vrátane hospodárskych a sociálnych aktérov a organizácií všeobecného záujmu a organizácií zastupujúcich rozličné záujmy), všetkých typov štátnych inštitúcií a širokej verejnosti. Mal by začať politický a občiansky dialóg vo všeobecnom kontexte bezpečnosti a ochrany slobody.

| 3.10 | Na tento účel má organizovaná občianska spoločnosť schopnosť a povinnosť zohrávať hlavnú úlohu pri zjednotenej odozve na terorizmus. Skutočnosť, že organizovaná občianska spoločnosť je vybudovaná na aktívnom občianstve jej dáva viac pružný, tvorivý a rôznorodý zorný uhol, na základe ktorého vyvíja preventívne opatrenia účinnejšie ako vláda. Organizovaná občianska spoločnosť môže podporovať šírenie poznatkov a porozumenia nielen horizontálne, ale aj zdola nahor, pretože to je rozhodujúce pre vybudovanie integratívnych spoločností, ktoré umožnia účasť všetkých prostredníctvom občianskej spolupráce, ekonomickej aktivity a vzdelávania.
  Zároveň by mali príslušné štátne orgány zvážiť návrhy pripravené organizovanou občianskou spoločnosťou týkajúce sa potreby rovnováhy medzi bezpečnostnými opatreniami a opatreniami na ochranu slobôd. |
| --- | --- |

3.10

Na tento účel má organizovaná občianska spoločnosť schopnosť a povinnosť zohrávať hlavnú úlohu pri zjednotenej odozve na terorizmus. Skutočnosť, že organizovaná občianska spoločnosť je vybudovaná na aktívnom občianstve jej dáva viac pružný, tvorivý a rôznorodý zorný uhol, na základe ktorého vyvíja preventívne opatrenia účinnejšie ako vláda. Organizovaná občianska spoločnosť môže podporovať šírenie poznatkov a porozumenia nielen horizontálne, ale aj zdola nahor, pretože to je rozhodujúce pre vybudovanie integratívnych spoločností, ktoré umožnia účasť všetkých prostredníctvom občianskej spolupráce, ekonomickej aktivity a vzdelávania.

Zároveň by mali príslušné štátne orgány zvážiť návrhy pripravené organizovanou občianskou spoločnosťou týkajúce sa potreby rovnováhy medzi bezpečnostnými opatreniami a opatreniami na ochranu slobôd.

| 3.11 | Všetci neštátni aktéri, ekonomické a sociálne hnutia a aktéri, médiá, rôzne záujmové organizácie, akademická obec, náboženskí vodcovia, svet umenia a kultúry, globálna verejná mienka – všetci môžu a musia v tejto oblasti zohrávať ešte aktívnejšiu úlohu. |
| --- | --- |

3.11

Všetci neštátni aktéri, ekonomické a sociálne hnutia a aktéri, médiá, rôzne záujmové organizácie, akademická obec, náboženskí vodcovia, svet umenia a kultúry, globálna verejná mienka – všetci môžu a musia v tejto oblasti zohrávať ešte aktívnejšiu úlohu.

| 3.12 | Dynamická občianska spoločnosť na seba môže vziať strategickú úlohu pri ochrane miestnych spoločenstiev, vyrovnaní sa s extrémistickými ideológiami a riešení problematiky politického násilia. Občianska spoločnosť je voľným priestorom, kde občania môžu rozhodnúť o svojom osude; je to forma odporu a protestu, zdroj informácií, verejnej diskusie a sociálneho odrazu a mechanizmus na sprostredkovanie, zmierenie a uzatváranie kompromisov. Občianska spoločnosť poskytuje priestor pre rôzne sociálne skupiny a hnutia, ktoré sa zaoberajú sociálnymi aspektmi, dáva hlas menšinám a nekonformistom a podporuje – prostredníctvom svojej vlastnej rozmanitosti – kultúru tolerancie a pluralizmu. Občianska spoločnosť zahŕňa radikálov a umiernených, tých v systéme a tých na okraji, tých, ktorí kladú odpor a tých, ktorí rokujú. |
| --- | --- |

3.12

Dynamická občianska spoločnosť na seba môže vziať strategickú úlohu pri ochrane miestnych spoločenstiev, vyrovnaní sa s extrémistickými ideológiami a riešení problematiky politického násilia. Občianska spoločnosť je voľným priestorom, kde občania môžu rozhodnúť o svojom osude; je to forma odporu a protestu, zdroj informácií, verejnej diskusie a sociálneho odrazu a mechanizmus na sprostredkovanie, zmierenie a uzatváranie kompromisov. Občianska spoločnosť poskytuje priestor pre rôzne sociálne skupiny a hnutia, ktoré sa zaoberajú sociálnymi aspektmi, dáva hlas menšinám a nekonformistom a podporuje – prostredníctvom svojej vlastnej rozmanitosti – kultúru tolerancie a pluralizmu. Občianska spoločnosť zahŕňa radikálov a umiernených, tých v systéme a tých na okraji, tých, ktorí kladú odpor a tých, ktorí rokujú.

| 3.13 | Občianska spoločnosť môže zohrávať rozhodujúcu úlohu pri budovaní novej perspektívy koordinovanej globálnej činnosti, až doposiaľ brzdenej jednostranným prístupom a nedávnymi medzinárodnými politickými spormi. Počas posledných niekoľkých desaťročí vytvorili rôzni zástupcovia občianskej spoločnosti dynamické medzinárodné aliancie – zahŕňajúce ľudí a skupiny po celom svete – sledujúce globálne ciele, ako napríklad rovnosť pohlaví, mier a ľudské práva, boj proti AIDS, životné prostredie, spravodlivý obchod a globálne hnutia pre spravodlivosť, atď. |
| --- | --- |

3.13

Občianska spoločnosť môže zohrávať rozhodujúcu úlohu pri budovaní novej perspektívy koordinovanej globálnej činnosti, až doposiaľ brzdenej jednostranným prístupom a nedávnymi medzinárodnými politickými spormi. Počas posledných niekoľkých desaťročí vytvorili rôzni zástupcovia občianskej spoločnosti dynamické medzinárodné aliancie – zahŕňajúce ľudí a skupiny po celom svete – sledujúce globálne ciele, ako napríklad rovnosť pohlaví, mier a ľudské práva, boj proti AIDS, životné prostredie, spravodlivý obchod a globálne hnutia pre spravodlivosť, atď.

| 3.14 | Existuje stále viac rozšírené presvedčenie, že v boji proti terorizmu nie je postup štátu dostatočný, ak nejde ruka v ruke s aktívnou oddanosťou občianskej spoločnosti a jej záujmových strán. Ako fórum organizovanej občianskej spoločnosti má výbor príležitosť a povinnosť konať v týchto oblastiach spadajúcich do jeho právomoci, prispieť k aktivitám proti terorizmu, ktoré sú podporované v EÚ a inými príslušnými fórami. Okrem toho by príslušné iniciatívy mali prirodzeným spôsobom umožňovať účasť EHSV – ako jedného z aktérov prevencie, spolupráce a dialógu v rámci opatrení proti terorizmu – na stanovení opatrení proti terorizmu, ktoré sa týkajúcich jeho oblasti pôsobnosti. Návrhy rozhodnutí Rady na vytvorenie špecifických programov Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a Prevencia s boj proti trestnej činnosti ponúkajú široký a flexibilný priestor pre všetky druhy iniciatívy. |
| --- | --- |

3.14

Existuje stále viac rozšírené presvedčenie, že v boji proti terorizmu nie je postup štátu dostatočný, ak nejde ruka v ruke s aktívnou oddanosťou občianskej spoločnosti a jej záujmových strán. Ako fórum organizovanej občianskej spoločnosti má výbor príležitosť a povinnosť konať v týchto oblastiach spadajúcich do jeho právomoci, prispieť k aktivitám proti terorizmu, ktoré sú podporované v EÚ a inými príslušnými fórami. Okrem toho by príslušné iniciatívy mali prirodzeným spôsobom umožňovať účasť EHSV – ako jedného z aktérov prevencie, spolupráce a dialógu v rámci opatrení proti terorizmu – na stanovení opatrení proti terorizmu, ktoré sa týkajúcich jeho oblasti pôsobnosti. Návrhy rozhodnutí Rady na vytvorenie špecifických programov Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a Prevencia s boj proti trestnej činnosti ponúkajú široký a flexibilný priestor pre všetky druhy iniciatívy.

| 3.15 | Mali by byť zohľadnené tieto kľúčové pripomienky: |
| --- | --- |

3.15

Mali by byť zohľadnené tieto kľúčové pripomienky:

| 3.15.1 | EHSV dôrazne odsudzuje akýkoľvek druh terorizmu a zaujme k tejto problematike stanovisko. |
| --- | --- |

3.15.1

EHSV dôrazne odsudzuje akýkoľvek druh terorizmu a zaujme k tejto problematike stanovisko.

| 3.15.2 | EHSV bezvýhradne podporuje boj proti trestnej činnosti a terorizmu a víta vymenovanie pána Gijs de Vriesa do funkcie koordinátora EÚ pre boj proti terorizmu. |
| --- | --- |

3.15.2

EHSV bezvýhradne podporuje boj proti trestnej činnosti a terorizmu a víta vymenovanie pána Gijs de Vriesa do funkcie koordinátora EÚ pre boj proti terorizmu.

| 3.15.3 | Pokroky dosiahnuté v konsolidácii boja proti terorizmu a trestnej činnosti v EÚ musia byť ďalej rozvíjané. |
| --- | --- |

3.15.3

Pokroky dosiahnuté v konsolidácii boja proti terorizmu a trestnej činnosti v EÚ musia byť ďalej rozvíjané.

| 3.15.4 | Okrem toho musí existovať účinná spolupráca a koordinácia medzi členskými štátmi pokiaľ ide o políciu, spravodajské služby a justičné záležitosti (s uprednostnením princípu dostupnosti príslušnej informácie); spolupráca s tretími krajinami by mala byť takisto účinná a nepretržitá. |
| --- | --- |

3.15.4

Okrem toho musí existovať účinná spolupráca a koordinácia medzi členskými štátmi pokiaľ ide o políciu, spravodajské služby a justičné záležitosti (s uprednostnením princípu dostupnosti príslušnej informácie); spolupráca s tretími krajinami by mala byť takisto účinná a nepretržitá.

| 3.15.5 | Rovnako dôležité je aj strategické partnerstvo verejného a súkromného sektora v rámci návrhu Komisie. |
| --- | --- |

3.15.5

Rovnako dôležité je aj strategické partnerstvo verejného a súkromného sektora v rámci návrhu Komisie.

| 3.16 | Organizovaná občianska spoločnosť môže zohrávať úlohu na dvoch úrovniach: pri predchádzaní útokom a pri riadení ich následkov, či už fyzických, psychologických alebo ekonomických. V súlade s typmi krokov stanovenými v návrhoch a v rámci širokého poňatia definícií môže výbor – v rámci svojich kompetencií – navrhovať rôzne typy všeobecných iniciatív, ktoré sú zamerané na oblasti tematizované v návrhoch na Medzinárodnom summite o demokracii, terorizme a bezpečnosti, ktorý sa skončil v Madride 11. marca 2005. Na tomto stretnutí bol vypracovaný akčný plán nazvaný Madridský program, ktorý vytvoril rámec uplatňovania rôznych odporúčaní (9). |
| --- | --- |

3.16

Organizovaná občianska spoločnosť môže zohrávať úlohu na dvoch úrovniach: pri predchádzaní útokom a pri riadení ich následkov, či už fyzických, psychologických alebo ekonomických. V súlade s typmi krokov stanovenými v návrhoch a v rámci širokého poňatia definícií môže výbor – v rámci svojich kompetencií – navrhovať rôzne typy všeobecných iniciatív, ktoré sú zamerané na oblasti tematizované v návrhoch na Medzinárodnom summite o demokracii, terorizme a bezpečnosti, ktorý sa skončil v Madride 11. marca 2005. Na tomto stretnutí bol vypracovaný akčný plán nazvaný Madridský program, ktorý vytvoril rámec uplatňovania rôznych odporúčaní (9).

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Návrh rozhodnutia Rady 2005/0034 (CNS) na vytvorenie špecifického programu Prevencia a boj proti trestnej činnosti na obdobie rokov 2007 – 2013 |
| --- | --- |

4.1

Návrh rozhodnutia Rady 2005/0034 (CNS) na vytvorenie špecifického programu Prevencia a boj proti trestnej činnosti na obdobie rokov 2007 – 2013

| 4.1.1 | EHSV súhlasí so všeobecnými cieľmi programu, ktoré vytýčila Komisia v článkoch 2 a 4 návrhu. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV súhlasí so všeobecnými cieľmi programu, ktoré vytýčila Komisia v článkoch 2 a 4 návrhu.

| 4.1.2 | S ohľadom na oprávnené činnosti vymenované v článku 5 návrhu sa EHSV domnieva, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť týmto aktivitám: |
| --- | --- |

4.1.2

S ohľadom na oprávnené činnosti vymenované v článku 5 návrhu sa EHSV domnieva, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť týmto aktivitám:

| 4.1.2.1 | „Činnosti v oblasti analýzy, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly“ [článok 5 ods. 2 písm. b)]; hoci základný výskum v tejto oblasti by mal byť financovaný zo 7. výskumného rámcového programu, ktorý vyhradil 1 miliardu EUR na tento návrh, tento program by mal podporovať aplikovaný výskum týkajúci sa diskusie a zdieľania informácií vyvinutých pomocou strategických výskumných skupín „think-tanks“, vedeckých inštitúcií a rôznych fór a organizácií pôsobiacich ako centrá pre diskusiu a formuláciu politických návrhov, ktoré posilňujú formálne a neformálne prepojenia medzi výskumníkmi, analytikmi a intelektuálmi na jednej strane a vedúcimi činiteľmi na strane druhej. |
| --- | --- |

4.1.2.1

„Činnosti v oblasti analýzy, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly“ [článok 5 ods. 2 písm. b)]; hoci základný výskum v tejto oblasti by mal byť financovaný zo 7. výskumného rámcového programu, ktorý vyhradil 1 miliardu EUR na tento návrh, tento program by mal podporovať aplikovaný výskum týkajúci sa diskusie a zdieľania informácií vyvinutých pomocou strategických výskumných skupín „think-tanks“, vedeckých inštitúcií a rôznych fór a organizácií pôsobiacich ako centrá pre diskusiu a formuláciu politických návrhov, ktoré posilňujú formálne a neformálne prepojenia medzi výskumníkmi, analytikmi a intelektuálmi na jednej strane a vedúcimi činiteľmi na strane druhej.

| 4.1.2.2 | „Odborné vzdelávanie, výmena pracovníkov a odborníkov“ [článok 5 ods. 2 písm. d)] týkajúce sa hore uvedených činností, ale konkrétne najmä tých, ktoré umožnia vytvorenie, rozvoj a udržiavanie vysoko kvalitných vzdelávacích a špecializačných programov zameraných na jazykovedcov, prekladateľov a tlmočníkov pre jazyky, na ktoré je v súčasnosti málo odborníkov, a ktoré sa používajú rovnako na šírenie správ týkajúcich sa páchania trestných činov a teroristických činov a propagandy používanej na ich odôvodnenie a prilákanie nových členov. |
| --- | --- |

4.1.2.2

„Odborné vzdelávanie, výmena pracovníkov a odborníkov“ [článok 5 ods. 2 písm. d)] týkajúce sa hore uvedených činností, ale konkrétne najmä tých, ktoré umožnia vytvorenie, rozvoj a udržiavanie vysoko kvalitných vzdelávacích a špecializačných programov zameraných na jazykovedcov, prekladateľov a tlmočníkov pre jazyky, na ktoré je v súčasnosti málo odborníkov, a ktoré sa používajú rovnako na šírenie správ týkajúcich sa páchania trestných činov a teroristických činov a propagandy používanej na ich odôvodnenie a prilákanie nových členov.

| 4.1.2.3 | „Činnosti v oblasti zvýšenia povedomia a šírenia informácií“ [článok 5 ods. 2 písm. e)], vrátane činností spomínaných v bode 4.2.2.1, so špeciálnym dôrazom na úlohu médií, ktoré môžu slúžiť na zdiskreditovanie násilia, ale niekedy uľahčia neobmedzené šírenie propagandy zistených teroristických a zločineckých skupín; to znamená, že ich neporušiteľné právo podávať správy bez cenzúry má zvrátený účinok možnosti prejavu týchto zločineckých skupín s teroristickými zámermi: živým vysielaním záberov útokov, únosov a vrážd terorizovaných rukojemníkov. |
| --- | --- |

4.1.2.3

„Činnosti v oblasti zvýšenia povedomia a šírenia informácií“ [článok 5 ods. 2 písm. e)], vrátane činností spomínaných v bode 4.2.2.1, so špeciálnym dôrazom na úlohu médií, ktoré môžu slúžiť na zdiskreditovanie násilia, ale niekedy uľahčia neobmedzené šírenie propagandy zistených teroristických a zločineckých skupín; to znamená, že ich neporušiteľné právo podávať správy bez cenzúry má zvrátený účinok možnosti prejavu týchto zločineckých skupín s teroristickými zámermi: živým vysielaním záberov útokov, únosov a vrážd terorizovaných rukojemníkov.

| 4.1.3 | V článku 6 by bolo vhodné podrobne objasniť, kto sa môže uchádzať, ako je to v článku 5 nasledujúceho programu. Nakoľko tu ide o veľmi citlivý okruh činnosti, Komisia každý rok uverejní zoznam príjemcov finančnej pomoci. |
| --- | --- |

4.1.3

V článku 6 by bolo vhodné podrobne objasniť, kto sa môže uchádzať, ako je to v článku 5 nasledujúceho programu. Nakoľko tu ide o veľmi citlivý okruh činnosti, Komisia každý rok uverejní zoznam príjemcov finančnej pomoci.

| 4.1.4 | Článok 14 ods. 3 stanovuje, že Komisia predloží Parlamentu a Rade predbežné hodnotiace správy a oznámenia o realizácii programu. EHSV by mal byť taktiež zúčastnený počas celého hodnotiaceho postupu. |
| --- | --- |

4.1.4

Článok 14 ods. 3 stanovuje, že Komisia predloží Parlamentu a Rade predbežné hodnotiace správy a oznámenia o realizácii programu. EHSV by mal byť taktiež zúčastnený počas celého hodnotiaceho postupu.

| 4.2 | Návrh rozhodnutia Rady 2005/0035 (CNS) na vytvorenie špecifického programu Prevencia a boj proti trestnej činnosti na obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

4.2

Návrh rozhodnutia Rady 2005/0035 (CNS) na vytvorenie špecifického programu Prevencia a boj proti trestnej činnosti na obdobie rokov 2007 – 2013.

| 4.2.1 | EHSV súhlasí so všeobecnými a špecifickými cieľmi programu [články 2 a 3]. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV súhlasí so všeobecnými a špecifickými cieľmi programu [články 2 a 3].

| 4.2.2 | Napriek tomu, že program pre základné práva a spravodlivosť zabezpečuje sociálnu a právnu pomoc obetiam, EHSV vyzýva k tomu, aby sa zvláštna pozornosť venovala ochrane svedkov a obetí a podpore a rozvoju osvedčených s týmto súvisiacich postupov, ako súčasti služieb uplatnenia zákona [článok 3 ods. 1 písm. c) a článok 3 ods. 2 písm. c)], rovnako ako aj skutočnostiam súvisiacim s prevenciou trestnej činnosti a kriminológiou a rozvojom horizontálnych metód a nástrojov potrebných pre strategickú prevenciu a boj proti zločinu [článok 3 ods. 1 písm. b) a článok 3 ods. 2 písm. b)]. Preto EHSV podporuje prácu Komisie na pilotných projektoch zameraných na boj proti terorizmu a obchodu s ľuďmi a kompenzačný fond na podporu obetí terorizmu. EHSV sa domnieva, že na základe hodnotenia týchto pilotných projektov by mal byť vytvorený stály vyrovnávací fond na ochranu obetí terorizmu. |
| --- | --- |

4.2.2

Napriek tomu, že program pre základné práva a spravodlivosť zabezpečuje sociálnu a právnu pomoc obetiam, EHSV vyzýva k tomu, aby sa zvláštna pozornosť venovala ochrane svedkov a obetí a podpore a rozvoju osvedčených s týmto súvisiacich postupov, ako súčasti služieb uplatnenia zákona [článok 3 ods. 1 písm. c) a článok 3 ods. 2 písm. c)], rovnako ako aj skutočnostiam súvisiacim s prevenciou trestnej činnosti a kriminológiou a rozvojom horizontálnych metód a nástrojov potrebných pre strategickú prevenciu a boj proti zločinu [článok 3 ods. 1 písm. b) a článok 3 ods. 2 písm. b)]. Preto EHSV podporuje prácu Komisie na pilotných projektoch zameraných na boj proti terorizmu a obchodu s ľuďmi a kompenzačný fond na podporu obetí terorizmu. EHSV sa domnieva, že na základe hodnotenia týchto pilotných projektov by mal byť vytvorený stály vyrovnávací fond na ochranu obetí terorizmu.

| 4.2.2.1 | S ohľadom na ochranu obetí terorizmu a ich rodín a ich rodinných príslušníkov vo všetkých jej formách musí byť ľudská stránka boja proti terorizmu založená na ochrane obetí a podpore úlohy občianskej spoločnosti ktorá sa musí stať neoddeliteľnou súčasťou stratégie boja proti terorizmu. Obete trpia násilím, ktoré je zamerané na celú spoločnosť a hodnoty, ktoré predstavuje. Z tohto dôvodu má spoločnosť morálnu a politickú povinnosť rozpoznať a odpovedať na takéto násilie. Štáty musia chrániť a zaručiť práva a slobody svojich občanov, počnúc od práva na život a práva žiť bez obáv alebo hrozieb. Obete sú realitou terorizmu; sú hlasom spoločnosti a prvou líniou v boji proti terorizmu. Zameranie sa na svedecké výpovede obetí je najúčinnejšou cestou, ako zvýšiť povedomie a vybudovať nevyhnutný prísľub v spoločnosti pre boj proti terorizmu a prepracovať sa k občianskej odozve. Je to taktiež najlepší spôsob ako zdiskreditovať a izolovať teroristov nielen politicky, ale aj morálne. Z tohto dôvodu sú potrebné tieto kroky:






  — | pochopenie a solidarita medzinárodného spoločenstva, vyslanie jasnej správy, že jadrom boja proti terorizmu je rešpektovanie ľudských práv, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

S ohľadom na ochranu obetí terorizmu a ich rodín a ich rodinných príslušníkov vo všetkých jej formách musí byť ľudská stránka boja proti terorizmu založená na ochrane obetí a podpore úlohy občianskej spoločnosti ktorá sa musí stať neoddeliteľnou súčasťou stratégie boja proti terorizmu. Obete trpia násilím, ktoré je zamerané na celú spoločnosť a hodnoty, ktoré predstavuje. Z tohto dôvodu má spoločnosť morálnu a politickú povinnosť rozpoznať a odpovedať na takéto násilie. Štáty musia chrániť a zaručiť práva a slobody svojich občanov, počnúc od práva na život a práva žiť bez obáv alebo hrozieb. Obete sú realitou terorizmu; sú hlasom spoločnosti a prvou líniou v boji proti terorizmu. Zameranie sa na svedecké výpovede obetí je najúčinnejšou cestou, ako zvýšiť povedomie a vybudovať nevyhnutný prísľub v spoločnosti pre boj proti terorizmu a prepracovať sa k občianskej odozve. Je to taktiež najlepší spôsob ako zdiskreditovať a izolovať teroristov nielen politicky, ale aj morálne. Z tohto dôvodu sú potrebné tieto kroky:

—

pochopenie a solidarita medzinárodného spoločenstva, vyslanie jasnej správy, že jadrom boja proti terorizmu je rešpektovanie ľudských práv,

| — | medzinárodné opatrenia a ochranné a podporné mechanizmy pre obete terorizmu, |
| --- | --- |

—

medzinárodné opatrenia a ochranné a podporné mechanizmy pre obete terorizmu,

| — | diskusia o obetiach je úzko spätá s diskusiou o ľudských právach; diskusia o ľudských právach a základných slobodách jednotlivcov podchytená vo vojne proti terorizmu by mala byť rozšírená a jej snahou by malo byť zladenie záväzku členských štátov rešpektovať ľudské práva v boji proti terorizmu so záväzkom prijať všetky nevyhnutné opatrenia na ochranu ľudských práv obyvateľstva, keď čelí terorizmu (tento bod sa žiaľ v tu diskutovanom návrhu Komisie nenachádza), |
| --- | --- |

—

diskusia o obetiach je úzko spätá s diskusiou o ľudských právach; diskusia o ľudských právach a základných slobodách jednotlivcov podchytená vo vojne proti terorizmu by mala byť rozšírená a jej snahou by malo byť zladenie záväzku členských štátov rešpektovať ľudské práva v boji proti terorizmu so záväzkom prijať všetky nevyhnutné opatrenia na ochranu ľudských práv obyvateľstva, keď čelí terorizmu (tento bod sa žiaľ v tu diskutovanom návrhu Komisie nenachádza),

| — | podpora opatrení na presadzovanie záväzku občianskej spoločnosti bojovať proti terorizmu, so vstupom a aktívnou účasťou príslušníkov občianskej spoločnosti, hlavne obetí, konkrétne obetí, na medzinárodnom poli. |
| --- | --- |

—

podpora opatrení na presadzovanie záväzku občianskej spoločnosti bojovať proti terorizmu, so vstupom a aktívnou účasťou príslušníkov občianskej spoločnosti, hlavne obetí, konkrétne obetí, na medzinárodnom poli.

| 4.2.2.2 | Prevencia trestnej činnosti: obchod s drogami je najbežnejším druhom medzinárodnej trestnej činnosti v EÚ a dobre vybudované zločinecké skupiny vo všetkých členských štátoch zaručujú širokú mieru distribúcie v rámci celej Únie. Okrem toho, pokračuje trend rastu obchodovania s viac ako jednou látkou.
  Obchodovanie s ľuďmi je rastúcim problémom v Únii; ekonomické výhody vyplývajúce z tejto aktivity sú obrovské. EÚ musí posilniť svoju operačnú kapacitu, aby mohla začať a podporovať vyšetrovania v oblasti obchodu s ľuďmi a v jeho pridružených formách, ako napríklad sexuálne zneužívanie detí a prostitúcia v širšom zmysle. Za nevyhnutne nutné považuje preto EHSV iniciatívy ako napríklad „Návrh smernice Rady o udelení povolenia na pobyt pre obete prisluhovačstva ilegálneho prisťahovalectva a obchodu s ľuďmi, ktorí spolupracujú s vyšetrujúcimi orgánmi“ (10) Tento návrh má za cieľ posilnenie nástroja na boj proti ilegálnemu prisťahovalectvu zavedením povolenia na pobyt pre obete prisluhovačstva ilegálneho prisťahovalectva a obchodu s ľuďmi (11).
  Korupcia, pranie špinavých peňazí, hospodárska kriminalita a falšovanie peňazí sú taktiež príčiny znepokojenia v Únii. Pranie špinavých peňazí je kľúčovou činnosťou organizovaných zločineckých skupín, ktoré pôsobia na území Únie, keďže slúži ako zdroj financovania. Všetky tieto faktory (formy trestnej činnosti a financovanie teroristov) slúžia len na to, aby sa vytvorili synergie, ktoré umožňujú pokračujúce využívanie a zneužívanie ľudských bytostí (12). Je najmä nevyhnutné:






  — | Podporiť spoluprácu a strategické spojenectvá medzi verejným a súkromným sektorom, hlavne v oblasti rozvoja najlepšej praxe, rovnako ako v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu teroristov, zatiaľ čo sa budú dodržiavať štandardy transparentnosti a profesionálnej integrity vo finančnom sektore a neziskových organizáciách, v súlade s odporúčaniami FATF (13) (hlavný medzinárodný orgán zodpovedný za ochranu medzinárodného finančného systému pred prepieraním peňazí a financovaním teroristov) a akčný plán EÚ (14). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Prevencia trestnej činnosti: obchod s drogami je najbežnejším druhom medzinárodnej trestnej činnosti v EÚ a dobre vybudované zločinecké skupiny vo všetkých členských štátoch zaručujú širokú mieru distribúcie v rámci celej Únie. Okrem toho, pokračuje trend rastu obchodovania s viac ako jednou látkou.

Obchodovanie s ľuďmi je rastúcim problémom v Únii; ekonomické výhody vyplývajúce z tejto aktivity sú obrovské. EÚ musí posilniť svoju operačnú kapacitu, aby mohla začať a podporovať vyšetrovania v oblasti obchodu s ľuďmi a v jeho pridružených formách, ako napríklad sexuálne zneužívanie detí a prostitúcia v širšom zmysle. Za nevyhnutne nutné považuje preto EHSV iniciatívy ako napríklad „Návrh smernice Rady o udelení povolenia na pobyt pre obete prisluhovačstva ilegálneho prisťahovalectva a obchodu s ľuďmi, ktorí spolupracujú s vyšetrujúcimi orgánmi“ (10) Tento návrh má za cieľ posilnenie nástroja na boj proti ilegálnemu prisťahovalectvu zavedením povolenia na pobyt pre obete prisluhovačstva ilegálneho prisťahovalectva a obchodu s ľuďmi (11).

Korupcia, pranie špinavých peňazí, hospodárska kriminalita a falšovanie peňazí sú taktiež príčiny znepokojenia v Únii. Pranie špinavých peňazí je kľúčovou činnosťou organizovaných zločineckých skupín, ktoré pôsobia na území Únie, keďže slúži ako zdroj financovania. Všetky tieto faktory (formy trestnej činnosti a financovanie teroristov) slúžia len na to, aby sa vytvorili synergie, ktoré umožňujú pokračujúce využívanie a zneužívanie ľudských bytostí (12). Je najmä nevyhnutné:

—

Podporiť spoluprácu a strategické spojenectvá medzi verejným a súkromným sektorom, hlavne v oblasti rozvoja najlepšej praxe, rovnako ako v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu teroristov, zatiaľ čo sa budú dodržiavať štandardy transparentnosti a profesionálnej integrity vo finančnom sektore a neziskových organizáciách, v súlade s odporúčaniami FATF (13) (hlavný medzinárodný orgán zodpovedný za ochranu medzinárodného finančného systému pred prepieraním peňazí a financovaním teroristov) a akčný plán EÚ (14).

| — | Podporiť štatistické kritériá a aplikovanú kriminológiu, ako aj ich využitie v reálnych opatreniach a politikách. |
| --- | --- |

—

Podporiť štatistické kritériá a aplikovanú kriminológiu, ako aj ich využitie v reálnych opatreniach a politikách.

| 4.3 | S ohľadom na článok 4 ods. 2 (druhy činností, ktoré sa môžu financovať): |
| --- | --- |

4.3

S ohľadom na článok 4 ods. 2 (druhy činností, ktoré sa môžu financovať):

| 4.3.1 | Hlavne by sa mala spomenúť dôležitosť dialógu medzi náboženstvami a generáciami pri identifikovaní názorov fundamentalistov a presadzovaní osvedčených postupov, ktoré podporujú vzájomné pochopenie, umiernenosť a demokratickú toleranciu a tak obmedzenie radikalizácie a nábor nových stúpencov. Boj proti terorizmu si vyžaduje, aby sme tento jav zbavili jeho morálneho opodstatnenia; toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom dialógu a pochopenia „druhej strany“. Mali by sa presadzovať také činnosti, ktoré umožnia skupinám rôzneho vierovyznania a ich vlastným vodcom vybudovať mosty porozumenia a pochopenia, prehĺbenie harmónie a tolerancie a pomôžu vytvoriť súhrn znalostí, ktoré nám umožnia identifikovať príčiny nenávisti a to, ako ju môžeme prekonať. Rôzne náboženské spoločenstvá sa musia navzájom lepšie spoznať – neexistuje účinnejší spôsob ako pomocou opatrení, ktoré napomôžu vytvoreniu sietí medzi ich členmi. |
| --- | --- |

4.3.1

Hlavne by sa mala spomenúť dôležitosť dialógu medzi náboženstvami a generáciami pri identifikovaní názorov fundamentalistov a presadzovaní osvedčených postupov, ktoré podporujú vzájomné pochopenie, umiernenosť a demokratickú toleranciu a tak obmedzenie radikalizácie a nábor nových stúpencov. Boj proti terorizmu si vyžaduje, aby sme tento jav zbavili jeho morálneho opodstatnenia; toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom dialógu a pochopenia „druhej strany“. Mali by sa presadzovať také činnosti, ktoré umožnia skupinám rôzneho vierovyznania a ich vlastným vodcom vybudovať mosty porozumenia a pochopenia, prehĺbenie harmónie a tolerancie a pomôžu vytvoriť súhrn znalostí, ktoré nám umožnia identifikovať príčiny nenávisti a to, ako ju môžeme prekonať. Rôzne náboženské spoločenstvá sa musia navzájom lepšie spoznať – neexistuje účinnejší spôsob ako pomocou opatrení, ktoré napomôžu vytvoreniu sietí medzi ich členmi.

| 4.3.2 | Bez ohľadu na skutočnosť, že program na riadenie migračných tokov obsahuje opatrenia, ktoré súvisia so sociálnym začlenením a zamestnanosťou ľudí, hlavne mladých ľudí, patriacich do etnických, náboženských, kultúrnych alebo prisťahovaleckých menšinových skupín, ba mal tento program na základe úspešnej metodológie využívanej v tejto oblasti, vyvinúť taktiež osvedčené postupy, hlavne s ohľadom na vzdelávanie a výmenu pracovníkov a odborníkov (článok 4.2). |
| --- | --- |

4.3.2

Bez ohľadu na skutočnosť, že program na riadenie migračných tokov obsahuje opatrenia, ktoré súvisia so sociálnym začlenením a zamestnanosťou ľudí, hlavne mladých ľudí, patriacich do etnických, náboženských, kultúrnych alebo prisťahovaleckých menšinových skupín, ba mal tento program na základe úspešnej metodológie využívanej v tejto oblasti, vyvinúť taktiež osvedčené postupy, hlavne s ohľadom na vzdelávanie a výmenu pracovníkov a odborníkov (článok 4.2).

| 4.3.3 | Čo sa týka organizácií občianskej spoločnosti, je potrebné kritizovať najnovší návrh Európskej komisie o kódexe správania na podporu transparentnosti v neziskových organizáciách najmä v jednom bode: Návrh v sebe skrýva riziko, že bude mať negatívny dopad na všetky európske mimovládne organizácie a zdiskredituje ich tým, že im odníme ich najdôležitejší sociálny kapitál – dôveru verejnosti ako aj miestnych, regionálnych a európskych inštitúcií.
  EHSV síce súhlasí s názorom, že je potrebné predchádzať možnému zneužívaniu neziskových organizácií na financovanie teroristických a iných trestných činností. Domnieva sa však, že toto by mali riadiť, prostredníctvom obvyklých preventívnych opatrení a represálií, orgány jednotlivých členských štátov. Predovšetkým by bolo želateľné, aby pokračovali – v súčasnosti žiaľ stojace – práce na schválení štatútu európskeho združenia a Európskej vzájomnej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.3.3

Čo sa týka organizácií občianskej spoločnosti, je potrebné kritizovať najnovší návrh Európskej komisie o kódexe správania na podporu transparentnosti v neziskových organizáciách najmä v jednom bode: Návrh v sebe skrýva riziko, že bude mať negatívny dopad na všetky európske mimovládne organizácie a zdiskredituje ich tým, že im odníme ich najdôležitejší sociálny kapitál – dôveru verejnosti ako aj miestnych, regionálnych a európskych inštitúcií.

EHSV síce súhlasí s názorom, že je potrebné predchádzať možnému zneužívaniu neziskových organizácií na financovanie teroristických a iných trestných činností. Domnieva sa však, že toto by mali riadiť, prostredníctvom obvyklých preventívnych opatrení a represálií, orgány jednotlivých členských štátov. Predovšetkým by bolo želateľné, aby pokračovali – v súčasnosti žiaľ stojace – práce na schválení štatútu európskeho združenia a Európskej vzájomnej spoločnosti.

| 4.3.4 | Opätovne poukazujeme na poznámky uvedené v bodoch 4.1.2.2. a 4.1.2.3., týkajúce sa „odborného vzdelávania, výmeny pracovníkov a odborníkov“ a „činností v oblasti zvýšenia povedomia a šírenia informácií“. |
| --- | --- |

4.3.4

Opätovne poukazujeme na poznámky uvedené v bodoch 4.1.2.2. a 4.1.2.3., týkajúce sa „odborného vzdelávania, výmeny pracovníkov a odborníkov“ a „činností v oblasti zvýšenia povedomia a šírenia informácií“.

| 4.3.5 | Umenie a kultúra by taktiež mali zastávať dôležité miesto pri tvorbe plánov občianskej odozvy na trestnú činnosť a terorizmus, ale taktiež by mali slúžiť ako spôsob vyjadrenia a pochopenia ostatných názorov, odlišných od všeobecne platných názorov v našich krajinách. |
| --- | --- |

4.3.5

Umenie a kultúra by taktiež mali zastávať dôležité miesto pri tvorbe plánov občianskej odozvy na trestnú činnosť a terorizmus, ale taktiež by mali slúžiť ako spôsob vyjadrenia a pochopenia ostatných názorov, odlišných od všeobecne platných názorov v našich krajinách.

| 4.4 | S ohľadom na článok 14 (Hodnotenie) poukazujeme na pripomienky uvedené v bode 4.1.4. |
| --- | --- |

4.4

S ohľadom na článok 14 (Hodnotenie) poukazujeme na pripomienky uvedené v bode 4.1.4.

5.   Záver

| 5.1 | EHSV verí, že tieto dva návrhy rámcového programu sú nevyhnutné a že, ak sa v procese predbežného hodnotenia ukáže, že program prináša pozitívne výsledky, by sa pre návrhy mali vyčleniť väčšie finančné prostriedky. |
| --- | --- |

5.1

EHSV verí, že tieto dva návrhy rámcového programu sú nevyhnutné a že, ak sa v procese predbežného hodnotenia ukáže, že program prináša pozitívne výsledky, by sa pre návrhy mali vyčleniť väčšie finančné prostriedky.

| 5.2 | Okrem toho je nevyhnutné zapojiť EHSV v rámci jeho kompetencií do pokračujúceho dialógu s Komisiou s cieľom uzavrieť ročné plány programu, rovnako ako zodpovedajúce hodnotiace procesy. |
| --- | --- |

5.2

Okrem toho je nevyhnutné zapojiť EHSV v rámci jeho kompetencií do pokračujúceho dialógu s Komisiou s cieľom uzavrieť ročné plány programu, rovnako ako zodpovedajúce hodnotiace procesy.

| 5.3 | EHSV chce okrem toho pripomenúť, že prostriedky použité v prebiehajúcich európskych programoch na ochranu slobôd a bezpečnosti by mali byť vyvážené z hľadiska ochrany slobôd tak, ako sa navrhuje v stanovisku na tému „Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM (2005) 184, konečné znenie) (SOC/209). |
| --- | --- |

5.3

EHSV chce okrem toho pripomenúť, že prostriedky použité v prebiehajúcich európskych programoch na ochranu slobôd a bezpečnosti by mali byť vyvážené z hľadiska ochrany slobôd tak, ako sa navrhuje v stanovisku na tému „Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM (2005) 184, konečné znenie) (SOC/209).

| 5.4 | Ochrana základných práv, slobôd a bezpečnosti je zodpovednosťou všetkých. Začína vštepovaním spoločných hodnôt pri vyučovaní v základnej škole a musí sa realizovať neustálym hľadaním rovnováhy medzi troma piliermi – slobodou, demokraciou a bezpečnosťou. |
| --- | --- |

5.4

Ochrana základných práv, slobôd a bezpečnosti je zodpovednosťou všetkých. Začína vštepovaním spoločných hodnôt pri vyučovaní v základnej škole a musí sa realizovať neustálym hľadaním rovnováhy medzi troma piliermi – slobodou, demokraciou a bezpečnosťou.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Správa Human Security Now, Spojené národy http://www.humansecurity-chs.org (pozn. prekl.: táto správa neexistuje v slovenskom jazyku).

1

Human Security Now

(2)  Ú. v. ES C 19, 23.1.1999, s. 1.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

3

(4)  Stanovisko EHSV z 24. apríla 2002 (samostatný spravodajca: pán Retureau) (Ú. v. ES C 149 21.6.2002).

4

(5)  V súvislosti s pracovným dokumentom Komisie – Vzťah medzi zachovaním vnútornej bezpečnosti a splnením záväzkov a nástrojov medzinárodnej ochrany (KOM(2001) 743 konečné znenie).

5

(6)  Prejav generálneho tajomníka Spojených národov v klube Madridského summitu o demokracii, terorizme a bezpečnosti, Madrid, Španielsko, 11. marca 2005

6

(7)  http://www.safe-democracy.org

7

(8)  Rohan Gunaratna. Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista, Editorial Servi Doc, Barcelona, 2003, s. 27 (názov angl. originálu: Inside Al Quaeda: Global Network of Terror.

8

Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista

Inside Al Quaeda: Global Network of Terror

Poznámka predsedníctva Rady a koordinátora pre boj proti terorizmu Európskej rade 16. a 17. júna 2005: http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf

(9)  http://cumbre.clubmadrid.org/agenda/la-agenda-de-madrid.html.

9

(10)  Stanovisko EHSV z 29.5.2002 (spravodajca: pán PARIZA CASTANOS) (Ú. v. ES C 221, 17.9.2002).

10

(11)  KOM(2002) 71, konečné znenie, z 11.2.2002.

11

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION

12

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction

13

(14)  Poznámka predsedníctva Rady a koordinátora pre boj proti terorizmu Európskej rade 16. a 17. júna 2005:

14

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/70

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – na ceste k spravodlivej spoločnosti“

KOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. októbra 2005 rozhodol v súlade s článkom 29 odsek 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. decembra 2005. Spravodajkyňou bola Mária Herczog.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdzi z 14. decembra) 123 hlasmi za, pričom 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Postoj EHSV v skratke

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor opätovne zdôrazňuje svoju silnú podporu programu Európskeho roka rovnakých príležitostí (2007) a svoju angažovanosť za rovnaké príležitosti, sociálnu súdržnosť v Európe a základné práva pre všetkých |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor opätovne zdôrazňuje svoju silnú podporu programu Európskeho roka rovnakých príležitostí (2007) a svoju angažovanosť za rovnaké príležitosti, sociálnu súdržnosť v Európe a základné práva pre všetkých

| 1.2 | Vo svojich nedávnych stanoviskách na túto tému EHSV dôsledne zdôrazňoval, že na odstránenie všetkých foriem diskriminácie vymedzenej v článku 13 je potrebný hmatateľnejší pokrok, než aký sa doteraz dosiahol (1). Výbor uznáva, že sa urobili rozličné nápravné opatrenia na podporu rovnakých príležitostí, ale stále zastáva názor, že v mnohých oblastiach je ešte stále naliehavá potreba konať a že Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých v roku 2007 by mohol predstavovať vhodnú príležitosť na určenie dotknutých skupín a poukázanie na ne. |
| --- | --- |

1.2

Vo svojich nedávnych stanoviskách na túto tému EHSV dôsledne zdôrazňoval, že na odstránenie všetkých foriem diskriminácie vymedzenej v článku 13 je potrebný hmatateľnejší pokrok, než aký sa doteraz dosiahol (1). Výbor uznáva, že sa urobili rozličné nápravné opatrenia na podporu rovnakých príležitostí, ale stále zastáva názor, že v mnohých oblastiach je ešte stále naliehavá potreba konať a že Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých v roku 2007 by mohol predstavovať vhodnú príležitosť na určenie dotknutých skupín a poukázanie na ne.

| 1.3 | EHSV zastáva názor, že všetkým osobám s pobytom v EÚ treba zaručiť nediskrimináciu a rovnaké príležitosti pri uplatňovaní celého spektra ľudských práv: občianskych, politických, hospodárskych, spoločenských a kultúrnych. Uvedený európsky rok by sa preto mal využiť na ďalší pokrok pri eliminácii všetkých druhov diskriminácie. Hoci osobitná pozornosť sa venuje dôvodom uvedených v článku 13, tento európsky rok by sa mal vnímať ako príležitosť zvýšiť povedomie o diskriminácii určitých skupín, ktoré zvyčajne nie sú v tejto súvislosti zohľadnené, napr. deti, ako aj povedomie o problémoch, ktoré s diskrimináciou súvisia a ktoré ešte neboli riešené. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zastáva názor, že všetkým osobám s pobytom v EÚ treba zaručiť nediskrimináciu a rovnaké príležitosti pri uplatňovaní celého spektra ľudských práv: občianskych, politických, hospodárskych, spoločenských a kultúrnych. Uvedený európsky rok by sa preto mal využiť na ďalší pokrok pri eliminácii všetkých druhov diskriminácie. Hoci osobitná pozornosť sa venuje dôvodom uvedených v článku 13, tento európsky rok by sa mal vnímať ako príležitosť zvýšiť povedomie o diskriminácii určitých skupín, ktoré zvyčajne nie sú v tejto súvislosti zohľadnené, napr. deti, ako aj povedomie o problémoch, ktoré s diskrimináciou súvisia a ktoré ešte neboli riešené.

| 1.4 | EHSV súhlasí so sociálnym programom na roky 2005 – 2010, ktorý sa zameriava na potreby rovnakých príležitostí a sociálnej súdržnosti a formuluje novú stratégiu činnosti v týchto oblastiach. Pod podmienkou nasledovných navrhovaných úprav a doplnení EHSV uzná a podporí ciele Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) týkajúce sa práv, zastúpenia, uznávania, rešpektovania a tolerancie, ako aj usmerňovania príslušnej problematiky. |
| --- | --- |

1.4

EHSV súhlasí so sociálnym programom na roky 2005 – 2010, ktorý sa zameriava na potreby rovnakých príležitostí a sociálnej súdržnosti a formuluje novú stratégiu činnosti v týchto oblastiach. Pod podmienkou nasledovných navrhovaných úprav a doplnení EHSV uzná a podporí ciele Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) týkajúce sa práv, zastúpenia, uznávania, rešpektovania a tolerancie, ako aj usmerňovania príslušnej problematiky.

2.   Argumenty na podporu stanoviska a pripomienky

2.1   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1.1 | S cieľom dosiahnuť súdržnejšiu spoločnosť sa v oznámení Komisie o sociálnom programe na roky 2005 – 2010 zdôrazňuje dôležitosť podporovania rovnakých príležitostí pre všetkých. Uvádza sa v ňom zámer Komisie rozvíjať novú rámcovú stratégiu nediskriminácie a rovnakých príležitostí pre všetkých (vysvetľuje sa v oznámení, ktoré je priložené k tomuto návrhu rozhodnutia) (2). Jednou z hlavných iniciatív uvedených v oznámení je navrhnúť, aby bol rok 2007 Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých. Všeobecným cieľom roku bude zvýšenie povedomia o tom, že rovnosť príležitostí pre všetkých prispieva k spravodlivej a súdržnej spoločnosti. To si bude vyžadovať riešenie problémov týkajúcich sa účasti v spoločnosti a podporovanie takého prostredia, v ktorom sa európska rozmanitosť považuje za zdroj sociálnej a kultúrnej vitality. Špecifické ciele európskeho roka sú:






  — | Práva – Zvyšovanie povedomia o práve na rovnosť a nediskrimináciu |
| --- | --- | --- |

2.1.1

S cieľom dosiahnuť súdržnejšiu spoločnosť sa v oznámení Komisie o sociálnom programe na roky 2005 – 2010 zdôrazňuje dôležitosť podporovania rovnakých príležitostí pre všetkých. Uvádza sa v ňom zámer Komisie rozvíjať novú rámcovú stratégiu nediskriminácie a rovnakých príležitostí pre všetkých (vysvetľuje sa v oznámení, ktoré je priložené k tomuto návrhu rozhodnutia) (2). Jednou z hlavných iniciatív uvedených v oznámení je navrhnúť, aby bol rok 2007 Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých. Všeobecným cieľom roku bude zvýšenie povedomia o tom, že rovnosť príležitostí pre všetkých prispieva k spravodlivej a súdržnej spoločnosti. To si bude vyžadovať riešenie problémov týkajúcich sa účasti v spoločnosti a podporovanie takého prostredia, v ktorom sa európska rozmanitosť považuje za zdroj sociálnej a kultúrnej vitality. Špecifické ciele európskeho roka sú:

—

Práva – Zvyšovanie povedomia o práve na rovnosť a nediskrimináciu

| — | Zastúpenie – Podporovanie diskusie na ceste k zvýšeniu občianskej, politickej, hospodárskej, sociálnej a kultúrnej účasti v spoločnosti |
| --- | --- |

—

Zastúpenie – Podporovanie diskusie na ceste k zvýšeniu občianskej, politickej, hospodárskej, sociálnej a kultúrnej účasti v spoločnosti

| — | Uznávanie – Zachovanie a prispôsobenie sa rozmanitosti |
| --- | --- |

—

Uznávanie – Zachovanie a prispôsobenie sa rozmanitosti

| — | Rešpektovanie a tolerancia – Podporovanie súdržnejšej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Rešpektovanie a tolerancia – Podporovanie súdržnejšej spoločnosti.

Predkladaný návrh obsahuje ustanovenia o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých a stanovuje rozpočet na túto akciu. Návrh vychádza z článku 13 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (3).

2.2   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 2.2.1 | Dosiahnutie rovnosti je a malo by zostať prioritou politiky EÚ. Aj keď v oblasti boja proti diskriminácii prišlo k značným legislatívnym zmenám na európskej a národnej úrovni, osobitne ohľadom konkrétnych dôvodov diskriminácie uvedených v článku 13 Zmluvy o založení ES, na zabezpečenie dôslednejšieho uplatnenia rovnakých príležitostí a nediskriminácie sú potrebné ďalšie opatrenia. Aj keď nepriame formy diskriminácie sú často rozpoznateľné, je ťažké ich dokázať a program na rok 2007, ktorý by bol Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých, by sa tým mal zaoberať. |
| --- | --- |

2.2.1

Dosiahnutie rovnosti je a malo by zostať prioritou politiky EÚ. Aj keď v oblasti boja proti diskriminácii prišlo k značným legislatívnym zmenám na európskej a národnej úrovni, osobitne ohľadom konkrétnych dôvodov diskriminácie uvedených v článku 13 Zmluvy o založení ES, na zabezpečenie dôslednejšieho uplatnenia rovnakých príležitostí a nediskriminácie sú potrebné ďalšie opatrenia. Aj keď nepriame formy diskriminácie sú často rozpoznateľné, je ťažké ich dokázať a program na rok 2007, ktorý by bol Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých, by sa tým mal zaoberať.

| 2.2.2 | Ďalej je potrebné zamerať sa aj na rozdiely v úrovni a rozsahu ochrany proti rôznym formám diskriminácie. Výbor dôrazne odporúča, aby bola každá forma diskriminácie – na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, postihnutia, veku a sexuálnej orientácie – zakázaná v oblasti zamestnania, odbornej prípravy, vzdelávania, sociálnej ochrany, sociálnych výhod a prístupu k tovarom a službám. V opačnom prípade sa spoločnosť vystavuje riziku vytvorenia hierarchického rozdelenia skupín. |
| --- | --- |

2.2.2

Ďalej je potrebné zamerať sa aj na rozdiely v úrovni a rozsahu ochrany proti rôznym formám diskriminácie. Výbor dôrazne odporúča, aby bola každá forma diskriminácie – na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, postihnutia, veku a sexuálnej orientácie – zakázaná v oblasti zamestnania, odbornej prípravy, vzdelávania, sociálnej ochrany, sociálnych výhod a prístupu k tovarom a službám. V opačnom prípade sa spoločnosť vystavuje riziku vytvorenia hierarchického rozdelenia skupín.

| 2.2.3 | Od návrhu Charty základných práv už Európsku úniu nemožno považovať za medzivládne združenie štátov založené na čisto hospodárskych záujmoch a preto by sa mala zodpovedajúca pozornosť venovať sociálnym skupinám, ktoré sú kvôli rozličným formám vylučovania buď znevýhodnené na trhu práce alebo v hospodárskom živote, alebo napriek svojej účasti na trhu práce ešte stále trpia chudobou. |
| --- | --- |

2.2.3

Od návrhu Charty základných práv už Európsku úniu nemožno považovať za medzivládne združenie štátov založené na čisto hospodárskych záujmoch a preto by sa mala zodpovedajúca pozornosť venovať sociálnym skupinám, ktoré sú kvôli rozličným formám vylučovania buď znevýhodnené na trhu práce alebo v hospodárskom živote, alebo napriek svojej účasti na trhu práce ešte stále trpia chudobou.

| 2.2.4 | Jestvujú sociálne a ekonomické argumenty v prospech zabezpečenia rovnakých príležitostí pre všetkých jednotlivcov a osobitne pre takých, ktorí sú terčom diskriminácie alebo sa nachádzajú v menej výhodnom postavení kvôli sociálnym, ekonomickým, kultúrnym, zemepisným alebo iným okolnostiam. Ak sa poskytne zodpovedajúca pomoc, mohli by zohrávať v spoločnosti plnohodnotnú úlohu a prispievať spoločensky i hospodársky. |
| --- | --- |

2.2.4

Jestvujú sociálne a ekonomické argumenty v prospech zabezpečenia rovnakých príležitostí pre všetkých jednotlivcov a osobitne pre takých, ktorí sú terčom diskriminácie alebo sa nachádzajú v menej výhodnom postavení kvôli sociálnym, ekonomickým, kultúrnym, zemepisným alebo iným okolnostiam. Ak sa poskytne zodpovedajúca pomoc, mohli by zohrávať v spoločnosti plnohodnotnú úlohu a prispievať spoločensky i hospodársky.

| 2.2.5 | Podľa názoru EHSV program Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých, ktorý je plánovaný na rok 2007, je príležitosťou vyzdvihnúť tie kategórie, ktoré sa možno prehliadajú: mladých ľudí, vrátane detí, ktorí sú diskriminovaní na základe veku, osoby, ktoré trpia viacerými formami diskriminácie, a obyvateľov odľahlých alebo riedko osídlených oblastí a miest, ktorí sú postihnutí diskrimináciou, ale možno nemajú prístup k požadovaným službám. |
| --- | --- |

2.2.5

Podľa názoru EHSV program Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých, ktorý je plánovaný na rok 2007, je príležitosťou vyzdvihnúť tie kategórie, ktoré sa možno prehliadajú: mladých ľudí, vrátane detí, ktorí sú diskriminovaní na základe veku, osoby, ktoré trpia viacerými formami diskriminácie, a obyvateľov odľahlých alebo riedko osídlených oblastí a miest, ktorí sú postihnutí diskrimináciou, ale možno nemajú prístup k požadovaným službám.

| 2.2.6 | Výbor zastáva názor, že európsky rok by mal tiež poskytnúť príležitosť hlbšie preskúmať kľúčové výzvy, ako napr. problematiku viacnásobnej diskriminácie, ktorej sú často vystavené určité skupiny (napr. zdravotne postihnuté deti, starší migranti, rómske ženy). Vo všetkých iniciatívach v oblasti boja proti diskriminácii je napokon potrebné zobrať do úvahy rôznorodý a heterogénny charakter skupín, ktoré sú vystavené diskriminácii najviac. |
| --- | --- |

2.2.6

Výbor zastáva názor, že európsky rok by mal tiež poskytnúť príležitosť hlbšie preskúmať kľúčové výzvy, ako napr. problematiku viacnásobnej diskriminácie, ktorej sú často vystavené určité skupiny (napr. zdravotne postihnuté deti, starší migranti, rómske ženy). Vo všetkých iniciatívach v oblasti boja proti diskriminácii je napokon potrebné zobrať do úvahy rôznorodý a heterogénny charakter skupín, ktoré sú vystavené diskriminácii najviac.

| 2.2.7 | Európsky rok by mal byť príležitosťou na zlepšenie situácie väčšieho počtu skupín. Pri stanovovaní budúcich cieľov je potrebné zamerať osobitnú pozornosť na Dohovor OSN o právach dieťaťa, dokument, ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ, čím otvorili dvere na jeho začlenenie medzi ostatné zásady schválené členskými štátmi EÚ a ochrana práv detí sa stala budúcou európskou požiadavkou. |
| --- | --- |

2.2.7

Európsky rok by mal byť príležitosťou na zlepšenie situácie väčšieho počtu skupín. Pri stanovovaní budúcich cieľov je potrebné zamerať osobitnú pozornosť na Dohovor OSN o právach dieťaťa, dokument, ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ, čím otvorili dvere na jeho začlenenie medzi ostatné zásady schválené členskými štátmi EÚ a ochrana práv detí sa stala budúcou európskou požiadavkou.

| 2.2.8 | Ešte stále by bolo priskoro hodnotiť prvé dosahy Európskeho roku ľudí so zdravotným postihnutím (2003) a akčného plánu, ktorý sa potom prijal (2004 – 2010) (4), ale je zrejmé (5), že tejto sociálnej skupine sa vďaka účinku európskeho roku dostáva v členských štátoch viac pozornosti a že občania majú ľahší prístup k presnejším informáciám o svojich spoluobčanoch so zdravotným postihnutím. No aby bolo možné dosiahnuť skutočnú zmenu, je nevyhnutné vykonať zodpovedajúce vyhodnotenie dosiahnutého pokroku a opatrení nasledujúcich po európskych rokoch. EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko k vyhodnoteniu a opatreniach nasledujúcich po Európskom roku ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

2.2.8

Ešte stále by bolo priskoro hodnotiť prvé dosahy Európskeho roku ľudí so zdravotným postihnutím (2003) a akčného plánu, ktorý sa potom prijal (2004 – 2010) (4), ale je zrejmé (5), že tejto sociálnej skupine sa vďaka účinku európskeho roku dostáva v členských štátoch viac pozornosti a že občania majú ľahší prístup k presnejším informáciám o svojich spoluobčanoch so zdravotným postihnutím. No aby bolo možné dosiahnuť skutočnú zmenu, je nevyhnutné vykonať zodpovedajúce vyhodnotenie dosiahnutého pokroku a opatrení nasledujúcich po európskych rokoch. EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko k vyhodnoteniu a opatreniach nasledujúcich po Európskom roku ľudí so zdravotným postihnutím.

| 2.2.9 | K nepriamym prínosom európskeho roka patrí, že keď sa vypracováva nejaká legislatíva, kapitola o monitorovaní by mala zohľadňovať nielen percento občanov EÚ, ktorí sa viacej dozvedeli o sociálnych skupinách systematicky konfrontovaných s diskrimináciou, ale aj špecifické zmeny, ku ktorým dochádza v každodennom živote a administratívnych postupoch. |
| --- | --- |

2.2.9

K nepriamym prínosom európskeho roka patrí, že keď sa vypracováva nejaká legislatíva, kapitola o monitorovaní by mala zohľadňovať nielen percento občanov EÚ, ktorí sa viacej dozvedeli o sociálnych skupinách systematicky konfrontovaných s diskrimináciou, ale aj špecifické zmeny, ku ktorým dochádza v každodennom živote a administratívnych postupoch.

| 2.2.10 | Zosúladenie rôznych dôvodov diskriminácie vo všetkých politikách a iniciatívach EÚ a zohľadnenie osobitných požiadaviek špecifického dôvodu diskriminácie pri zavádzaní opatrení súvisiacich s inými dôvodmi diskriminácie (napr. zohľadnenie problematiky zdravotného postihnutia pri súčasnom zohľadnení iných dôvodov) je kľúčom k ďalšiemu pokroku pri eliminácii diskriminácie a presadzovaní rovnakých príležitostí. Skúsenosti, ktoré boli doteraz nadobudnuté v tejto oblasti, vzťahujúce sa na problematiku napr. pohlaví, by bolo možné preniesť na iné dôvody diskriminácie. |
| --- | --- |

2.2.10

Zosúladenie rôznych dôvodov diskriminácie vo všetkých politikách a iniciatívach EÚ a zohľadnenie osobitných požiadaviek špecifického dôvodu diskriminácie pri zavádzaní opatrení súvisiacich s inými dôvodmi diskriminácie (napr. zohľadnenie problematiky zdravotného postihnutia pri súčasnom zohľadnení iných dôvodov) je kľúčom k ďalšiemu pokroku pri eliminácii diskriminácie a presadzovaní rovnakých príležitostí. Skúsenosti, ktoré boli doteraz nadobudnuté v tejto oblasti, vzťahujúce sa na problematiku napr. pohlaví, by bolo možné preniesť na iné dôvody diskriminácie.

| 2.2.11 | Je veľmi dôležité zdôrazniť, že je potrebné na jednej strane odmietnuť diskrimináciu, xenofóbiu a rasizmus, no zároveň na strane druhej vyzdvihnúť multikultúrne európske hodnoty a uplatňovanie smerníc, ktoré sa už prijali v oblasti antidiskrimininačnej politiky. |
| --- | --- |

2.2.11

Je veľmi dôležité zdôrazniť, že je potrebné na jednej strane odmietnuť diskrimináciu, xenofóbiu a rasizmus, no zároveň na strane druhej vyzdvihnúť multikultúrne európske hodnoty a uplatňovanie smerníc, ktoré sa už prijali v oblasti antidiskrimininačnej politiky.

| 2.2.12 | V niekoľkých svojich stanoviskách (6) EHSV zdôraznil potrebu zapojiť mimovládne organizácie, ako aj predstaviteľov príslušných menšinových skupín, zamestnávateľov vo verejnom i súkromnom sektore, sociálne hospodárstvo, zamestnancov a regióny. Osoby postihnuté diskrimináciou a skupiny a organizácie, ktoré ich reprezentujú, musia byť zároveň zapojené do všetkých etáp a na všetkých úrovniach uplatňovania. Pri podpore plánovania, uplatňovania a sledovania je potrebné účinnejšie zabezpečiť (napr. prostredníctvom správ z alternatívnych zdrojov), aby sa napríklad zodpovedajúco komunikovalo s mimovládnymi organizáciami. |
| --- | --- |

2.2.12

V niekoľkých svojich stanoviskách (6) EHSV zdôraznil potrebu zapojiť mimovládne organizácie, ako aj predstaviteľov príslušných menšinových skupín, zamestnávateľov vo verejnom i súkromnom sektore, sociálne hospodárstvo, zamestnancov a regióny. Osoby postihnuté diskrimináciou a skupiny a organizácie, ktoré ich reprezentujú, musia byť zároveň zapojené do všetkých etáp a na všetkých úrovniach uplatňovania. Pri podpore plánovania, uplatňovania a sledovania je potrebné účinnejšie zabezpečiť (napr. prostredníctvom správ z alternatívnych zdrojov), aby sa napríklad zodpovedajúco komunikovalo s mimovládnymi organizáciami.

| 2.2.13 | Osobitnú pozornosť a uznanie treba venovať úlohe mimovládnych organizácií a organizácií zastupujúcich skupiny, ktoré sú vystavené diskriminácii. Ich zapojenie do európskeho roka by malo byť zabezpečené na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, národnej a európskej) a vo všetkých oblastiach (celkové plánovanie, implementácia, presadzovanie, vyhodnotenie a ďalšie opatrenia nasledujúce po európskom roku). Zdôraznená a zohľadnená by mala byť najmä úloha podnikov a organizácií sociálnej ekonomiky (družstvá, združenia, nadácie a vzájomné fondy) pri boji proti diskriminácii. |
| --- | --- |

2.2.13

Osobitnú pozornosť a uznanie treba venovať úlohe mimovládnych organizácií a organizácií zastupujúcich skupiny, ktoré sú vystavené diskriminácii. Ich zapojenie do európskeho roka by malo byť zabezpečené na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, národnej a európskej) a vo všetkých oblastiach (celkové plánovanie, implementácia, presadzovanie, vyhodnotenie a ďalšie opatrenia nasledujúce po európskom roku). Zdôraznená a zohľadnená by mala byť najmä úloha podnikov a organizácií sociálnej ekonomiky (družstvá, združenia, nadácie a vzájomné fondy) pri boji proti diskriminácii.

| 2.2.14 | Výbor vyjadruje potešenie, že Komisia uznala význam spolupráce so zamestnávateľmi a zamestnancami, aby podnietila a povzbudila politiku nediskriminácie a rôznorodosti na pracovisku. EHSV odporúča, aby sa európsky rok využil na:






  — | označenie a podporu výmeny informácií a príkladov overených postupov, |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Výbor vyjadruje potešenie, že Komisia uznala význam spolupráce so zamestnávateľmi a zamestnancami, aby podnietila a povzbudila politiku nediskriminácie a rôznorodosti na pracovisku. EHSV odporúča, aby sa európsky rok využil na:

—

označenie a podporu výmeny informácií a príkladov overených postupov,

| — | zvýšenie povedomia o prínose rešpektovania a uplatňovania rovnakých príležitostí v rámci podnikových politík výberových konaní a kariérneho postupu, |
| --- | --- |

—

zvýšenie povedomia o prínose rešpektovania a uplatňovania rovnakých príležitostí v rámci podnikových politík výberových konaní a kariérneho postupu,

| — | vytvorenie partnerstva a udržateľných sietí medzi zamestnávateľmi a ostatnými zainteresovanými subjektami, vrátane mimovládnych organizácií a organizácií, ktoré pracujú so skupinami postihnutými diskrimináciou, |
| --- | --- |

—

vytvorenie partnerstva a udržateľných sietí medzi zamestnávateľmi a ostatnými zainteresovanými subjektami, vrátane mimovládnych organizácií a organizácií, ktoré pracujú so skupinami postihnutými diskrimináciou,

| — | prepojenie a urýchlenie pripravovaného plánu Komisie o sociálnej zodpovednosti podnikov (bude uvedený v roku 2006). |
| --- | --- |

—

prepojenie a urýchlenie pripravovaného plánu Komisie o sociálnej zodpovednosti podnikov (bude uvedený v roku 2006).

| 2.2.15 | Rok rovnakých príležitostí by sa mal starostlivo pripraviť na základe predchádzajúcich skúseností. Príslušné informácie by sa mali vhodne formulovať a poskytovať v zrozumiteľnom jazyku tak, aby im každý porozumel a aby sa zabezpečila dostupnosť odbornej prípravy a vzdelávania, zodpovedajúci záujem médií, koordinácia s ostatnými politikami a potrebná technická podpora. Závery výskumu spolu s príkladmi osvedčených postupov a úspešných programov by sa mohli viacej propagovať a prispôsobovať. |
| --- | --- |

2.2.15

Rok rovnakých príležitostí by sa mal starostlivo pripraviť na základe predchádzajúcich skúseností. Príslušné informácie by sa mali vhodne formulovať a poskytovať v zrozumiteľnom jazyku tak, aby im každý porozumel a aby sa zabezpečila dostupnosť odbornej prípravy a vzdelávania, zodpovedajúci záujem médií, koordinácia s ostatnými politikami a potrebná technická podpora. Závery výskumu spolu s príkladmi osvedčených postupov a úspešných programov by sa mohli viacej propagovať a prispôsobovať.

| 2.2.16 | EHSV zastáva názor, že plánovaný rozpočet je príliš obmedzený, ak vezmeme do úvahy ambície a vlastne aj potreby. Pozornosť by sa mala venovať rozdeľovaniu dostupných zdrojov, aby sa zabezpečilo, že prístup k nim budú mať tí, ktorí to najviac potrebujú. |
| --- | --- |

2.2.16

EHSV zastáva názor, že plánovaný rozpočet je príliš obmedzený, ak vezmeme do úvahy ambície a vlastne aj potreby. Pozornosť by sa mala venovať rozdeľovaniu dostupných zdrojov, aby sa zabezpečilo, že prístup k nim budú mať tí, ktorí to najviac potrebujú.

| 2.2.17 | V priebehu Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých by sa malo objasniť, že všetci, a nielen skupiny uvedené v článku 13 a v tomto stanovisku, by mali mať možnosť rozvíjať svoje schopnosti a svoj potenciál vo väčšom rozsahu než kedykoľvek predtým, predovšetkým prostredníctvom sociálneho začlenenia a vzdelávania, teda zabezpečením rovnakých príležitostí. |
| --- | --- |

2.2.17

V priebehu Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých by sa malo objasniť, že všetci, a nielen skupiny uvedené v článku 13 a v tomto stanovisku, by mali mať možnosť rozvíjať svoje schopnosti a svoj potenciál vo väčšom rozsahu než kedykoľvek predtým, predovšetkým prostredníctvom sociálneho začlenenia a vzdelávania, teda zabezpečením rovnakých príležitostí.

V Bruseli, 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému „Chudoba žien v Európe“ (spravodajkyňa: Brenda King) – Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006. Stanovisko EHSV na tému „Sociálny program“ (spravodajkyňa: Ursula Engelen-Kefer) – Ú. v. EÚ C 294, 25.11.2005. Stanovisko EHSV na tému „Európsky sociálny fond“ (spravodajkyňa: Ursula Engelen-Kefer) – Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005. Stanovisko EHSV na tému „Program Spoločenstva pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu – PROGRESS“ (spravodajca: Wolfgang Greif) – Ú. v. EÚ C 234, 22.3.2006. Stanovisko EHSV na tému „EQUAL (ROVNÍ)“ (spravodajca: Sukhdev Sharma) – Ú. v. EÚ C 241, 28.9.2004. Stanovisko EHSV na tému „Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím“ (spravodajca: Miguel Ángel Cabra de Luna) – Ú. v. C 110, 30.4.2004.

1

(2)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia“ – KOM(2005) 224

2

(3)  Článok 13 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva: (1) Rada môže, bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tejto zmluvy a v rámci právomocí, ktorými je poverené spoločenstvo, na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom jednomyseľne prijať opatrenia na boj proti diskriminácii založenej na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženskom vyznaní alebo viere, postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii. (2) Ak Rada na podporu krokov podniknutých členskými štátmi s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov uvedených v odseku 1 prijíma motivačné opatrenia spoločenstva okrem zosúladenia zákonov a iných právnych predpisov členských štátov, koná bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 v súlade s postupom uvedeným v článku 251.

3

(4)  Stanovisko EHSV pozri SOC/163, Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004.

4

(5)  Pozri Eurobarometer.

5

(6)  Viď SOC/189 – Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005

6

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ako začleniť sociálne aspekty do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve“

(2006/C 65/15)

Komisia sa 2. júla 2005 listom komisárky pani Loyoly de PALACIO rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému „Ako začleniť sociálne aspekty do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP)“

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Antonello Pezzini, pomocným spravodajcom pán Gérad Dantin.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra 2005) 125 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 7 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

1.1   Východiská stanoviska

| 1.1.1 | O vypracovanie tohto stanoviska požiadala komisárka pani Loyola de Palacio. Komisárka v liste z 2. júla 2004, ktorým sa obracia na výbor, najskôr uvádza, že Komisia oceňuje aktívnu úlohu, ktorú zohráva Európsky hospodársky a sociálny výbor pri podpore otvoreného dialógu medzi neštátnymi subjektami krajín africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (krajín AKT) a Európskou úniou a ďalej vyzýva výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko o možnom zapracovaní sociálnych aspektov do jednaní o dohodách o hospodárskom partnerstve s osobitným dôrazom na zamestnanosť, pracovné predpisy, sociálne zabezpečenie a otázky rovnosti pohlaví. |
| --- | --- |

1.1.1

O vypracovanie tohto stanoviska požiadala komisárka pani Loyola de Palacio. Komisárka v liste z 2. júla 2004, ktorým sa obracia na výbor, najskôr uvádza, že Komisia oceňuje aktívnu úlohu, ktorú zohráva Európsky hospodársky a sociálny výbor pri podpore otvoreného dialógu medzi neštátnymi subjektami krajín africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (krajín AKT) a Európskou úniou a ďalej vyzýva výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko o možnom zapracovaní sociálnych aspektov do jednaní o dohodách o hospodárskom partnerstve s osobitným dôrazom na zamestnanosť, pracovné predpisy, sociálne zabezpečenie a otázky rovnosti pohlaví.

| 1.1.2 | Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP), ktoré prebiehajú podľa článku 37 dohody z Cotonou, majú byť ukončené do 31. decembra 2007. Sú zamerané na „podporu postupnej a harmonickej integrácie štátov AKT do svetového hospodárstva pri rešpektovaní ich politickej voľby a vývojových priorít, a tým aj na podporu trvalo udržateľného rozvoja a pomoc pri odstraňovaní chudoby v krajinách tejto oblasti“ (článok 34(1)). Zo širšieho pohľadu sa podieľajú na uplatňovaní „stratégie rozvoja“, ktorá je uvedená v článkoch 19 – 27 (hlava I) dohody z Cotonou. |
| --- | --- |

1.1.2

Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP), ktoré prebiehajú podľa článku 37 dohody z Cotonou, majú byť ukončené do 31. decembra 2007. Sú zamerané na „podporu postupnej a harmonickej integrácie štátov AKT do svetového hospodárstva pri rešpektovaní ich politickej voľby a vývojových priorít, a tým aj na podporu trvalo udržateľného rozvoja a pomoc pri odstraňovaní chudoby v krajinách tejto oblasti“ (článok 34(1)). Zo širšieho pohľadu sa podieľajú na uplatňovaní „stratégie rozvoja“, ktorá je uvedená v článkoch 19 – 27 (hlava I) dohody z Cotonou.

| 1.1.3 | Žiadosť Komisie o konzultáciu vychádza z článku 37 a hlavy I dohody z Cotonou, ktorá definuje rámec tohto prieskumného stanoviska. |
| --- | --- |

1.1.3

Žiadosť Komisie o konzultáciu vychádza z článku 37 a hlavy I dohody z Cotonou, ktorá definuje rámec tohto prieskumného stanoviska.

| 1.2 | Táto žiadosť je vyjadrením významu, ktorý Komisia prikladá zohľadňovaniu sociálneho aspektu pri rokovaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

1.2

Táto žiadosť je vyjadrením významu, ktorý Komisia prikladá zohľadňovaniu sociálneho aspektu pri rokovaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve.

| 1.2.1 | Výbor víta starostlivosť a prístup Komisie. |
| --- | --- |

1.2.1

Výbor víta starostlivosť a prístup Komisie.

| 1.2.2 | Optimálny hospodársky rozvoj by nebol možný bez sociálneho rozvoja. Tieto koncepcie musia byť zladené, ak má hospodársky rozvoj účinne vplývať na zlepšovanie spôsobu života a blahobytu obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.2.2

Optimálny hospodársky rozvoj by nebol možný bez sociálneho rozvoja. Tieto koncepcie musia byť zladené, ak má hospodársky rozvoj účinne vplývať na zlepšovanie spôsobu života a blahobytu obyvateľstva.

| 1.2.3 | Okrem toho povedie uplatňovanie dohôd o hospodárskom partnerstve neodvratne k nutnosti štrukturálnych reforiem, pričom dôjde k narušeniu mnohých aspektov súčasného života obyvateľstva krajín AKT. Tieto štrukturálne reformy, ktoré budú často chápané rozdielne, musia ísť ruka v ruke so sociálnym pokrokom, pretože inak tu hrozí nebezpečenstvo, že obyvateľstvo odmietne dohody o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

1.2.3

Okrem toho povedie uplatňovanie dohôd o hospodárskom partnerstve neodvratne k nutnosti štrukturálnych reforiem, pričom dôjde k narušeniu mnohých aspektov súčasného života obyvateľstva krajín AKT. Tieto štrukturálne reformy, ktoré budú často chápané rozdielne, musia ísť ruka v ruke so sociálnym pokrokom, pretože inak tu hrozí nebezpečenstvo, že obyvateľstvo odmietne dohody o hospodárskom partnerstve.

| 1.2.4 | Účasť občianskej spoločnosti na rôznych fázach procesu tvorby dohôd o hospodárskom partnerstve je z tohto hľadiska podstatná. |
| --- | --- |

1.2.4

Účasť občianskej spoločnosti na rôznych fázach procesu tvorby dohôd o hospodárskom partnerstve je z tohto hľadiska podstatná.

| 1.3 | Dohoda z Cotonou vo všeobecnosti počíta s postupným odstraňovaním prekážok pri výmenách medzi obidvoma stranami a zastáva názor, že obdobie rokovaní je užitočné a vhodné pre rozvoj kapacít verejného a súkromného sektora. |
| --- | --- |

1.3

Dohoda z Cotonou vo všeobecnosti počíta s postupným odstraňovaním prekážok pri výmenách medzi obidvoma stranami a zastáva názor, že obdobie rokovaní je užitočné a vhodné pre rozvoj kapacít verejného a súkromného sektora.

| 1.3.1 | Ciele, na pozadí ktorých prebiehajú rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve – implementačných prvkov dohody z Cotonou – sa týkajú predovšetkým týchto hľadísk: odstránenie chudoby, trvalo udržateľný rozvoj, efektívna účasť žien, združovanie mimovládnych aktérov a snaha o udržanie dostatočnej úrovne verejných výdavkov v sociálnom sektore (1). |
| --- | --- |

1.3.1

Ciele, na pozadí ktorých prebiehajú rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve – implementačných prvkov dohody z Cotonou – sa týkajú predovšetkým týchto hľadísk: odstránenie chudoby, trvalo udržateľný rozvoj, efektívna účasť žien, združovanie mimovládnych aktérov a snaha o udržanie dostatočnej úrovne verejných výdavkov v sociálnom sektore (1).

| 1.3.2 | Podľa dohody z Cotonou pokrývajú dohody o hospodárskom partnerstve širokú škálu sektorov: politika hospodárskej súťaže (2), práva duševného vlastníctva (3), sanitačné a fytosanitačné opatrenia (4), obchod a životné prostredie (5), obchodné a pracovné predpisy (6), ochrana spotrebiteľov (7), bezpečnosť potravín (8) a investície (9). |
| --- | --- |

1.3.2

Podľa dohody z Cotonou pokrývajú dohody o hospodárskom partnerstve širokú škálu sektorov: politika hospodárskej súťaže (2), práva duševného vlastníctva (3), sanitačné a fytosanitačné opatrenia (4), obchod a životné prostredie (5), obchodné a pracovné predpisy (6), ochrana spotrebiteľov (7), bezpečnosť potravín (8) a investície (9).

| 1.4 | Dohody o hospodárskom partnerstve, ktorých rámec zahŕňa niekoľko aspektov (pozri prílohu II), sú považované za dohody o vzájomných voľných obchodných výmenách, o ktorých je potrebné viesť bilaterálne rokovania medzi EÚ a regiónmi krajín AKT. V tomto ohľade je vhodné zdôrazniť zásadu, podľa ktorej tieto dohody musia zodpovedať pravidlám Svetovej obchodnej organizácie (WTO). |
| --- | --- |

1.4

Dohody o hospodárskom partnerstve, ktorých rámec zahŕňa niekoľko aspektov (pozri prílohu II), sú považované za dohody o vzájomných voľných obchodných výmenách, o ktorých je potrebné viesť bilaterálne rokovania medzi EÚ a regiónmi krajín AKT. V tomto ohľade je vhodné zdôrazniť zásadu, podľa ktorej tieto dohody musia zodpovedať pravidlám Svetovej obchodnej organizácie (WTO).

| 1.4.1 | Krajiny AKT a EÚ sú presvedčené o nutnosti nastoliť v rámci WTO vyváženejší a spravodlivejší multilaterálny obchodný systém založený na jasnom prepojení obchodu a rozvoja a navrhujú skutočne diferencovaný prístup v prospech rozvojových krajín – najmä menej rozvinutých krajín (MRK) a malých ostrovných krajín.–, pre ktorý je príznačná transparentnosť a skutočná integrácia v rozhodovacom procese. |
| --- | --- |

1.4.1

Krajiny AKT a EÚ sú presvedčené o nutnosti nastoliť v rámci WTO vyváženejší a spravodlivejší multilaterálny obchodný systém založený na jasnom prepojení obchodu a rozvoja a navrhujú skutočne diferencovaný prístup v prospech rozvojových krajín – najmä menej rozvinutých krajín (MRK) a malých ostrovných krajín.–, pre ktorý je príznačná transparentnosť a skutočná integrácia v rozhodovacom procese.

| 1.5 | Doterajšie rokovania (pozri prílohu II) ukázali, že existujú určité významné názorové rozdiely medzi krajinami AKT a Európskou úniou, ako to zdôraznilo parlamentné zhromaždenie AKT/EÚ. |
| --- | --- |

1.5

Doterajšie rokovania (pozri prílohu II) ukázali, že existujú určité významné názorové rozdiely medzi krajinami AKT a Európskou úniou, ako to zdôraznilo parlamentné zhromaždenie AKT/EÚ.

| 1.5.1 | Netreba zabúdať, že zahraničný dlh predstavuje pre mnohé krajiny AKT neprekonateľnú prekážku hospodárskeho a sociálneho rozvoja (10). Toto je to na druhej strane jeden z dôvodov, prečo prvá fáza rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve nevyústila do záväznej rámcovej dohody, ako v to dúfali krajiny AKT. |
| --- | --- |

1.5.1

Netreba zabúdať, že zahraničný dlh predstavuje pre mnohé krajiny AKT neprekonateľnú prekážku hospodárskeho a sociálneho rozvoja (10). Toto je to na druhej strane jeden z dôvodov, prečo prvá fáza rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve nevyústila do záväznej rámcovej dohody, ako v to dúfali krajiny AKT.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Mnohé krajiny AKT, najmä krajiny južnej Afriky, sa domnievajú, že perspektívy regionálnej integrácie povedú najskôr ku zníženiu príjmov, najmä v dôsledku zníženia colných poplatkov. V tejto fáze sa teda zdá byť potrebné stanoviť väčší finančný záväzok na základe rôznych príspevkov. Keďže colné príjmy predstavujú v mnohých krajinách AKT veľkú časť príjmov štátu, je potrebné čo v najkratšom čase vybudovať daňové systémy ako náhradu za tieto príjmy. Pri vytváraní efektívnych daňových systémov potrebujú tieto krajiny pomoc. Okrem toho krajiny AKT zaznamenali iba malý pokrok smerom ku konkrétnym formám obchodnej regionálnej spolupráce. Existujúce alebo finalizované dohody sa jednak týkajú len niektorých regiónov a okrem toho vo všeobecnosti nedosiahli cieľ zvýšiť regionálnu výmenu. V súčasnosti je len málo oblastí integrácie, v ktorých existuje významná obchodná výmena na medziregionálnej úrovni. |
| --- | --- |

2.1

Mnohé krajiny AKT, najmä krajiny južnej Afriky, sa domnievajú, že perspektívy regionálnej integrácie povedú najskôr ku zníženiu príjmov, najmä v dôsledku zníženia colných poplatkov. V tejto fáze sa teda zdá byť potrebné stanoviť väčší finančný záväzok na základe rôznych príspevkov. Keďže colné príjmy predstavujú v mnohých krajinách AKT veľkú časť príjmov štátu, je potrebné čo v najkratšom čase vybudovať daňové systémy ako náhradu za tieto príjmy. Pri vytváraní efektívnych daňových systémov potrebujú tieto krajiny pomoc. Okrem toho krajiny AKT zaznamenali iba malý pokrok smerom ku konkrétnym formám obchodnej regionálnej spolupráce. Existujúce alebo finalizované dohody sa jednak týkajú len niektorých regiónov a okrem toho vo všeobecnosti nedosiahli cieľ zvýšiť regionálnu výmenu. V súčasnosti je len málo oblastí integrácie, v ktorých existuje významná obchodná výmena na medziregionálnej úrovni.

| 2.1.1 | V súčasnej dobe sú rokovania vo všetkých šiestych regionálnych pracovných oblastiach zdĺhavé a komplikované. Plánovaný termín – rok 2007 – určite nebude dodržaný. Prechodné obdobie bude dlhšie a výrazne sa posunie za rok 2008. Najväčšie ťažkosti sa prejavujú najmä v južnej a východnej Afrike. Africké štáty prejavujú oveľa väčší záujem o problémy infraštruktúry (ulice, nemocnice, strediská odbornej prípravy, poľnohospodársky rozvoj, atď.) než o problémy týkajúce sa občianskej spoločnosti (11). |
| --- | --- |

2.1.1

V súčasnej dobe sú rokovania vo všetkých šiestych regionálnych pracovných oblastiach zdĺhavé a komplikované. Plánovaný termín – rok 2007 – určite nebude dodržaný. Prechodné obdobie bude dlhšie a výrazne sa posunie za rok 2008. Najväčšie ťažkosti sa prejavujú najmä v južnej a východnej Afrike. Africké štáty prejavujú oveľa väčší záujem o problémy infraštruktúry (ulice, nemocnice, strediská odbornej prípravy, poľnohospodársky rozvoj, atď.) než o problémy týkajúce sa občianskej spoločnosti (11).

| 2.1.2 | Každý región má pracovné skupiny (task force), ktoré sústavne sledujú obchodné rokovania (12). Tieto pracovné skupiny musia nutne konzultovať organizácie zastupujúce občiansku spoločnosť a vypočuť si ich analýzy a návrhy týkajúce sa sociálnych aspektov a vôbec problémov súvisiacich s rozvojom. Predstavitelia občianskej spoločnosti by na tento účel mali vytvoriť určitú štruktúru na regionálnej úrovni v takom zložení, aby mohli svoje pozície formulovať na kolegiálnom základe. Európska únia musí prispieť k praktickému uskutočneniu takejto iniciatívy finančne aj technicky. |
| --- | --- |

2.1.2

Každý región má pracovné skupiny (task force), ktoré sústavne sledujú obchodné rokovania (12). Tieto pracovné skupiny musia nutne konzultovať organizácie zastupujúce občiansku spoločnosť a vypočuť si ich analýzy a návrhy týkajúce sa sociálnych aspektov a vôbec problémov súvisiacich s rozvojom. Predstavitelia občianskej spoločnosti by na tento účel mali vytvoriť určitú štruktúru na regionálnej úrovni v takom zložení, aby mohli svoje pozície formulovať na kolegiálnom základe. Európska únia musí prispieť k praktickému uskutočneniu takejto iniciatívy finančne aj technicky.

| 2.1.3 | Výbor sa už vyjadril v prospech rozsiahlejšieho zapojenia občianskej spoločnosti (13) aj vzhľadom na skutočnosť, že v dohode z Cotonou sú ustanovenia týkajúce sa účasti neštátnych aktérov obsiahnuté vo vyše tridsiatych článkoch, záverečnom vyhlásení a v prílohe IV o postupoch implementácie a riadenia. Tento prístup je najlepšie vyjadrený v „Základných princípoch“ (článok 2) a v kapitole 2, ktorá je celá venovaná „aktérom partnerstva“. |
| --- | --- |

2.1.3

Výbor sa už vyjadril v prospech rozsiahlejšieho zapojenia občianskej spoločnosti (13) aj vzhľadom na skutočnosť, že v dohode z Cotonou sú ustanovenia týkajúce sa účasti neštátnych aktérov obsiahnuté vo vyše tridsiatych článkoch, záverečnom vyhlásení a v prílohe IV o postupoch implementácie a riadenia. Tento prístup je najlepšie vyjadrený v „Základných princípoch“ (článok 2) a v kapitole 2, ktorá je celá venovaná „aktérom partnerstva“.

| 2.1.4 | EHSV považuje sa dôležité poskytnúť regiónom AKT európske skúseností, najmä skúsenosti získané v regiónoch cieľa I, pri použití štrukturálnych fondov (14) . |
| --- | --- |

2.1.4

EHSV považuje sa dôležité poskytnúť regiónom AKT európske skúseností, najmä skúsenosti získané v regiónoch cieľa I, pri použití štrukturálnych fondov (14) .

| 2.2 | Občianska spoločnosť a jej účasť na uskutočňovaní dohôd o hospodárskom partnerstve je základnou podmienkou pre efektívnosť ich výsledkov. |
| --- | --- |

2.2

Občianska spoločnosť a jej účasť na uskutočňovaní dohôd o hospodárskom partnerstve je základnou podmienkou pre efektívnosť ich výsledkov.

| 2.2.1 | Dohoda z Cotonou v článku 6 definuje „neštátnych aktérov“ takto: súkromný sektor, hospodárski a sociálni partneri vrátane odborárskych organizácií, vrátane občianskej spoločnosti vo všetkých svojich formách podľa národných charakteristík (15). |
| --- | --- |

2.2.1

Dohoda z Cotonou v článku 6 definuje „neštátnych aktérov“ takto: súkromný sektor, hospodárski a sociálni partneri vrátane odborárskych organizácií, vrátane občianskej spoločnosti vo všetkých svojich formách podľa národných charakteristík (15).

| 2.2.2 | V celej dohode sa často odvoláva na občiansku spoločnosť (16): najmä v článku 4 sa uvádza spôsob zapájania občianskej spoločnosti (17). |
| --- | --- |

2.2.2

V celej dohode sa často odvoláva na občiansku spoločnosť (16): najmä v článku 4 sa uvádza spôsob zapájania občianskej spoločnosti (17).

| 2.2.3 | Vo väčšine krajín AKT je občianska spoločnosť málo organizovaná. Rokovanie o dohodách o hospodárskom partnerstve je teda príležitosťou pre zvýšenie jej organizovanosti a tým aj schopnosti podávať návrhy. Len za tejto podmienky bude môcť priamo v teréne zohrávať významnú úlohu pri realizácii prijatých usmernení a prispieť k podpore rastu zvyšovaním konkurencieschopnosti a zlepšovaním sociálnych aspektov. |
| --- | --- |

2.2.3

Vo väčšine krajín AKT je občianska spoločnosť málo organizovaná. Rokovanie o dohodách o hospodárskom partnerstve je teda príležitosťou pre zvýšenie jej organizovanosti a tým aj schopnosti podávať návrhy. Len za tejto podmienky bude môcť priamo v teréne zohrávať významnú úlohu pri realizácii prijatých usmernení a prispieť k podpore rastu zvyšovaním konkurencieschopnosti a zlepšovaním sociálnych aspektov.

| 2.2.4 | Na tento účel je dôležité stanoviť určité záväzné kritéria platné pre všetky krajiny AKT. Okrem rozumnej integrácie do svetovej ekonomiky sem patrí najmä rozvoj obchodu doprevádzaný príslušnými sociálnymi právami, znižovanie chudoby a dodržiavanie práv zamestnancov
   (18)
  . Na základe týchto kritérií by mali prebiehať regionálne rokovania. |
| --- | --- |

2.2.4

Na tento účel je dôležité stanoviť určité záväzné kritéria platné pre všetky krajiny AKT. Okrem rozumnej integrácie do svetovej ekonomiky sem patrí najmä rozvoj obchodu doprevádzaný príslušnými sociálnymi právami, znižovanie chudoby a dodržiavanie práv zamestnancov
   (18)
  . Na základe týchto kritérií by mali prebiehať regionálne rokovania.

| 2.2.5 | Je potrebné zdôrazniť, že mnohé aspekty týkajúce sa zamestnanosti, sociálneho zabezpečenia a podobných otázok, ako aj úzka súvislosť medzi rozvojom obchodu a predpismi v oblasti práce, sú uvádzané skôr všeobecne a len v úvode poverenia na vedenie rokovaní, ktoré ku krajinám AKT obdržala Komisia. |
| --- | --- |

2.2.5

Je potrebné zdôrazniť, že mnohé aspekty týkajúce sa zamestnanosti, sociálneho zabezpečenia a podobných otázok, ako aj úzka súvislosť medzi rozvojom obchodu a predpismi v oblasti práce, sú uvádzané skôr všeobecne a len v úvode poverenia na vedenie rokovaní, ktoré ku krajinám AKT obdržala Komisia.

| 2.2.6 | Dokumenty, ktoré Komisia vydala o výsledkoch prvej fázy rokovaní medzi EÚ a regiónmi krajín AKT, sa vývojom v sociálnej oblasti a problémami, ktoré s tým súvisia nezaoberajú dostatočne hlboko. |
| --- | --- |

2.2.6

Dokumenty, ktoré Komisia vydala o výsledkoch prvej fázy rokovaní medzi EÚ a regiónmi krajín AKT, sa vývojom v sociálnej oblasti a problémami, ktoré s tým súvisia nezaoberajú dostatočne hlboko.

| 2.2.7 | Je to v rozpore so zásadou, podľa ktorej krajiny AKT predstavujú hospodársky aspekt dohody z Cotonou a teda hodnoty vzťahujúce sa na človeka vo všetkých smeroch. Preto by tieto hodnoty, na ktoré sa poukazuje v dohode, mali byť súčasťou rokovaní o hospodárskom partnerstve, kde by sa im malo dostať podpory. |
| --- | --- |

2.2.7

Je to v rozpore so zásadou, podľa ktorej krajiny AKT predstavujú hospodársky aspekt dohody z Cotonou a teda hodnoty vzťahujúce sa na človeka vo všetkých smeroch. Preto by tieto hodnoty, na ktoré sa poukazuje v dohode, mali byť súčasťou rokovaní o hospodárskom partnerstve, kde by sa im malo dostať podpory.

| 2.3 | Na dosiahnutie efektívnosti výsledkov dohôd o hospodárskom partnerstve v sociálnej oblasti je vhodné vytvoriť pre profesionálnych sociálnych aktérov rámec, ktorý by tvoril jednotu miesta a času. |
| --- | --- |

2.3

Na dosiahnutie efektívnosti výsledkov dohôd o hospodárskom partnerstve v sociálnej oblasti je vhodné vytvoriť pre profesionálnych sociálnych aktérov rámec, ktorý by tvoril jednotu miesta a času.

| 2.3.1 | Aby sa dosiahli uspokojivé výsledky tak pri rokovaniach ako aj pri uplatňovaní ich obsahu, bude tento rámec podporovať vybudovanie efektívnej participatívnej metodológie, ktorá bude združovať hospodárskych a sociálnych aktérov už vo fáze prípravy opatrení. |
| --- | --- |

2.3.1

Aby sa dosiahli uspokojivé výsledky tak pri rokovaniach ako aj pri uplatňovaní ich obsahu, bude tento rámec podporovať vybudovanie efektívnej participatívnej metodológie, ktorá bude združovať hospodárskych a sociálnych aktérov už vo fáze prípravy opatrení.

| 2.3.2 | Zatiaľ sú však začaté rokovania založené na vážnych a neustále sa prehlbujúcich nerovnostiach či už ide o oblasť rozvoja, kvality života a sociálnych práv alebo výmeny, ale ešte výraznejšie pokiaľ ide o spôsobilosť samostatne podávať návrhy, riadiť a vykonávať kontrolu. Tieto nerovnosti a táto nerovnováha spôsobujú, že rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sú mimoriadne komplikované a chúlostivé. Táto zložitosť však nesmie byť prekážkou pre potrebné začlenenie sociálnych aspektov do rokovaní, a to ani priamo ani ako výsledok jasne definovaných vybraných hospodárskych a/alebo obchodných možností. Musíme klásť dôraz najmä na zamestnanosť a podnikanie, na predpisy v oblasti práce, na sociálne zabezpečenie a otázky rovnosti pohlaví (19). |
| --- | --- |

2.3.2

Zatiaľ sú však začaté rokovania založené na vážnych a neustále sa prehlbujúcich nerovnostiach či už ide o oblasť rozvoja, kvality života a sociálnych práv alebo výmeny, ale ešte výraznejšie pokiaľ ide o spôsobilosť samostatne podávať návrhy, riadiť a vykonávať kontrolu. Tieto nerovnosti a táto nerovnováha spôsobujú, že rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sú mimoriadne komplikované a chúlostivé. Táto zložitosť však nesmie byť prekážkou pre potrebné začlenenie sociálnych aspektov do rokovaní, a to ani priamo ani ako výsledok jasne definovaných vybraných hospodárskych a/alebo obchodných možností. Musíme klásť dôraz najmä na zamestnanosť a podnikanie, na predpisy v oblasti práce, na sociálne zabezpečenie a otázky rovnosti pohlaví (19).

| 2.3.3 | Na regionálnej úrovni predpokladajú niektoré realizačné plány prítomnosť občianskej spoločnosti pri rokovaniach a v rámci národných a regionálnych výborov. Zatiaľ však nie je známy stupeň zapájania predstaviteľov občianskej spoločnosti do procesu vytvárania partnerstva a úroveň ich spokojnosti. |
| --- | --- |

2.3.3

Na regionálnej úrovni predpokladajú niektoré realizačné plány prítomnosť občianskej spoločnosti pri rokovaniach a v rámci národných a regionálnych výborov. Zatiaľ však nie je známy stupeň zapájania predstaviteľov občianskej spoločnosti do procesu vytvárania partnerstva a úroveň ich spokojnosti.

| 2.3.4 | Vďaka pravidelným stretnutiam s predstaviteľmi hospodárskej a sociálnej sféry krajín AKT dokáže však EHSV posúdiť stupeň ich zapájania do jednotlivých fáz prebiehajúcich procesov. |
| --- | --- |

2.3.4

Vďaka pravidelným stretnutiam s predstaviteľmi hospodárskej a sociálnej sféry krajín AKT dokáže však EHSV posúdiť stupeň ich zapájania do jednotlivých fáz prebiehajúcich procesov.

3.   Účasť občianskej spoločnosti

| 3.1 | Vo väčšine krajín AKT je občianska spoločnosť organizovaná málo alebo zle. Rokovanie o dohodách o hospodárskom partnerstve môže byť príležitosťou na zvýšenie jej organizovanosti a tým schopnosti predkladať návrhy. Je jednou z podmienok, ktoré jej umožnia zohrávať priamo na mieste dôležitú úlohu pri uplatňovaní prijatých usmernení a tým podporiť rast zvyšovaním konkurencieschopnosti a rozvojom sociálneho obsahu. Zlepšenie organizovanosti spoločnosti a jej schopnosti konať by nebolo možné bez odhodlania Komisie a ochoty zainteresovaných krajín. |
| --- | --- |

3.1

Vo väčšine krajín AKT je občianska spoločnosť organizovaná málo alebo zle. Rokovanie o dohodách o hospodárskom partnerstve môže byť príležitosťou na zvýšenie jej organizovanosti a tým schopnosti predkladať návrhy. Je jednou z podmienok, ktoré jej umožnia zohrávať priamo na mieste dôležitú úlohu pri uplatňovaní prijatých usmernení a tým podporiť rast zvyšovaním konkurencieschopnosti a rozvojom sociálneho obsahu. Zlepšenie organizovanosti spoločnosti a jej schopnosti konať by nebolo možné bez odhodlania Komisie a ochoty zainteresovaných krajín.

| 3.1.1 | Pravidelné a neustále vyhodnocovanie účasti hospodárskych sektorov na všetkých fázach realizácie dohôd o hospodárskom partnerstve môže vytvoriť pozitívnu dynamiku smerujúcu k trvalému zlepšovaniu. Toto vyhodnocovanie by mali riadiť inštitucionálni vyjednávači. |
| --- | --- |

3.1.1

Pravidelné a neustále vyhodnocovanie účasti hospodárskych sektorov na všetkých fázach realizácie dohôd o hospodárskom partnerstve môže vytvoriť pozitívnu dynamiku smerujúcu k trvalému zlepšovaniu. Toto vyhodnocovanie by mali riadiť inštitucionálni vyjednávači.

| 3.1.2 | Konzultáciou a zapájaním rôznych sektorov občianskej spoločnosti počas jednotlivých fáz procesu by bolo možné dať práci, ktorej cieľom je v zmysle dohôd o hospodárskom partnerstve a zásad z Cotonou zlepšiť kvalitu života celej populácie, zmysel a zviditeľniť jej výsledky,
  Príklady osvedčených postupov by sa mali preložiť do miestnych jazykov a poskytnúť širokej verejnosti. |
| --- | --- |

3.1.2

Konzultáciou a zapájaním rôznych sektorov občianskej spoločnosti počas jednotlivých fáz procesu by bolo možné dať práci, ktorej cieľom je v zmysle dohôd o hospodárskom partnerstve a zásad z Cotonou zlepšiť kvalitu života celej populácie, zmysel a zviditeľniť jej výsledky,

Príklady osvedčených postupov by sa mali preložiť do miestnych jazykov a poskytnúť širokej verejnosti.

| 3.2 | Pre uplatnenie a zhodnotenie efektívnej participatívnej metodológie, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre efektivitu a kvalitu prínosu občianskej spoločnosti, je potrebné vytvoriť podmienky, ktoré umožnia neštátnym aktérom stretávať sa, diskutovať, spoločne vypracovávať ciele, tieto navrhovať pri jednaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve, sledovať ich vývoj a predovšetkým zabezpečovať a sledovať ich realizáciu priamo na mieste a vyhodnocovať jej dosah. |
| --- | --- |

3.2

Pre uplatnenie a zhodnotenie efektívnej participatívnej metodológie, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre efektivitu a kvalitu prínosu občianskej spoločnosti, je potrebné vytvoriť podmienky, ktoré umožnia neštátnym aktérom stretávať sa, diskutovať, spoločne vypracovávať ciele, tieto navrhovať pri jednaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve, sledovať ich vývoj a predovšetkým zabezpečovať a sledovať ich realizáciu priamo na mieste a vyhodnocovať jej dosah.

| 3.2.1 | Zjednotenie týchto podmienok vyplýva z nutnosti vytvorenia priestoru pre profesionálnych sociálnych aktérov, ktorý zabezpečí jednotu času a jednotu miesta. |
| --- | --- |

3.2.1

Zjednotenie týchto podmienok vyplýva z nutnosti vytvorenia priestoru pre profesionálnych sociálnych aktérov, ktorý zabezpečí jednotu času a jednotu miesta.

| 3.2.2 | Na tento účel, ako uviedlo vo svojom záverečnom vyhlásení
  24. stretnutie hospodárskych a sociálnych kruhov AKT-EÚ
  , ktoré sa uskutočnilo koncom júna v Bruseli, navrhuje Európsky hospodársky a sociálny výbor vytvorenie Regionálnych výborov sociálneho dialógu, ktoré by zoskupovali profesionálnych sociálnych aktérov a pomáhali by pri vypracovávaní sociálnych rozvojových programov, navrhovali a zabezpečovali ich realizáciu. |
| --- | --- |

3.2.2

Na tento účel, ako uviedlo vo svojom záverečnom vyhlásení
  24. stretnutie hospodárskych a sociálnych kruhov AKT-EÚ
  , ktoré sa uskutočnilo koncom júna v Bruseli, navrhuje Európsky hospodársky a sociálny výbor vytvorenie Regionálnych výborov sociálneho dialógu, ktoré by zoskupovali profesionálnych sociálnych aktérov a pomáhali by pri vypracovávaní sociálnych rozvojových programov, navrhovali a zabezpečovali ich realizáciu.

| 3.2.3 | Mandáty Regionálnych výborov sociálneho dialógu by sa mali týkať najmä:






  — | uplatňovania a kontroly konvencií Medzinárodnej organizácie práce a to najmä tých, ktoré sa týkajú základných sociálnych práv, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Mandáty Regionálnych výborov sociálneho dialógu by sa mali týkať najmä:

—

uplatňovania a kontroly konvencií Medzinárodnej organizácie práce a to najmä tých, ktoré sa týkajú základných sociálnych práv,

| — | posilnenia primeranej zamestnanosti a sociálneho rozvoja, |
| --- | --- |

—

posilnenia primeranej zamestnanosti a sociálneho rozvoja,

| — | hospodárskych a sociálnych dôsledkov dohôd o hospodárskom partnerstve v rámci regiónu a dôsledkoch regionálnej integrácie. |
| --- | --- |

—

hospodárskych a sociálnych dôsledkov dohôd o hospodárskom partnerstve v rámci regiónu a dôsledkoch regionálnej integrácie.

| 3.2.3.1 | Konkrétnejšie by mohli regionálne výbory aj prostredníctvom špecializovaných skupín klásť dôraz na vypracovávanie návrhov týkajúcich sa týchto oblastí:






  — | podpora zamestnanosti – ciele a metódy, primeranosť (odmena za vykonanú prácu, pracovné podmienky, atď.), |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Konkrétnejšie by mohli regionálne výbory aj prostredníctvom špecializovaných skupín klásť dôraz na vypracovávanie návrhov týkajúcich sa týchto oblastí:

—

podpora zamestnanosti – ciele a metódy, primeranosť (odmena za vykonanú prácu, pracovné podmienky, atď.),

| — | vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie,

| — | odborná príprava a celoživotné vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

odborná príprava a celoživotné vzdelávanie,

| — | nástroje sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

nástroje sociálnej ochrany,

| — | negociovaný vývoj neformálnych sektorov, |
| --- | --- |

—

negociovaný vývoj neformálnych sektorov,

| — | rovnosť medzi pohlaviami, |
| --- | --- |

—

rovnosť medzi pohlaviami,

| — | trvalo udržateľný rozvoj s osobitným zameraním na životné prostredie, |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľný rozvoj s osobitným zameraním na životné prostredie,

| — | infraštruktúra a investície. |
| --- | --- |

—

infraštruktúra a investície.

| 3.2.4 | Medzinárodný úrad práce (BIT) by mohol spolupracovať z hľadiska organizačnej a prevádzkovej metodológie pri zriaďovaní regionálnych výborov sociálneho dialógu. BIT získal veľké skúsenosti pri realizácii svojho programu PRODIAF (Regionálny program na podporu sociálneho dialógu vo frankofónnej Afrike). Tieto skúsenosti by sa mohli využiť na zvýšenie efektivity výborov. |
| --- | --- |

3.2.4

Medzinárodný úrad práce (BIT) by mohol spolupracovať z hľadiska organizačnej a prevádzkovej metodológie pri zriaďovaní regionálnych výborov sociálneho dialógu. BIT získal veľké skúsenosti pri realizácii svojho programu PRODIAF (Regionálny program na podporu sociálneho dialógu vo frankofónnej Afrike). Tieto skúsenosti by sa mohli využiť na zvýšenie efektivity výborov.

| 3.2.5 | Pokiaľ ide o zloženie regionálneho výboru, kritéria vhodnosti by sa mohli inšpirovať dohodou medzi štátmi AKP a Radou Európskej únie v oblasti prístupu k finančným prostriedkom Európskeho rozvojového fondu (FED). |
| --- | --- |

3.2.5

Pokiaľ ide o zloženie regionálneho výboru, kritéria vhodnosti by sa mohli inšpirovať dohodou medzi štátmi AKP a Radou Európskej únie v oblasti prístupu k finančným prostriedkom Európskeho rozvojového fondu (FED).

| 3.2.6 | Kde v už vytvorených homogénnych regiónoch (Karibská oblasť) existujú platformy, fóra alebo iné štruktúrované zoskupenia neštátnych aktérov – zriadené na riešenie potrieb pri vypracovávaní predbežných národných a regionálnych programov –bolo by vhodné preskúmať prípadné zmeny, ktoré by bolo potrebné urobiť, aby programy umožnili zrealizovať ciele Regionálnych výborov pre sociálny dialóg. |
| --- | --- |

3.2.6

Kde v už vytvorených homogénnych regiónoch (Karibská oblasť) existujú platformy, fóra alebo iné štruktúrované zoskupenia neštátnych aktérov – zriadené na riešenie potrieb pri vypracovávaní predbežných národných a regionálnych programov –bolo by vhodné preskúmať prípadné zmeny, ktoré by bolo potrebné urobiť, aby programy umožnili zrealizovať ciele Regionálnych výborov pre sociálny dialóg.

| 3.2.7 | Pre zvýšenie svojej efektivity by sa Regionálne výbory pre sociálny dialóg mohli svojou činnosťou čiastkovo podieľať na práci pracovných skupín pre regionálny rozvoj (task force). Skupiny TFPR zohrávajú naozaj rozhodujúcu úlohu, keď zaručujú, aby bola pomoc naplánovaná tak, aby uspokojovala potreby vyjadrené v priebehu rokovaní. |
| --- | --- |

3.2.7

Pre zvýšenie svojej efektivity by sa Regionálne výbory pre sociálny dialóg mohli svojou činnosťou čiastkovo podieľať na práci pracovných skupín pre regionálny rozvoj (task force). Skupiny TFPR zohrávajú naozaj rozhodujúcu úlohu, keď zaručujú, aby bola pomoc naplánovaná tak, aby uspokojovala potreby vyjadrené v priebehu rokovaní.

| 3.2.7.1 | Zapojenie týchto výborov by organizovanej občianskej spoločnosti umožnilo zohrávať dôležitejšiu úlohu a dohliadať na trvalo udržateľný rozvoj počas rokovaní a samotnej realizácii konkrétnych opatrení na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Zapojenie týchto výborov by organizovanej občianskej spoločnosti umožnilo zohrávať dôležitejšiu úlohu a dohliadať na trvalo udržateľný rozvoj počas rokovaní a samotnej realizácii konkrétnych opatrení na regionálnej úrovni.

| 3.2.7.2 | Ako už bolo viackrát zdôraznené, problémy súvisiace s poľnohospodárstvom a rôzne aspekty ochrany životného prostredia sú v krajinách AKT zvlášť závažné, a je dôležité, aby boli neustále zaraďované do jednotlivých fáz rokovaní aj formou priamych skúsenosti miestnych zástupcov daného sektora. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Ako už bolo viackrát zdôraznené, problémy súvisiace s poľnohospodárstvom a rôzne aspekty ochrany životného prostredia sú v krajinách AKT zvlášť závažné, a je dôležité, aby boli neustále zaraďované do jednotlivých fáz rokovaní aj formou priamych skúsenosti miestnych zástupcov daného sektora.

| 3.2.7.3 | Regionálne výbory sociálneho dialógu budú môcť zohrávať stále konkrétnejšiu úlohu zahrňujúcu aj predkladanie návrhov, čím budú po vyjasnení problémov ekonomických a organizačných rovnocennejším partnerom monitorovacieho výboru AKT/EÚ, čím sa budú viac obohacovať o skúsenosti získané v rámci výmeny s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. |
| --- | --- |

3.2.7.3

Regionálne výbory sociálneho dialógu budú môcť zohrávať stále konkrétnejšiu úlohu zahrňujúcu aj predkladanie návrhov, čím budú po vyjasnení problémov ekonomických a organizačných rovnocennejším partnerom monitorovacieho výboru AKT/EÚ, čím sa budú viac obohacovať o skúsenosti získané v rámci výmeny s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom.

4.   Rozvoj zamestnanosti

| 4.1 | Slušná úroveň zamestnanosti je základným nástrojom boja proti chudobe, pretože:






  — | vytvára zisk, tým kúpnu silu a trh, |
| --- | --- | --- |

4.1

Slušná úroveň zamestnanosti je základným nástrojom boja proti chudobe, pretože:

—

vytvára zisk, tým kúpnu silu a trh,

| — | zbavuje jednotlivcov a skupiny existenčných problémov, |
| --- | --- |

—

zbavuje jednotlivcov a skupiny existenčných problémov,

| — | vytvára tovar a služby dostupné obyvateľstvu a potrebné na uspokojovanie ich potrieb, |
| --- | --- |

—

vytvára tovar a služby dostupné obyvateľstvu a potrebné na uspokojovanie ich potrieb,

| — | pomáha financovať sociálne blahá: vzdelanie a odbornú prípravu, dôchodky, peňažné dávky v nezamestnanosti, lekársku starostlivosť, teda v podstate všetko, čo je obsiahnuté v pojme „sociálne zabezpečenie“. |
| --- | --- |

—

pomáha financovať sociálne blahá: vzdelanie a odbornú prípravu, dôchodky, peňažné dávky v nezamestnanosti, lekársku starostlivosť, teda v podstate všetko, čo je obsiahnuté v pojme „sociálne zabezpečenie“.

| 4.1.1 | Politika zamestnanosti musí vytvoriť dynamiku tým, že spojí pomoc verejného a súkromného sektora s aktivitami sociálneho a solidárneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.1.1

Politika zamestnanosti musí vytvoriť dynamiku tým, že spojí pomoc verejného a súkromného sektora s aktivitami sociálneho a solidárneho hospodárstva.

| 4.1.2 | Programy rozvoja zamestnanosti by mali zabezpečiť postupné a sprostredkované začleňovanie neoficiálnych ekonomík do verejného a súkromného sektora aj presadzovaním medzinárodných pracovných predpisov (najmä základných práv), záväzok podnikov, ktoré využívajú finančné prostriedky pochádzajúce z výberových konaní (investície, rôzne stavby) dodržiavať medzinárodné predpisy ako aj predpisy o ochrane životného prostredia (podnebie, biodiverzita, Kyótsky protokol, ochrana lesov, atď.). Teda všetko to, čo spadá z časti do oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. |
| --- | --- |

4.1.2

Programy rozvoja zamestnanosti by mali zabezpečiť postupné a sprostredkované začleňovanie neoficiálnych ekonomík do verejného a súkromného sektora aj presadzovaním medzinárodných pracovných predpisov (najmä základných práv), záväzok podnikov, ktoré využívajú finančné prostriedky pochádzajúce z výberových konaní (investície, rôzne stavby) dodržiavať medzinárodné predpisy ako aj predpisy o ochrane životného prostredia (podnebie, biodiverzita, Kyótsky protokol, ochrana lesov, atď.). Teda všetko to, čo spadá z časti do oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov.

| 4.1.3 | Tieto programy by mali okrem toho načrtnúť orientácie týkajúce sa potrebných hospodárskych, daňových a administratívnych reforiem, boja proti korupcii, zriaďovania napríklad daňových zvýhodnení a iných služieb určených najmä malým a stredným podnikom a živnostníkom. |
| --- | --- |

4.1.3

Tieto programy by mali okrem toho načrtnúť orientácie týkajúce sa potrebných hospodárskych, daňových a administratívnych reforiem, boja proti korupcii, zriaďovania napríklad daňových zvýhodnení a iných služieb určených najmä malým a stredným podnikom a živnostníkom.

| 4.1.4 | Ako je známe, medzi ciele partnerstva patrí podpora a urýchlenie hospodárskeho, kultúrneho a sociálneho rozvoja štátov AKT. Hlavným cieľom je odstránenie chudoby. Krajiny AKT by mali partnerstvo obohatiť, tým že pomôžu hospodárstvám otvoriť sa najmä v dimenzii juh/juh a dosiahnuť väčšiu liberalizáciu s jasnými pravidlami, ktoré budú zaujímavé pre domácich a zahraničných investorov. |
| --- | --- |

4.1.4

Ako je známe, medzi ciele partnerstva patrí podpora a urýchlenie hospodárskeho, kultúrneho a sociálneho rozvoja štátov AKT. Hlavným cieľom je odstránenie chudoby. Krajiny AKT by mali partnerstvo obohatiť, tým že pomôžu hospodárstvám otvoriť sa najmä v dimenzii juh/juh a dosiahnuť väčšiu liberalizáciu s jasnými pravidlami, ktoré budú zaujímavé pre domácich a zahraničných investorov.

| 4.1.5 | Na to, aby sa krajiny AKT mohli kultúrne a hospodársky otvoriť, je potrebné vyvinúť veľké úsilie. Najmä je potrebné využiť príležitosť, ktorú poskytujú dohody o hospodárskom partnerstve umožňujúce vytvorenie colnej únie, ktorá by uspokojila vzájomné záujmy a podporila regionálnu integráciu. |
| --- | --- |

4.1.5

Na to, aby sa krajiny AKT mohli kultúrne a hospodársky otvoriť, je potrebné vyvinúť veľké úsilie. Najmä je potrebné využiť príležitosť, ktorú poskytujú dohody o hospodárskom partnerstve umožňujúce vytvorenie colnej únie, ktorá by uspokojila vzájomné záujmy a podporila regionálnu integráciu.

| 4.2 | Žiaľ, na začiatku rokovaní nebola vypracovaná dopadová štúdia o zamestnanosti, ktorá by podala obraz o situácii na začiatku. Štúdia by bola umožnila lepšie vyhodnotiť dosiahnuté výsledky. |
| --- | --- |

4.2

Žiaľ, na začiatku rokovaní nebola vypracovaná dopadová štúdia o zamestnanosti, ktorá by podala obraz o situácii na začiatku. Štúdia by bola umožnila lepšie vyhodnotiť dosiahnuté výsledky.

| 4.2.1 | Spolupráca je zameraná na podporu hospodárskych a inštitucionálnych reforiem a politiky, ktoré sú potrebné na vytvorenie prostredia priaznivého pre investície a rozvoj dynamického, efektívneho súkromného sektora schopného konkurencie. Súčasne s tým je potrebné posilniť osobitne verejný sektor, okrem iného najmä opatreniami na podporu vzdelávania, zdravotníctva a všeobecných služieb, pomocou ktorých sa podporí aj rozvoj súkromného sektora. |
| --- | --- |

4.2.1

Spolupráca je zameraná na podporu hospodárskych a inštitucionálnych reforiem a politiky, ktoré sú potrebné na vytvorenie prostredia priaznivého pre investície a rozvoj dynamického, efektívneho súkromného sektora schopného konkurencie. Súčasne s tým je potrebné posilniť osobitne verejný sektor, okrem iného najmä opatreniami na podporu vzdelávania, zdravotníctva a všeobecných služieb, pomocou ktorých sa podporí aj rozvoj súkromného sektora.

| 4.2.2 | Úlohou spolupráce je tiež pomáhať:






  — | podporovať dialóg medzi verejným a súkromným sektorom, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Úlohou spolupráce je tiež pomáhať:

—

podporovať dialóg medzi verejným a súkromným sektorom,

| — | rozvíjať podnikateľské schopnosti a hospodársku kultúru, |
| --- | --- |

—

rozvíjať podnikateľské schopnosti a hospodársku kultúru,

| — | prekonávať tieňové hospodárstvo a pritom rešpektovať existujúce právne predpisy. |
| --- | --- |

—

prekonávať tieňové hospodárstvo a pritom rešpektovať existujúce právne predpisy.

| 4.2.3 | Opatrenia zrealizované v rámci predchádzajúcich dohôd (20) priniesli určité výsledky ale nie všetky, ktoré boli žiadúce, predovšetkým v oblasti podpory súkromného sektora a motivačnej úlohy pre rast a diverzifikáciu hospodárstva. |
| --- | --- |

4.2.3

Opatrenia zrealizované v rámci predchádzajúcich dohôd (20) priniesli určité výsledky ale nie všetky, ktoré boli žiadúce, predovšetkým v oblasti podpory súkromného sektora a motivačnej úlohy pre rast a diverzifikáciu hospodárstva.

| 4.2.4 | Sociálni a profesijní aktéri v mieste realizácie rozvojových programov by mali urobiť presné analýzy ťažkostí, s ktorými sa stretávajú pri podpore, ochrane a pomoci opatreniam zameraným na drobné, malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

4.2.4

Sociálni a profesijní aktéri v mieste realizácie rozvojových programov by mali urobiť presné analýzy ťažkostí, s ktorými sa stretávajú pri podpore, ochrane a pomoci opatreniam zameraným na drobné, malé a stredné podniky.

| 4.3 | Základné alternatívy rozvoja najmä v Afrike sú založené na poľnohospodárstve. Práve ono bude ešte dlho hlavnou akčnou líniou, okolo ktorej sa budú tvoriť opatrenia, ktoré sa môžu realizovať:






  — | v rozvíjaní tradičných poľnohospodárskych postupov a ich efektivite, |
| --- | --- | --- |

4.3

Základné alternatívy rozvoja najmä v Afrike sú založené na poľnohospodárstve. Práve ono bude ešte dlho hlavnou akčnou líniou, okolo ktorej sa budú tvoriť opatrenia, ktoré sa môžu realizovať:

—

v rozvíjaní tradičných poľnohospodárskych postupov a ich efektivite,

| — | vo vytvorení infraštruktúry a rozsiahlych sociálnych služieb, |
| --- | --- |

—

vo vytvorení infraštruktúry a rozsiahlych sociálnych služieb,

| — | v rozvoji remeselníckych a podnikateľských aktivít malého rozsahu, ktoré sú často viazané na agropotravinársky sektor. |
| --- | --- |

—

v rozvoji remeselníckych a podnikateľských aktivít malého rozsahu, ktoré sú často viazané na agropotravinársky sektor.

| 4.3.1 | Pre rozvoj a konsolidáciu poľnohospodárskeho sektora je potrebné, aby sa obchod medzi krajinami AKT a EÚ najmä v najbližších rokoch uskutočňoval podľa flexibilných pravidiel, ktoré umožnia osvojiť si sanitačné a fytosanitačné predpisy a umožnia, aby vznikali nové malé podniky, aby sa mohli rozvíjať a diverzifikovať vďaka ochrane, ktorá im bude poskytnutá vhodnými ochrannými klauzulami. |
| --- | --- |

4.3.1

Pre rozvoj a konsolidáciu poľnohospodárskeho sektora je potrebné, aby sa obchod medzi krajinami AKT a EÚ najmä v najbližších rokoch uskutočňoval podľa flexibilných pravidiel, ktoré umožnia osvojiť si sanitačné a fytosanitačné predpisy a umožnia, aby vznikali nové malé podniky, aby sa mohli rozvíjať a diverzifikovať vďaka ochrane, ktorá im bude poskytnutá vhodnými ochrannými klauzulami.

| 4.3.2 | Opatrenia v oblasti poľnohospodárstva by mali:






  — | zlepšiť úroveň poľnohospodárskej bezpečnosti pre odbytiská na vývoz, |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Opatrenia v oblasti poľnohospodárstva by mali:

—

zlepšiť úroveň poľnohospodárskej bezpečnosti pre odbytiská na vývoz,

| — | zlepšiť prístup na poľnohospodársky trh aj prostredníctvom marketingu, |
| --- | --- |

—

zlepšiť prístup na poľnohospodársky trh aj prostredníctvom marketingu,

| — | odstrániť byrokratické prekážky a zlepšiť logistiku, |
| --- | --- |

—

odstrániť byrokratické prekážky a zlepšiť logistiku,

| — | podporovať odborné vzdelávanie v oblasti služieb a výskumu, |
| --- | --- |

—

podporovať odborné vzdelávanie v oblasti služieb a výskumu,

| — | vytvoriť agrárny a družstevný úverový ústav, |
| --- | --- |

—

vytvoriť agrárny a družstevný úverový ústav,

| — | schváliť jasné a akceptované pravidlá pre pozemkové vlastníctvo, |
| --- | --- |

—

schváliť jasné a akceptované pravidlá pre pozemkové vlastníctvo,

| — | podporovať postupný prechod zo zamestnávania v poľnohospodárstve na rozvoj poľnohospodárskych služieb. |
| --- | --- |

—

podporovať postupný prechod zo zamestnávania v poľnohospodárstve na rozvoj poľnohospodárskych služieb.

| 4.3.2.1 | Toto sa dá zrealizovať spoluprácou sčasti v rámci AKT a sčasti v rámci projektov pomoci zameranou na:






  — | integračné projekty na rozvoj vidieka, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Toto sa dá zrealizovať spoluprácou sčasti v rámci AKT a sčasti v rámci projektov pomoci zameranou na:

—

integračné projekty na rozvoj vidieka,

| — | vytváranie a posilňovanie organizácií poľnohospodárov, robotníkov, žien zamestnaných v poľnohospodárstve, v agropriemysle a oblasti poskytovania úverov poľnohospodárom, |
| --- | --- |

—

vytváranie a posilňovanie organizácií poľnohospodárov, robotníkov, žien zamestnaných v poľnohospodárstve, v agropriemysle a oblasti poskytovania úverov poľnohospodárom,

| — | vytváranie registrov poľnohospodárskeho vlastníctva, |
| --- | --- |

—

vytváranie registrov poľnohospodárskeho vlastníctva,

| — | legislatívu zameranú na vydávanie potravinárskych certifikátov, doplnenú o činnosť certifikačných ústavov, vypracovanie fytosanitárnych noriem a analýzy pôdy, ktoré prispievajú k ochrane životného prostredia, |
| --- | --- |

—

legislatívu zameranú na vydávanie potravinárskych certifikátov, doplnenú o činnosť certifikačných ústavov, vypracovanie fytosanitárnych noriem a analýzy pôdy, ktoré prispievajú k ochrane životného prostredia,

| — | opatrenia zamerané na závlahovú a pitnú vodu, |
| --- | --- |

—

opatrenia zamerané na závlahovú a pitnú vodu,

| — | vytváranie kapacít pre verejné a súkromné organizácie a inštitúcie. |
| --- | --- |

—

vytváranie kapacít pre verejné a súkromné organizácie a inštitúcie.

| 4.3.3 | Rozsiahle poľnohospodárske územia sú ešte aj dnes vyprahnuté, hoci sa nachádzajú blízko jazier alebo iných zdrojov sladkej vody, a to z jednoduchého dôvodu, že okrem infraštruktúry na zavlažovanie chýbajú pracovníci, ktorí by dokázali zabezpečiť prepravu vody pomocou čerpadiel. |
| --- | --- |

4.3.3

Rozsiahle poľnohospodárske územia sú ešte aj dnes vyprahnuté, hoci sa nachádzajú blízko jazier alebo iných zdrojov sladkej vody, a to z jednoduchého dôvodu, že okrem infraštruktúry na zavlažovanie chýbajú pracovníci, ktorí by dokázali zabezpečiť prepravu vody pomocou čerpadiel.

| 4.3.4 | Často sa stáva, že hydraulické zariadenia zakúpené z finančných prostriedkov v rámci spolupráce sú nevyužité, pretože chýbajú pracovníci, ktorí by ich dokázali uviesť do prevádzky alebo, ešte častejšie, dokázali opraviť. |
| --- | --- |

4.3.4

Často sa stáva, že hydraulické zariadenia zakúpené z finančných prostriedkov v rámci spolupráce sú nevyužité, pretože chýbajú pracovníci, ktorí by ich dokázali uviesť do prevádzky alebo, ešte častejšie, dokázali opraviť.

| 4.3.4.1 | V iných prípadoch je rozvoj limitovaný pomalým tempom možných technologických premien a väzbami kultúrneho (21) a inštitucionálneho charakteru |
| --- | --- |

4.3.4.1

V iných prípadoch je rozvoj limitovaný pomalým tempom možných technologických premien a väzbami kultúrneho (21) a inštitucionálneho charakteru

| 4.3.5 | V iných prípadoch bola limitujúcim faktorom výsledkov veľká nevyrovnanosť v rozdelení zdrojov ako dôsledok slabých organizačných modelov, čo by mohlo mať za následok, že veľká časť obyvateľstva zostane ešte dlho vo veľmi tiesnivej situácii a pod narastajúcim migračným tlakom. |
| --- | --- |

4.3.5

V iných prípadoch bola limitujúcim faktorom výsledkov veľká nevyrovnanosť v rozdelení zdrojov ako dôsledok slabých organizačných modelov, čo by mohlo mať za následok, že veľká časť obyvateľstva zostane ešte dlho vo veľmi tiesnivej situácii a pod narastajúcim migračným tlakom.

| 4.4 | Fázy rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve by mali slúžiť na rozvíjanie schopnosti súkromného sektora robiť analýzy okolitého sveta. Ale aj mimo rokovaní by bolo potrebné prostredníctvom decentralizovanej spolupráce rozvíjať akcieschopnosť súkromného sektora vždy priamym zapájaním zástupcov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4

Fázy rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve by mali slúžiť na rozvíjanie schopnosti súkromného sektora robiť analýzy okolitého sveta. Ale aj mimo rokovaní by bolo potrebné prostredníctvom decentralizovanej spolupráce rozvíjať akcieschopnosť súkromného sektora vždy priamym zapájaním zástupcov občianskej spoločnosti.

| 4.4.1 | O procese formovania nového ducha podnikania, o vytváraní podnikov, prehodnocovaní rovnosti pohlaví a kvalifikácii a ľudských zdrojoch hovorili aj posledné informačné správy a stanoviská EHSV. |
| --- | --- |

4.4.1

O procese formovania nového ducha podnikania, o vytváraní podnikov, prehodnocovaní rovnosti pohlaví a kvalifikácii a ľudských zdrojoch hovorili aj posledné informačné správy a stanoviská EHSV.

| 4.5 | V krajinách AKT je priemysel, najmä spracovateľský priemysel, málo rozvinutý alebo nie je rozvinutý vôbec. Sedemdesiat percent pracovných miest výrobného sektora spolu s neoficiálnym sektorom tvoria malé a stredné remeselné podniky. Tieto dva sektory si vzhľadom na svoju dôležitosť vyžadujú osobitnú pozornosť a politické opatrenia, ktoré by podporili zodpovedajúce formy rozvoja a pomoci. |
| --- | --- |

4.5

V krajinách AKT je priemysel, najmä spracovateľský priemysel, málo rozvinutý alebo nie je rozvinutý vôbec. Sedemdesiat percent pracovných miest výrobného sektora spolu s neoficiálnym sektorom tvoria malé a stredné remeselné podniky. Tieto dva sektory si vzhľadom na svoju dôležitosť vyžadujú osobitnú pozornosť a politické opatrenia, ktoré by podporili zodpovedajúce formy rozvoja a pomoci.

| 4.5.1 | Mnohé typické problémy (t. j. nedostatok finančných prostriedkov, problémy pri využívaní technológií, obmedzené manažérske kapacity, nízka produktivita a obmedzujúce právne predpisy), ktorým musia čeliť malé a stredné podniky, sa prejavujú ešte výraznejšie v globalizovanom systéme ovládanom technológiami, osobitne v prípade krajín AKT, pre ktoré je charakteristický výrazný nedostatok štruktúr a infraštruktúr. |
| --- | --- |

4.5.1

Mnohé typické problémy (t. j. nedostatok finančných prostriedkov, problémy pri využívaní technológií, obmedzené manažérske kapacity, nízka produktivita a obmedzujúce právne predpisy), ktorým musia čeliť malé a stredné podniky, sa prejavujú ešte výraznejšie v globalizovanom systéme ovládanom technológiami, osobitne v prípade krajín AKT, pre ktoré je charakteristický výrazný nedostatok štruktúr a infraštruktúr.

| 4.5.2 | Cieľom regionálnej integrácie na základe dohôd o hospodárskom partnerstve by mala byť podpora vytvárania a upevňovania štruktúr, ktoré majú rozhodujúci význam pre umožnenie prístupu drobných a malých podnikov k finančnej pomoci, získavaniu informácii, prístupu na trh, k odbornej príprave a technickým aktualizáciám. Tieto štruktúry sú však riadené za pomoci predstaviteľov sociálnych a profesijných organizácií, ktorí musia mať možnosť vzdelávať sa, zvyšovať svoje vzdelanie a zväčšovať svoje skúsenosti viacej než ostatní členovia spoločnosti. Aj na toto sú dobré dohody o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

4.5.2

Cieľom regionálnej integrácie na základe dohôd o hospodárskom partnerstve by mala byť podpora vytvárania a upevňovania štruktúr, ktoré majú rozhodujúci význam pre umožnenie prístupu drobných a malých podnikov k finančnej pomoci, získavaniu informácii, prístupu na trh, k odbornej príprave a technickým aktualizáciám. Tieto štruktúry sú však riadené za pomoci predstaviteľov sociálnych a profesijných organizácií, ktorí musia mať možnosť vzdelávať sa, zvyšovať svoje vzdelanie a zväčšovať svoje skúsenosti viacej než ostatní členovia spoločnosti. Aj na toto sú dobré dohody o hospodárskom partnerstve.

| 4.5.3 | Profesijné organizácie predstavujú jeden zo základných prvkov. Tak ako sa so zvyšovaním aktivity odborov postupne zvyšuje produktivita práce, tak môže narastať efektivita drobných a malých podnikov len zodpovedajúcim rastom orgánov, ktoré ich zastupujú. |
| --- | --- |

4.5.3

Profesijné organizácie predstavujú jeden zo základných prvkov. Tak ako sa so zvyšovaním aktivity odborov postupne zvyšuje produktivita práce, tak môže narastať efektivita drobných a malých podnikov len zodpovedajúcim rastom orgánov, ktoré ich zastupujú.

| 4.5.4 | Prostredníctvom profesijných združení je možné navonok obhajovať hodnoty podnikania a ducha podnikania a smerom dovnútra posilňovať riadiace kapacity, aktualizáciu a rešpekt všetkých, ktorí prispievajú k rozvoju podniku a spoločnosti. |
| --- | --- |

4.5.4

Prostredníctvom profesijných združení je možné navonok obhajovať hodnoty podnikania a ducha podnikania a smerom dovnútra posilňovať riadiace kapacity, aktualizáciu a rešpekt všetkých, ktorí prispievajú k rozvoju podniku a spoločnosti.

| 4.5.5 | Samotné hodnoty sociálnej zodpovednosti podnikov budú môcť akceptovať v potrebných časových horizontoch aj krajiny AKT len vtedy, ak sa do dohôd o hospodárskom partnerstva dostanú prvky, ktoré umožnili Európe, aby sa stala príkladom „sociálnej trhovej ekonomiky“. Tento typ hospodárstva predpokladá silné a zrelé organizácie zastupujúce tak zamestnancov ako aj zamestnávateľov. |
| --- | --- |

4.5.5

Samotné hodnoty sociálnej zodpovednosti podnikov budú môcť akceptovať v potrebných časových horizontoch aj krajiny AKT len vtedy, ak sa do dohôd o hospodárskom partnerstva dostanú prvky, ktoré umožnili Európe, aby sa stala príkladom „sociálnej trhovej ekonomiky“. Tento typ hospodárstva predpokladá silné a zrelé organizácie zastupujúce tak zamestnancov ako aj zamestnávateľov.

| 4.6 | Vzhľadom na rozsah uvedených nerovností majú niektoré témy týkajúce sa rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve osobitný strategický význam. V tomto ohľade je potrebné zdôrazniť, že obchod a ekonomická integrácia ako hybné sily hospodárskej súťaže a rastu musia viesť ku zlepšovaniu a nie zhoršovanie kvality života, pracovných podmienok a sociálnych práv. |
| --- | --- |

4.6

Vzhľadom na rozsah uvedených nerovností majú niektoré témy týkajúce sa rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve osobitný strategický význam. V tomto ohľade je potrebné zdôrazniť, že obchod a ekonomická integrácia ako hybné sily hospodárskej súťaže a rastu musia viesť ku zlepšovaniu a nie zhoršovanie kvality života, pracovných podmienok a sociálnych práv.

| 4.6.1 | Z tohto hľadiska tu vzniká nutnosť vykonať hospodárske a sociálne dopadové štúdie (analýzy ex ante a ex post) za účasti sociálnych a hospodárskych aktérov regiónu (22). |
| --- | --- |

4.6.1

Z tohto hľadiska tu vzniká nutnosť vykonať hospodárske a sociálne dopadové štúdie (analýzy ex ante a ex post) za účasti sociálnych a hospodárskych aktérov regiónu (22).

| 4.7 | Primát ľudských práv, najmä práv zamestnancov. Dohody o hospodárskom partnerstve musia garantovať v prvom rade ľudské práva, najmä sociálne, a to v zmysle definície podľa MOP a v rámci všetkých obchodných a finančných hľadísk. Tieto práva musia byť systematický zaraďované do všetkých rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.7

Primát ľudských práv, najmä práv zamestnancov. Dohody o hospodárskom partnerstve musia garantovať v prvom rade ľudské práva, najmä sociálne, a to v zmysle definície podľa MOP a v rámci všetkých obchodných a finančných hľadísk. Tieto práva musia byť systematický zaraďované do všetkých rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve na regionálnej úrovni.

| 4.7.1 | Mali by sa vytvoriť zreteľné väzby medzi znižovaním zahraničného dlhu a zvýšenými investíciami zameranými na sociálnu ochranu, a síce s pomocou verejných zdrojov, ktoré sa uvoľnia pri znížení zadlženia. |
| --- | --- |

4.7.1

Mali by sa vytvoriť zreteľné väzby medzi znižovaním zahraničného dlhu a zvýšenými investíciami zameranými na sociálnu ochranu, a síce s pomocou verejných zdrojov, ktoré sa uvoľnia pri znížení zadlženia.

| 4.7.2 | Veľmi zadĺžené krajiny majú len málo priestoru na aktivity zamerané na boj proti chudobe (23) Je vhodné znovu propagovať nové úsilie zamerané na zníženie dlhov väčšiny zadĺžených krajín. Pri tomto opatrení sa vlády však musia zaviazať, že zrealizujú národné ciele. |
| --- | --- |

4.7.2

Veľmi zadĺžené krajiny majú len málo priestoru na aktivity zamerané na boj proti chudobe (23) Je vhodné znovu propagovať nové úsilie zamerané na zníženie dlhov väčšiny zadĺžených krajín. Pri tomto opatrení sa vlády však musia zaviazať, že zrealizujú národné ciele.

| 4.7.3 | Konkrétny plán sociálneho rozvoja. Obdobie rokovaní je potrebné využiť na uskutočnenie konkrétneho programu sociálneho rozvoja, v ktorom by boli zahrnuté rozvojové ciele z Cotonou (24), a do ktorého by boli zapojené aj hospodárske a sociálne sily. Tento program by mal byť súčasťou dohôd o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o výber usmernení a cieľov ako aj realizačnú stratégiu a dopadové štúdie. Musí byť výsledkom a nutným doplňujúcim opatrením pravdepodobného zvýšenia konkurencieschopnosti a rastu, ktoré by so sebou mala priniesť liberalizácia trhu. |
| --- | --- |

4.7.3

Konkrétny plán sociálneho rozvoja. Obdobie rokovaní je potrebné využiť na uskutočnenie konkrétneho programu sociálneho rozvoja, v ktorom by boli zahrnuté rozvojové ciele z Cotonou (24), a do ktorého by boli zapojené aj hospodárske a sociálne sily. Tento program by mal byť súčasťou dohôd o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o výber usmernení a cieľov ako aj realizačnú stratégiu a dopadové štúdie. Musí byť výsledkom a nutným doplňujúcim opatrením pravdepodobného zvýšenia konkurencieschopnosti a rastu, ktoré by so sebou mala priniesť liberalizácia trhu.

| 4.8 | Tu by bol potrebný rozsiahly multidimenzionálny program: tento program by mohol obsahovať najmä rekvalifikáciu v oblasti vzdelávania a zdravotníctva, opatrenia na garantovanie príjmu a podporu malých poľnohospodárskych výrobcov a rybárov, politické opatrenia na ochranu a rozvoj dôstojných pracovných miest (25) a nakoniec skutočný otvorený prístup umožňujúci účasť organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8

Tu by bol potrebný rozsiahly multidimenzionálny program: tento program by mohol obsahovať najmä rekvalifikáciu v oblasti vzdelávania a zdravotníctva, opatrenia na garantovanie príjmu a podporu malých poľnohospodárskych výrobcov a rybárov, politické opatrenia na ochranu a rozvoj dôstojných pracovných miest (25) a nakoniec skutočný otvorený prístup umožňujúci účasť organizovanej občianskej spoločnosti.

| 4.8.1 | Program zameraný na ľudské zdroje by mohol vychádzať zo vzoru a skúseností so spravovaním Európskeho sociálneho fondu (ESF) v EÚ. Opatrenia zamerané na vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie ku otvorenejším obchodným vzťahom by mali byť dohodnuté so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8.1

Program zameraný na ľudské zdroje by mohol vychádzať zo vzoru a skúseností so spravovaním Európskeho sociálneho fondu (ESF) v EÚ. Opatrenia zamerané na vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie ku otvorenejším obchodným vzťahom by mali byť dohodnuté so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti.

5.   Individuálne práva a sociálne práva

| 5.1 | V mnohých krajinách AKT je situácia v oblasti základných sociálnych ukazovateľov a hospodárskych aktivít stále ťažká. Prebiehajúce rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sú teda veľkou príležitosťou pre krajiny AKT a kvalita dohôd bude rozhodujúca pre budúci rozvoj. |
| --- | --- |

5.1

V mnohých krajinách AKT je situácia v oblasti základných sociálnych ukazovateľov a hospodárskych aktivít stále ťažká. Prebiehajúce rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sú teda veľkou príležitosťou pre krajiny AKT a kvalita dohôd bude rozhodujúca pre budúci rozvoj.

| 5.1.1 | V tejto fáze je tiež dôležité pripomenúť, že hlavným cieľom rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve, podobne ako pri dohodách spojených s humanitárnou pomocou, je rozvoj krajín AKT a zníženie chudoby. Obidve rokujúce strany musia jednať vo vzájomnom porozumení a zabezpečiť, aby ich postoje efektívne odrážali túto prioritu. Z toho vyplýva nutnosť neustálej koordinácie. |
| --- | --- |

5.1.1

V tejto fáze je tiež dôležité pripomenúť, že hlavným cieľom rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve, podobne ako pri dohodách spojených s humanitárnou pomocou, je rozvoj krajín AKT a zníženie chudoby. Obidve rokujúce strany musia jednať vo vzájomnom porozumení a zabezpečiť, aby ich postoje efektívne odrážali túto prioritu. Z toho vyplýva nutnosť neustálej koordinácie.

| 5.2 | Dejiny civilizácie nám ukazujú, že všeobecné a odborné vzdelanie sú základom rozvoja. Vďaka všeobecnému vzdelaniu človeku dokáže čítať, chápať súvislosti a začleniť sa dejín. Vďaka odbornému vzdelaniu si dokáže zarobiť na živobytie a pretvárať hmotu a tým prispievať k neustálemu pretváraniu sveta (26). |
| --- | --- |

5.2

Dejiny civilizácie nám ukazujú, že všeobecné a odborné vzdelanie sú základom rozvoja. Vďaka všeobecnému vzdelaniu človeku dokáže čítať, chápať súvislosti a začleniť sa dejín. Vďaka odbornému vzdelaniu si dokáže zarobiť na živobytie a pretvárať hmotu a tým prispievať k neustálemu pretváraniu sveta (26).

| 5.2.1 | Skúsenosti spolupráce ukázali, že medzi hlavné faktory neúspechu iniciatív často patrí:






  — | vzdelanie sa nenachádza v centre záujmu politiky rozvoja, |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Skúsenosti spolupráce ukázali, že medzi hlavné faktory neúspechu iniciatív často patrí:

—

vzdelanie sa nenachádza v centre záujmu politiky rozvoja,

| — | ťažkosti prijímajúcich krajín pri uskutočňovaní reforiem, ktoré by umožnili racionálne využitie národných a medzinárodných zdrojov, |
| --- | --- |

—

ťažkosti prijímajúcich krajín pri uskutočňovaní reforiem, ktoré by umožnili racionálne využitie národných a medzinárodných zdrojov,

| — | slabá účasť tých, ktorých sa pomoc priamo týka, najmä, keď ide o osvojenie si inovačných technológií a techník a podnikateľského ducha. |
| --- | --- |

—

slabá účasť tých, ktorých sa pomoc priamo týka, najmä, keď ide o osvojenie si inovačných technológií a techník a podnikateľského ducha.

| 5.2.2 | Pre výsledok kooperačných iniciatív je vo fázach prípravy a realizácie dohôd o hospodárskom partnerstve nevyhnutný vzdelávací prístup. Príčinou neúspechov pri projektoch spolupráce je často to, že nedochádza k odovzdávaniu praktických skúseností, techník riadenia, celej rady dôležitých prvkov, ktoré potencionálni aktéri na lokálnej úrovni potrebujú, aby mohli urobiť hodnotenia a operatívne rozhodnutia alebo využiť príležitosť vstupu na neustále sa vyvíjajúce regionálne trhy. |
| --- | --- |

5.2.2

Pre výsledok kooperačných iniciatív je vo fázach prípravy a realizácie dohôd o hospodárskom partnerstve nevyhnutný vzdelávací prístup. Príčinou neúspechov pri projektoch spolupráce je často to, že nedochádza k odovzdávaniu praktických skúseností, techník riadenia, celej rady dôležitých prvkov, ktoré potencionálni aktéri na lokálnej úrovni potrebujú, aby mohli urobiť hodnotenia a operatívne rozhodnutia alebo využiť príležitosť vstupu na neustále sa vyvíjajúce regionálne trhy.

| 5.2.3 | Riešenia modernizácie, posilňovania trhu a konkurencieschopnosti, vytvárania oficiálnych ekonomických štruktúr, rozvoja moderného poľnohospodárstva, integrácie poľnohospodárstva a priemyslu boli ešte pred ekonomickou základňou konfrontované najskôr s nedostatkom ľudských a kultúrnych zdrojov. |
| --- | --- |

5.2.3

Riešenia modernizácie, posilňovania trhu a konkurencieschopnosti, vytvárania oficiálnych ekonomických štruktúr, rozvoja moderného poľnohospodárstva, integrácie poľnohospodárstva a priemyslu boli ešte pred ekonomickou základňou konfrontované najskôr s nedostatkom ľudských a kultúrnych zdrojov.

| 5.3 | Na slabé výrobné štruktúry je nevyhnutné pôsobiť pomocou intervenčných vzdelávacích programov v rámci dlhodobého prístupu. Ide tu v podstate o integrovanie troch intervenčných línií: politické opatrenia zamerané najmä na poľnohospodárstvo, intervencie do výrobného systému a aktivity zamerané na predaj. |
| --- | --- |

5.3

Na slabé výrobné štruktúry je nevyhnutné pôsobiť pomocou intervenčných vzdelávacích programov v rámci dlhodobého prístupu. Ide tu v podstate o integrovanie troch intervenčných línií: politické opatrenia zamerané najmä na poľnohospodárstvo, intervencie do výrobného systému a aktivity zamerané na predaj.

| 5.3.1 | Súkromný sektor je potrebné dynamizovať:






  — | investíciami do ľudských zdrojov a do výskumu pre vytvorenie poznatkov, ktoré by umožnili spustiť sociálne prijateľné a dlhodobo udržateľné transformačné procesy, |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Súkromný sektor je potrebné dynamizovať:

—

investíciami do ľudských zdrojov a do výskumu pre vytvorenie poznatkov, ktoré by umožnili spustiť sociálne prijateľné a dlhodobo udržateľné transformačné procesy,

| — | rozvojom a posilňovaním organizačnej a inštitucionálnej kapacity, k čomu patria napr. opatrenia zamerané na budovanie inštitúcii centrálnej a periférnej verejnej správy, posilňovanie ekonomických subjektov, osobitne zamestnávateľských a zamestnaneckých združení, |
| --- | --- |

—

rozvojom a posilňovaním organizačnej a inštitucionálnej kapacity, k čomu patria napr. opatrenia zamerané na budovanie inštitúcii centrálnej a periférnej verejnej správy, posilňovanie ekonomických subjektov, osobitne zamestnávateľských a zamestnaneckých združení,

| — | vytváraním a šírením „technologických balíčkov“ (27), |
| --- | --- |

—

vytváraním a šírením „technologických balíčkov“ (27),

| — | praktickými kurzami, ktoré informáciami o skladovaní, doprave a spracovaní produktov pomôžu zlepšiť fungovanie trhu. Veľmi významne v tomto smere môže pomôcť predovšetkým rozvoj foriem združení, ktoré využívajú početné európske skúsenosti a systém stimulov určených súkromnému sektoru, ktorý okrem zavádzania nových procesov podporuje aj znižovanie nákladov na dopravu a spracovanie. |
| --- | --- |

—

praktickými kurzami, ktoré informáciami o skladovaní, doprave a spracovaní produktov pomôžu zlepšiť fungovanie trhu. Veľmi významne v tomto smere môže pomôcť predovšetkým rozvoj foriem združení, ktoré využívajú početné európske skúsenosti a systém stimulov určených súkromnému sektoru, ktorý okrem zavádzania nových procesov podporuje aj znižovanie nákladov na dopravu a spracovanie.

| 5.3.2 | Investícia do ľudského kapitálu je v procese rozvoja najdôležitejšou zložkou a musí byť referenčným bodom v jednaniach o dohodách o ekonomickom partnerstve. Základné vzdelanie umožňuje prijímať a ďalej šíriť odborné vzdelanie v rôznych sektoroch, podporuje vytváranie združení a umožňuje technickú aktualizáciu. |
| --- | --- |

5.3.2

Investícia do ľudského kapitálu je v procese rozvoja najdôležitejšou zložkou a musí byť referenčným bodom v jednaniach o dohodách o ekonomickom partnerstve. Základné vzdelanie umožňuje prijímať a ďalej šíriť odborné vzdelanie v rôznych sektoroch, podporuje vytváranie združení a umožňuje technickú aktualizáciu.

| 5.3.3 | Úroveň vzdelania je okrem toho veľmi užitočná pre ženy, pretože zohrávajú spoločensky a hospodársky dôležitú úlohu. Vo väčšine krajín AKT sú ženy na dedinách často jediným zdrojom istého a stáleho príjmu. Preto môže byť odborné vzdelanie zamerané osobitne na ženy vlastne užitočné pre celú ekonomiku (28). |
| --- | --- |

5.3.3

Úroveň vzdelania je okrem toho veľmi užitočná pre ženy, pretože zohrávajú spoločensky a hospodársky dôležitú úlohu. Vo väčšine krajín AKT sú ženy na dedinách často jediným zdrojom istého a stáleho príjmu. Preto môže byť odborné vzdelanie zamerané osobitne na ženy vlastne užitočné pre celú ekonomiku (28).

| 5.3.4 | Dohody o hospodárskom partnerstve by mali v každom regióne zaručiť a zlepšiť:






  — | prístup ku vzdelaniu bez diskriminácie, |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Dohody o hospodárskom partnerstve by mali v každom regióne zaručiť a zlepšiť:

—

prístup ku vzdelaniu bez diskriminácie,

| — | rozvoj a šírenie odborného vzdelávania zameraného na technické predmety, |
| --- | --- |

—

rozvoj a šírenie odborného vzdelávania zameraného na technické predmety,

| — | úzku spoluprácu medzi neštátnymi aktérmi a NGO za účelom väčšieho a užšieho šírenia opatrení zameraných na vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

úzku spoluprácu medzi neštátnymi aktérmi a NGO za účelom väčšieho a užšieho šírenia opatrení zameraných na vzdelávanie,

| — | výmenu skúseností medzi európskymi organizáciami (29) a krajinami AKT (30). |
| --- | --- |

—

výmenu skúseností medzi európskymi organizáciami (29) a krajinami AKT (30).

| 5.3.5 | Existuje úzky vzťah medzi úrovňou vzdelania a možnosťou nájsť si stále zamestnanie. Ale je rovnako dôležité vytvoriť také podmienky, aby z mladých absolventov a ich schopností mala úžitok krajina a región ich pôvodu. (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Existuje úzky vzťah medzi úrovňou vzdelania a možnosťou nájsť si stále zamestnanie. Ale je rovnako dôležité vytvoriť také podmienky, aby z mladých absolventov a ich schopností mala úžitok krajina a región ich pôvodu. (31).

| 5.3.6 | Príklad odborného vzdelávania mladých ľudí v súkromných firmách alebo štátnych zariadeniach, ktoré prinieslo vynikajúce výsledky v európskych krajinách, by sa mal uplatniť aj v krajinách AKT a mal by byť zaradený do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

5.3.6

Príklad odborného vzdelávania mladých ľudí v súkromných firmách alebo štátnych zariadeniach, ktoré prinieslo vynikajúce výsledky v európskych krajinách, by sa mal uplatniť aj v krajinách AKT a mal by byť zaradený do rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve.

| 5.3.7 | Zásadne by sa téma všeobecného a odborného vzdelávania mala stať základným prvkom procesu rokovaní. |
| --- | --- |

5.3.7

Zásadne by sa téma všeobecného a odborného vzdelávania mala stať základným prvkom procesu rokovaní.

| 5.4 | V dobe, pre ktorú sú príznačné známe javy globalizácie, vyprodukovala občianska spoločnosť kultúru založenú na hodnotách a koncepciách charakteristických pre sociálne trhové hospodárstvo: individuálna zodpovednosť, uznávanie právneho štátu, ochrana človeka a majetku, transparentnosť, ľudská dôstojnosť, rovnosť a sloboda, uznávanie základných odborárskych práv a práv zamestnancov, dobré vzťahy medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu pre všetkých bez ohľadu na pohlavie a vysoká úroveň sociálnej ochrany. Na týchto hodnotách a koncepciách je založený prístup EÚ ku globalizácii. |
| --- | --- |

5.4

V dobe, pre ktorú sú príznačné známe javy globalizácie, vyprodukovala občianska spoločnosť kultúru založenú na hodnotách a koncepciách charakteristických pre sociálne trhové hospodárstvo: individuálna zodpovednosť, uznávanie právneho štátu, ochrana človeka a majetku, transparentnosť, ľudská dôstojnosť, rovnosť a sloboda, uznávanie základných odborárskych práv a práv zamestnancov, dobré vzťahy medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu pre všetkých bez ohľadu na pohlavie a vysoká úroveň sociálnej ochrany. Na týchto hodnotách a koncepciách je založený prístup EÚ ku globalizácii.

| 5.4.1 | Tieto hodnoty sa presadili a osvedčili v priebehu posledných desaťročí vďaka procesu regionalizácie Európy po poslednom celosvetovom vojnovom konflikte. Nie sú len základom mieru a pokroku, ale tiež platformou a konkrétnou skúsenosťou, na ktorú musí nadväzovať proces vytvárania dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami AKT. |
| --- | --- |

5.4.1

Tieto hodnoty sa presadili a osvedčili v priebehu posledných desaťročí vďaka procesu regionalizácie Európy po poslednom celosvetovom vojnovom konflikte. Nie sú len základom mieru a pokroku, ale tiež platformou a konkrétnou skúsenosťou, na ktorú musí nadväzovať proces vytvárania dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami AKT.

| 5.4.2 | Výmena medzi štátnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou rozvojových krajín nielen, že vytvára vysoký stupeň politického konsenzu, ale má osobitný význam aj preto, lebo umožňuje priblížiť rozhodovacie centrá ku zástupcom rôznorodých záujmov daného územia. |
| --- | --- |

5.4.2

Výmena medzi štátnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou rozvojových krajín nielen, že vytvára vysoký stupeň politického konsenzu, ale má osobitný význam aj preto, lebo umožňuje priblížiť rozhodovacie centrá ku zástupcom rôznorodých záujmov daného územia.

| 5.4.3 | Takouto partnerskou spoluprácou sa výrazne zvýši schopnosť politiky krajiny reagovať na požiadavku maximálneho šírenia výhod sociálnej a ekonomickej demokracie medzi domácim obyvateľstvom s následným dopadom na zníženie chudoby a tým na efektivitu opatrení sociálnej politiky. |
| --- | --- |

5.4.3

Takouto partnerskou spoluprácou sa výrazne zvýši schopnosť politiky krajiny reagovať na požiadavku maximálneho šírenia výhod sociálnej a ekonomickej demokracie medzi domácim obyvateľstvom s následným dopadom na zníženie chudoby a tým na efektivitu opatrení sociálnej politiky.

| 5.4.4 | K rozvoju občianskej spoločnosti a praxi „demokracie blízkej občanovi“ však nedôjde len tak z ničoho nič. Sú výsledkom kultúry participácie, ktorá je založená na konsolidovaných postupoch a modeloch, ktoré sa stále vylepšujú. To, že tieto modely sú dobré a užitočné a že sú uplatňované v každodennom živote, by malo byť obsiahnuté v dohodách o partnerstve. |
| --- | --- |

5.4.4

K rozvoju občianskej spoločnosti a praxi „demokracie blízkej občanovi“ však nedôjde len tak z ničoho nič. Sú výsledkom kultúry participácie, ktorá je založená na konsolidovaných postupoch a modeloch, ktoré sa stále vylepšujú. To, že tieto modely sú dobré a užitočné a že sú uplatňované v každodennom živote, by malo byť obsiahnuté v dohodách o partnerstve.

| 5.4.5 | Keby krajiny AKT mali možnosť osvojiť si prostredníctvom ďalekosiahlych kultúrnych procesov a trvalých výmen s organizáciami európskej občianskej spoločnosti tieto modely a urobiť ich súčasťou sociálnej reality svojich krajín, dokázali by pravdepodobne oveľa rýchlejšie prekonať veľkú nerovnováhu, ktorá existuje v súčasnej dobe. |
| --- | --- |

5.4.5

Keby krajiny AKT mali možnosť osvojiť si prostredníctvom ďalekosiahlych kultúrnych procesov a trvalých výmen s organizáciami európskej občianskej spoločnosti tieto modely a urobiť ich súčasťou sociálnej reality svojich krajín, dokázali by pravdepodobne oveľa rýchlejšie prekonať veľkú nerovnováhu, ktorá existuje v súčasnej dobe.

| 5.4.6 | Z tohto hľadiska výbor ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ zdôrazňuje „základnú úlohu žien, ktoré sú aktérkami rozvojových procesov, a zdôrazňuje nutnosť podpory organizácií žien a zabezpečenia ich účasti v poradných a rozhodovacích orgánoch“ (32). |
| --- | --- |

5.4.6

Z tohto hľadiska výbor ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ zdôrazňuje „základnú úlohu žien, ktoré sú aktérkami rozvojových procesov, a zdôrazňuje nutnosť podpory organizácií žien a zabezpečenia ich účasti v poradných a rozhodovacích orgánoch“ (32).

| 5.4.6.1 | Cieľom nie je len lepšia integrácia žien do občianskej spoločnosti ale tiež vytváranie predpokladov pre ich reálnu účasť, oceňovanie a podporu, aby mohli vďaka svojej špecifickej úlohe v spoločnosti prispievať k rozvoju svojej krajiny rovnakou mierou ako muži (33). |
| --- | --- |

5.4.6.1

Cieľom nie je len lepšia integrácia žien do občianskej spoločnosti ale tiež vytváranie predpokladov pre ich reálnu účasť, oceňovanie a podporu, aby mohli vďaka svojej špecifickej úlohe v spoločnosti prispievať k rozvoju svojej krajiny rovnakou mierou ako muži (33).

| 5.5 | V štúdii svetovej banky z februára 2003 sa uvádza, že zníženie rozdielov v príjmoch a mzdovej diskriminácie a zlepšenie výkonnosti ekonomiky závisí od stupňa organizovanosti zamestnancov v odboroch a dobrých vzťahov medzi zamestnávateľmi a zamestnancami (34). Tiež sa zdôrazňuje, že na dosiahnutie lepšieho vyváženia hospodárskych a sociálnych hodnôt sú potrebné intervencie (35). |
| --- | --- |

5.5

V štúdii svetovej banky z februára 2003 sa uvádza, že zníženie rozdielov v príjmoch a mzdovej diskriminácie a zlepšenie výkonnosti ekonomiky závisí od stupňa organizovanosti zamestnancov v odboroch a dobrých vzťahov medzi zamestnávateľmi a zamestnancami (34). Tiež sa zdôrazňuje, že na dosiahnutie lepšieho vyváženia hospodárskych a sociálnych hodnôt sú potrebné intervencie (35).

| 5.6 | Ťažisko sociálneho aspektu dohody z Cotonou a jeho dopadu na dohody o hospodárskom partnerstve musí spočívať na základných konvenciách Medzinárodnej organizácie práce, najmä na tých, ktoré sa týkajú:






  — | slobody združovania, konania a vyjednávania, |
| --- | --- | --- |

5.6

Ťažisko sociálneho aspektu dohody z Cotonou a jeho dopadu na dohody o hospodárskom partnerstve musí spočívať na základných konvenciách Medzinárodnej organizácie práce, najmä na tých, ktoré sa týkajú:

—

slobody združovania, konania a vyjednávania,

| — | zákazu nútenej práce, |
| --- | --- |

—

zákazu nútenej práce,

| — | zrušenia práce detí, |
| --- | --- |

—

zrušenia práce detí,

| — | nediskriminácie a rovnoprávneho postavenia mužov a žien. |
| --- | --- |

—

nediskriminácie a rovnoprávneho postavenia mužov a žien.

| 5.6.1 | K nim môžeme pridať:






  — | konvenciu číslo 183/2000 o ochrane matiek, |
| --- | --- | --- |

5.6.1

K nim môžeme pridať:

—

konvenciu číslo 183/2000 o ochrane matiek,

| — | konvenciu číslo 102/1952 o minimálnych normách sociálneho zabezpečenia, |
| --- | --- |

—

konvenciu číslo 102/1952 o minimálnych normách sociálneho zabezpečenia,

| — | konvenciu číslo 122/1964 o podpore zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

konvenciu číslo 122/1964 o podpore zamestnanosti,

| — | konvenciu číslo 142/1975: odporúčanie k valorizácií ľudských zdrojov, |
| --- | --- |

—

konvenciu číslo 142/1975: odporúčanie k valorizácií ľudských zdrojov,

| — | konvenciu číslo 81(priemyselné sektory) a číslo 129 (poľnohospodárstvo) týkajúce sa inšpektorátov práce, |
| --- | --- |

—

konvenciu číslo 81(priemyselné sektory) a číslo 129 (poľnohospodárstvo) týkajúce sa inšpektorátov práce,

| — | konvenciu číslo 97 o migrujúcich pracovníkoch. |
| --- | --- |

—

konvenciu číslo 97 o migrujúcich pracovníkoch.

| 5.6.2 | Kritérium sociálnej výhody (záväzok zaručiť aspoň osem konvencií o základných právach MOP) by malo byť povinnou podmienkou každej investície v krajinách AKT. To isté platí pre verejné výberové konania v sektore služieb financovaných z fondu ESF alebo iných fondov v rámci dohody z Cotonou. |
| --- | --- |

5.6.2

Kritérium sociálnej výhody (záväzok zaručiť aspoň osem konvencií o základných právach MOP) by malo byť povinnou podmienkou každej investície v krajinách AKT. To isté platí pre verejné výberové konania v sektore služieb financovaných z fondu ESF alebo iných fondov v rámci dohody z Cotonou.

| 5.6.3 | Niektoré finančné opatrenia zamerané na podporu podnikateľského ducha a zakladanie a rozvoj podnikov by mali byť viazané na konkrétne opatrenia v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Stimuly by mohli byť poskytnuté napríklad podnikom, ktoré organizujú kvalifikačné kurzy pre svojich zamestnancov ako aj drobným a malým podnikom, ktorých majitelia preukážu, že poznajú a na pracoviskách uplatňujú základné zásady hygieny a bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.6.3

Niektoré finančné opatrenia zamerané na podporu podnikateľského ducha a zakladanie a rozvoj podnikov by mali byť viazané na konkrétne opatrenia v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Stimuly by mohli byť poskytnuté napríklad podnikom, ktoré organizujú kvalifikačné kurzy pre svojich zamestnancov ako aj drobným a malým podnikom, ktorých majitelia preukážu, že poznajú a na pracoviskách uplatňujú základné zásady hygieny a bezpečnosti.

6.   Otázky rovnosti pohlaví

| 6.1 | Otázky rovnosti pohlaví (36) je potrebné mať vždy na mysli, a to ako pri rozvojovej pomoci, tak aj počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

6.1

Otázky rovnosti pohlaví (36) je potrebné mať vždy na mysli, a to ako pri rozvojovej pomoci, tak aj počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve.

| 6.1.1 | Analýzy, ktoré boli v krajinách AKT urobené ku dnešnému dňu, a konkrétne skúsenosti z týchto krajín nám ukazujú, že realita v nich je takáto:






  — | dievčatá a ženy majú obmedzený prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu (37), |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Analýzy, ktoré boli v krajinách AKT urobené ku dnešnému dňu, a konkrétne skúsenosti z týchto krajín nám ukazujú, že realita v nich je takáto:

—

dievčatá a ženy majú obmedzený prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu (37),

| — | prístup k finančným prostriedkom, najmä mikroúverom, je obmedzený (38), |
| --- | --- |

—

prístup k finančným prostriedkom, najmä mikroúverom, je obmedzený (38),

| — | existujú prekážky, keď si ženy chcú kúpiť nehnuteľný majetok, |
| --- | --- |

—

existujú prekážky, keď si ženy chcú kúpiť nehnuteľný majetok,

| — | nerovnosť v prístupe na oficiálny trh práce, |
| --- | --- |

—

nerovnosť v prístupe na oficiálny trh práce,

| — | rozdiel v odmeňovaní medzi mužmi a ženami, |
| --- | --- |

—

rozdiel v odmeňovaní medzi mužmi a ženami,

| — | zvýšenie stupňa infekcie HIV u dievčat a žien, |
| --- | --- |

—

zvýšenie stupňa infekcie HIV u dievčat a žien,

| — | príliš často sa vyskytujúce násilné a arogantné správanie voči ženám. |
| --- | --- |

—

príliš často sa vyskytujúce násilné a arogantné správanie voči ženám.

| 6.2 | Je potrebné, aby delegácie Komisie v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve plánovali, zadávali a zohľadňovali štúdie v regiónoch a krajinách AKT na zistenie existencie organizácií žien a vyhodnotenie ich činnosti a významu. |
| --- | --- |

6.2

Je potrebné, aby delegácie Komisie v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve plánovali, zadávali a zohľadňovali štúdie v regiónoch a krajinách AKT na zistenie existencie organizácií žien a vyhodnotenie ich činnosti a významu.

| 6.2.1 | Diskusií o otázkach rovnoprávneho postavenia sa musia stále zúčastňovať aj zástupcovia delegácií Komisie. Delegácie by mali byť poverované osobitnou zodpovednosťou za podporu mainstreamingu rovnoprávneho postavenia (39)a vypracovanie stratégie budovania kapacít zameranej osobitne na ženy (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Diskusií o otázkach rovnoprávneho postavenia sa musia stále zúčastňovať aj zástupcovia delegácií Komisie. Delegácie by mali byť poverované osobitnou zodpovednosťou za podporu mainstreamingu rovnoprávneho postavenia (39)a vypracovanie stratégie budovania kapacít zameranej osobitne na ženy (40).

| 6.2.2 | Nakoľko opatrenia naprogramované delegáciami EÚ a skupinami task force pre regionálnu prípravu, poverenými pokračovať na prácach v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve, ako aj opatrenia naplánované v rámci rozvojovej spolupráce musia vychádzať z acquis communautaire
   (41), žiada EHSV, aby dopadové štúdie obsahovali štatistiky delené podľa pohlavia, aby bolo možné lepšie vyhodnotiť dopad rôznych obchodných opatrení na mužov a ženy v krajinách a regiónoch AKT. |
| --- | --- |

6.2.2

Nakoľko opatrenia naprogramované delegáciami EÚ a skupinami task force pre regionálnu prípravu, poverenými pokračovať na prácach v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve, ako aj opatrenia naplánované v rámci rozvojovej spolupráce musia vychádzať z acquis communautaire
   (41), žiada EHSV, aby dopadové štúdie obsahovali štatistiky delené podľa pohlavia, aby bolo možné lepšie vyhodnotiť dopad rôznych obchodných opatrení na mužov a ženy v krajinách a regiónoch AKT.

| 6.3 | Ak chceme čeliť problému rovnoprávneho postavenia pohlaví v dohodách o hospodárskom partnerstve, musíme uznať, že prechod na voľnú výmenu s Európskou úniou bude mať osobitný dopad na ženy ako výrobkyne a spotrebiteľky, teda dôležité účastníčky tohto procesu (42). Dopadovou analýzou je možné určiť, v ktorom odvetví hospodárstva by zavedenie voľnej výmeny prinieslo výhody pre ženy ako spotrebiteľky a nepriniesla by im nevýhody ako výrobkyniam. |
| --- | --- |

6.3

Ak chceme čeliť problému rovnoprávneho postavenia pohlaví v dohodách o hospodárskom partnerstve, musíme uznať, že prechod na voľnú výmenu s Európskou úniou bude mať osobitný dopad na ženy ako výrobkyne a spotrebiteľky, teda dôležité účastníčky tohto procesu (42). Dopadovou analýzou je možné určiť, v ktorom odvetví hospodárstva by zavedenie voľnej výmeny prinieslo výhody pre ženy ako spotrebiteľky a nepriniesla by im nevýhody ako výrobkyniam.

| 6.3.1 | Ako je známe, ženy majú centrálne postavenie v poľnohospodárstve vo väčšine krajín AKT, najmä v Afrike. Zvýšenie vývozu poľnohospodárskych produktov Spoločenstva na miestne a regionálne trhy by teda najviac postihol ich. |
| --- | --- |

6.3.1

Ako je známe, ženy majú centrálne postavenie v poľnohospodárstve vo väčšine krajín AKT, najmä v Afrike. Zvýšenie vývozu poľnohospodárskych produktov Spoločenstva na miestne a regionálne trhy by teda najviac postihol ich.

| 6.3.2 | Vzhľadom na to, že ženy sú už znevýhodnené pravidlami WTO o liberalizácii poľnohospodárstva (43) by bolo vhodné podrobiť analýze odvetvia, ktoré majú osobitný význam pre ženy, s cieľom:






  — | zaviesť prípadné jednoduché a účinné ochranné opatrenia, |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Vzhľadom na to, že ženy sú už znevýhodnené pravidlami WTO o liberalizácii poľnohospodárstva (43) by bolo vhodné podrobiť analýze odvetvia, ktoré majú osobitný význam pre ženy, s cieľom:

—

zaviesť prípadné jednoduché a účinné ochranné opatrenia,

| — | prípadne vyňať dané výrobky z výrobkov určených na prechod na voľnú obchodnú výmenu, |
| --- | --- |

—

prípadne vyňať dané výrobky z výrobkov určených na prechod na voľnú obchodnú výmenu,

| — | vypracovať osobitné ustanovenia, ktoré by zodpovedali špecifickým záujmom niektorých regiónov. |
| --- | --- |

—

vypracovať osobitné ustanovenia, ktoré by zodpovedali špecifickým záujmom niektorých regiónov.

| 6.3.3 | Analýza problémov rozvoja, o ktorých pojednávajú dohody o hospodárskej spolupráci z hľadiska rovnosti pohlaví, by sa mala snažiť zistiť, v ktorých odvetviach sú ženy obzvlášť znevýhodnené z hľadiska prístupu ku výrobným zdrojom, a mala by ukázať spôsob, ako im tento prístup uľahčiť, aby sa mohli lepšie pripraviť na voľnú obchodnú výmenu s EÚ. |
| --- | --- |

6.3.3

Analýza problémov rozvoja, o ktorých pojednávajú dohody o hospodárskej spolupráci z hľadiska rovnosti pohlaví, by sa mala snažiť zistiť, v ktorých odvetviach sú ženy obzvlášť znevýhodnené z hľadiska prístupu ku výrobným zdrojom, a mala by ukázať spôsob, ako im tento prístup uľahčiť, aby sa mohli lepšie pripraviť na voľnú obchodnú výmenu s EÚ.

| 6.3.4 | Ďalším dôležitým aspektom analýzy je to, že zdôrazňuje spôsob, akým ženy využívajú už prebiehajúce vládne programy EÚ zamerané na zlepšenie ich prístupu ku zdrojom. |
| --- | --- |

6.3.4

Ďalším dôležitým aspektom analýzy je to, že zdôrazňuje spôsob, akým ženy využívajú už prebiehajúce vládne programy EÚ zamerané na zlepšenie ich prístupu ku zdrojom.

| 6.3.5 | Prípadné štúdie by poskytli možnosť zamerať sa na druhy pomoci, ktoré potrebujú najmä ženy, aby mohli čeliť výzvam voľnej obchodnej výmeny. |
| --- | --- |

6.3.5

Prípadné štúdie by poskytli možnosť zamerať sa na druhy pomoci, ktoré potrebujú najmä ženy, aby mohli čeliť výzvam voľnej obchodnej výmeny.

| 6.4 | Problematika rovnosti pohlaví zahŕňa okrem žien a osôb v najväčšej núdzi aj malých výrobcov, ktorí majú v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve slabé postavenie. Pokiaľ ide o hospodárske a finančné problémy, tak pre ženy a malých výrobcov sú bytostne dôležité dve odvetvia a preto v dohodách musia byť zohľadnené:






  — | sociálne služby, napríklad školstvo, zdravotníctvo, zásobovanie vodou a pomoc matkám, |
| --- | --- | --- |

6.4

Problematika rovnosti pohlaví zahŕňa okrem žien a osôb v najväčšej núdzi aj malých výrobcov, ktorí majú v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve slabé postavenie. Pokiaľ ide o hospodárske a finančné problémy, tak pre ženy a malých výrobcov sú bytostne dôležité dve odvetvia a preto v dohodách musia byť zohľadnené:

—

sociálne služby, napríklad školstvo, zdravotníctvo, zásobovanie vodou a pomoc matkám,

| — | hospodárske služby, najmä poľnohospodárstvo, infraštruktúra, poľnohospodárske cesty, finančná politika, dostupnosť malých úverov a inovácia. |
| --- | --- |

—

hospodárske služby, najmä poľnohospodárstvo, infraštruktúra, poľnohospodárske cesty, finančná politika, dostupnosť malých úverov a inovácia.

| 6.4.1 | Vo všeobecnosti sú dotácie vyhradené pre sociálne a ekonomické služby v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve slabé, ak sa jedná o ochranu vnútorných regionálnych trhov alebo poskytovanie pomoci ako alternatívy za obmedzenia spojené s ponukou. Hĺbková dopadová analýza by mala ukázať, na akej úrovni by mala byť lokalizovaná pomoc, ktorá bude potrebná v dôsledku zníženia príjmov krajín AKT, ktorý bude spôsobený prechodom ku voľnej obchodnej výmene s EÚ. |
| --- | --- |

6.4.1

Vo všeobecnosti sú dotácie vyhradené pre sociálne a ekonomické služby v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve slabé, ak sa jedná o ochranu vnútorných regionálnych trhov alebo poskytovanie pomoci ako alternatívy za obmedzenia spojené s ponukou. Hĺbková dopadová analýza by mala ukázať, na akej úrovni by mala byť lokalizovaná pomoc, ktorá bude potrebná v dôsledku zníženia príjmov krajín AKT, ktorý bude spôsobený prechodom ku voľnej obchodnej výmene s EÚ.

| 6.5 | Aby boli ženy lepšie integrované do sociálneho a hospodárskeho života krajín AKT a viacej na ňom participovali, je potrebné naplánovať špecifické opatrenia, ku ktorým patrí:






  — | vytvorenie osobitných predpisov, ktoré umožnia prednostne ženám prístup k európskym fondom určeným na rôzne projekty (capacity building, podnikanie, malé úvery, vytváranie ženských združení, odborné vzdelávanie, atď.) (44), |
| --- | --- | --- |

6.5

Aby boli ženy lepšie integrované do sociálneho a hospodárskeho života krajín AKT a viacej na ňom participovali, je potrebné naplánovať špecifické opatrenia, ku ktorým patrí:

—

vytvorenie osobitných predpisov, ktoré umožnia prednostne ženám prístup k európskym fondom určeným na rôzne projekty (capacity building, podnikanie, malé úvery, vytváranie ženských združení, odborné vzdelávanie, atď.) (44),

| — | väčšia podpora vzdelávacích projektov pre ženy, |
| --- | --- |

—

väčšia podpora vzdelávacích projektov pre ženy,

| — | zvýšená podpora podnikateľským snahám žien. |
| --- | --- |

—

zvýšená podpora podnikateľským snahám žien.

| 6.6 | Najdôležitejším aspektom je však posilnenie rovnoprávnosti žien v práve na prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu, ako je uvedené v treťom bode rozvojových cieľoch tretieho tisícročia. |
| --- | --- |

6.6

Najdôležitejším aspektom je však posilnenie rovnoprávnosti žien v práve na prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelaniu, ako je uvedené v treťom bode rozvojových cieľoch tretieho tisícročia.

7.   Závery a odporúčania

| 7.1 | Dnes majú všetky rozvojové krajiny ťažkosti pri zvládaní rôznorodých aspektov globalizácie. Samozrejme, že postupné otváranie trhov, ktoré je základom tohto javu, sa v rôznych krajinách prejaví rôzne. |
| --- | --- |

7.1

Dnes majú všetky rozvojové krajiny ťažkosti pri zvládaní rôznorodých aspektov globalizácie. Samozrejme, že postupné otváranie trhov, ktoré je základom tohto javu, sa v rôznych krajinách prejaví rôzne.

| 7.1.1 | Krajiny s dobre vyvinutým systémom služieb a hospodárstvom, v ktorom je nízka pridaná hodnota (45) vo výrobnom sektore (HPH 2), sa v globalizovanom systéme nachádzajú vo výhodnej pozícii. V tomto historickom období je pre úspech hospodárstva viac než v minulosti rozhodujúca schopnosť poskytovať vysoko rozvinuté služby. |
| --- | --- |

7.1.1

Krajiny s dobre vyvinutým systémom služieb a hospodárstvom, v ktorom je nízka pridaná hodnota (45) vo výrobnom sektore (HPH 2), sa v globalizovanom systéme nachádzajú vo výhodnej pozícii. V tomto historickom období je pre úspech hospodárstva viac než v minulosti rozhodujúca schopnosť poskytovať vysoko rozvinuté služby.

| 7.1.2 | Je známe, že krajiny AKT majú slabé výrobné štruktúry alebo tieto štruktúry celkom chýbajú a s ich systémom služieb to je ešte horšie. Je teda potrebné pomôcť im, aby si väčším využívaním obchodu a výroby dokázali zabezpečiť nástroje na zníženie hladu a chudoby. To však znamená, že procesy liberalizácie a znižovania colných sadzieb budú dlhé a pravdepodobne potrvajú dlhšie než sa počítalo. |
| --- | --- |

7.1.2

Je známe, že krajiny AKT majú slabé výrobné štruktúry alebo tieto štruktúry celkom chýbajú a s ich systémom služieb to je ešte horšie. Je teda potrebné pomôcť im, aby si väčším využívaním obchodu a výroby dokázali zabezpečiť nástroje na zníženie hladu a chudoby. To však znamená, že procesy liberalizácie a znižovania colných sadzieb budú dlhé a pravdepodobne potrvajú dlhšie než sa počítalo.

| 7.1.3 | Znamená to tiež, že prebiehajúci proces môže mať úspech len vtedy, ak na ňom bude participovať aj spoločnosť a stotožní sa s ním. Jej reakcie a súhlas sa však vyjadruje prostredníctvom organizácií a združení, ktoré sú ešte veľmi slabé a v mnohých štátoch sú ich práci kladené prekážky. |
| --- | --- |

7.1.3

Znamená to tiež, že prebiehajúci proces môže mať úspech len vtedy, ak na ňom bude participovať aj spoločnosť a stotožní sa s ním. Jej reakcie a súhlas sa však vyjadruje prostredníctvom organizácií a združení, ktoré sú ešte veľmi slabé a v mnohých štátoch sú ich práci kladené prekážky.

| 7.1.4 | Prvá podstatná vec, ktorú je potrebné uskutočniť v rámci dohôd o partnerstve, je posilniť v mnohých regiónoch združenia zamestnancov, podnikateľov, spotrebiteľov, rovnosti príležitostí a mnohé ďalšie, ktoré prispievajú ku rozvoju kultúry a môžu viesť ku spoločnej zhode o opatreniach zameraných na urýchlenie rozvoja v humánnej, sociálnej a hospodárskej oblasti. |
| --- | --- |

7.1.4

Prvá podstatná vec, ktorú je potrebné uskutočniť v rámci dohôd o partnerstve, je posilniť v mnohých regiónoch združenia zamestnancov, podnikateľov, spotrebiteľov, rovnosti príležitostí a mnohé ďalšie, ktoré prispievajú ku rozvoju kultúry a môžu viesť ku spoločnej zhode o opatreniach zameraných na urýchlenie rozvoja v humánnej, sociálnej a hospodárskej oblasti.

| 7.2 | Krajiny AKT sa od seba výrazne odlišujú jazykom, kultúrou, náboženstvom a tým sú aj v správaní občianskej spoločnosti výrazné rozdiely podľa jednotlivých krajín. O týchto rozdieloch existuje niekoľko štúdií (46), ktoré by mohli byť v niektorých fázach rokovania o partnerstve dôležité. |
| --- | --- |

7.2

Krajiny AKT sa od seba výrazne odlišujú jazykom, kultúrou, náboženstvom a tým sú aj v správaní občianskej spoločnosti výrazné rozdiely podľa jednotlivých krajín. O týchto rozdieloch existuje niekoľko štúdií (46), ktoré by mohli byť v niektorých fázach rokovania o partnerstve dôležité.

| 7.2.1 | Takéto rozdiely medzi krajinami by mali viesť k diferenciácií regiónov a tým ku obsahovo rozdielnym dohodám o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

7.2.1

Takéto rozdiely medzi krajinami by mali viesť k diferenciácií regiónov a tým ku obsahovo rozdielnym dohodám o hospodárskom partnerstve.

| 7.2.2 | Ak sa na jednej strane vďaka rozdeleniu krajín AKT na šesť makrooblastí rozvíjajú vzťahy juh – juh a teda šíria doterajšie pozitívne skúsenosti Európskej únie, je potrebné zdôrazniť, že sú veľké rozdiely v úrovni rozvoja dosiahnutého v jednotlivých krajinách AKT, ktoré boli vyzvané na upevnenie hospodárskych a sociálnych vzťahov. Komisia preto musí vyvinúť značne úsilie a pre jednotlivé regióny nájsť určité špecifické znaky, na ktoré sa má sústrediť pozornosť a záujem občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.2.2

Ak sa na jednej strane vďaka rozdeleniu krajín AKT na šesť makrooblastí rozvíjajú vzťahy juh – juh a teda šíria doterajšie pozitívne skúsenosti Európskej únie, je potrebné zdôrazniť, že sú veľké rozdiely v úrovni rozvoja dosiahnutého v jednotlivých krajinách AKT, ktoré boli vyzvané na upevnenie hospodárskych a sociálnych vzťahov. Komisia preto musí vyvinúť značne úsilie a pre jednotlivé regióny nájsť určité špecifické znaky, na ktoré sa má sústrediť pozornosť a záujem občianskej spoločnosti.

| 7.2.3 | Veľké projekty, o ktorých sa rokovalo v Johannesburgu a ktoré tvoria tiež základ akčného plánu pre nové tisícročie, teda zdravotnícka starostlivosť, zásobovanie vodou, zníženie hladu, trvalo udržateľný rozvoj, capacity building, atď., predstavujú základné prvky, na ktoré je potrebné obrátiť pozornosť občianskej spoločnosti, aby sa cítila protagonistom procesov zmien. |
| --- | --- |

7.2.3

Veľké projekty, o ktorých sa rokovalo v Johannesburgu a ktoré tvoria tiež základ akčného plánu pre nové tisícročie, teda zdravotnícka starostlivosť, zásobovanie vodou, zníženie hladu, trvalo udržateľný rozvoj, capacity building, atď., predstavujú základné prvky, na ktoré je potrebné obrátiť pozornosť občianskej spoločnosti, aby sa cítila protagonistom procesov zmien.

| 7.2.4 | Tak počas rokovaní ako aj v jednotlivých fázach realizácie projektov správanie sa musí vyznačovať ochotou počúvať a zmyslom pre porozumenie. Jedným z cieľov, na ktorý sa musí osobitne sústrediť úsilie, je spojiť rôzne sociálne aspekty s hospodárskymi, kultúrnymi a ekologickými aspektmi. |
| --- | --- |

7.2.4

Tak počas rokovaní ako aj v jednotlivých fázach realizácie projektov správanie sa musí vyznačovať ochotou počúvať a zmyslom pre porozumenie. Jedným z cieľov, na ktorý sa musí osobitne sústrediť úsilie, je spojiť rôzne sociálne aspekty s hospodárskymi, kultúrnymi a ekologickými aspektmi.

| 7.3 | Počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve sa musí obchod použiť ako jeden z činiteľov rozvoja, ako tvrdí aj komisár Peter Mandelson. Aj keď voľná obchodná výmena určite nie je sama o sebe liekom na hlad a chudobu, ani optimálnym nástrojom na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja, je potrebné považovať ju v rámci projektu partnerstva za jeden z činiteľov, ktorý môže prispieť k rozvoju konkurencieschopnoti. |
| --- | --- |

7.3

Počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve sa musí obchod použiť ako jeden z činiteľov rozvoja, ako tvrdí aj komisár Peter Mandelson. Aj keď voľná obchodná výmena určite nie je sama o sebe liekom na hlad a chudobu, ani optimálnym nástrojom na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja, je potrebné považovať ju v rámci projektu partnerstva za jeden z činiteľov, ktorý môže prispieť k rozvoju konkurencieschopnoti.

| 7.3.1 | EHSV žiada vyčleniť primerané finančné prostriedky na posilnenie zastúpení občianskej spoločnosti v šiestich oblastiach krajín AKT a v už existujúcich vzťahoch medzi organizovanou občianskou spoločnosťou krajín EÚ a organizovanou spoločnosťou krajín AKT. |
| --- | --- |

7.3.1

EHSV žiada vyčleniť primerané finančné prostriedky na posilnenie zastúpení občianskej spoločnosti v šiestich oblastiach krajín AKT a v už existujúcich vzťahoch medzi organizovanou občianskou spoločnosťou krajín EÚ a organizovanou spoločnosťou krajín AKT.

| 7.3.2 | Z tohto dôvodu by sa vo všetkých zložitých fázach, ktoré sa týkajú pravidiel obchodu, malo diskutovať a rozhodovať za účasti zástupcov občianskej spoločnosti, pretože na ňu budú mať dopad prijaté rozhodnutia. |
| --- | --- |

7.3.2

Z tohto dôvodu by sa vo všetkých zložitých fázach, ktoré sa týkajú pravidiel obchodu, malo diskutovať a rozhodovať za účasti zástupcov občianskej spoločnosti, pretože na ňu budú mať dopad prijaté rozhodnutia.

| 7.3.3 | Európska komisia by mala urýchlene podporiť najmä financovanie štruktúr regionálnej spolupráce aktérov občianskej spoločnosti krajín AKT, v prvom rade sociálnych partnerov, a tak pomôcť ich priamemu začleneniu do procesu regionálnej integrácie krajín AKT a prípravy dohôd o hospodárskom partnerstve. Monitorovací výbor AKT-EÚ Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa rozhodol zaradiť medzi priority podporu rozvoja týchto sieti regionálnej spolupráce občianskej spoločnosti v súvislosti s prípravou dohôd o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

7.3.3

Európska komisia by mala urýchlene podporiť najmä financovanie štruktúr regionálnej spolupráce aktérov občianskej spoločnosti krajín AKT, v prvom rade sociálnych partnerov, a tak pomôcť ich priamemu začleneniu do procesu regionálnej integrácie krajín AKT a prípravy dohôd o hospodárskom partnerstve. Monitorovací výbor AKT-EÚ Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa rozhodol zaradiť medzi priority podporu rozvoja týchto sieti regionálnej spolupráce občianskej spoločnosti v súvislosti s prípravou dohôd o hospodárskom partnerstve.

| 7.4 | Dohody o hospodárskom partnerstve budú v plnom rozsahu efektívne a pozitívne len do tej miery, do akej sa zabezpečí účasť sociálnych a hospodárskych aktérov na ich koncipovaní, vypracúvaní a realizácií – ide tu najmä o dopadové štúdie – ako aj na vyjednávaní a definovaní príslušných sociálnych aspektov. |
| --- | --- |

7.4

Dohody o hospodárskom partnerstve budú v plnom rozsahu efektívne a pozitívne len do tej miery, do akej sa zabezpečí účasť sociálnych a hospodárskych aktérov na ich koncipovaní, vypracúvaní a realizácií – ide tu najmä o dopadové štúdie – ako aj na vyjednávaní a definovaní príslušných sociálnych aspektov.

| 7.4.1 | Pozitívnym aspektom dohôd o hospodárskom partnerstve (regionálnemu rozvoju, vytvoreniu vnútorných národných a regionálnych trhov, atď.) môžu stáť v ceste:






  — | na jednej strane výrazné rozdiely v úrovni rozvoja medzi EÚ a krajinami AKT, |
| --- | --- | --- |

7.4.1

Pozitívnym aspektom dohôd o hospodárskom partnerstve (regionálnemu rozvoju, vytvoreniu vnútorných národných a regionálnych trhov, atď.) môžu stáť v ceste:

—

na jednej strane výrazné rozdiely v úrovni rozvoja medzi EÚ a krajinami AKT,

| — | na strane druhej rozdiely medzi partnermi v stupni technickej a finančnej kontroly trhov. |
| --- | --- |

—

na strane druhej rozdiely medzi partnermi v stupni technickej a finančnej kontroly trhov.

| 7.5 | Na základe výsledkov dopadových štúdií bude možné rozhodnúť o tom, či sa má v procese integrácie pokračovať, či je potrebné ho zmeniť alebo odložiť na neskoršie, s ochrannými klauzulami alebo moratóriami, umožňujúcimi pravidelné kontroly. |
| --- | --- |

7.5

Na základe výsledkov dopadových štúdií bude možné rozhodnúť o tom, či sa má v procese integrácie pokračovať, či je potrebné ho zmeniť alebo odložiť na neskoršie, s ochrannými klauzulami alebo moratóriami, umožňujúcimi pravidelné kontroly.

| 7.6 | Dopadové štúdie môžu priniesť podnety na úpravu pravidiel WTO, aby bolo možné dohody o hospodárskom partnerstve prispôsobiť potrebám LDC. |
| --- | --- |

7.6

Dopadové štúdie môžu priniesť podnety na úpravu pravidiel WTO, aby bolo možné dohody o hospodárskom partnerstve prispôsobiť potrebám LDC.

| 7.6.1 | Je zrejmé, že LDC budú musieť podstúpiť značnú sociálnu a hospodársku záťaž vo fáze prechodu na voľnú obchodnú výmenu. Zisk, ktorý prinesú dohody o hospodárskom partnerstve krajinám AKT bude ťažké vyjadriť číselne. Komisia má teda záujem posúdiť spolu so zástupcami občianskej spoločnosti krajín AKT výhody a nevýhody, ktoré reálne so sebou prinesie uzatvorenie dohôd o hospodárskom partnerstve s EÚ. |
| --- | --- |

7.6.1

Je zrejmé, že LDC budú musieť podstúpiť značnú sociálnu a hospodársku záťaž vo fáze prechodu na voľnú obchodnú výmenu. Zisk, ktorý prinesú dohody o hospodárskom partnerstve krajinám AKT bude ťažké vyjadriť číselne. Komisia má teda záujem posúdiť spolu so zástupcami občianskej spoločnosti krajín AKT výhody a nevýhody, ktoré reálne so sebou prinesie uzatvorenie dohôd o hospodárskom partnerstve s EÚ.

| 7.7 | V každom prípade je úspech dohôd o hospodárskom partnerstve silne podmienený zapojením občianskej spoločnosti do všetkých fáz rokovania. |
| --- | --- |

7.7

V každom prípade je úspech dohôd o hospodárskom partnerstve silne podmienený zapojením občianskej spoločnosti do všetkých fáz rokovania.

| 7.8 | EHSV je pripravený svoju spoluprácu s Komisiou zintenzívniť a poskytnúť svoje skúsenosti, ako to robil doteraz, aby sa zintenzívnil dialóg a výmena osvedčených postupov so zástupcami regiónov AKT, a síce organizovaním pracovných stretnutí, seminárov a praxe pre konkrétnych pracovníkov pôsobiacich v združeniach občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.8

EHSV je pripravený svoju spoluprácu s Komisiou zintenzívniť a poskytnúť svoje skúsenosti, ako to robil doteraz, aby sa zintenzívnil dialóg a výmena osvedčených postupov so zástupcami regiónov AKT, a síce organizovaním pracovných stretnutí, seminárov a praxe pre konkrétnych pracovníkov pôsobiacich v združeniach občianskej spoločnosti.

| 7.9 | V pracovných skupinách task force pre regionálnu prípravu pôsobiacich v každom regióne by malo byť aj niekoľko zástupcov občianskej spoločnosti krajín AKT, predovšetkým zástupcov podnikateľov a odborárskych zväzov zamestnancov. |
| --- | --- |

7.9

V pracovných skupinách task force pre regionálnu prípravu pôsobiacich v každom regióne by malo byť aj niekoľko zástupcov občianskej spoločnosti krajín AKT, predovšetkým zástupcov podnikateľov a odborárskych zväzov zamestnancov.

| 7.10 | Podľa odporúčania 24. stretnutia zástupcov hospodárskych a sociálnych skupín krajín AKT a EÚ a so súhlasom komisára Mendelsona, vyjadrenom počas tohto stretnutia, navrhuje EHSV vytvorenie Regionálnych výborov sociálneho dialógu, ktoré by zoskupovali profesionálnych a sociálnych aktérov a pomáhali by pri vypracovávaní, sociálnych rozvojových programov, navrhovali ich a zabezpečovali ich kontrolu a realizáciu. Mandáty týchto výborov by sa mohli týkať hospodárskeho, sociálneho a regionálneho dosahu dohôd o hospodárskom partnerstve, uplatňovania a kontroly konvencií Medzinárodnej organizácie práce o základných sociálnych právach, podpory zamestnanosti a sociálneho rozvoja, rozvoja všeobecného a odborného vzdelávania, systému sociálnej ochrany a výsledkov rokovaní o neoficiálnej ekonomike. |
| --- | --- |

7.10

Podľa odporúčania 24. stretnutia zástupcov hospodárskych a sociálnych skupín krajín AKT a EÚ a so súhlasom komisára Mendelsona, vyjadrenom počas tohto stretnutia, navrhuje EHSV vytvorenie Regionálnych výborov sociálneho dialógu, ktoré by zoskupovali profesionálnych a sociálnych aktérov a pomáhali by pri vypracovávaní, sociálnych rozvojových programov, navrhovali ich a zabezpečovali ich kontrolu a realizáciu. Mandáty týchto výborov by sa mohli týkať hospodárskeho, sociálneho a regionálneho dosahu dohôd o hospodárskom partnerstve, uplatňovania a kontroly konvencií Medzinárodnej organizácie práce o základných sociálnych právach, podpory zamestnanosti a sociálneho rozvoja, rozvoja všeobecného a odborného vzdelávania, systému sociálnej ochrany a výsledkov rokovaní o neoficiálnej ekonomike.

| 7.11 | Európsky hospodársky a sociálny výbor je tiež presvedčený, že na základe mandátu vyplývajúceho z dohody z Cotonou musia byť základné sociálne aspekty a aspekty rovnosti pohlaví, rozvoj pracovných príležitostí a záruka sociálnej ochrany zaradené do rokovaní a musia sa odraziť v realizácií výsledkov rokovaní. |
| --- | --- |

7.11

Európsky hospodársky a sociálny výbor je tiež presvedčený, že na základe mandátu vyplývajúceho z dohody z Cotonou musia byť základné sociálne aspekty a aspekty rovnosti pohlaví, rozvoj pracovných príležitostí a záruka sociálnej ochrany zaradené do rokovaní a musia sa odraziť v realizácií výsledkov rokovaní.

| 7.12 | Uvedené aspekty, ktoré sú podstatné pre správny ekonomický a sociálny rozvoj, musia byť v každom prípade príslušne zohľadnené v rámci politiky rozvoja, ktorá musí doprevádzať a dopĺňať rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

7.12

Uvedené aspekty, ktoré sú podstatné pre správny ekonomický a sociálny rozvoj, musia byť v každom prípade príslušne zohľadnené v rámci politiky rozvoja, ktorá musí doprevádzať a dopĺňať rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve.

| 7.13 | Pravdepodobne sa dosiahla fáza procesu globalizácie, v ktorej je potrebné venovať zvýšenú pozornosť kolektívnym preferenciám a pocitom občanov, aby bolo možné znížiť národné a medzinárodné napätia a zabrániť obchodným „ideologickým“ konfliktom, ktorých stále pribúda a ktoré vytvárajú dojem, že ich nie je možné riešiť mechanizmami a pravidlami prichádzajúcim z vonku alebo len zo strany technikov. |
| --- | --- |

7.13

Pravdepodobne sa dosiahla fáza procesu globalizácie, v ktorej je potrebné venovať zvýšenú pozornosť kolektívnym preferenciám a pocitom občanov, aby bolo možné znížiť národné a medzinárodné napätia a zabrániť obchodným „ideologickým“ konfliktom, ktorých stále pribúda a ktoré vytvárajú dojem, že ich nie je možné riešiť mechanizmami a pravidlami prichádzajúcim z vonku alebo len zo strany technikov.

| 7.14 | Názor EHSV, vyjadrený aj v iných predchádzajúcich stanoviskách, je v podstate ten, že dohody o hospodárskom partnerstve predstavujú veľmi náročnú výzvu pre EÚ a svetovú ekonomiku. Realizácia týchto partnerstiev potrvá dlhšie než sa počítalo (47) a úspešné budú len vtedy, ak sa im podarí zapojiť občiansku spoločnosť a v jej rámci posilniť úlohu ženy v rozhodovacích procesoch a pri realizácii konkrétnych opatrení. |
| --- | --- |

7.14

Názor EHSV, vyjadrený aj v iných predchádzajúcich stanoviskách, je v podstate ten, že dohody o hospodárskom partnerstve predstavujú veľmi náročnú výzvu pre EÚ a svetovú ekonomiku. Realizácia týchto partnerstiev potrvá dlhšie než sa počítalo (47) a úspešné budú len vtedy, ak sa im podarí zapojiť občiansku spoločnosť a v jej rámci posilniť úlohu ženy v rozhodovacích procesoch a pri realizácii konkrétnych opatrení.

V Bruseli, 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Článok 25 dohody z Cotonou.

1

(2)  Uznesenie Paritného parlamentného zhromaždenia z Addis Abeby, odôvodnenie Q (3643/04/def.).

2

(3)  Článok 46 dohody z Cotonou

3

(4)  Článok 48 dohody z Cotonou, ktorý naväzuje na dohody WTO.

4

(5)  Článok 49 dohody z Cotonou.

5

(6)  Článok 50 dohody z Cotonou.

6

(7)  Článok 51 dohody z Cotonou.

7

(8)  Článok 54 dohody z Cotonou.

8

(9)  Článok 75 dohody z Cotonou.

9

(10)  Článok 45 dohody z Cotonou.

10

(11)  Hodnotenia vyjadrené na stretnutiach s predstaviteľmi Komisie.

11

(12)  Tvoria ich delegácie predstaviteľov každého štátu a predstaviteľov Komisie.

12

(13)  Pozri okrem iných stanoviská EHSV (spravodajca PEZZINI) a EHSV 521/2002 (spravodajca BAEZA SANJUAN).

13

(14)  K vertikálnemu partnerstvu sa pripája aj horizontálne partnerstvo, ktoré predpokladá povinnú účasť občianskej spoločnosti na plánovaní a riadení regionálnych akčných plánov.

14

(15)  Dokumenty Komisie (GR pre rozvoj) uvádzajú okrem zamestnancov a zamestnávateľov tieto kategórie: organizácie na ochranu ľudských práv, základné organizácie, ženské organizácie, mládežnícke organizácie, organizácia na ochranu detí, predstavitelia domorodého obyvateľstva, organizácie na ochranu životného prostredia, organizácie poľnohospodárov, združenia spotrebiteľov, predstavitelia náboženských organizácií, NGO, kultúrne združenia a médiá.

15

(16)  Pozri najmä články 2, 4-7, 8, 9, 10, 15, 17, 19-24, 25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74-78, 81. Okrem toho sa občianska spoločnosť uvádza v spoločnom vyhlásení o aktéroch partnerstva (Vyhlásenie 1 v prílohe záverečného aktu) v prílohe IV, článku 4, v Prehľade kooperačných stratégií a v smerniciach pre plánovanie.

16

(17)  Aktéri občianskej spoločnosti musia byť sústavne informovaní. Keďže sú im určené finančné zdroje, musia byť zapájaní do realizácie projektov, dostáva sa im kultúrnej a hospodárskej pomoci, aby sa stále lepšie organizovali.

17

(18)  Článok 50 dohody z Cotonou a základné normy Medzinárodnej organizácie práce.

18

(19)  Pozri Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, (spravodajkyňa. pani FLORIO).

19

(20)  Asociačná dohoda k Rímskej zmluve (článok 131), Yaoundé I a II, Lomé I, II, III a IV a

20

(21)  V mnohých afrických kultúrach nie je vlastníkom majetku jednotlivá rodina ale mbumba, čo je celá rozsiahla patriarchálna rodina, ktorú tvorí veľa desiatok členov. Prekáža to akumulácii bohatstva, pretože bohatstvo sa stáva majetkom všetkých, aj tých, ktorí ho nevyprodukovali.

21

mbumba

(22)  Pozri poznámku pod čiarou 17.

22

(23)  Boj proti chudobe podporou trvalo udržateľného rozvoja: pre partnerský prístup CESE 104/2003 Spravodajca: pán Ehnmark

23

(24)  Pozri články 19-27.

24

(25)  Pozri tiež stratégiu WTO („Dôstojná práca“).

25

(26)  Podľa Aristotela „človek si prostredníctvom mysle a kultúry vytvára predstavu o svete, prostredníctvom vzdelania a práce svojich rúk pretvára svet podľa svojich predstáv“..

26

(27)  Druhy osív, výrobné postupy, strojné zariadenia, doprava a ochrana vody a hospodárenie s vodou..

27

(28)  Pozri Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, spravodajkyňa: pani Florio.

28

(29)  Zamestnávateľov, zamestnancov, spotrebiteľov, pre rovnosť príležitostí, na ochranu zvierat, atď.

29

(30)  Európske skúsenosti z odborného vzdelávania vo vzdelávacích centrách, kde sú paritne zastúpené sociálne a administratívne sily, priniesli cenné výsledky tak pre mládež ako aj trh práce.

30

(31)  Najnovšie štúdie OECD uvádzajú, že 50 % mladých ľudí, ktorí odchádzajú z rozvojových krajín, majú odborné vzdelanie a boli by teda veľmi užitoční pre rozvoj svojej krajiny.

31

(32)  Pozri stanovisko na tému „Zelená kniha o vzťahoch medzi Európskou úniou a štátmi AKT na začiatku XXI storočia – Výzvy a príležitosti pre nové partnerstvo“ (spravodajca MALOSSE) (REX/152).

32

(33)  Pozri Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, „Úloha ženských organizácií ako neštátnych činiteľov v realizácií zmluvy z Cotonou“ (spravodajkyňa: pani FLORIO) (REX/154).

33

(34)  Odbory a kolektívne zmluvy. Ekonomické dôsledky v globalizovanom svete, svetová banka, Washington, 2003

34

(35)  Pozri Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005,na tému „Sociálna dimenzia globalizácie – prínos politiky EÚ k rovnomernému rozdeleniu úžitku globalizácie“ (spravodajcovia: ETTY a HURNUNG-DRAUS).(REX/182).

35

(36)  Otázky rovnoprávneho postavenia sa týkajú predovšetkým žien ale aj všetkých tých, ktorí môžu byť vystavení diskriminácii z hospodárskych, náboženských, rasových, vekových a kultúrnych dôvodov.

36

(37)  Pozri stanovisko 1205/2004 (spravodajkyňa: pani FLORIO): v rozvojových krajinách má 61 % mužov základne všeobecné vzdelania, v porovnaní s tým len 41 % žien.

37

(38)  Podľa štúdie FAO ženy v Afrike dostávajú len 10 % úverov určených malým vlastníkom pôdy.

38

(39)  Pozri už citované stanovisko 1205/2004.

39

(40)  Pozri článok 3 Zmluvy o založení ES: „Vo všetkých svojich aktivitách vrátane aktivít zameraných na rozvojovú spoluprácu musí EÚ konať tak, aby došlo k odstráneniu všetkých foriem nerovnosti, a aby sa dostalo podpory rovnosti medzi mužmi a ženami“.

40

vrátane aktivít zameraných na rozvojovú spoluprácu

podpory rovnosti medzi mužmi a ženami

(41)  Akčný program na dosiahnutie rovnoprávneho postavenia pohlaví v rámci rozvojovej spolupráce Spoločenstva (2001/2006) (KOM(2001).295, konečné znenie.

41

(42)  Konferencia APRODEY na tému „Dimenzia rovnoprávnosti pohlaví v dohodách o hospodárskom partnerstve“, Dakar, október 2003.

42

(43)  Program GERA, fáza II/ Sieť tretí svet – Afrika.

43

(44)  EÚ má v tejto oblasti bohaté skúsenosti. Pozri program ILO určený európskym ženám v 80. rokoch a mnohé projekty financované vtedajším GR V na podporu rovnakých príležitostí medzi mužmi a ženami. Treba uviesť aj terajší program EQUAL.

44

(45)  HPH 6 (Hrubá pridaná hodnota šiestych najdôležitejších hospodárskych odvetví, ktoré spolu určujú HNP) – HPH 1: poľnohospodárstvo, HPH 2: výrobný sektor, HPH 3: stavebníctvo, HPH 4: obchod a cestovný ruch, HPH 5: úvery a služby firmám, HPH 6: administratíva.

45

(46)  Medzi inými možno citovať štúdie financované Africkou bankou pre rozvoj.

46

(47)  Stačí sa pozrieť na ťažkosti, s ktorými musí Spoločenstvo zápasiť ešte aj dnes 50 rokov od svojho vzniku.

47

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/86

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Oznámenie Komisie – konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciu“

KOM(2005) 436, konečné znenie

(2006/C 65/16)

Európska komisia sa 21. júla 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom Oznámenie Komisie – konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciu

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Pezzini rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 422. plenárnom zasadnutí 14. decembra 2005 vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 80 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie a odporúčania

| 1.1 | Výbor víta konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciu, prostredníctvom ktorého chce Komisia ustanoviť rámec na zvýšenie právnej istoty, formulovať kritériá na poskytovanie cielenejšej pomoci a zjednodušenie regulačného rámca. |
| --- | --- |

1.1

Výbor víta konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciu, prostredníctvom ktorého chce Komisia ustanoviť rámec na zvýšenie právnej istoty, formulovať kritériá na poskytovanie cielenejšej pomoci a zjednodušenie regulačného rámca.

| 1.1.1 | EHSV si uvedomuje, že dokument Komisie po prvýkrát otvára hĺbkovú diskusiu o záležitostiach, ktoré sú momentálne nesmierne aktuálne:






  — | čo chápeme pod pojmom inovácia, |
| --- | --- | --- |

1.1.1

EHSV si uvedomuje, že dokument Komisie po prvýkrát otvára hĺbkovú diskusiu o záležitostiach, ktoré sú momentálne nesmierne aktuálne:

—

čo chápeme pod pojmom inovácia,

| — | kde je hranica medzi štádiom inovácie, ktoré oprávňuje požiadať o poskytnutie pomoci, a štádiom marketingu; |
| --- | --- |

—

kde je hranica medzi štádiom inovácie, ktoré oprávňuje požiadať o poskytnutie pomoci, a štádiom marketingu;

| — | aké kroky je vhodné podniknúť na to, aby MSP mohli žiadať o kompenzácie za známe obmedzenia rastu, |
| --- | --- |

—

aké kroky je vhodné podniknúť na to, aby MSP mohli žiadať o kompenzácie za známe obmedzenia rastu,

| — | ako sa v súčasnom procese globalizácie stavajú k otázke inovácie naši hlavní partneri a aké obmedzenia sme si stanovili v súlade s pravidlami WTO. |
| --- | --- |

—

ako sa v súčasnom procese globalizácie stavajú k otázke inovácie naši hlavní partneri a aké obmedzenia sme si stanovili v súlade s pravidlami WTO.

| 1.2 | Odpovede na tieto otázky budú mať vplyv na nový právny rámec, ktorý predloží Komisia. Tento rámec bude musieť odrážať záväzok členských štátov spojiť rozvoj a pokrok na jednej strane s rešpektovaním predpisov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže, na strane druhej. |
| --- | --- |

1.2

Odpovede na tieto otázky budú mať vplyv na nový právny rámec, ktorý predloží Komisia. Tento rámec bude musieť odrážať záväzok členských štátov spojiť rozvoj a pokrok na jednej strane s rešpektovaním predpisov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže, na strane druhej.

| 1.3 | Príčinou nedostatočnej konkurencieschopnosti Európy je predovšetkým nízka úroveň inovácie, ktorá je často výsledkom zlyhania trhu. V takomto prípade môže štátna pomoc prispieť k podnieteniu aktérov na trhu, aby viac investovali do inovácie výrobkov a postupov (1). |
| --- | --- |

1.3

Príčinou nedostatočnej konkurencieschopnosti Európy je predovšetkým nízka úroveň inovácie, ktorá je často výsledkom zlyhania trhu. V takomto prípade môže štátna pomoc prispieť k podnieteniu aktérov na trhu, aby viac investovali do inovácie výrobkov a postupov (1).

| 1.4 | Alternatívou inovácie je kultúrny a hospodársky úpadok Únie. EHSV si túto skutočnosť naplno uvedomuje a prostredníctvom účasti svojich členov v rozličných odvetviach organizovanej občianskej spoločnosti sa snaží zabezpečiť, aby (čiastočne prostredníctvom správneho využitia štátnej pomoci):






  — | boli prekonané alebo usmernené vonkajšie vplyvy, pôsobiace na trh, |
| --- | --- | --- |

1.4

Alternatívou inovácie je kultúrny a hospodársky úpadok Únie. EHSV si túto skutočnosť naplno uvedomuje a prostredníctvom účasti svojich členov v rozličných odvetviach organizovanej občianskej spoločnosti sa snaží zabezpečiť, aby (čiastočne prostredníctvom správneho využitia štátnej pomoci):

—

boli prekonané alebo usmernené vonkajšie vplyvy, pôsobiace na trh,

| — | bol posilnený podnikateľský duch, |
| --- | --- |

—

bol posilnený podnikateľský duch,

| — | v rozličných oblastiach boli určené vhodné opatrenia na pomoc mikropodnikom, malým a stredným podnikom v inovačnej činnosti, |
| --- | --- |

—

v rozličných oblastiach boli určené vhodné opatrenia na pomoc mikropodnikom, malým a stredným podnikom v inovačnej činnosti,

| — | sa podnikateľom a subjektom, pôsobiacim v sociálnej sfére pomohlo pochopiť a využívať inovácie, ktoré sa neustále zavádzajú v procese globalizácie trhov, |
| --- | --- |

—

sa podnikateľom a subjektom, pôsobiacim v sociálnej sfére pomohlo pochopiť a využívať inovácie, ktoré sa neustále zavádzajú v procese globalizácie trhov,

| — | boli vypracované formy súkromného presadzovania, uľahčujúce dodržiavanie a plné uplatňovanie predpisov (2). |
| --- | --- |

—

boli vypracované formy súkromného presadzovania, uľahčujúce dodržiavanie a plné uplatňovanie predpisov (2).

| — | sa začal realizovať európsky výskumný priestor, a to prostredníctvom koordinovanej činnosti na technologických póloch a školách vyššej odbornej prípravy s cieľom šíriť a zavádzať do praxe výsledky výskumu (3), |
| --- | --- |

—

sa začal realizovať európsky výskumný priestor, a to prostredníctvom koordinovanej činnosti na technologických póloch a školách vyššej odbornej prípravy s cieľom šíriť a zavádzať do praxe výsledky výskumu (3),

| — | sa pomocou náležitých nástrojov a prostriedkov zasiahlo do procesu prvotného a ďalšieho vzdelávania s cieľom prispôsobiť profesionálne kapacity požiadavkám trhu na neustále inovácie, pomôcť spoločnosti pochopiť ustavičné zmeny a taktiež šíriť a upevniť zásady sociálnej zodpovednosti podnikov (4). |
| --- | --- |

—

sa pomocou náležitých nástrojov a prostriedkov zasiahlo do procesu prvotného a ďalšieho vzdelávania s cieľom prispôsobiť profesionálne kapacity požiadavkám trhu na neustále inovácie, pomôcť spoločnosti pochopiť ustavičné zmeny a taktiež šíriť a upevniť zásady sociálnej zodpovednosti podnikov (4).

| 1.5 | Komisia zatiaľ nevydala špecifické predpisy, týkajúce sa štátnej pomoci na inováciu. V súlade s článkami 87 a 88 Zmluvy Komisia zohľadnila inovácie v kontexte iných kategórií pomoci: pomoci pre regionálne účely, pomoci pre odbornú prípravu, intervenčné opatrenia pre investičný kapitál, pomoc zamestnanosti, opatrenia na pomoc MSP. |
| --- | --- |

1.5

Komisia zatiaľ nevydala špecifické predpisy, týkajúce sa štátnej pomoci na inováciu. V súlade s článkami 87 a 88 Zmluvy Komisia zohľadnila inovácie v kontexte iných kategórií pomoci: pomoci pre regionálne účely, pomoci pre odbornú prípravu, intervenčné opatrenia pre investičný kapitál, pomoc zamestnanosti, opatrenia na pomoc MSP.

| 1.5.1 | Do istej miery inovácia spadala pod štátnu pomoc pre výskum a vývoj (5), ktorá bola predĺžená na obdobie od 30. júna 2002 do 31. decembra 2005 (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Do istej miery inovácia spadala pod štátnu pomoc pre výskum a vývoj (5), ktorá bola predĺžená na obdobie od 30. júna 2002 do 31. decembra 2005 (6).

| 1.6 | EHSV sa už v predchádzajúcich stanoviskách jednomyseľne alebo väčšinou hlasov vyjadril k mnohým otázkam, ktoré kladie Komisia:






  — | schváliť primeranú štátnu pomoc na kompenzáciu dôsledkov zlyhania trhu, |
| --- | --- | --- |

1.6

EHSV sa už v predchádzajúcich stanoviskách jednomyseľne alebo väčšinou hlasov vyjadril k mnohým otázkam, ktoré kladie Komisia:

—

schváliť primeranú štátnu pomoc na kompenzáciu dôsledkov zlyhania trhu,

| — | zasahovať v prospech kompenzácie obmedzení vonkajších vplyvov; |
| --- | --- |

—

zasahovať v prospech kompenzácie obmedzení vonkajších vplyvov;

| — | dohodnúť sa na spoločných kritériách pre vypracovanie kritérií predbežného hodnotenia, najmä v oblasti MSP, |
| --- | --- |

—

dohodnúť sa na spoločných kritériách pre vypracovanie kritérií predbežného hodnotenia, najmä v oblasti MSP,

| — | považovať za dôležité nielen inovačné procesy v oblasti technológií, ale tiež v odvetví služieb, obchodu a správy a inovácií výrobkov a postupov, |
| --- | --- |

—

považovať za dôležité nielen inovačné procesy v oblasti technológií, ale tiež v odvetví služieb, obchodu a správy a inovácií výrobkov a postupov,

| — | zabezpečiť vyššiu pomoc na inováciu v regiónoch, ktoré spadajú pod cieľ súdržnosti a v geograficky znevýhodnených oblastiach (horské oblasti, ostrovy a izolované vidiecke oblasti), čiastočne prostredníctvom náležitého využitia daňových výhod (nižšie daňové zaťaženie) regionálnej povahy (7); |
| --- | --- |

—

zabezpečiť vyššiu pomoc na inováciu v regiónoch, ktoré spadajú pod cieľ súdržnosti a v geograficky znevýhodnených oblastiach (horské oblasti, ostrovy a izolované vidiecke oblasti), čiastočne prostredníctvom náležitého využitia daňových výhod (nižšie daňové zaťaženie) regionálnej povahy (7);

| — | vypracovať a udržať nové formy finančnej pomoci pre MSP, ako je rozvoj mikroúverov a podpora prevádzkových úverov, krytie úverov, a ručenia mikropodnikom a malým podnikom, pre ktoré je ťažké získať prístup k rizikovému kapitálu vzhľadom na právnu povahu ich podniku, ktorá je zvyčajne osobná, |
| --- | --- |

—

vypracovať a udržať nové formy finančnej pomoci pre MSP, ako je rozvoj mikroúverov a podpora prevádzkových úverov, krytie úverov, a ručenia mikropodnikom a malým podnikom, pre ktoré je ťažké získať prístup k rizikovému kapitálu vzhľadom na právnu povahu ich podniku, ktorá je zvyčajne osobná,

| — | podporovať organizácie, ktoré poradenstvom a konkrétnymi opatreniami pomáhajú mikropodnikom, malým a stredným podnikom v inovačnej činnosti, |
| --- | --- |

—

podporovať organizácie, ktoré poradenstvom a konkrétnymi opatreniami pomáhajú mikropodnikom, malým a stredným podnikom v inovačnej činnosti,

| — | vzdelávať, čiastočne z verejných zdrojov, odborných pracovníkov so skúsenosťami z rôznych oblastí, ktorí by mohli pomôcť mikropodnikom a malým podnikom pri smerovaní k inovačným postupom, |
| --- | --- |

—

vzdelávať, čiastočne z verejných zdrojov, odborných pracovníkov so skúsenosťami z rôznych oblastí, ktorí by mohli pomôcť mikropodnikom a malým podnikom pri smerovaní k inovačným postupom,

| — | prostredníctvom verejných/súkromných investícií posilniť kompetenčné centrá a podporiť ich vzťahy s podnikmi a akademickou obcou. |
| --- | --- |

—

prostredníctvom verejných/súkromných investícií posilniť kompetenčné centrá a podporiť ich vzťahy s podnikmi a akademickou obcou.

| 1.7 | Výbor už pri inej príležitosti zdôraznil, že štátna pomoc zameraná na podporu investícií malých a stredných podnikov do inovačných projektov musí tiež zohľadniť rast podnikov a rovnako:






  — | podporu regionálnych a nadregionálnych inovačných sietí, |
| --- | --- | --- |

1.7

Výbor už pri inej príležitosti zdôraznil, že štátna pomoc zameraná na podporu investícií malých a stredných podnikov do inovačných projektov musí tiež zohľadniť rast podnikov a rovnako:

—

podporu regionálnych a nadregionálnych inovačných sietí,

| — | podporu politiky priemyselných oblastí a technologických parkov, |
| --- | --- |

—

podporu politiky priemyselných oblastí a technologických parkov,

| — | zapojenie neformálnych investorov do začínajúcich podnikov (tzv. business angels) a sprostredkovateľov služieb, ako sú podnikateľskí poradcovia, makléri a patentoví poradcovia |
| --- | --- |

—

zapojenie neformálnych investorov do začínajúcich podnikov (tzv. business angels) a sprostredkovateľov služieb, ako sú podnikateľskí poradcovia, makléri a patentoví poradcovia

| — | zriadenie stredísk pre technologický transfer a rizikový kapitál, |
| --- | --- |

—

zriadenie stredísk pre technologický transfer a rizikový kapitál,

| — | vyškoľovanie a najímanie kvalifikovaného technického personálu (8). |
| --- | --- |

—

vyškoľovanie a najímanie kvalifikovaného technického personálu (8).

2.   Zdôvodnenie

2.1   Zhrnutie oznámenia

| 2.1.1 | Cieľom Komisie je otvoriť diskusiu, ktorá by viedla k zlepšeniu pravidiel Spoločenstva, týkajúcich sa štátnej pomoci na inovačné projekty. |
| --- | --- |

2.1.1

Cieľom Komisie je otvoriť diskusiu, ktorá by viedla k zlepšeniu pravidiel Spoločenstva, týkajúcich sa štátnej pomoci na inovačné projekty.

| 2.1.2 | Komisia očakáva a objasňuje svoj postoj k šiestim všeobecným oblastiam:






  — | k podpore vytvárania inovačných podnikov a ich rastu v počiatočnej fáze, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komisia očakáva a objasňuje svoj postoj k šiestim všeobecným oblastiam:

—

k podpore vytvárania inovačných podnikov a ich rastu v počiatočnej fáze,

| — | k využívaniu rizikového kapitálu, |
| --- | --- |

—

k využívaniu rizikového kapitálu,

| — | k možnostiam zaradenia inovácií, ktoré sú súčasťou výskumných a vývojových projektov do súčasného systému, |
| --- | --- |

—

k možnostiam zaradenia inovácií, ktoré sú súčasťou výskumných a vývojových projektov do súčasného systému,

| — | k pomoci malým a stredným podnikom, aby si mohli zaobstarať služby, ktoré poskytujú špecializované subjekty pri sprostredkovávaní v oblasti inovácie, |
| --- | --- |

—

k pomoci malým a stredným podnikom, aby si mohli zaobstarať služby, ktoré poskytujú špecializované subjekty pri sprostredkovávaní v oblasti inovácie,

| — | k pomoci malým a stredným podnikom, ktorá im umožní lepšie využívať výpomoc vysoko kvalifikovaných výskumných pracovníkov a technikov a taktiež efektívnu výmenu pracovníkov s univerzitami a veľkými podnikmi, |
| --- | --- |

—

k pomoci malým a stredným podnikom, ktorá im umožní lepšie využívať výpomoc vysoko kvalifikovaných výskumných pracovníkov a technikov a taktiež efektívnu výmenu pracovníkov s univerzitami a veľkými podnikmi,

| — | k podpore a rozvoju kompetenčných centier, ktoré sú užitočné pre všetky podniky a zaujímavé pre súkromných investorov. |
| --- | --- |

—

k podpore a rozvoju kompetenčných centier, ktoré sú užitočné pre všetky podniky a zaujímavé pre súkromných investorov.

| 2.1.3 | Pokiaľ:






  — | bude pomoc určená na prekonanie dobre definovaného zlyhania trhu, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Pokiaľ:

—

bude pomoc určená na prekonanie dobre definovaného zlyhania trhu,

| — | je pomoc najvhodnejším nástrojom, |
| --- | --- |

—

je pomoc najvhodnejším nástrojom,

| — | pomoc podnieti príjemcov inovovať a bude primeraná problému, ktorý rieši, |
| --- | --- |

—

pomoc podnieti príjemcov inovovať a bude primeraná problému, ktorý rieši,

| — | deformácie hospodárskej súťaže budú obmedzené. |
| --- | --- |

—

deformácie hospodárskej súťaže budú obmedzené.

2.2   Súčasná situácia

| 2.2.1 | Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách EHSV vždy zdôrazňoval dôležitosť kontroly štátnej pomoci, aby bolo v rámci EÚ možné uskutočňovať:






  — | politiku hospodárskej súťaže, ktorá by viedla k zbližovaniu rozličných ekonomík členských štátov, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách EHSV vždy zdôrazňoval dôležitosť kontroly štátnej pomoci, aby bolo v rámci EÚ možné uskutočňovať:

—

politiku hospodárskej súťaže, ktorá by viedla k zbližovaniu rozličných ekonomík členských štátov,

| — | rozvoj podnikateľského ducha založeného na inovácii a podnikavosti, |
| --- | --- |

—

rozvoj podnikateľského ducha založeného na inovácii a podnikavosti,

| — | kohéznu politiku, ktorá bude venovať pozornosť a citlivo pristupovať voči znevýhodneným regiónom; |
| --- | --- |

—

kohéznu politiku, ktorá bude venovať pozornosť a citlivo pristupovať voči znevýhodneným regiónom;

| — | trvalo udržateľný rast rešpektujúci potrebu zlepšiť podmienky pre pracujúcich, podniky a životné prostredie. |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľný rast rešpektujúci potrebu zlepšiť podmienky pre pracujúcich, podniky a životné prostredie.

| 2.2.2 | Ak má, na jednej strane, politika hospodárskej súťaže (9) zásadný význam pre správne fungovanie a rozvíjanie sa vnútorného trhu bez obmedzení spôsobených diskriminačnými pravidlami, môže sa, na druhej strane, štátna intervencia ukázať ako vhodná a nevyhnutná na kompenzovanie obmedzení a zlyhaní trhu. |
| --- | --- |

2.2.2

Ak má, na jednej strane, politika hospodárskej súťaže (9) zásadný význam pre správne fungovanie a rozvíjanie sa vnútorného trhu bez obmedzení spôsobených diskriminačnými pravidlami, môže sa, na druhej strane, štátna intervencia ukázať ako vhodná a nevyhnutná na kompenzovanie obmedzení a zlyhaní trhu.

| 2.2.2.1 | Samotná Lisabonská stratégia, obnovená a obohatená o nový pragmatizmus na jar 2005 (10), žiada, aby sa špeciálna pozornosť venovala:






  — | zlyhaniam trhu, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Samotná Lisabonská stratégia, obnovená a obohatená o nový pragmatizmus na jar 2005 (10), žiada, aby sa špeciálna pozornosť venovala:

—

zlyhaniam trhu,

| — | hospodárskej a sociálnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

hospodárskej a sociálnej súdržnosti,

| — | trvalo udržateľnému rozvoju, |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľnému rozvoju,

| — | inovácii. |
| --- | --- |

—

inovácii.

| 2.2.3 | Štátna pomoc v uplynulých rokoch mierne poklesla (11) a predovšetkým bola nasmerovaná hlavne na dosiahnutie horizontálnych cieľov. V roku 2003 predstavovala horizontálna pomoc 79 % z celkového objemu pomoci, pričom 14 % z tohto percentuálneho podielu bolo vyčlenených na výskum a vývoj (12). V marci 2005 to vzala na vedomie taktiež Európska rada, ktorá opätovne potvrdila potrebu poskytnúť vhodné výnimky, ak sú nevyhnutné na nápravu zlyhania trhu. |
| --- | --- |

2.2.3

Štátna pomoc v uplynulých rokoch mierne poklesla (11) a predovšetkým bola nasmerovaná hlavne na dosiahnutie horizontálnych cieľov. V roku 2003 predstavovala horizontálna pomoc 79 % z celkového objemu pomoci, pričom 14 % z tohto percentuálneho podielu bolo vyčlenených na výskum a vývoj (12). V marci 2005 to vzala na vedomie taktiež Európska rada, ktorá opätovne potvrdila potrebu poskytnúť vhodné výnimky, ak sú nevyhnutné na nápravu zlyhania trhu.

| 2.2.3.1 | Európsky parlament vo svojom uznesení o „Upevnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov“ (13), tiež podporil zníženie celkového objemu pomoci a opätovne potvrdil užitočnosť pomoci určenej na výskum, vývoj, odbornú prípravu a poradenstvo pre malé podniky. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Európsky parlament vo svojom uznesení o „Upevnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov“ (13), tiež podporil zníženie celkového objemu pomoci a opätovne potvrdil užitočnosť pomoci určenej na výskum, vývoj, odbornú prípravu a poradenstvo pre malé podniky.

| 2.2.4 | V rámci procesu podpory reformy systému štátnej pomoci (14), ku ktorému EHSV taktiež vyjadril svoj postoj (15), Európsky parlament opätovne potvrdzuje potrebu vypracovať jasný postup činnosti v otázke reformy štátnej pomoci na inováciu, chápanú v širšom zmysle a neobmedzujúcu sa len na technologické aspekty (16), ktorý by bol schopný horizontálne pokryť všetky odvetvia, vrátane odvetví obchodu a služieb, čo by mohlo skutočne prispieť k realizácii Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

2.2.4

V rámci procesu podpory reformy systému štátnej pomoci (14), ku ktorému EHSV taktiež vyjadril svoj postoj (15), Európsky parlament opätovne potvrdzuje potrebu vypracovať jasný postup činnosti v otázke reformy štátnej pomoci na inováciu, chápanú v širšom zmysle a neobmedzujúcu sa len na technologické aspekty (16), ktorý by bol schopný horizontálne pokryť všetky odvetvia, vrátane odvetví obchodu a služieb, čo by mohlo skutočne prispieť k realizácii Lisabonskej stratégie.

| 2.2.5 | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že v roku 2004 Komisia predložila viacero podrobných návrhov na všeobecnú reformu pomoci, ktoré zohľadňovali zlyhania trhu. Tieto návrhy, ktoré s potešením prijal aj výbor, sa prostredníctvom vydaných oznámení stávajú skutočnosťou. |
| --- | --- |

2.2.5

EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že v roku 2004 Komisia predložila viacero podrobných návrhov na všeobecnú reformu pomoci, ktoré zohľadňovali zlyhania trhu. Tieto návrhy, ktoré s potešením prijal aj výbor, sa prostredníctvom vydaných oznámení stávajú skutočnosťou.

| 2.2.6 | Okrem toho si EHSV uvedomuje, že situácia v tejto oblasti je veľmi dynamická, pretože otázka štátnej pomoci závisí od zmien v politickom, sociálnom, ekonomickom a právnom rámci a taktiež od zrýchľovania procesu globalizácie trhov. Z tohto dôvodu sú nevyhnutné vhodné periodické zmeny (17), ktoré nenarušia zrozumiteľnosť a transparentnosť referenčného právneho rámca. |
| --- | --- |

2.2.6

Okrem toho si EHSV uvedomuje, že situácia v tejto oblasti je veľmi dynamická, pretože otázka štátnej pomoci závisí od zmien v politickom, sociálnom, ekonomickom a právnom rámci a taktiež od zrýchľovania procesu globalizácie trhov. Z tohto dôvodu sú nevyhnutné vhodné periodické zmeny (17), ktoré nenarušia zrozumiteľnosť a transparentnosť referenčného právneho rámca.

| 2.2.7 | Z hľadiska globalizácie trhov by mala venovať mimoriadna pozornosť multilaterálnemu referenčnému rámcu WTO na jednej strane a multilaterálnemu referenčnému rámcu hlavných obchodných partnerov Európy na strane druhej. |
| --- | --- |

2.2.7

Z hľadiska globalizácie trhov by mala venovať mimoriadna pozornosť multilaterálnemu referenčnému rámcu WTO na jednej strane a multilaterálnemu referenčnému rámcu hlavných obchodných partnerov Európy na strane druhej.

| 2.2.8 | V USA poskytuje Správa pre malé podniky (Small Business Administration – SBA) malým a stredným podnikom prostredníctvom niekoľkých federálnych verejných programov rozličné formy pomoci na inováciu, ku ktorým je potrebné pripočítať pomoc, ktorú poskytujú jednotlivé štáty, ako aj iniciatívu známu ako Small Business Innovation Research Programme – SBIR. |
| --- | --- |

2.2.8

V USA poskytuje Správa pre malé podniky (Small Business Administration – SBA) malým a stredným podnikom prostredníctvom niekoľkých federálnych verejných programov rozličné formy pomoci na inováciu, ku ktorým je potrebné pripočítať pomoc, ktorú poskytujú jednotlivé štáty, ako aj iniciatívu známu ako Small Business Innovation Research Programme – SBIR.

| 2.2.8.1 | SBA má na starosti viaceré programy:






  — | Basic Loan Program, ktorý poskytuje záruky (do výšky 75 %) na pôžičky do výšky až 2 milióny USD na podnik, |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA má na starosti viaceré programy:

—

Basic Loan Program, ktorý poskytuje záruky (do výšky 75 %) na pôžičky do výšky až 2 milióny USD na podnik,

| — | SBA Investment Program pre investovanie kapitálu neformálnych investorov (Angels Capital) a rizikového kapitálu, |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program pre investovanie kapitálu neformálnych investorov (Angels Capital) a rizikového kapitálu,

| — | Certified Development Company „504“ Loan Program s pôžičkami na inováciu a modernizáciu do výšky 4 miliónov USD, |
| --- | --- |

—

Certified Development Company „504“ Loan Program s pôžičkami na inováciu a modernizáciu do výšky 4 miliónov USD,

| — | Microloan Program s krátkodobými pôžičkami do výšky 35 tisíc USD prostredníctvom sprostredkovateľov, |
| --- | --- |

—

Microloan Program s krátkodobými pôžičkami do výšky 35 tisíc USD prostredníctvom sprostredkovateľov,

| — | Prequalification Loan Program s pôžičkami do výšky 250 tisíc USD prostredníctvom sprostredkovateľov, |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program s pôžičkami do výšky 250 tisíc USD prostredníctvom sprostredkovateľov,

| — | Export Working Capital Program poskytujúci záruku do výšky 90 %, maximálne do sumy 1,5 milióna USD, |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program poskytujúci záruku do výšky 90 %, maximálne do sumy 1,5 milióna USD,

| — | SBA Expres s pomocou do výšky 350 tisíc USD a 50 % zárukou, |
| --- | --- |

—

SBA Expres s pomocou do výšky 350 tisíc USD a 50 % zárukou,

| — | SBA Community Express s pomocou do výšky 250 tisíc USD a 75 % zárukou, |
| --- | --- |

—

SBA Community Express s pomocou do výšky 250 tisíc USD a 75 % zárukou,

| — | SBA Secondary Market Program a SBA Asset Sales Program na uľahčenie prístupu na akciový trh, |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program a SBA Asset Sales Program na uľahčenie prístupu na akciový trh,

| — | SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative na odborný výcvik žien – podnikateliek. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative na odborný výcvik žien – podnikateliek.

| 2.2.8.2 | Iniciatíva SBIR, určená na poskytovanie verejnej pomoci na inováciu a výskum v menších podnikoch, stanovuje príspevok k počiatočnému kapitálu na realizačné štúdie, a to do výšky 100 tisíc USD v prvej fáze a do výšky 750 tisíc USD v druhej fáze vývoja prototypov. Pre tretiu fázu sa nestanovuje žiadna pomoc z fondov SBIR, ale využívajú sa v nej mechanizmy hľadania možností financovania štádia marketingu z verejných a súkromných zdrojov. |
| --- | --- |

2.2.8.2

Iniciatíva SBIR, určená na poskytovanie verejnej pomoci na inováciu a výskum v menších podnikoch, stanovuje príspevok k počiatočnému kapitálu na realizačné štúdie, a to do výšky 100 tisíc USD v prvej fáze a do výšky 750 tisíc USD v druhej fáze vývoja prototypov. Pre tretiu fázu sa nestanovuje žiadna pomoc z fondov SBIR, ale využívajú sa v nej mechanizmy hľadania možností financovania štádia marketingu z verejných a súkromných zdrojov.

| 2.2.9 | Nedávne odporúčania EURAB-u, poradného orgánu Európskej komisie, ktorý spája európsku akademickú obec s podnikateľskými kruhmi, vyzdvihli potrebu prijať podobný mechanizmus buď na úrovni Spoločenstva alebo členských štátov, ako doplnok k opatreniam rámcového programu pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti. EURAB zdôraznil, že „toto si môže vyžiadať prehodnotenie pravidiel pre štátnu pomoc“
   (18). |
| --- | --- |

2.2.9

Nedávne odporúčania EURAB-u, poradného orgánu Európskej komisie, ktorý spája európsku akademickú obec s podnikateľskými kruhmi, vyzdvihli potrebu prijať podobný mechanizmus buď na úrovni Spoločenstva alebo členských štátov, ako doplnok k opatreniam rámcového programu pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti. EURAB zdôraznil, že „toto si môže vyžiadať prehodnotenie pravidiel pre štátnu pomoc“
   (18).

| 2.2.10 | V Japonsku poskytuje Agentúra pre malé a stredné podniky rôzne druhy verejnej pomoci na inováciu, ako napríklad:






  — | program Start Up, ktorý pokrýva časť nákladov na uskutočnenie výskumu a vývoja, na technologické hodnotenie a na získanie patentov (50 % zníženie nákladov na registráciu a obnovenie na 3 roky), |
| --- | --- | --- |

2.2.10

V Japonsku poskytuje Agentúra pre malé a stredné podniky rôzne druhy verejnej pomoci na inováciu, ako napríklad:

—

program Start Up, ktorý pokrýva časť nákladov na uskutočnenie výskumu a vývoja, na technologické hodnotenie a na získanie patentov (50 % zníženie nákladov na registráciu a obnovenie na 3 roky),

| — | program na výskum a vývoj kreatívnych technológií, |
| --- | --- |

—

program na výskum a vývoj kreatívnych technológií,

| — | program oživenia výskumu a vývoja na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

program oživenia výskumu a vývoja na miestnej úrovni,

| — | program na podporu spolupráce medzi priemyslom, akademickou obcou, vládou a inými verejnými činiteľmi, |
| --- | --- |

—

program na podporu spolupráce medzi priemyslom, akademickou obcou, vládou a inými verejnými činiteľmi,

| — | Small Business Innovation Research System, čiže japonský SBIR, ktorého cieľom je podporovať rozvoj technologickej kapacity MSP, poskytovať verejnú pomoc na ich kreatívnu činnosť a financovať marketing výsledkov výskumu, |
| --- | --- |

—

Small Business Innovation Research System, čiže japonský SBIR, ktorého cieľom je podporovať rozvoj technologickej kapacity MSP, poskytovať verejnú pomoc na ich kreatívnu činnosť a financovať marketing výsledkov výskumu,

| — | program, ktorý prostredníctvom verejných fondov podporuje zavedenie a rozvoj informačných technológií v podnikoch, |
| --- | --- |

—

program, ktorý prostredníctvom verejných fondov podporuje zavedenie a rozvoj informačných technológií v podnikoch,

| — | program „Subsidies for SMEs Business Innovation“, |
| --- | --- |

—

program „Subsidies for SMEs Business Innovation“,

| — | program „Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource“, |
| --- | --- |

—

program „Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource“,

| — | program „Oslobodenie od úverových záruk“, |
| --- | --- |

—

program „Oslobodenie od úverových záruk“,

| — | opatrenie na zníženie úrokových sadzieb úverov, ktoré poskytujú tieto inštitúcie: Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) a Shoko Chukin Bank, |
| --- | --- |

—

opatrenie na zníženie úrokových sadzieb úverov, ktoré poskytujú tieto inštitúcie: Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) a Shoko Chukin Bank,

| — | plán daňových úľav pre MSP, |
| --- | --- |

—

plán daňových úľav pre MSP,

| — | investičný plán do výšky 300 tisíc jenov od „Small and Medium Business Investment and Consultation Companies“, |
| --- | --- |

—

investičný plán do výšky 300 tisíc jenov od „Small and Medium Business Investment and Consultation Companies“,

| — | plán na stimuláciu, stanovený zákonom o „Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium-sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Quality Jobs“. |
| --- | --- |

—

plán na stimuláciu, stanovený zákonom o „Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium-sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Quality Jobs“.

| 2.2.11 | Vzhľadom na mnohostranné dohody WTO pojem „špecifická štátna pomoc“ znamená subvenciu, ktorá môže byť pridelená len podniku, priemyselnému odvetviu alebo skupine priemyselných odvetví v štáte, ktorý subvencie poskytuje. Pravidlá WTO sa vzťahujú len na túto pomoc, s výnimkou odvetvia poľnohospodárstva, pričom sa očakáva zavedenie ďalších dvoch kategórií: zakázaná pomoc a neoprávnená pomoc. |
| --- | --- |

2.2.11

Vzhľadom na mnohostranné dohody WTO pojem „špecifická štátna pomoc“ znamená subvenciu, ktorá môže byť pridelená len podniku, priemyselnému odvetviu alebo skupine priemyselných odvetví v štáte, ktorý subvencie poskytuje. Pravidlá WTO sa vzťahujú len na túto pomoc, s výnimkou odvetvia poľnohospodárstva, pričom sa očakáva zavedenie ďalších dvoch kategórií: zakázaná pomoc a neoprávnená pomoc.

| 2.2.12 | Za zakázanú sa považuje pomoc, ktorá je určená na podporu vývozu alebo na uprednostňovanie domácich výrobkov pred dovážaným tovarom, čo narúša medzinárodný obchod a brzdí ďalšie krajiny v obchodovaní. Takúto pomoc bude WTO posudzovať v skrátenom konaní s cieľom buď zrušiť podporné opatrenia alebo umožniť znevýhodnenej krajine alebo krajinám prijať colné protiopatrenia. |
| --- | --- |

2.2.12

Za zakázanú sa považuje pomoc, ktorá je určená na podporu vývozu alebo na uprednostňovanie domácich výrobkov pred dovážaným tovarom, čo narúša medzinárodný obchod a brzdí ďalšie krajiny v obchodovaní. Takúto pomoc bude WTO posudzovať v skrátenom konaní s cieľom buď zrušiť podporné opatrenia alebo umožniť znevýhodnenej krajine alebo krajinám prijať colné protiopatrenia.

| 2.2.13 | Čo sa týka neoprávnenej pomoci, krajina, ktorá vznesie sťažnosť proti pomoci poskytovanej v inej krajine, musí na základe troch typov „poškodenia“ (19) dokázať, že táto pomoc mala negatívny vplyv na jej legitímne záujmy. V opačnom prípade sú štátne podporné opatrenia povolené. V prípade dokázaného poškodenia, ktoré uzná aj Orgán na urovnávanie sporov (Dispute Settlement Body), musí krajina, ktorá túto pomoc zaviedla, toto opatrenie zrušiť, inak môže poškodená krajina zaviesť kompenzačné clá. |
| --- | --- |

2.2.13

Čo sa týka neoprávnenej pomoci, krajina, ktorá vznesie sťažnosť proti pomoci poskytovanej v inej krajine, musí na základe troch typov „poškodenia“ (19) dokázať, že táto pomoc mala negatívny vplyv na jej legitímne záujmy. V opačnom prípade sú štátne podporné opatrenia povolené. V prípade dokázaného poškodenia, ktoré uzná aj Orgán na urovnávanie sporov (Dispute Settlement Body), musí krajina, ktorá túto pomoc zaviedla, toto opatrenie zrušiť, inak môže poškodená krajina zaviesť kompenzačné clá.

2.3   Všeobecné pripomienky

| 2.3.1 | Výbor víta návrh Komisie, ktorý sa zameriava na vymedzenie vzťahu, ktorý existuje a ktorý sa môže zlepšiť medzi štátnou pomocou a inováciou v Európe. Je zrejmé, že nedostatočná konkurencieschopnosť EÚ v porovnaní s inými aktérmi na poli svetového obchodu je z veľkej časti dôsledkom slabého inovačného procesu. Táto slabina sa v procese globalizácie stáva ešte akútnejšou. |
| --- | --- |

2.3.1

Výbor víta návrh Komisie, ktorý sa zameriava na vymedzenie vzťahu, ktorý existuje a ktorý sa môže zlepšiť medzi štátnou pomocou a inováciou v Európe. Je zrejmé, že nedostatočná konkurencieschopnosť EÚ v porovnaní s inými aktérmi na poli svetového obchodu je z veľkej časti dôsledkom slabého inovačného procesu. Táto slabina sa v procese globalizácie stáva ešte akútnejšou.

| 2.3.1.1 | Výbor taktiež víta, že problematika, ktorá spája štátnu pomoc s inováciou je predmetom verejnej diskusie, do ktorej sa so svojimi názormi na túto chúlostivú tému môžu zapojiť aj najzainteresovanejšie subjekty. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Výbor taktiež víta, že problematika, ktorá spája štátnu pomoc s inováciou je predmetom verejnej diskusie, do ktorej sa so svojimi názormi na túto chúlostivú tému môžu zapojiť aj najzainteresovanejšie subjekty.

| 2.3.1.2 | Otázky zahrnuté v oznámení sú obsiahle, dobre formulované a pokrývajú väčšinu záležitostí, týkajúcich sa zlyhania trhu a možnosti zjednodušenia postupov. Krátkosť času a chýbajúca diskusia v rámci študijných skupín neumožňujú spravodajcovi, aby sa podrobne zaoberal každou z otázok alebo aby mal na každú z nich faktami podloženú odpoveď. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Otázky zahrnuté v oznámení sú obsiahle, dobre formulované a pokrývajú väčšinu záležitostí, týkajúcich sa zlyhania trhu a možnosti zjednodušenia postupov. Krátkosť času a chýbajúca diskusia v rámci študijných skupín neumožňujú spravodajcovi, aby sa podrobne zaoberal každou z otázok alebo aby mal na každú z nich faktami podloženú odpoveď.

| 2.3.2 | Výbor si uvedomuje skutočnosť, že štátna pomoc na inováciu sama osebe nie je riešením problému konkurencieschopnosti EÚ. Mnohé dokumenty Spoločenstva a rozličné stanoviská výboru odhalili obmedzenia činnosti Európskej únie:






  — | nedostatočná úroveň inovácie, a to nielen technologickej, |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Výbor si uvedomuje skutočnosť, že štátna pomoc na inováciu sama osebe nie je riešením problému konkurencieschopnosti EÚ. Mnohé dokumenty Spoločenstva a rozličné stanoviská výboru odhalili obmedzenia činnosti Európskej únie:

—

nedostatočná úroveň inovácie, a to nielen technologickej,

| — | nedostatok spoločných pravidiel a opatrení, |
| --- | --- |

—

nedostatok spoločných pravidiel a opatrení,

| — | slabosť finančných trhov, ktoré sú stále príliš roztrieštené, |
| --- | --- |

—

slabosť finančných trhov, ktoré sú stále príliš roztrieštené,

| — | príliš nízka miera zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

príliš nízka miera zamestnanosti,

| — | nesprávne fungovanie trhu s výrobkami, |
| --- | --- |

—

nesprávne fungovanie trhu s výrobkami,

| — | nedostatočná koordinácia politík, |
| --- | --- |

—

nedostatočná koordinácia politík,

| — | ťažkosti v prístupe na trh služieb, |
| --- | --- |

—

ťažkosti v prístupe na trh služieb,

| — | nedostatočná podpora nových výrobkov alebo výrobných kombinácií, ktoré vytvárajú pridanú hodnotu, a kvalitných pracovných miest, ktoré môžu zaručiť európsku komparatívnu výhodu (20). |
| --- | --- |

—

nedostatočná podpora nových výrobkov alebo výrobných kombinácií, ktoré vytvárajú pridanú hodnotu, a kvalitných pracovných miest, ktoré môžu zaručiť európsku komparatívnu výhodu (20).

| 2.3.3 | To viedlo k určitej právnej neistote, ktorú je možné prekonať len dôkladným zvážením obmedzení a potenciálnych výhod, ktoré v tomto odvetví ponúka štátna pomoc. |
| --- | --- |

2.3.3

To viedlo k určitej právnej neistote, ktorú je možné prekonať len dôkladným zvážením obmedzení a potenciálnych výhod, ktoré v tomto odvetví ponúka štátna pomoc.

| 2.3.4 | Inovácia výrobkov a postupov (21) sa vo všetkých ohľadoch nakoniec premietne na trhu, a môže tak ovplyvniť činnosť, ktorá môže mať vážny dosah na hospodársku súťaž a obchod. |
| --- | --- |

2.3.4

Inovácia výrobkov a postupov (21) sa vo všetkých ohľadoch nakoniec premietne na trhu, a môže tak ovplyvniť činnosť, ktorá môže mať vážny dosah na hospodársku súťaž a obchod.

| 2.3.5 | Z tohto dôvodu, aby bolo možné udeliť predbežné oprávnenie, je nevyhnutné stanoviť špecifický referenčný rámec, ktorý bude transparentný a spoločný a bude sa niesť v duchu partnerstva a proaktívnej spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.3.5

Z tohto dôvodu, aby bolo možné udeliť predbežné oprávnenie, je nevyhnutné stanoviť špecifický referenčný rámec, ktorý bude transparentný a spoločný a bude sa niesť v duchu partnerstva a proaktívnej spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi.

2.3.6   Definovanie inovácie a inovačného procesu

| 2.3.6.1 | EHSV si uvedomuje, že definícia inovácie, ktorá bola pred časom uvedená v zelenej knihe by mala byť aktualizovaná vzhľadom na zmeny, ktoré sa udiali za posledných 10 rokov. Na druhej strane je taktiež nevyhnutné podrobne preskúmať fázy, ktoré prebiehajú medzi inovačnými procesmi a hranicou, za ktorou sa začína štádium marketingu, aby sa príliš nenarušovali pravidlá hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EHSV si uvedomuje, že definícia inovácie, ktorá bola pred časom uvedená v zelenej knihe by mala byť aktualizovaná vzhľadom na zmeny, ktoré sa udiali za posledných 10 rokov. Na druhej strane je taktiež nevyhnutné podrobne preskúmať fázy, ktoré prebiehajú medzi inovačnými procesmi a hranicou, za ktorou sa začína štádium marketingu, aby sa príliš nenarušovali pravidlá hospodárskej súťaže.

| 2.3.6.2 | Kedysi bol vývoj spoločnosti natoľko pomalý, že ho v priebehu jedného ľudského života nebolo možné postrehnúť. Dnes je však taký rýchly, že je ťažké ho pochopiť. Spoločnosť ako celok, no predovšetkým podniky, správne orgány a služby dnes prechádzajú celým radom zmien, ktoré majú tendenciu spochybňovať nadobudnuté znalosti. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Kedysi bol vývoj spoločnosti natoľko pomalý, že ho v priebehu jedného ľudského života nebolo možné postrehnúť. Dnes je však taký rýchly, že je ťažké ho pochopiť. Spoločnosť ako celok, no predovšetkým podniky, správne orgány a služby dnes prechádzajú celým radom zmien, ktoré majú tendenciu spochybňovať nadobudnuté znalosti.

| 2.3.6.3 | Inovácia sa takto stáva spoločenským procesom, prostredníctvom ktorého ľudia, orgány a organizácie s najbohatšími vedomosťami, pretože boli poverené ich skúmaním, pomáhajú „ostatným“ vyvodiť z nich závery a preniesť ich do profesionálnej činnosti a vzájomných vzťahov. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Inovácia sa takto stáva spoločenským procesom, prostredníctvom ktorého ľudia, orgány a organizácie s najbohatšími vedomosťami, pretože boli poverené ich skúmaním, pomáhajú „ostatným“ vyvodiť z nich závery a preniesť ich do profesionálnej činnosti a vzájomných vzťahov.

| 2.3.6.4 | Ak je utópia projektom, ktorý sa má uskutočniť v budúcnosti, potom je inovácia overením všetkých utópií (22). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Ak je utópia projektom, ktorý sa má uskutočniť v budúcnosti, potom je inovácia overením všetkých utópií (22).

| 2.3.6.5 | Po vypracovaní zelenej knihy Komisia vhodne definovala inováciu ako: „úspešné vytváranie, prispôsobovanie a využívanie noviniek v hospodárskej a sociálnej sfére“ (23). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Po vypracovaní zelenej knihy Komisia vhodne definovala inováciu ako: „úspešné vytváranie, prispôsobovanie a využívanie noviniek v hospodárskej a sociálnej sfére“ (23).

| 2.3.6.6 | Inovácia je zložitý proces. Popri rozvoji výskumných činností a lepšom uplatňovaní technológií prispievajú k vytváraniu inovácií mnohé ďalšie faktory a okolnosti, ktoré sa často menia, medzi nimi napr.:






  — | podniková kultúra, zameraná na inováciu, |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Inovácia je zložitý proces. Popri rozvoji výskumných činností a lepšom uplatňovaní technológií prispievajú k vytváraniu inovácií mnohé ďalšie faktory a okolnosti, ktoré sa často menia, medzi nimi napr.:

—

podniková kultúra, zameraná na inováciu,

| — | systém vzťahov s inými podnikmi, organizáciami a verejnými inštitúciami, ktoré sú nevyhnutné pre získavanie a rozširovanie poznatkov a inovácií, |
| --- | --- |

—

systém vzťahov s inými podnikmi, organizáciami a verejnými inštitúciami, ktoré sú nevyhnutné pre získavanie a rozširovanie poznatkov a inovácií,

| — | právny a regulačný referenčný rámec, najmä v oblasti duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

—

právny a regulačný referenčný rámec, najmä v oblasti duševného vlastníctva,

| — | prístup na kapitálový trh, zvlášť čo sa týka rizikového kapitálu a štartovacej fázy, |
| --- | --- |

—

prístup na kapitálový trh, zvlášť čo sa týka rizikového kapitálu a štartovacej fázy,

| — | výchovno-vzdelávacie služby a vzťahy medzi akademickým a vedeckým svetom a podnikmi, |
| --- | --- |

—

výchovno-vzdelávacie služby a vzťahy medzi akademickým a vedeckým svetom a podnikmi,

| — | podporné štruktúry (inkubátory, oblastné siete, priemyselné a technologické parky) a sprostredkovateľské služby v oblasti inovácií. |
| --- | --- |

—

podporné štruktúry (inkubátory, oblastné siete, priemyselné a technologické parky) a sprostredkovateľské služby v oblasti inovácií.

| 2.3.6.7 | Výbor už pri inej príležitosti potvrdil, že inovácia je sociálny proces (24), ktorý je založený na výskume, odohráva sa v rámci hospodárskej súťaže a rozvíja sa, ak vo všeobecnosti existuje kladný vzťah k zmenám a riziku. Výsledkom tohto procesu je vyššia konkurencieschopnosť, lepšia súdržnosť a väčší sociálno-ekonomický blahobyt. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Výbor už pri inej príležitosti potvrdil, že inovácia je sociálny proces (24), ktorý je založený na výskume, odohráva sa v rámci hospodárskej súťaže a rozvíja sa, ak vo všeobecnosti existuje kladný vzťah k zmenám a riziku. Výsledkom tohto procesu je vyššia konkurencieschopnosť, lepšia súdržnosť a väčší sociálno-ekonomický blahobyt.

| 2.3.6.8 | Aby sa výbor mohol opierať o objektívne kritériá, žiada Komisiu, aby s prispením organizácií zastupujúcich občiansku spoločnosť a v koordinácii s Eurostatom bližšie upresnila, ktorá výrobná činnosť a ktoré služby môžu byť zaradené medzi činnosti, ktoré v súčasnosti môžeme označiť za inovačné. Bolo by skutočne veľmi užitočné, keby boli pre toto zložité a meniace sa odvetvie k dispozícii usmernenia. |
| --- | --- |

2.3.6.8

Aby sa výbor mohol opierať o objektívne kritériá, žiada Komisiu, aby s prispením organizácií zastupujúcich občiansku spoločnosť a v koordinácii s Eurostatom bližšie upresnila, ktorá výrobná činnosť a ktoré služby môžu byť zaradené medzi činnosti, ktoré v súčasnosti môžeme označiť za inovačné. Bolo by skutočne veľmi užitočné, keby boli pre toto zložité a meniace sa odvetvie k dispozícii usmernenia.

| 2.3.6.9 | Pomoc na inováciu (podľa definície Zelenej knihy (25)). Podľa názoru výboru, ktorý už mal príležitosť vyjadriť sa k tejto otázke (26), jestvujúca sústava by sa mala rozšíriť o nové druhy pomoci pre inovačné činnosti, ktoré nespadajú pod platné usmernenia, a mali by sa stanoviť ďalšie kritériá zlučiteľnosti, ktoré by členským štátom nechali väčší priestor na intervenciu bez oznamovacej povinnosti. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Pomoc na inováciu (podľa definície Zelenej knihy (25)). Podľa názoru výboru, ktorý už mal príležitosť vyjadriť sa k tejto otázke (26), jestvujúca sústava by sa mala rozšíriť o nové druhy pomoci pre inovačné činnosti, ktoré nespadajú pod platné usmernenia, a mali by sa stanoviť ďalšie kritériá zlučiteľnosti, ktoré by členským štátom nechali väčší priestor na intervenciu bez oznamovacej povinnosti.

| 2.3.6.10 | Oznámenie zdôrazňuje špeciálne potreby MSP, ktoré boli opakovane spomenuté v dokumentoch Európskeho parlamentu, Rady, EHSV a samotnej Komisie. EHSV je taktiež presvedčený, že skutočný podnet na zvýšenie konkurencieschopnosti môže vychádzať predovšetkým z inovačných a cielených intervencií, určených pre mikropodniky a MSP. |
| --- | --- |

2.3.6.10

Oznámenie zdôrazňuje špeciálne potreby MSP, ktoré boli opakovane spomenuté v dokumentoch Európskeho parlamentu, Rady, EHSV a samotnej Komisie. EHSV je taktiež presvedčený, že skutočný podnet na zvýšenie konkurencieschopnosti môže vychádzať predovšetkým z inovačných a cielených intervencií, určených pre mikropodniky a MSP.

| 2.3.6.11 | Je potrebné, aby inovačné procesy s rôznym nasadením na jednotlivých úrovniach podporovali všetci zamestnanci, a to ako v malých, tak aj vo veľkých podnikoch. To bude možné, ak bude v podnikoch vytvorené prostredie, ktoré citlivo reaguje na spoluprácu, a ak ľudia dokážu so záujmom prijať podnety, aby vyskúšali nové veci. Na dosiahnutie takéhoto stavu je potrebná neustála odborná príprava. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Je potrebné, aby inovačné procesy s rôznym nasadením na jednotlivých úrovniach podporovali všetci zamestnanci, a to ako v malých, tak aj vo veľkých podnikoch. To bude možné, ak bude v podnikoch vytvorené prostredie, ktoré citlivo reaguje na spoluprácu, a ak ľudia dokážu so záujmom prijať podnety, aby vyskúšali nové veci. Na dosiahnutie takéhoto stavu je potrebná neustála odborná príprava.

| 2.3.6.12 | Podľa názoru EHSV je nevyhnutné, aby všetky členské štáty zvýšili svoje úsilie o dosiahnutie lepšej zrozumiteľnosti vedy a zvýšenie počtu mladých ľudí, ktorí sa o vedu zaujímajú (27). Televízne programy môžu taktiež do značnej miery prispieť ku kultúre inovácií (28). Pomocou odbornej prípravy, vrátane prostredníctvom televízie, sa môže zlepšiť schopnosť komunikovať, lepšie informovať a následne aj inovovať a uspieť v hospodárskej súťaži. Cielená a zrozumiteľne vyjadrená informácia prispieva k zlepšeniu povedomia ľudí o vede a k tvorbe inovácií. |
| --- | --- |

2.3.6.12

Podľa názoru EHSV je nevyhnutné, aby všetky členské štáty zvýšili svoje úsilie o dosiahnutie lepšej zrozumiteľnosti vedy a zvýšenie počtu mladých ľudí, ktorí sa o vedu zaujímajú (27). Televízne programy môžu taktiež do značnej miery prispieť ku kultúre inovácií (28). Pomocou odbornej prípravy, vrátane prostredníctvom televízie, sa môže zlepšiť schopnosť komunikovať, lepšie informovať a následne aj inovovať a uspieť v hospodárskej súťaži. Cielená a zrozumiteľne vyjadrená informácia prispieva k zlepšeniu povedomia ľudí o vede a k tvorbe inovácií.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  V roku 2003 sa vývoz výrobkov špičkovej technológie podieľal na celkovom vývoze: v EÚ-25 17,8 percentami, v Japonsku 22,7 percentami a v USA 26,9 percentami (Zdroj: Eurostat, Veda a technológia 8/2005).

1

(2)  INT. 268

2

(3)  Cieľom je prekonať „európsky paradox“: v oblasti výskumu sme v popredí, ale v obchodnom využívaní jeho výsledkov sme slabí.

3

(4)  Pozri Zelenú knihu o sociálnej zodpovednosti podnikov.

4

(5)  Ú. v. ES C 45, 17.2.1996, zmenený a doplnený Ú. v. ES C 48, 13.2.1998.

5

(6)  Ú. v. ES C 111, 8.5.2002.

6

(7)  Pozri Finančné inžinierstvo a sociálna funkcia úverov.

7

(8)  INT. 268

8

(9)  Zmluva o založení ES, hlava VI, časť II: Hospodárska súťaž, zdaňovanie a aproximácia zákonov.

9

(10)  KOM(2005) 24, konečné znenie, 2.2.2005. „Členské štáty by mali znížiť a presmerovať štátnu pomoc na prekonanie zlyhaní trhu v odvetviach, ktoré majú potenciál pre rast a podnecovanie inovácie“.

10

(11)  V období rokov 1999 – 2001 predstavovala 0,61 % HDP Spoločenstva a v období 2001 – 2003 to bolo 0,59 % (KOM (2005) 147, konečné znenie, 20.4.2005).

11

(12)  Zdroj: KOM(2005) 147, konečné znenie, 20.4.2005, tabuľka č. 7: 23 % na životné prostredie a úsporu energie, 21 % na regionálny rozvoj, 13 % na MSP; 3 % na odbornú prípravu, 3 % na zamestnanosť; 2 % na kultúru a zachovanie dedičstva.

12

(13)  Uznesenie PE_6TA (2005) 0230 (správa EP A6-0148/2005, 12.5.2005, bod 36).

13

(14)  KOM(2005) 107, konečné znenie „Akčný plán reformy štátnej pomoci“.

14

(15)  INT. 268

15

(16)  Pozri poznámku č. 5, Uznesenie EP, bod 50.

16

(17)  Pozri SEC(2005) 795, 7.6.2005.

17

(18)  EURAB – European Research Advisory board, 02.053 final „improving innovation“ 2005 (Európsky poradný výbor pre výskum, 02.053, konečné znenie).

18

(19)  Dohoda stanovuje tri možné typy poškodenia. Subvencie jednej krajiny môžu poškodiť domáci priemysel v dovážajúcej krajine. Subvencie môžu poškodiť konkurenčných vývozcov z inej krajiny, ak si obe krajiny konkurujú na tretích trhoch. A taktiež domáce subvencie v jednej krajine môžu poškodiť vývozcov, ktorí sa usilujú uspieť na domácom trhu krajiny, ktorá tieto subvencie poskytuje.

19

(20)  EP, Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci. Stanovisko pre Komisiu ITRE A-6 0148/2005, bod 4.

20

(21)  Pozri Zelenú knihu o inovácii KOM(95) 688, konečné znenie.

21

(22)  Oscar Wilde

22

(23)  KOM(2003) 112, konečné znenie

23

(24)  Stanovisko k Zelenej knihe o inovácii, Sirkeinen, Konitzer, Ú. v. ES C 212/1996.

24

(25)  KOM(1995) 688, konečné znenie.

25

(26)  INT. 268

26

(27)  V roku 2003 pracovalo 27 % ekonomicky aktívnej populácie EÚ-25, t. j. približne 50 miliónov ľudí, v odbornej a technologickej oblasti, RHSTO (Zdroj: Eurostat, Veda a technológia, 11/2004).

27

(28)  Podľa štatistických údajov 7 z 10 osôb získava informácie z televízie.

28

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/92

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“

KOM(2005) 494, konečné znenie

(2006/C 65/17)

Európska komisia sa 13. októbra 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“

a výbor sa podľa článku 19, odsek 1 svojho vnútorného poriadku rozhodol na svojom 421. plenárnom zasadnutí 26. a 27. októbra 2005 zriadiť podvýbor pre prípravu prác v danej veci.

Podvýbor pre obdobie hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, ktorý bol poverený vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijal svoje stanovisko 1. decembra 2005. Spravodajkyňou bola pani Jillian van Turnhout.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 14. decembra 2005) 83 hlasmi za, 7 hlasmi proti, pričom 13 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie stanoviska

Výbor sa zámerne rozhodol vypracovať krátku a výlučne operatívnu odpoveď na oznámenie Európskej komisie. Predkladá niekoľko konkrétnych opatrení, o ktorých je presvedčený, že ich prostredníctvom by výbor mohol sám alebo v spolupráci s inými inštitúciami významne prispieť k širokej diskusii počas obdobia hodnotenia („reflection period“) a po ňom. Obsahuje dve základné myšlienky: zamerať sa na ustanovenia Zmluvy o Ústave týkajúce sa demokratického života Únie tým, že sa v praxi v širšej miere presadí participatívna demokracia prostredníctvom dvoch pilierov – občianskeho dialógu a posilneného európskeho sociálneho dialógu; a zaistiť, aby bolo v širokej diskusii počuť hlas organizovanej občianskej spoločnosti a jej zástupcov.

2.   Úvod

Vzhľadom na:

| — | veľmi krátku dobu určenú na vypracovanie návrhu stanoviska, |
| --- | --- |

—

veľmi krátku dobu určenú na vypracovanie návrhu stanoviska,

| — | podrobnejší prístup vysvetlený v stanovisku výboru z 26. októbra 2005 o období hodnotenia (resp. premýšľania – „reflection period“) (1) na požiadanie Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

—

podrobnejší prístup vysvetlený v stanovisku výboru z 26. októbra 2005 o období hodnotenia (resp. premýšľania – „reflection period“) (1) na požiadanie Európskeho parlamentu,

| — | blížiace sa prijatie Bielej knihy Európskej komisie o komunikačnej stratégii, |
| --- | --- |

—

blížiace sa prijatie Bielej knihy Európskej komisie o komunikačnej stratégii,

| — | zámer, ktorý oznámila Európska rada vo svojich záveroch 16. a 17. júna 2005 (2) o zbilancovaní situácie v prvom polroku 2006, a tým naliehavosť iniciovania čo najširšej možnej diskusie v Únii a v členských štátoch, a to aj na úrovni organizovanej občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

zámer, ktorý oznámila Európska rada vo svojich záveroch 16. a 17. júna 2005 (2) o zbilancovaní situácie v prvom polroku 2006, a tým naliehavosť iniciovania čo najširšej možnej diskusie v Únii a v členských štátoch, a to aj na úrovni organizovanej občianskej spoločnosti,

sa výbor rozhodol s úmyslom začať čo možno najširšiu diskusiu, ktorá by mala za cieľ podporiť participatívnu demokraciu na miestnej, regionálnej, národnej úrovni a úrovni EÚ, že sa obmedzí vo svojom stanovisku na niekoľko operatívnych odporúčaní, prostredníctvom ktorých by samotný výbor mohol podporiť diskusiu a zlepšiť svoju vlastnú úlohu ako most medzi Európou a organizovanou občianskou spoločnosťou.

Výbor víta iniciatívu Európskej komisie pri prezentovaní jej oznámenia o „Pláne D“. Výbor však zastáva názor, že kým plán je dostatočne ambiciózny vo svojich cieľoch, skutočný dosah predložených návrhov by mohol byť sporný, najmä vzhľadom na absenciu konkrétnych návodov na to, ako by mali byť navrhované opatrenia uvedené do praxe. Výbor sa preto teší, že bude môcť preštudovať konkrétne návrhy, ktoré očakáva od Komisie. Výbor vyhlasuje zámer, že pomôže Komisii pri dosahovaní väčšej operatívnosti jej návrhov, najmä v tých oblastiach, ktoré sa týkajú zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti.

3.   Odporúčania

| 3.1 | Na základe úspechu pilotnej schémy sa výbor zaväzuje, že zovšeobecní využitie systému „elektronickej vizitky“ pre svojich členov, pomocou ktorého budú individuálne upravené buletiny zasielané do osobných adresárov, čo zlepší členom výboru ich funkciu „mosta“ medzi Európou a organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

3.1

Na základe úspechu pilotnej schémy sa výbor zaväzuje, že zovšeobecní využitie systému „elektronickej vizitky“ pre svojich členov, pomocou ktorého budú individuálne upravené buletiny zasielané do osobných adresárov, čo zlepší členom výboru ich funkciu „mosta“ medzi Európou a organizovanou občianskou spoločnosťou.

| 3.2 | Na základe úspechu fóra zainteresovaných strán konanom v Bruseli v apríli (o trvalo udržateľnom rozvoji) a novembri (o „preklenutí priepasti“) 2005, a najmä úspešného používania upravenej verzie metódy Otvoreného priestoru („Open Space method“) sa výbor zaväzuje, že pomôže svojim členom a hospodárskym a sociálnym radám v jednotlivých štátoch zorganizovať podobné fóra zainteresovaných strán na úrovni členských štátov. Výbor by mohol pomôcť tým, že:






  — | zapojí svoje rôzne siete členov a ich organizácie a tým využije ich potenciálne znásobené účinky; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na základe úspechu fóra zainteresovaných strán konanom v Bruseli v apríli (o trvalo udržateľnom rozvoji) a novembri (o „preklenutí priepasti“) 2005, a najmä úspešného používania upravenej verzie metódy Otvoreného priestoru („Open Space method“) sa výbor zaväzuje, že pomôže svojim členom a hospodárskym a sociálnym radám v jednotlivých štátoch zorganizovať podobné fóra zainteresovaných strán na úrovni členských štátov. Výbor by mohol pomôcť tým, že:

—

zapojí svoje rôzne siete členov a ich organizácie a tým využije ich potenciálne znásobené účinky;

| — | poskytne svoje odborné vedomosti pre oživenie metódy Otvoreného priestoru; |
| --- | --- |

—

poskytne svoje odborné vedomosti pre oživenie metódy Otvoreného priestoru;

| — | vypracuje príručku, založenú na doterajších skúsenostiach výboru o tom, ako možno čo najlepšie organizovať také fóra; |
| --- | --- |

—

vypracuje príručku, založenú na doterajších skúsenostiach výboru o tom, ako možno čo najlepšie organizovať také fóra;

| — | bude usilovať o to, aby sa inštitúcie, najmä Európska komisia, zapojili do tohto procesu ako spoluorganizátori, aj ako účastníci. |
| --- | --- |

—

bude usilovať o to, aby sa inštitúcie, najmä Európska komisia, zapojili do tohto procesu ako spoluorganizátori, aj ako účastníci.

Také fóra nemôžu samotné vyriešiť problémy s komunikáciou v Európskej únii, ale môžu, popri zlepšených konzultačných mechanizmoch, prispieť k zvýšenej účasti občanov na diskusii o Európe.

| 3.3 | Na základe odporúčaní, uvedených v stanovisku na žiadosť Európskeho parlamentu o období hodnotenia („reflection period“) bude výbor naďalej podporovať inštitúcie, aby presadzovali ustanovenia ohľadom participatívnej demokracie v Zmluve o Ústave. EHSV predovšetkým:






  — | vyzýva Európsku komisiu, aby podala jeden alebo viac návrhov stanovujúcich nové spôsoby a procesy intenzívnejšieho zapájania organizovanej občianskej spoločnosti do tvorby politiky Európskej únie v duchu článku I-47 Zmluvy o Ústave; |
| --- | --- | --- |

3.3

Na základe odporúčaní, uvedených v stanovisku na žiadosť Európskeho parlamentu o období hodnotenia („reflection period“) bude výbor naďalej podporovať inštitúcie, aby presadzovali ustanovenia ohľadom participatívnej demokracie v Zmluve o Ústave. EHSV predovšetkým:

—

vyzýva Európsku komisiu, aby podala jeden alebo viac návrhov stanovujúcich nové spôsoby a procesy intenzívnejšieho zapájania organizovanej občianskej spoločnosti do tvorby politiky Európskej únie v duchu článku I-47 Zmluvy o Ústave;

| — | vyzýva Komisiu, aby urobila konkrétne kroky na zvýšenie priameho zapojenia občanov do politického procesu na úrovni EÚ tým, že uváži, či má podať návrh zameraný na zapojenie európskych občianskych iniciatív do procesu tvorby právnych predpisov, ako je stanovené v článku I-4 ods.4 Zmluvy o Ústave; |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby urobila konkrétne kroky na zvýšenie priameho zapojenia občanov do politického procesu na úrovni EÚ tým, že uváži, či má podať návrh zameraný na zapojenie európskych občianskych iniciatív do procesu tvorby právnych predpisov, ako je stanovené v článku I-4 ods.4 Zmluvy o Ústave;

| — | vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila podanie návrhu na skutočnú komunikačnú politiku; |
| --- | --- |

—

vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila podanie návrhu na skutočnú komunikačnú politiku;

| — | teší sa na úplnú implementáciu a rešpektovanie nového protokolu o spolupráci medzi Európskou komisiou a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom (3), ktorý zaistí uplatňovanie „posilnenej kultúry dialógu a užšiu spoluprácu s organizovanou občianskou spoločnosťou a jej zástupcami v procese prípravy a uplatňovania politiky a rozhodnutí Európskej únie“. |
| --- | --- |

—

teší sa na úplnú implementáciu a rešpektovanie nového protokolu o spolupráci medzi Európskou komisiou a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom (3), ktorý zaistí uplatňovanie „posilnenej kultúry dialógu a užšiu spoluprácu s organizovanou občianskou spoločnosťou a jej zástupcami v procese prípravy a uplatňovania politiky a rozhodnutí Európskej únie“.

| 3.4 | V duchu „Plánu D“ Európskej komisie výbor vyzýva Európsku komisiu a najmä jej zástupcov v členských štátoch, aby plne zapojili členov výboru do všetkých iniciatív zameraných na podporu diskusie na úrovni členských štátov, čím bude zaručené, že hlas organizovanej občianskej spoločnosti bude zohľadnený systematickejšie a primeranejšie. |
| --- | --- |

3.4

V duchu „Plánu D“ Európskej komisie výbor vyzýva Európsku komisiu a najmä jej zástupcov v členských štátoch, aby plne zapojili členov výboru do všetkých iniciatív zameraných na podporu diskusie na úrovni členských štátov, čím bude zaručené, že hlas organizovanej občianskej spoločnosti bude zohľadnený systematickejšie a primeranejšie.

| 3.5 | Výbor si v tejto súvislosti všíma rôzne konkrétne aktivity navrhované Európskou komisiou pri stimulovaní širšej verejnej diskusie a podpore účasti občanov na demokratickom procese a vyzýva ju, aby v plnej miere zapojila výbor a jeho členov, predovšetkým tam, kde je potrebné zobrať do úvahy hlas organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.5

Výbor si v tejto súvislosti všíma rôzne konkrétne aktivity navrhované Európskou komisiou pri stimulovaní širšej verejnej diskusie a podpore účasti občanov na demokratickom procese a vyzýva ju, aby v plnej miere zapojila výbor a jeho členov, predovšetkým tam, kde je potrebné zobrať do úvahy hlas organizovanej občianskej spoločnosti.

| 3.6 | V tejto súvislosti si výbor rovnako všíma časť 5 oznámenia o financovaní a najmä presvedčenie Komisie, že „zvyšné zdroje by sa mali využiť na podporu iniciatív členských štátov a občianskej spoločnosti“. Ako už bolo uvedené, výbor je pripravený decentralizovať formu svojho úspešného fóra zainteresovaných strán a začať podobné aktivity spolupráce s Európskou komisiou na úrovni členských štátov, vrátane spoločného financovania. |
| --- | --- |

3.6

V tejto súvislosti si výbor rovnako všíma časť 5 oznámenia o financovaní a najmä presvedčenie Komisie, že „zvyšné zdroje by sa mali využiť na podporu iniciatív členských štátov a občianskej spoločnosti“. Ako už bolo uvedené, výbor je pripravený decentralizovať formu svojho úspešného fóra zainteresovaných strán a začať podobné aktivity spolupráce s Európskou komisiou na úrovni členských štátov, vrátane spoločného financovania.

V Bruseli 14. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „Obdobie premýšľania. Štruktúra, témy a rámec hodnotenia rozpravy o Európskej únii“.

1

(2)  Ref. dok. 10255/1/05 rev. 1

2

(3)  Podpísaný v Bruseli 7. novembra 2005. Text je k dispozícii na internetovej stránke EHSV.

3

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/94

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Cesta k európskej spoločnosti založenej na vedomostiach – príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k Lisabonskej stratégii“

(2006/C 65/18)

Budúce rakúske predsedníctvo EÚ sa 22. apríla 2005 rozhodlo, podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému: „Cesta k európskej spoločnosti založenej na vedomostiach – príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k Lisabonskej stratégii“

a podľa článku 19 odseku 1 rokovacieho poriadku sa výbor rozhodol zostaviť podvýbor na prípravu prác v danej veci.

Podvýbor schválil návrh stanoviska 9. novembra. Spravodajcom bol pán Jan Olsson, pomocnými spravodajcami boli: pani Eva Belabed a pán Joost van Iersel.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 14. decembra) 127 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Odporúčania a závery

| 1. | EHSV navrhuje, aby sa členské štáty a inštitúcie EÚ zaviazali do roku 2010 vytvoriť Spoločný európsky priestor vedomostí, založený na zintenzívnenej spolupráci v politikách vzdelávania, inovácií a výskumu. To bude dôležitým krokom pri oživení Lisabonskej stratégie, ako aj pri podpore európskeho modelu spoločnosti, čím sa preklenie priepasť medzi Európou a jej občanmi. |
| --- | --- |

1.

EHSV navrhuje, aby sa členské štáty a inštitúcie EÚ zaviazali do roku 2010 vytvoriť Spoločný európsky priestor vedomostí, založený na zintenzívnenej spolupráci v politikách vzdelávania, inovácií a výskumu. To bude dôležitým krokom pri oživení Lisabonskej stratégie, ako aj pri podpore európskeho modelu spoločnosti, čím sa preklenie priepasť medzi Európou a jej občanmi.

| 2. | Toto oživenie si vyžaduje, aby sa v každej krajine za týmto cieľom motivovali verejné orgány a organizovaná občianska spoločnosť, aby sa definovali kľúčové priority a navrhli a následne zaviedli do praxe aktivity z vlastnej iniciatívy i v rámci vzájomnej spolupráce, čo by sa tiež malo odraziť v národných programoch reformy. |
| --- | --- |

2.

Toto oživenie si vyžaduje, aby sa v každej krajine za týmto cieľom motivovali verejné orgány a organizovaná občianska spoločnosť, aby sa definovali kľúčové priority a navrhli a následne zaviedli do praxe aktivity z vlastnej iniciatívy i v rámci vzájomnej spolupráce, čo by sa tiež malo odraziť v národných programoch reformy.

| 3. | Členské štáty, Európska komisia, Európsky parlament a národné parlamenty, obchodné a finančné inštitúcie, ako aj občianska spoločnosť sa musia plne angažovať v spoločnom európskom priestore vedomostí, ktorý je určený všetkým občanom, organizáciám a podnikom a je založený na jasne definovaných cieľoch, referenčných ukazovateľoch, harmonograme i zodpovednostiach. |
| --- | --- |

3.

Členské štáty, Európska komisia, Európsky parlament a národné parlamenty, obchodné a finančné inštitúcie, ako aj občianska spoločnosť sa musia plne angažovať v spoločnom európskom priestore vedomostí, ktorý je určený všetkým občanom, organizáciám a podnikom a je založený na jasne definovaných cieľoch, referenčných ukazovateľoch, harmonograme i zodpovednostiach.

| 4. | Vnútorný trh zostáva základným kameňom integračného procesu smerujúceho k lepšiemu hospodárskemu výkonu, novým a lepším pracovným príležitostiam, sociálnemu pokroku a trvalej udržateľnosti. Interakcia medzi spoločným európskym priestorom vedomostí a vnútorným trhom uvoľní nový potenciál pre rast. Preto je potrebné čo najskôr odstrániť prekážky vnútorného trhu, ktoré brzdia prechod na ekonomiku založenú na vedomostiach. |
| --- | --- |

4.

Vnútorný trh zostáva základným kameňom integračného procesu smerujúceho k lepšiemu hospodárskemu výkonu, novým a lepším pracovným príležitostiam, sociálnemu pokroku a trvalej udržateľnosti. Interakcia medzi spoločným európskym priestorom vedomostí a vnútorným trhom uvoľní nový potenciál pre rast. Preto je potrebné čo najskôr odstrániť prekážky vnútorného trhu, ktoré brzdia prechod na ekonomiku založenú na vedomostiach.

| 5. | Treba posmeliť všetkých občanov, všetky sektory a všetky regióny, aby sa na tomto procese podieľali, aby mohli požívať prínosy spoločnosti založenej na vedomostiach, ktorá poskytuje jedinečné možnosti na preklenutie existujúcich rozdielov. |
| --- | --- |

5.

Treba posmeliť všetkých občanov, všetky sektory a všetky regióny, aby sa na tomto procese podieľali, aby mohli požívať prínosy spoločnosti založenej na vedomostiach, ktorá poskytuje jedinečné možnosti na preklenutie existujúcich rozdielov.

| 6. | Mobilita je spôsob, ako získavať a odovzdávať vedomosti. Treba stimulovať voľný pohyb pracovníkov, výskumníkov a študentov a musia ho sprevádzať primerané mzdy a pracovné podmienky. |
| --- | --- |

6.

Mobilita je spôsob, ako získavať a odovzdávať vedomosti. Treba stimulovať voľný pohyb pracovníkov, výskumníkov a študentov a musia ho sprevádzať primerané mzdy a pracovné podmienky.

| 7. | EÚ, členské štáty a regióny musia presmerovať svoje verejné výdavky na investície napomáhajúce rastu. Členské štáty by sa v spolupráci so súkromnými zainteresovanými subjektami mali snažiť o realizáciu „Národného programu na podporu vedomostí“, ktorý by mohol počítať s finančnou pomocou EÚ. |
| --- | --- |

7.

EÚ, členské štáty a regióny musia presmerovať svoje verejné výdavky na investície napomáhajúce rastu. Členské štáty by sa v spolupráci so súkromnými zainteresovanými subjektami mali snažiť o realizáciu „Národného programu na podporu vedomostí“, ktorý by mohol počítať s finančnou pomocou EÚ.

| 8. | EHSV naliehavo žiada, aby návrhy Európskej komisie, ktoré sa týkajú finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 pre financovanie výskumu, inovácií a vzdelania, zostali v rovnakej výške. Navrhovaný Siedmy výskumný rámcový program sa musí realizovať naplno a musí byť zameraný na to, aby prispieval k inovačnej kapacite. |
| --- | --- |

8.

EHSV naliehavo žiada, aby návrhy Európskej komisie, ktoré sa týkajú finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 pre financovanie výskumu, inovácií a vzdelania, zostali v rovnakej výške. Navrhovaný Siedmy výskumný rámcový program sa musí realizovať naplno a musí byť zameraný na to, aby prispieval k inovačnej kapacite.

| 9. | EHSV naliehavo žiada podniky, finančné inštitúcie a súkromné nadácie, aby zvýšili svoje investície do ekonomiky založenej na vedomostiach, a aby v tom boli podporovaní fiškálnymi stimulmi. |
| --- | --- |

9.

EHSV naliehavo žiada podniky, finančné inštitúcie a súkromné nadácie, aby zvýšili svoje investície do ekonomiky založenej na vedomostiach, a aby v tom boli podporovaní fiškálnymi stimulmi.

| 10. | Európska komisia by mala mať väčšiu právomoc pri určovaní smerovania politiky a pri monitorovaní pokroku. Mala by publikovať výročnú správu o pokroku, ktorú by prediskutovala Rada, Európsky parlament i národné parlamenty, ako aj zainteresované osoby a verejnosť. |
| --- | --- |

10.

Európska komisia by mala mať väčšiu právomoc pri určovaní smerovania politiky a pri monitorovaní pokroku. Mala by publikovať výročnú správu o pokroku, ktorú by prediskutovala Rada, Európsky parlament i národné parlamenty, ako aj zainteresované osoby a verejnosť.

| 11. | EHSV navrhuje zahájenie permanentnej a štruktúrovanej diskusie, aby boli motivovaní zodpovední jednotlivci na všetkých úrovniach a aby sa prehĺbil dialóg s občanmi. |
| --- | --- |

11.

EHSV navrhuje zahájenie permanentnej a štruktúrovanej diskusie, aby boli motivovaní zodpovední jednotlivci na všetkých úrovniach a aby sa prehĺbil dialóg s občanmi.

| 12. | Národné parlamenty, ako aj národné hospodárske a sociálne výbory tu zohrávajú kľúčovú úlohu a musia sa týchto diskusií zúčastňovať. Zúčastniť by sa mali i miestni a regionálni činitelia. |
| --- | --- |

12.

Národné parlamenty, ako aj národné hospodárske a sociálne výbory tu zohrávajú kľúčovú úlohu a musia sa týchto diskusií zúčastňovať. Zúčastniť by sa mali i miestni a regionálni činitelia.

| 13. | Súkromné zainteresované subjekty by mali konať a prevziať zodpovednosť prostredníctvom hmatateľných príspevkov a činov. Sociálny a občiansky dialóg je dôležitým nástrojom pre ďalšie politiky celoživotného vzdelávania, inovácií a technológií. |
| --- | --- |

13.

Súkromné zainteresované subjekty by mali konať a prevziať zodpovednosť prostredníctvom hmatateľných príspevkov a činov. Sociálny a občiansky dialóg je dôležitým nástrojom pre ďalšie politiky celoživotného vzdelávania, inovácií a technológií.

| 14. | Dobrá makroekonomická politika zameraná na rast a zamestnanosť by mala vytvoriť podmienky pre vytvorenie spoločnosti založenej na vedomostiach a mala by dať prioritu politikám, ktoré by vyžadovali nové technológie. |
| --- | --- |

14.

Dobrá makroekonomická politika zameraná na rast a zamestnanosť by mala vytvoriť podmienky pre vytvorenie spoločnosti založenej na vedomostiach a mala by dať prioritu politikám, ktoré by vyžadovali nové technológie.

| 15. | Celoživotné vzdelávanie je kľúčom k spoločnosti založenej na vedomostiach. EHSV znovu opakuje svoju výzvu, aby sa na všetkých úrovniach zaviedla Charta celoživotného vzdelávania. Mala by byť podporovaná verejnými a súkromnými investíciami, ako aj štrukturálnymi fondmi. Politiky zamestnanosti a nové formy sociálnej ochrany musia vytvoriť priaznivé podmienky, ktoré by pracovníkom umožňovali naplno participovať na celoživotnom vzdelávaní. Dánsky prístup tzv. „flexicurity“ (pružný a sociálny pracovný trh) môže byť inšpiratívnym príkladom. |
| --- | --- |

15.

Celoživotné vzdelávanie je kľúčom k spoločnosti založenej na vedomostiach. EHSV znovu opakuje svoju výzvu, aby sa na všetkých úrovniach zaviedla Charta celoživotného vzdelávania. Mala by byť podporovaná verejnými a súkromnými investíciami, ako aj štrukturálnymi fondmi. Politiky zamestnanosti a nové formy sociálnej ochrany musia vytvoriť priaznivé podmienky, ktoré by pracovníkom umožňovali naplno participovať na celoživotnom vzdelávaní. Dánsky prístup tzv. „flexicurity“ (pružný a sociálny pracovný trh) môže byť inšpiratívnym príkladom.

| 16. | Vysoké ambície v starostlivosti o zdravie, trvalo udržateľné životné prostredie, kvalita mestskej i vidieckej infraštruktúry, inteligentné riešenia dopravy, bezpečné a reorganizované pracoviská a kultúrne dedičstvo vytvoria priestor pre nové technológie a nové inovatívne produkty a služby a mali by mať vytvorené bezpečné podmienky pre inovácie a tvorbu pracovných miest v podnikoch. |
| --- | --- |

16.

Vysoké ambície v starostlivosti o zdravie, trvalo udržateľné životné prostredie, kvalita mestskej i vidieckej infraštruktúry, inteligentné riešenia dopravy, bezpečné a reorganizované pracoviská a kultúrne dedičstvo vytvoria priestor pre nové technológie a nové inovatívne produkty a služby a mali by mať vytvorené bezpečné podmienky pre inovácie a tvorbu pracovných miest v podnikoch.

| 17. | Šírenie vedomostí je základom politík na podporu inovácií a konkurencieschopnosti. Mali by sa podporovať priemyselné regióny, technologické parky a iné inovatívne prostredia. |
| --- | --- |

17.

Šírenie vedomostí je základom politík na podporu inovácií a konkurencieschopnosti. Mali by sa podporovať priemyselné regióny, technologické parky a iné inovatívne prostredia.

1.   Úvod

| 1.1 | Toto stanovisko EHSV hovorí o tom, ako môže organizovaná občianska spoločnosť prispieť k spoločnosti založenej na vedomostiach. Zameria sa na úlohu, ktorú môžu sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti zohrať pri vytváraní „Spoločného európskeho priestoru vedomostí“ ako jedného z hlavných pilierov Lisabonskej stratégie. Zdôrazňuje zodpovednosť organizácií občianskej spoločnosti v členských štátov, ktorú majú pri napĺňaní tohoto cieľa. Toto stanovisko sa bude opierať o iné stanoviská EHSV k príbuzným otázkam a o súhrnnú správu, pripravenú v spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi výbormi. |
| --- | --- |

1.1

Toto stanovisko EHSV hovorí o tom, ako môže organizovaná občianska spoločnosť prispieť k spoločnosti založenej na vedomostiach. Zameria sa na úlohu, ktorú môžu sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti zohrať pri vytváraní „Spoločného európskeho priestoru vedomostí“ ako jedného z hlavných pilierov Lisabonskej stratégie. Zdôrazňuje zodpovednosť organizácií občianskej spoločnosti v členských štátov, ktorú majú pri napĺňaní tohoto cieľa. Toto stanovisko sa bude opierať o iné stanoviská EHSV k príbuzným otázkam a o súhrnnú správu, pripravenú v spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi výbormi.

2.   Kontext a analýza

| 2.1 | Európa je projekt ľudí pre ľudí. Avšak súčasný vývoj vytvoril medzi Európou a jej občanmi priepasť. Zároveň je trvalá udržateľnosť nášho jedinečného modelu spoločnosti, založeného na demokracii, spoločenskom a občianskom dialógu, sociálnej trhovej ekonomike a súdržnosti ohrozená zvyšujúcou sa globálnou konkurenciou, starnúcim obyvateľstvom a environmentálnymi tlakmi. Súčasnou krízou EÚ sa zaoberajú rôzne filozofie snažiace sa zistiť, ktoré politické rozhodnutia treba prijať. Aby sa obnovila dôvera v európsky projekt, politiky sa predovšetkým musia znovu zamerať na svoje pôvodné ciele hospodárskeho a sociálneho pokroku a zlepšovania pracovných a životných podmienok. Táto kríza predstavuje jedinečnú príležitosť na preorientovanie. |
| --- | --- |

2.1

Európa je projekt ľudí pre ľudí. Avšak súčasný vývoj vytvoril medzi Európou a jej občanmi priepasť. Zároveň je trvalá udržateľnosť nášho jedinečného modelu spoločnosti, založeného na demokracii, spoločenskom a občianskom dialógu, sociálnej trhovej ekonomike a súdržnosti ohrozená zvyšujúcou sa globálnou konkurenciou, starnúcim obyvateľstvom a environmentálnymi tlakmi. Súčasnou krízou EÚ sa zaoberajú rôzne filozofie snažiace sa zistiť, ktoré politické rozhodnutia treba prijať. Aby sa obnovila dôvera v európsky projekt, politiky sa predovšetkým musia znovu zamerať na svoje pôvodné ciele hospodárskeho a sociálneho pokroku a zlepšovania pracovných a životných podmienok. Táto kríza predstavuje jedinečnú príležitosť na preorientovanie.

| 2.2 | Centrom takéhoto preorientovania sú politiky na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja, vytvorenie nových a lepších pracovných miest a zvýšenie reálnych príjmov prostredníctvom vytvorenia spoločnosti založenej na vedomostiach, ktorá kladie dôraz na ľudské zdroje, vzdelávanie, výskum a inovácie.
  Podniky sa nachádzajú v kľúčovej pozícii pre toto preorientovanie. Mali by podľa toho orientovať svoje investície, ale na to potrebujú rámcové podmienky, ktoré by podporovali ich potenciál na inovácie, rast a vytváranie pracovných príležitostí. |
| --- | --- |

2.2

Centrom takéhoto preorientovania sú politiky na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja, vytvorenie nových a lepších pracovných miest a zvýšenie reálnych príjmov prostredníctvom vytvorenia spoločnosti založenej na vedomostiach, ktorá kladie dôraz na ľudské zdroje, vzdelávanie, výskum a inovácie.

Podniky sa nachádzajú v kľúčovej pozícii pre toto preorientovanie. Mali by podľa toho orientovať svoje investície, ale na to potrebujú rámcové podmienky, ktoré by podporovali ich potenciál na inovácie, rast a vytváranie pracovných príležitostí.

| 2.3 | Spoločnosť založená na vedomostiach, vytvorená na zodpovednosti verejných i súkromných zainteresovaných subjektov, musí smerovať k súdržnejšej spoločnosti, ktorá by bojovala so všetkými typmi nerovností. Zároveň je sociálna súdržnosť predpokladom hladšieho prechodu k spoločnosti založenej na vedomostiach. |
| --- | --- |

2.3

Spoločnosť založená na vedomostiach, vytvorená na zodpovednosti verejných i súkromných zainteresovaných subjektov, musí smerovať k súdržnejšej spoločnosti, ktorá by bojovala so všetkými typmi nerovností. Zároveň je sociálna súdržnosť predpokladom hladšieho prechodu k spoločnosti založenej na vedomostiach.

| 2.4 | Vyhliadky vyzerajú dosť znepokojivo (1). Výskum financovaný podnikmi od roku 2000 klesá. Celkové výdavky EÚ na výskum a vývoj stagnujú a nedosahujú cieľ 3 %. Ostávajú na úrovni 2 % v porovnaní s 2,7 % v USA a viac ako 3 % v Japonsku. Odliv mozgov je veľmi znepokojivým fenoménom. Navyše, vznikajúce veľké ekonomiky, ako napríklad Čína, dobiehajú EÚ vo výdavkoch na výskum.
  Európska výsledková tabuľka inovácie (European Innovation Scoreboard) ukazuje, že Európa zaostáva za USA v 10 z 11 indikátoroch. To je dôsledok aktívnych politík USA na podporu výskumu a inovácií prostredníctvom, okrem iného, štátnych objednávok, zníženia daní, záruk pre fondy rizikového kapitálu a pôžičiek pre malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

2.4

Vyhliadky vyzerajú dosť znepokojivo (1). Výskum financovaný podnikmi od roku 2000 klesá. Celkové výdavky EÚ na výskum a vývoj stagnujú a nedosahujú cieľ 3 %. Ostávajú na úrovni 2 % v porovnaní s 2,7 % v USA a viac ako 3 % v Japonsku. Odliv mozgov je veľmi znepokojivým fenoménom. Navyše, vznikajúce veľké ekonomiky, ako napríklad Čína, dobiehajú EÚ vo výdavkoch na výskum.

Európska výsledková tabuľka inovácie (European Innovation Scoreboard) ukazuje, že Európa zaostáva za USA v 10 z 11 indikátoroch. To je dôsledok aktívnych politík USA na podporu výskumu a inovácií prostredníctvom, okrem iného, štátnych objednávok, zníženia daní, záruk pre fondy rizikového kapitálu a pôžičiek pre malé a stredné podniky.

| 2.5 | Avšak hodnotenie výdavkov na výskum a inovatívne aktivity EÚ v porovnaní s USA si vyžaduje hlbšiu analýzu. Európa má silné stránky aj na úrovni členských štátov, aj na úrovni rôznych odvetví. Európsku spoluprácu v aeronautike a projekt Galileo možno uviesť ako príklad, ako aj fakt, že počet študentov-technikov je vyšší než v USA. Na zvýšenie svojej inovatívnej kapacity potrebuje Európa väčšie investície do celoživotného vzdelávania, ďalších 700 000 výskumných pracovníkov, viac technologických centier a skupín, podporu malých a stredných podnikov a lepšie metódy šírenia vedomostí. |
| --- | --- |

2.5

Avšak hodnotenie výdavkov na výskum a inovatívne aktivity EÚ v porovnaní s USA si vyžaduje hlbšiu analýzu. Európa má silné stránky aj na úrovni členských štátov, aj na úrovni rôznych odvetví. Európsku spoluprácu v aeronautike a projekt Galileo možno uviesť ako príklad, ako aj fakt, že počet študentov-technikov je vyšší než v USA. Na zvýšenie svojej inovatívnej kapacity potrebuje Európa väčšie investície do celoživotného vzdelávania, ďalších 700 000 výskumných pracovníkov, viac technologických centier a skupín, podporu malých a stredných podnikov a lepšie metódy šírenia vedomostí.

| 2.6 | Verejné investície do vzdelávania nepostupujú tak rýchlo, ako by mali. Štúdia PISA poukazuje na niektoré zlyhania vzdelávacieho systému. Zapájanie dospelých do vzdelávania dosahuje len 65 % cieľa stanoveného na rok 2010. Študenti zanechávajú štúdium v rovnakej miere. Univerzitní študenti po promócii čelia nezamestnanosti. Navyše, do roku 2015 bude potrebné prijať vyše milióna učiteľov základných a stredných škôl. (2) Komisia by mohla zrealizovať štúdiu, týkajúcu sa základného vzdelania, aby sa definovali kľúče k úspechu v krajinách, ktoré boli podľa medzinárodnej štúdie PISA najúspešnejšie.
  Súkromné i verejné zainteresované subjekty si musia uvedomiť, že treba zreformovať celý vzdelávací systém, aby sa zlepšil výkon a aby sa každému, od raného detstva až po starobu, poskytla možnosť aktívne sa angažovať v spoločnosti založenej na vedomostiach. Musia túto reformu plne podporiť, a to si tiež vyžaduje nové pedagogické koncepty a kvalifikovaný zbor učiteľov. |
| --- | --- |

2.6

Verejné investície do vzdelávania nepostupujú tak rýchlo, ako by mali. Štúdia PISA poukazuje na niektoré zlyhania vzdelávacieho systému. Zapájanie dospelých do vzdelávania dosahuje len 65 % cieľa stanoveného na rok 2010. Študenti zanechávajú štúdium v rovnakej miere. Univerzitní študenti po promócii čelia nezamestnanosti. Navyše, do roku 2015 bude potrebné prijať vyše milióna učiteľov základných a stredných škôl. (2) Komisia by mohla zrealizovať štúdiu, týkajúcu sa základného vzdelania, aby sa definovali kľúče k úspechu v krajinách, ktoré boli podľa medzinárodnej štúdie PISA najúspešnejšie.

Súkromné i verejné zainteresované subjekty si musia uvedomiť, že treba zreformovať celý vzdelávací systém, aby sa zlepšil výkon a aby sa každému, od raného detstva až po starobu, poskytla možnosť aktívne sa angažovať v spoločnosti založenej na vedomostiach. Musia túto reformu plne podporiť, a to si tiež vyžaduje nové pedagogické koncepty a kvalifikovaný zbor učiteľov.

| 2.7 | Prechod na spoločnosť založenú na vedomostiach mení povahu a organizáciu práce a štruktúru podnikov. Spoločnosť riadená vedomosťami a nové technológie ponúkajú veľké možnosti, ale vytvárajú i nové riziká a mnohých nechávajú v úzadí. Pracovné miesta menia štruktúru a úlohy sa nanovo definujú.
  Existuje tiež riziko premiestnenia centrál, výskumu a výroby mimo Európy.
  Zvýšené investície do vzdelávania, inovácií a technológií musia vytvoriť nové a lepšie pracovné miesta. Proti odlivu mozgov treba bojovať hľadaním nových atraktívnych zdrojov zamestnania pre absolventov univerzít vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.7

Prechod na spoločnosť založenú na vedomostiach mení povahu a organizáciu práce a štruktúru podnikov. Spoločnosť riadená vedomosťami a nové technológie ponúkajú veľké možnosti, ale vytvárajú i nové riziká a mnohých nechávajú v úzadí. Pracovné miesta menia štruktúru a úlohy sa nanovo definujú.

Existuje tiež riziko premiestnenia centrál, výskumu a výroby mimo Európy.

Zvýšené investície do vzdelávania, inovácií a technológií musia vytvoriť nové a lepšie pracovné miesta. Proti odlivu mozgov treba bojovať hľadaním nových atraktívnych zdrojov zamestnania pre absolventov univerzít vo všetkých členských štátoch.

| 2.8 | Spoločnosť založená na vedomostiach je spôsob ako čeliť výzvam a má vplyv na mnohé oblasti procesu tvorby politík. Jej realizácia si vyžaduje celkový a zrozumiteľný prístup. Pokrok smerom k vytvoreniu spoločnosti založenej na vedomostiach je potrebné vidieť z dlhodobejšej perspektívy, až za rok 2010. Politiky sa musia realizovať rozhodne. |
| --- | --- |

2.8

Spoločnosť založená na vedomostiach je spôsob ako čeliť výzvam a má vplyv na mnohé oblasti procesu tvorby politík. Jej realizácia si vyžaduje celkový a zrozumiteľný prístup. Pokrok smerom k vytvoreniu spoločnosti založenej na vedomostiach je potrebné vidieť z dlhodobejšej perspektívy, až za rok 2010. Politiky sa musia realizovať rozhodne.

| 2.9 | Zvýšenie svojej globálnej konkurencieschopnosti spoľahnutím sa na svoju schopnosť používať know-how a kreativitu svojich ľudí pri výrobe produktov a služieb s vysokou pridanou hodnotou je pre Európu výzvou i možnosťou. Prostriedky sa musia presmerovať na technológie zvyšujúce rast a inovatívne systémy, pričom základné prvky európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu sa v širšom kontexte trvalo udržateľného rozvoja zachovajú a, kde to bude potrebné, prispôsobia. |
| --- | --- |

2.9

Zvýšenie svojej globálnej konkurencieschopnosti spoľahnutím sa na svoju schopnosť používať know-how a kreativitu svojich ľudí pri výrobe produktov a služieb s vysokou pridanou hodnotou je pre Európu výzvou i možnosťou. Prostriedky sa musia presmerovať na technológie zvyšujúce rast a inovatívne systémy, pričom základné prvky európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu sa v širšom kontexte trvalo udržateľného rozvoja zachovajú a, kde to bude potrebné, prispôsobia.

| 2.10 | Vytváranie, aplikácia a šírenie vedomostí musia spĺňať spoločenské potreby. Každý má právo požívať prínosy spoločnosti založenej na vedomostiach, každý má zodpovednosť, aby sa na vytváraní takejto spoločnosti zúčastňoval a aby k nemu prispel, pokiaľ dostane adekvátnu podporu. |
| --- | --- |

2.10

Vytváranie, aplikácia a šírenie vedomostí musia spĺňať spoločenské potreby. Každý má právo požívať prínosy spoločnosti založenej na vedomostiach, každý má zodpovednosť, aby sa na vytváraní takejto spoločnosti zúčastňoval a aby k nemu prispel, pokiaľ dostane adekvátnu podporu.

| 2.11 | Dať prednosť ľuďom znamená zamerať sa na vzdelávanie a učenie, civilizačné a kultúrne vzorce, ktoré budú podporovať prostredie, ktoré stimuluje prehlbovanie vedomostí v najširšom slova zmysle. Je to o ľudskej túžbe po vedomostiach, ktorá nie je založená primárne na okamžitom prospechu, a ktorá je základom pre súhrn teoretických, sociálnych a praktických zručností, potrebných pre budúcnosť. |
| --- | --- |

2.11

Dať prednosť ľuďom znamená zamerať sa na vzdelávanie a učenie, civilizačné a kultúrne vzorce, ktoré budú podporovať prostredie, ktoré stimuluje prehlbovanie vedomostí v najširšom slova zmysle. Je to o ľudskej túžbe po vedomostiach, ktorá nie je založená primárne na okamžitom prospechu, a ktorá je základom pre súhrn teoretických, sociálnych a praktických zručností, potrebných pre budúcnosť.

| 2.12 | Celoživotné vzdelávanie je kľúčom k vytvoreniu spoločnosti založenej na vedomostiach. Vysokokvalitné celoživotné vzdelávanie, založené na modeloch, ktoré vzdelávanie a školenie sprístupňujú každému, dáva ľuďom možnosť osviežiť svoje myšlienky, neustále zlepšovať svoje zručnosti a naplno sa zúčastňovať života svojej komunity, rodiny, susedstva a pracoviska. Je základom pre inovácie, mobilitu práce a rast produktivity. Motivácia k celoživotnému vzdelávaniu začína pestovaním zvedavosti k učeniu už v rannom detstve. |
| --- | --- |

2.12

Celoživotné vzdelávanie je kľúčom k vytvoreniu spoločnosti založenej na vedomostiach. Vysokokvalitné celoživotné vzdelávanie, založené na modeloch, ktoré vzdelávanie a školenie sprístupňujú každému, dáva ľuďom možnosť osviežiť svoje myšlienky, neustále zlepšovať svoje zručnosti a naplno sa zúčastňovať života svojej komunity, rodiny, susedstva a pracoviska. Je základom pre inovácie, mobilitu práce a rast produktivity. Motivácia k celoživotnému vzdelávaniu začína pestovaním zvedavosti k učeniu už v rannom detstve.

| 2.13 | Je dôležité posilniť a koordinovať články reťazca vedomostí. Trojuholník spájajúci súkromné a verejné výskumné inštitúcie, univerzity a podniky (najmä malé a stredné podniky) by sa mal posilniť. Národná a cezhraničná výmena kvalifikovaného personálu medzi priemyslom a univerzitami môže obom stranám výrazne pomôcť. Základné vzdelanie – od zariadení pre starostlivosť o dieťa až po stredoškolské vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie – musia byť prepojené s univerzitami, aby sa zvýšila kvalita učiteľov a školiaceho personálu a aby sa aktualizovali ich vedomosti. |
| --- | --- |

2.13

Je dôležité posilniť a koordinovať články reťazca vedomostí. Trojuholník spájajúci súkromné a verejné výskumné inštitúcie, univerzity a podniky (najmä malé a stredné podniky) by sa mal posilniť. Národná a cezhraničná výmena kvalifikovaného personálu medzi priemyslom a univerzitami môže obom stranám výrazne pomôcť. Základné vzdelanie – od zariadení pre starostlivosť o dieťa až po stredoškolské vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie – musia byť prepojené s univerzitami, aby sa zvýšila kvalita učiteľov a školiaceho personálu a aby sa aktualizovali ich vedomosti.

3.   Nedostatky Lisabonskej stratégie

| 3.1 | Pri implementácii Lisabonskej stratégie „popri nepopierateľnom pokroku existujú nedostatky a zjavné zdržania“, vyhlásila Európska rada v marci 2005 (3). |
| --- | --- |

3.1

Pri implementácii Lisabonskej stratégie „popri nepopierateľnom pokroku existujú nedostatky a zjavné zdržania“, vyhlásila Európska rada v marci 2005 (3).

| 3.2 | Pre tieto nedostatky a zdržania existuje mnoho dôvodov. |
| --- | --- |

3.2

Pre tieto nedostatky a zdržania existuje mnoho dôvodov.

| 3.2.1 | Chýba odhodlanie pre stratégiu. Je treba pripomenúť, že Lisabonskú stratégiu spustila Európska rada bez toho, aby jasne zadefinovala úlohu Európskej komisie. Základným problémom je nesúdržnosť európskej stratégie, ktorá sa má implementovať najmä na národnej úrovni. Členské štáty nepreukázali, že by im na dohodnutých cieľoch a činoch skutočne záležalo. Otvorená metóda koordinácie (OMK) nepriniesla očakávané výsledky. Národné akčné plány pre zamestnanosť, sociálne začlenenie a i v iných oblastiach sa premenili na byrokratické výkazy o činnosti a zámery stratégie boli uplatnené len čiastočne. Pokračuje fragmentácia medzi oblasťami politiky. Rozpočet EÚ poskytuje príliš málo podpory. Praktické skúsenosti z iných členských štátov sa nezohľadňujú. Členské štáty tiež nezohľadňujú sociálne a hospodárske dôsledky svojich politík na iné členské štáty. |
| --- | --- |

3.2.1

Chýba odhodlanie pre stratégiu. Je treba pripomenúť, že Lisabonskú stratégiu spustila Európska rada bez toho, aby jasne zadefinovala úlohu Európskej komisie. Základným problémom je nesúdržnosť európskej stratégie, ktorá sa má implementovať najmä na národnej úrovni. Členské štáty nepreukázali, že by im na dohodnutých cieľoch a činoch skutočne záležalo. Otvorená metóda koordinácie (OMK) nepriniesla očakávané výsledky. Národné akčné plány pre zamestnanosť, sociálne začlenenie a i v iných oblastiach sa premenili na byrokratické výkazy o činnosti a zámery stratégie boli uplatnené len čiastočne. Pokračuje fragmentácia medzi oblasťami politiky. Rozpočet EÚ poskytuje príliš málo podpory. Praktické skúsenosti z iných členských štátov sa nezohľadňujú. Členské štáty tiež nezohľadňujú sociálne a hospodárske dôsledky svojich politík na iné členské štáty.

| 3.2.2 | Európska komisia zohráva v stratégii len malú úlohu. Nemá dostatočné a účinné právomoci na určenie smerovania politiky a na monitoring pokroku. Napríklad otvorená metóda koordinácie nemá bezpečnostný systém, ktorý by umožňoval vysielať varovania. |
| --- | --- |

3.2.2

Európska komisia zohráva v stratégii len malú úlohu. Nemá dostatočné a účinné právomoci na určenie smerovania politiky a na monitoring pokroku. Napríklad otvorená metóda koordinácie nemá bezpečnostný systém, ktorý by umožňoval vysielať varovania.

| 3.2.3 | Stratégia je príliš abstraktná. Po tom, čo sa z nej stalo cvičenie pre byrokratov a expertov, nie je Lisabonská stratégia realitou, ani v mysliach ľudí, ani v médiách a politickej debate. Účinky stratégie nie sú viditeľné. Verejná mienka nerozlišuje medzi účinkami globalizácie, európskej politiky a národnej politiky na ich životné a pracovné podmienky. Treba zvýrazniť rozdiely a vzájomný vzťah medzi rôznymi úrovňami politiky, aby ľudia mali úplnú a jasnú predstavu o tom, čo EÚ zastupuje. |
| --- | --- |

3.2.3

Stratégia je príliš abstraktná. Po tom, čo sa z nej stalo cvičenie pre byrokratov a expertov, nie je Lisabonská stratégia realitou, ani v mysliach ľudí, ani v médiách a politickej debate. Účinky stratégie nie sú viditeľné. Verejná mienka nerozlišuje medzi účinkami globalizácie, európskej politiky a národnej politiky na ich životné a pracovné podmienky. Treba zvýrazniť rozdiely a vzájomný vzťah medzi rôznymi úrovňami politiky, aby ľudia mali úplnú a jasnú predstavu o tom, čo EÚ zastupuje.

| 3.2.4 | Stratégia je procesom zhora nadol. Ak sa aj niekedy uskutočnili rozumné konzultácie, najmä v štátoch so silnou tradíciou sociálneho a občianskeho dialógu, organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch sa stále ešte príliš málo angažuje. Tak tomu nepochybne je pri OMK pre výskum a vzdelávanie. Konzultácie sú často formálne a obmedzené na národnú úroveň a nedávajú príslušným organizáciám občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach dostatok príležitostí zapojiť sa. Zamestnávatelia a odbory, ako aj iné zainteresované subjekty, si musia lepšie uvedomiť svoju zodpovednosť a úlohu. Malá angažovanosť znamená tiež to, že vykonané reformy môžu minúť cieľ a mať na tých, ktorých sa to týka, negatívne sociálne a ekonomické dôsledky. EÚ sa príliš sústreďuje na štrukturálne reformy, pričom jej stále chýbajú politiky, ktoré by občanom a ich organizáciám umožnili čeliť výzvam meniaceho sa sveta. |
| --- | --- |

3.2.4

Stratégia je procesom zhora nadol. Ak sa aj niekedy uskutočnili rozumné konzultácie, najmä v štátoch so silnou tradíciou sociálneho a občianskeho dialógu, organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch sa stále ešte príliš málo angažuje. Tak tomu nepochybne je pri OMK pre výskum a vzdelávanie. Konzultácie sú často formálne a obmedzené na národnú úroveň a nedávajú príslušným organizáciám občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach dostatok príležitostí zapojiť sa. Zamestnávatelia a odbory, ako aj iné zainteresované subjekty, si musia lepšie uvedomiť svoju zodpovednosť a úlohu. Malá angažovanosť znamená tiež to, že vykonané reformy môžu minúť cieľ a mať na tých, ktorých sa to týka, negatívne sociálne a ekonomické dôsledky. EÚ sa príliš sústreďuje na štrukturálne reformy, pričom jej stále chýbajú politiky, ktoré by občanom a ich organizáciám umožnili čeliť výzvam meniaceho sa sveta.

4.   Oživenie Lisabonskej stratégie – Európska rada, marec 2005

| 4.1 | Tieto nedostatky a zdržania viedli Európsku radu k oživeniu Lisabonskej stratégie, s dôrazom na rast a zamestnanosť. „Európa musí obnoviť základ svojej konkurencieschopnosti, zvýšiť svoj potenciál rastu a produktivitu a posilniť sociálnu súdržnosť tým, že hlavný dôraz bude klásť na znalosti, inovácie a optimalizáciu ľudského kapitálu.“ (4) Rada pokračovala:
  „Medzi zástupcami verejného a súkromného sektora v spoločnosti založenej na vedomostiach treba podporovať skutočný dialóg“ (5)

  Európska rada stanovila jasne definované ciele a navrhla niekoľko aktivít na prehlbovanie vedomostí a inováciu (6).
  Zaviedlo sa dvadsaťštyri integrovaných usmernení pre obdobie rokov 2005-2008, v ktorých sú naznačené tri oblasti reforiem: makroekonomická a mikroekonomická sféra a zamestnanosť (7). |
| --- | --- |

4.1

Tieto nedostatky a zdržania viedli Európsku radu k oživeniu Lisabonskej stratégie, s dôrazom na rast a zamestnanosť. „Európa musí obnoviť základ svojej konkurencieschopnosti, zvýšiť svoj potenciál rastu a produktivitu a posilniť sociálnu súdržnosť tým, že hlavný dôraz bude klásť na znalosti, inovácie a optimalizáciu ľudského kapitálu.“ (4) Rada pokračovala:

„Medzi zástupcami verejného a súkromného sektora v spoločnosti založenej na vedomostiach treba podporovať skutočný dialóg“ (5)

Európska rada stanovila jasne definované ciele a navrhla niekoľko aktivít na prehlbovanie vedomostí a inováciu (6).

Zaviedlo sa dvadsaťštyri integrovaných usmernení pre obdobie rokov 2005-2008, v ktorých sú naznačené tri oblasti reforiem: makroekonomická a mikroekonomická sféra a zamestnanosť (7).

| 4.2 | Aby bola zmena zamerania Lisabonskej stratégie účinná, Európska rada vyzvala k lepšiemu riadeniu, založenému na väčšej angažovanosti členských štátov (8).
  Členské štáty boli požiadané, aby do 15. októbra pripravili národné programy reforiem, založené na konzultáciách so všetkými zainteresovanými subjektami, ktoré identifikujú kľúčové priority pre ďalšiu činnosť. Treba vyzdvihnúť príspevky a zodpovednosť hlavných zúčastnených zainteresovaných subjektov. Avšak zmena politickej situácie v niektorých krajinách spôsobila zdržanie. V niektorých oblastiach sa použije otvorená metóda koordinácie (OMK). |
| --- | --- |

4.2

Aby bola zmena zamerania Lisabonskej stratégie účinná, Európska rada vyzvala k lepšiemu riadeniu, založenému na väčšej angažovanosti členských štátov (8).

Členské štáty boli požiadané, aby do 15. októbra pripravili národné programy reforiem, založené na konzultáciách so všetkými zainteresovanými subjektami, ktoré identifikujú kľúčové priority pre ďalšiu činnosť. Treba vyzdvihnúť príspevky a zodpovednosť hlavných zúčastnených zainteresovaných subjektov. Avšak zmena politickej situácie v niektorých krajinách spôsobila zdržanie. V niektorých oblastiach sa použije otvorená metóda koordinácie (OMK).

5.   Spoločný európsky priestor vedomostí

| 5.1 | EHSV navrhuje, aby sa členské štáty a inštitúcie EÚ zaviazali do roka 2010 vytvoriť Spoločný európsky priestor vedomostí, so zámerom dosiahnuť ciele Lisabonskej stratégie prostredníctvom silnejšej európskej spolupráce vo vzdelávaní, inováciách a výskume. Tento návrh bol dohodnutý s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami v luxemburskej deklarácii (9). |
| --- | --- |

5.1

EHSV navrhuje, aby sa členské štáty a inštitúcie EÚ zaviazali do roka 2010 vytvoriť Spoločný európsky priestor vedomostí, so zámerom dosiahnuť ciele Lisabonskej stratégie prostredníctvom silnejšej európskej spolupráce vo vzdelávaní, inováciách a výskume. Tento návrh bol dohodnutý s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami v luxemburskej deklarácii (9).

| 5.2 | Spolupráca by mala byť založená na jasne definovaných cieľoch, doplnených o potrebné legislatívne i nelegislatívne opatrenia. Kľúčovým bodom bude vyvinúť efektívne systémy na postúpenie vedomostí a využívanie praktických skúseností. |
| --- | --- |

5.2

Spolupráca by mala byť založená na jasne definovaných cieľoch, doplnených o potrebné legislatívne i nelegislatívne opatrenia. Kľúčovým bodom bude vyvinúť efektívne systémy na postúpenie vedomostí a využívanie praktických skúseností.

| 5.3 | EHSV uznáva, že ústavný základ spoločného európskeho priestoru vedomostí nie je rovnaký, ako pri SPP, EMU alebo jednotnom trhu. Aby sa však dosiahol pokrok, je potrebné naplno využiť všetky relevantné ustanovenia Zmluvy. Členské štáty by mali nahradiť nedostatok ústavnej kompetencie tým, že ukážu politické odhodlanie a s cieľom zrealizovať spoločný európsky priestor vedomostí zavedú spoločné európske politiky prostredníctvom lepšej a efektívnejšej spolupráce. Treba posilniť úlohu Európskej komisie, aby sa jej umožnilo celý proces presadiť. |
| --- | --- |

5.3

EHSV uznáva, že ústavný základ spoločného európskeho priestoru vedomostí nie je rovnaký, ako pri SPP, EMU alebo jednotnom trhu. Aby sa však dosiahol pokrok, je potrebné naplno využiť všetky relevantné ustanovenia Zmluvy. Členské štáty by mali nahradiť nedostatok ústavnej kompetencie tým, že ukážu politické odhodlanie a s cieľom zrealizovať spoločný európsky priestor vedomostí zavedú spoločné európske politiky prostredníctvom lepšej a efektívnejšej spolupráce. Treba posilniť úlohu Európskej komisie, aby sa jej umožnilo celý proces presadiť.

| 5.4 | Organizácie občianskej spoločnosti v členských štátoch majú tiež zodpovednosť za pokrok smerujúci k vytvoreniu spoločného európskeho priestoru vedomostí. Je potrebné zmobilizovať hlavné súkromné zainteresované osoby v každej krajine. Takto sa môžu stať protagonistami „skutočného dialógu“, po ktorom volala Európska rada a môžu čiastočne kompenzovať nedostatok politickej vôle. Musia zadefinovať kľúčové priority a navrhnúť a zaviesť činnosti – sami i v spolupráci s verejnými predstaviteľmi. Navyše je potrebné zaoberať sa otázkou finančných prostriedkov. Sociálni partneri by sa mali pokúsiť dosiahnuť dohodu v oblasti podpory spoločnosti založenej na vedomostiach. Iné sektory organizovanej občianskej spoločnosti, vrátane komunít vyššieho vzdelávania a výskumu, sa musia náležite zapojiť a vypracovať vlastný základ reformy. |
| --- | --- |

5.4

Organizácie občianskej spoločnosti v členských štátoch majú tiež zodpovednosť za pokrok smerujúci k vytvoreniu spoločného európskeho priestoru vedomostí. Je potrebné zmobilizovať hlavné súkromné zainteresované osoby v každej krajine. Takto sa môžu stať protagonistami „skutočného dialógu“, po ktorom volala Európska rada a môžu čiastočne kompenzovať nedostatok politickej vôle. Musia zadefinovať kľúčové priority a navrhnúť a zaviesť činnosti – sami i v spolupráci s verejnými predstaviteľmi. Navyše je potrebné zaoberať sa otázkou finančných prostriedkov. Sociálni partneri by sa mali pokúsiť dosiahnuť dohodu v oblasti podpory spoločnosti založenej na vedomostiach. Iné sektory organizovanej občianskej spoločnosti, vrátane komunít vyššieho vzdelávania a výskumu, sa musia náležite zapojiť a vypracovať vlastný základ reformy.

| 5.5 | Vnútorný trh zostáva základným kameňom integračného procesu, ktorý smeruje k vyššiemu hospodárskemu výkonu, spoločenskému pokroku a trvalej udržateľnosti. Interakcia medzi spoločným európskym priestorom vedomostí a vnútorným trhom implikuje synergické efekty, ktoré spustia nový potenciál rastu. Opatrenia na pozdvihnutie úlohy vzdelávania, inovácií a výskumu povedú k vyššej konkurencieschopnosti. Dobre fungujúci vnútorný trh umožní voľný pohyb nielen tovaru, práce, služieb a kapitálu, ale tiež vedomostí a myšlienok. |
| --- | --- |

5.5

Vnútorný trh zostáva základným kameňom integračného procesu, ktorý smeruje k vyššiemu hospodárskemu výkonu, spoločenskému pokroku a trvalej udržateľnosti. Interakcia medzi spoločným európskym priestorom vedomostí a vnútorným trhom implikuje synergické efekty, ktoré spustia nový potenciál rastu. Opatrenia na pozdvihnutie úlohy vzdelávania, inovácií a výskumu povedú k vyššej konkurencieschopnosti. Dobre fungujúci vnútorný trh umožní voľný pohyb nielen tovaru, práce, služieb a kapitálu, ale tiež vedomostí a myšlienok.

| 5.5.1 | Preto je potrebné čo najskôr odstrániť určité zostávajúce prekážky vnútorného trhu, ktoré brzdia prechod k ekonomike založenej na vedomostiach. s cieľom zrealizovať tieto synergie a potenciál, je dôležité prijať legislatívu o patente Spoločenstva a režime práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

5.5.1

Preto je potrebné čo najskôr odstrániť určité zostávajúce prekážky vnútorného trhu, ktoré brzdia prechod k ekonomike založenej na vedomostiach. s cieľom zrealizovať tieto synergie a potenciál, je dôležité prijať legislatívu o patente Spoločenstva a režime práv duševného vlastníctva.

| 5.5.2 | Treba uľahčiť investície podnikov, alebo iných zainteresovaných subjektov do vzdelávania, inovácií a výskumu, a to aj prostredníctvom režimov štátnej pomoci a verejných zákaziek a v rámci pravidiel konkurencie. |
| --- | --- |

5.5.2

Treba uľahčiť investície podnikov, alebo iných zainteresovaných subjektov do vzdelávania, inovácií a výskumu, a to aj prostredníctvom režimov štátnej pomoci a verejných zákaziek a v rámci pravidiel konkurencie.

| 5.5.3 | Zmodernizovaná priemyselná politika EÚ je základným stavebným kameňom pre spoločnosť založenú na vedomostiach, ktorá sústreďuje elitu a poskytuje stabilné a predvídateľné rámcové podmienky pre rozvoj priemyslu. |
| --- | --- |

5.5.3

Zmodernizovaná priemyselná politika EÚ je základným stavebným kameňom pre spoločnosť založenú na vedomostiach, ktorá sústreďuje elitu a poskytuje stabilné a predvídateľné rámcové podmienky pre rozvoj priemyslu.

| 5.5.4 | Je tiež dôležité, aby sa umožnila všeobecne vyššia mobilita práce medzi členskými štátmi a aby sa stimuloval voľný pohyb výskumných pracovníkov a študentov. Mobilita je prirodzeným spôsobom, ako získať a odovzdať vedomosti, ale musí byť sprevádzaná primeranými mzdami a pracovnými podmienkami. |
| --- | --- |

5.5.4

Je tiež dôležité, aby sa umožnila všeobecne vyššia mobilita práce medzi členskými štátmi a aby sa stimuloval voľný pohyb výskumných pracovníkov a študentov. Mobilita je prirodzeným spôsobom, ako získať a odovzdať vedomosti, ale musí byť sprevádzaná primeranými mzdami a pracovnými podmienkami.

| 5.5.5 | Univerzity a inštitúcie na odbornú prípravu musia spoločný európsky priestor vedomostí podporiť tým, že na svoje aktivity uplatnia európsky prístup. Treba podporiť existujúce nástroje pre uznávanie kvalifikácie (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Univerzity a inštitúcie na odbornú prípravu musia spoločný európsky priestor vedomostí podporiť tým, že na svoje aktivity uplatnia európsky prístup. Treba podporiť existujúce nástroje pre uznávanie kvalifikácie (10).

| 5.6 | Spoločný európsky priestor vedomostí je založený na základnom práve každého požívať prínosy výskumu, nových technológií, inovácií a vzdelávania. Všetci, všetky sektory a všetky regióny by sa mali tohto zúčastňovať. Musia existovať adekvátne podmienky pre celoživotné vzdelávanie, ktoré dajú každému možnosť zúčastniť sa. Vzdelávanie a odborná príprava sú predpokladmi ekonomiky založenej na vedomostiach a ako verejné statky ich musia spravovať verejní predstavitelia, aby bol zaručený prístup všetkým, s rovnakými právami a možnosťami. |
| --- | --- |

5.6

Spoločný európsky priestor vedomostí je založený na základnom práve každého požívať prínosy výskumu, nových technológií, inovácií a vzdelávania. Všetci, všetky sektory a všetky regióny by sa mali tohto zúčastňovať. Musia existovať adekvátne podmienky pre celoživotné vzdelávanie, ktoré dajú každému možnosť zúčastniť sa. Vzdelávanie a odborná príprava sú predpokladmi ekonomiky založenej na vedomostiach a ako verejné statky ich musia spravovať verejní predstavitelia, aby bol zaručený prístup všetkým, s rovnakými právami a možnosťami.

| 5.6.1 | Spoločnosť založená na vedomostiach by nemala byť projektom pre elitu, ktorú presvedčí prínos nových technológií. Je nutné ju naopak vnímať ako súčasť celkového projektu a vytvárať ju spolu s ostatnými politikami, ktoré sú orientované pre všetkých občanov. Zahŕňa osobný rozvoj, občiansku výchovu a celoživotné vzdelávanie úmerné výzvam 21. storočia. Je to jedinečná príležitosť prekonať existujúce rozdiely a zbúrať existujúce bariéry. Za týmto účelom je dôležité, aby nové technológie boli sprístupnené i znevýhodneným skupinám, ako sú migranti a ľudia s postihnutím. Nové technológie a inovácie preto musia byť generované na základe iniciatív a dopytu používateľov. |
| --- | --- |

5.6.1

Spoločnosť založená na vedomostiach by nemala byť projektom pre elitu, ktorú presvedčí prínos nových technológií. Je nutné ju naopak vnímať ako súčasť celkového projektu a vytvárať ju spolu s ostatnými politikami, ktoré sú orientované pre všetkých občanov. Zahŕňa osobný rozvoj, občiansku výchovu a celoživotné vzdelávanie úmerné výzvam 21. storočia. Je to jedinečná príležitosť prekonať existujúce rozdiely a zbúrať existujúce bariéry. Za týmto účelom je dôležité, aby nové technológie boli sprístupnené i znevýhodneným skupinám, ako sú migranti a ľudia s postihnutím. Nové technológie a inovácie preto musia byť generované na základe iniciatív a dopytu používateľov.

| 5.6.2 | Vysoko kvalitné základné vzdelanie je základom. Aby sa naplnil cieľ sprístupniť vzdelanie všetkým, je nevyhnutné, aby každý ovládal základné zručnosti. Je nevyhnutná podpora kvalitných zariadení pre starostlivosť o deti, ktoré poskytnú všetkým deťom, bez ohľadu na ich sociálny pôvod, rovnaké príležitosti pre vzdelanie v najranejších fázach života. |
| --- | --- |

5.6.2

Vysoko kvalitné základné vzdelanie je základom. Aby sa naplnil cieľ sprístupniť vzdelanie všetkým, je nevyhnutné, aby každý ovládal základné zručnosti. Je nevyhnutná podpora kvalitných zariadení pre starostlivosť o deti, ktoré poskytnú všetkým deťom, bez ohľadu na ich sociálny pôvod, rovnaké príležitosti pre vzdelanie v najranejších fázach života.

6.   Na vytvorenie spoločnosti založenej na vedomostiach je potrebné zvýšiť financovanie

| 6.1 | Aby sa zrealizoval spoločný európsky priestor vedomostí musí EÚ, členské štáty a regióny presmerovať svoje verejné výdavky na investície podporujúce rast vo vzdelaní, inováciách a výskume. EHSV navrhuje, aby sa členské štáty, v spolupráci so súkromnými zainteresovanými subjektami, zaviazali zrealizovať „Národný program pre prehĺbenie vedomostí“ s cieľom zvýšiť investície do vedomostnej infraštruktúry a vzdelávacích zariadení pre všetkých. |
| --- | --- |

6.1

Aby sa zrealizoval spoločný európsky priestor vedomostí musí EÚ, členské štáty a regióny presmerovať svoje verejné výdavky na investície podporujúce rast vo vzdelaní, inováciách a výskume. EHSV navrhuje, aby sa členské štáty, v spolupráci so súkromnými zainteresovanými subjektami, zaviazali zrealizovať „Národný program pre prehĺbenie vedomostí“ s cieľom zvýšiť investície do vedomostnej infraštruktúry a vzdelávacích zariadení pre všetkých.

| 6.2 | Pri tom môžu členské štáty a regióny podporovať prostriedky EÚ zo štrukturálnych a kohéznych fondov. Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj taktiež zohrá kľúčovú úlohu. Program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), programy pre celoživotné vzdelávanie a pokrok sú dôležitými podpornými nástrojmi. |
| --- | --- |

6.2

Pri tom môžu členské štáty a regióny podporovať prostriedky EÚ zo štrukturálnych a kohéznych fondov. Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj taktiež zohrá kľúčovú úlohu. Program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), programy pre celoživotné vzdelávanie a pokrok sú dôležitými podpornými nástrojmi.

| 6.3 | EHSV naliehavo žiada, aby návrhy Európskej komisie, ktoré sa týkajú finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 pre financovanie výskumu, inovácií a vzdelávania, zostali v rovnakej výške. |
| --- | --- |

6.3

EHSV naliehavo žiada, aby návrhy Európskej komisie, ktoré sa týkajú finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 pre financovanie výskumu, inovácií a vzdelávania, zostali v rovnakej výške.

| 6.4 | Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj je testovacím prípadom. Európska komisia navrhla zdvojnásobiť prostriedky na 72 miliárd eúr. Výbor naliehavo žiada, aby táto úroveň zostala zachovaná. Inak bude ohrozený cieľ 3 % pre výdavky na výskum. Ak sa členské štáty rozhodnú znížiť pôvodne navrhovanú úroveň výdavkov EÚ, musia to kompenzovať poskytnutím ďalších prostriedkov na národnej úrovni. |
| --- | --- |

6.4

Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj je testovacím prípadom. Európska komisia navrhla zdvojnásobiť prostriedky na 72 miliárd eúr. Výbor naliehavo žiada, aby táto úroveň zostala zachovaná. Inak bude ohrozený cieľ 3 % pre výdavky na výskum. Ak sa členské štáty rozhodnú znížiť pôvodne navrhovanú úroveň výdavkov EÚ, musia to kompenzovať poskytnutím ďalších prostriedkov na národnej úrovni.

| 6.5 | EHSV naliehavo žiada podniky, finančné inštitúcie a súkromné nadácie, aby prevzali zodpovednosť za zvýšenie svojich investícií do ekonomiky založenej na vedomostiach. Zvýhodňuje to dohody o verejno-súkromných partnerstvách (public-private partnership) na európskej, národnej i regionálnej úrovni, ako metódy financovania investícií. EHSV navrhuje, aby sa v celej EÚ zaviedli fiškálne stimuly na pozdvihnutie výskumu a vývoja prostredníctvom grantov, daňových dobropisov a záruk za pôžičky za podmienky, že získané vedomosti sa sprístupnia. Do malých a stredných podnikov, vrátane organizácií sociálneho hospodárstva, musí smerovať zvláštne financovanie i ďalšia pomoc, aby sa mohli naplno zapojiť do spoločného európskeho priestoru vedomostí. Musí tiež existovať adekvátne financovanie a stimuly pre občanov a ich organizácie, aby sa aktívne zapájali. |
| --- | --- |

6.5

EHSV naliehavo žiada podniky, finančné inštitúcie a súkromné nadácie, aby prevzali zodpovednosť za zvýšenie svojich investícií do ekonomiky založenej na vedomostiach. Zvýhodňuje to dohody o verejno-súkromných partnerstvách (public-private partnership) na európskej, národnej i regionálnej úrovni, ako metódy financovania investícií. EHSV navrhuje, aby sa v celej EÚ zaviedli fiškálne stimuly na pozdvihnutie výskumu a vývoja prostredníctvom grantov, daňových dobropisov a záruk za pôžičky za podmienky, že získané vedomosti sa sprístupnia. Do malých a stredných podnikov, vrátane organizácií sociálneho hospodárstva, musí smerovať zvláštne financovanie i ďalšia pomoc, aby sa mohli naplno zapojiť do spoločného európskeho priestoru vedomostí. Musí tiež existovať adekvátne financovanie a stimuly pre občanov a ich organizácie, aby sa aktívne zapájali.

7.   Zlepšenie riadenia

| 7.1 | EHSV sa hlási k záverom summitu o zlepšení riadenia, keďže zodpovedajú jeho neustálym žiadostiam na zapojenie vlád členských štátov a všetkých zainteresovaných osôb na regionálnej a národnej úrovni, vrátane parlamentných orgánov. Výbor verí, že národné reformné programy budú vypracované v konzultácii s organizovanou občianskou spoločnosťou, vrátane sociálnych a hospodárskych výborov v tých krajinách, kde existujú. Výbor bude tento proces konzultácií podrobne sledovať. |
| --- | --- |

7.1

EHSV sa hlási k záverom summitu o zlepšení riadenia, keďže zodpovedajú jeho neustálym žiadostiam na zapojenie vlád členských štátov a všetkých zainteresovaných osôb na regionálnej a národnej úrovni, vrátane parlamentných orgánov. Výbor verí, že národné reformné programy budú vypracované v konzultácii s organizovanou občianskou spoločnosťou, vrátane sociálnych a hospodárskych výborov v tých krajinách, kde existujú. Výbor bude tento proces konzultácií podrobne sledovať.

| 7.2 | Integrované usmernenia stanovené Radou v skutočnosti nereflektujú potrebu súdržnosti medzi oblasťami reforiem, ale zostávajú fragmentované. Ide o to, že asi desať usmernení sa týka spoločnosti založenej na vedomostiach. Rada by mala zvážiť ich preformulovanie, aby integrovala rôzne politické iniciatívy, ktoré môžu založiť spoločný európsky priestor vedomostí. |
| --- | --- |

7.2

Integrované usmernenia stanovené Radou v skutočnosti nereflektujú potrebu súdržnosti medzi oblasťami reforiem, ale zostávajú fragmentované. Ide o to, že asi desať usmernení sa týka spoločnosti založenej na vedomostiach. Rada by mala zvážiť ich preformulovanie, aby integrovala rôzne politické iniciatívy, ktoré môžu založiť spoločný európsky priestor vedomostí.

| 7.3 | Výbor zdôrazňuje manažment a efektívnu implementáciu ako dôležité prvky tohto procesu. To si na jednej strane vyžaduje ciele, meradlá a časové rozvrhy, na strane druhej jasnú zodpovednosť za vývoj, implementáciu a monitoring konania. |
| --- | --- |

7.3

Výbor zdôrazňuje manažment a efektívnu implementáciu ako dôležité prvky tohto procesu. To si na jednej strane vyžaduje ciele, meradlá a časové rozvrhy, na strane druhej jasnú zodpovednosť za vývoj, implementáciu a monitoring konania.

| 7.4 | Hoci Lisabonská stratégia patrí členským štátom, kompetencie Európskej komisie by mali byť posilnené, aby mohla určovať smerovanie politiky, monitorovať pokrok a napomínať krajiny, ktoré nedodržiavajú svoj záväzok voči národnému programu reformy; a to napríklad:






  — | koordináciou príslušných finančných zdrojov, programov a agentúr Spoločenstva v integrovanom programe EÚ pre spoločný európsky priestor vedomostí, |
| --- | --- | --- |

7.4

Hoci Lisabonská stratégia patrí členským štátom, kompetencie Európskej komisie by mali byť posilnené, aby mohla určovať smerovanie politiky, monitorovať pokrok a napomínať krajiny, ktoré nedodržiavajú svoj záväzok voči národnému programu reformy; a to napríklad:

—

koordináciou príslušných finančných zdrojov, programov a agentúr Spoločenstva v integrovanom programe EÚ pre spoločný európsky priestor vedomostí,

| — | revíziou a podľa potreby prispôsobením existujúcich hodnotení na meranie pokroku v dosahovaní spoločného európskeho priestoru vedomostí, so zvláštnym zameraním na ciele, termíny a hodnotenie snahy vynaloženej členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

revíziou a podľa potreby prispôsobením existujúcich hodnotení na meranie pokroku v dosahovaní spoločného európskeho priestoru vedomostí, so zvláštnym zameraním na ciele, termíny a hodnotenie snahy vynaloženej členskými štátmi,

| — | meraním skutočného zapojenia zainteresovaných subjektov do prípravy národných reformných programov, |
| --- | --- |

—

meraním skutočného zapojenia zainteresovaných subjektov do prípravy národných reformných programov,

| — | vybudovaním rámca pre konvergenciu s presným časovým harmonogramom a skutočnou účasťou zainteresovaných subjektov na OMK, najmä tých, ktoré sa týkajú výskumu, vzdelávania/odbornej prípravy a zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

vybudovaním rámca pre konvergenciu s presným časovým harmonogramom a skutočnou účasťou zainteresovaných subjektov na OMK, najmä tých, ktoré sa týkajú výskumu, vzdelávania/odbornej prípravy a zamestnanosti,

| — | vytvorením indikátorov, meradiel a údajov, ktoré by odrážali obavy a ašpirácie občanov, |
| --- | --- |

—

vytvorením indikátorov, meradiel a údajov, ktoré by odrážali obavy a ašpirácie občanov,

| — | zhrnutím vývoja smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach vo výročnej správe. |
| --- | --- |

—

zhrnutím vývoja smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach vo výročnej správe.

| 7.5 | Rady pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť, ako aj Európsky parlament a národné parlamenty by mali výročnú právu prediskutovať a mali by tiež zapojiť príslušné zainteresované osoby a verejnosť. |
| --- | --- |

7.5

Rady pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť, ako aj Európsky parlament a národné parlamenty by mali výročnú právu prediskutovať a mali by tiež zapojiť príslušné zainteresované osoby a verejnosť.

| 7.6 | EHSV navrhuje, aby sa otvorili permanentné a štruktúrované diskusie na motiváciu rozhodujúcich činiteľov na všetkých úrovniach a na prehĺbenie verejného dialógu, s cieľom zohľadniť obavy a ašpirácie občanov a zastaviť rastúcu skepsu a nedostatok odhodlania. Diskusie musia zapojiť i miestnu, regionálnu a európsku úroveň a musia používať inovatívne metódy. Je potrebné venovať sa budúcim výzvam a strategickým rozhodnutiam. |
| --- | --- |

7.6

EHSV navrhuje, aby sa otvorili permanentné a štruktúrované diskusie na motiváciu rozhodujúcich činiteľov na všetkých úrovniach a na prehĺbenie verejného dialógu, s cieľom zohľadniť obavy a ašpirácie občanov a zastaviť rastúcu skepsu a nedostatok odhodlania. Diskusie musia zapojiť i miestnu, regionálnu a európsku úroveň a musia používať inovatívne metódy. Je potrebné venovať sa budúcim výzvam a strategickým rozhodnutiam.

| 7.7 | Národné parlamenty zohrávajú kľúčovú úlohu a musia sa v tomto procese angažovať. EHSV tiež odporúča, aby sa diskusie o národných reformných programoch zorganizovali v každom parlamente ešte pred diskusiami v Rade, v tom istom mesiaci a, ak to bude možné, v tom istom týždni. Národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány majú tiež svoj podiel zodpovednosti a v krajinách, kde takéto rady nie sú, musia diskusie podnecovať sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.7

Národné parlamenty zohrávajú kľúčovú úlohu a musia sa v tomto procese angažovať. EHSV tiež odporúča, aby sa diskusie o národných reformných programoch zorganizovali v každom parlamente ešte pred diskusiami v Rade, v tom istom mesiaci a, ak to bude možné, v tom istom týždni. Národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány majú tiež svoj podiel zodpovednosti a v krajinách, kde takéto rady nie sú, musia diskusie podnecovať sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti.

| 7.8 | Inovácie a vzdelávanie majú miestny základ. EHSV zdôrazňuje zapojenie regionálnych a miestnych činiteľov do vytvárania spoločného európskeho priestoru vedomostí a ich zodpovednosť za čiastočné prevzatie Lisabonskej stratégie. v tomto ohľade sú zvlášť dôležité mestské regióny a metropolitné oblasti, je ale potrebné podporovať i účasť všetkých ostatných regiónov. EHSV z celého srdca podporuje skutočnosť, že jednou z troch priorít budúcej politiky súdržnosti je podporovať inovácie, podnikanie a ekonomiku založenú na vedomostiach. |
| --- | --- |

7.8

Inovácie a vzdelávanie majú miestny základ. EHSV zdôrazňuje zapojenie regionálnych a miestnych činiteľov do vytvárania spoločného európskeho priestoru vedomostí a ich zodpovednosť za čiastočné prevzatie Lisabonskej stratégie. v tomto ohľade sú zvlášť dôležité mestské regióny a metropolitné oblasti, je ale potrebné podporovať i účasť všetkých ostatných regiónov. EHSV z celého srdca podporuje skutočnosť, že jednou z troch priorít budúcej politiky súdržnosti je podporovať inovácie, podnikanie a ekonomiku založenú na vedomostiach.

8.   Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti – ako môžu prispieť hlavné zainteresované subjekty

| 8.1 | Európska rada naliehavo žiadala EHSV, aby vytvoril interaktívnu sieť iniciatív občianskej spoločnosti s hospodárskymi a sociálnymi výbormi členských štátov a inými partnerskými organizáciami, ktorých cieľom je podpora implementácie stratégie (11). Tento proces teraz prebieha. Spolupráca na tomto stanovisku a súhrnná správa je dôležitým krokom týmto smerom. Praktické skúsenosti z účasti organizovanej občianskej spoločnosti na aktivitách a politikách na dosiahnutie spoločnosti založenej na vedomostiach budú zdôraznené (12). |
| --- | --- |

8.1

Európska rada naliehavo žiadala EHSV, aby vytvoril interaktívnu sieť iniciatív občianskej spoločnosti s hospodárskymi a sociálnymi výbormi členských štátov a inými partnerskými organizáciami, ktorých cieľom je podpora implementácie stratégie (11). Tento proces teraz prebieha. Spolupráca na tomto stanovisku a súhrnná správa je dôležitým krokom týmto smerom. Praktické skúsenosti z účasti organizovanej občianskej spoločnosti na aktivitách a politikách na dosiahnutie spoločnosti založenej na vedomostiach budú zdôraznené (12).

| 8.2 | Je naliehavo potrebné prekonať existujúci nedostatok informácií medzi občanmi a Európou. Treba brať do úvahy ich ašpirácie a obavy. Je potrebný moderný prístup ku komunikácii a zvyšovanie povedomia, aby sa angažovala, motivovala a možno presvedčila verejnosť a aby občania prevzali svoju zodpovednosť. Tlač a médiá sa tiež musia viac zapojiť do diskusií o budúcnosti Európy. v tomto ohľade výbor odkazuje na akčný plán Európskej komisie, ktorý predložila pani Wallström, založený na troch princípoch: „počúvať, komunikovať, ísť na miestnu úroveň“ (13). Malo by sa postupovať podľa záverov Fóra zainteresovaných subjektov, ktoré 7.- 8. novembra zorganizoval výbor v spolupráci s Komisiou. |
| --- | --- |

8.2

Je naliehavo potrebné prekonať existujúci nedostatok informácií medzi občanmi a Európou. Treba brať do úvahy ich ašpirácie a obavy. Je potrebný moderný prístup ku komunikácii a zvyšovanie povedomia, aby sa angažovala, motivovala a možno presvedčila verejnosť a aby občania prevzali svoju zodpovednosť. Tlač a médiá sa tiež musia viac zapojiť do diskusií o budúcnosti Európy. v tomto ohľade výbor odkazuje na akčný plán Európskej komisie, ktorý predložila pani Wallström, založený na troch princípoch: „počúvať, komunikovať, ísť na miestnu úroveň“ (13). Malo by sa postupovať podľa záverov Fóra zainteresovaných subjektov, ktoré 7.- 8. novembra zorganizoval výbor v spolupráci s Komisiou.

| 8.3 | Účasť znamená i to, že súkromné zainteresované subjekty musia konať a prevziať zodpovednosť prostredníctvom hmatateľného prínosu a činov. Súkromné iniciatívy, ktoré prispievajú k spoločnému európskemu priestoru vedomostí, musia verejní predstavitelia privítať a podporiť. |
| --- | --- |

8.3

Účasť znamená i to, že súkromné zainteresované subjekty musia konať a prevziať zodpovednosť prostredníctvom hmatateľného prínosu a činov. Súkromné iniciatívy, ktoré prispievajú k spoločnému európskemu priestoru vedomostí, musia verejní predstavitelia privítať a podporiť.

| 8.4 | EHSV by chcel vyzdvihnúť potenciálny prínos niektorých hlavných zainteresovaných subjektov:






  — | Sociálny dialóg je dôležitým nástrojom budovania spoločnosti založenej na vedomostiach. Je dôležité do tohto dialógu zapojiť malé a stredné podniky. Celoživotné vzdelávanie, inovácie a doplnková sociálna ochrana sú niektoré z dôležitých otázok, ktorých sa sociálny dialóg môže týkať. |
| --- | --- | --- |

8.4

EHSV by chcel vyzdvihnúť potenciálny prínos niektorých hlavných zainteresovaných subjektov:

—

Sociálny dialóg je dôležitým nástrojom budovania spoločnosti založenej na vedomostiach. Je dôležité do tohto dialógu zapojiť malé a stredné podniky. Celoživotné vzdelávanie, inovácie a doplnková sociálna ochrana sú niektoré z dôležitých otázok, ktorých sa sociálny dialóg môže týkať.

| — | V mnohých členských štátoch významne prispeli sociálni partneri, najmä spoločnými deklaráciami a dohodami kolektívneho vyjednávania o celoživotnom vzdelávaní. Avšak zďaleka nie všetci pracovníci spadajú pod takéto spoločné dohody. Hoci sú svojou povahou veľmi rozdielne, majú tieto aktivity určité spoločné rysy, ako právo všetkých pracovníkov zúčastňovať sa na stálej odbornej príprave a vytvorenie schém kariérneho rozvoja a rámcov hodnotenia kvalifikácie. Implementácia rámcovej dohody medzi európskymi sociálnymi partnermi dohodnutej v roku 2002 na národnej úrovni si zaslúži vyhodnotenie. |
| --- | --- |

—

V mnohých členských štátoch významne prispeli sociálni partneri, najmä spoločnými deklaráciami a dohodami kolektívneho vyjednávania o celoživotnom vzdelávaní. Avšak zďaleka nie všetci pracovníci spadajú pod takéto spoločné dohody. Hoci sú svojou povahou veľmi rozdielne, majú tieto aktivity určité spoločné rysy, ako právo všetkých pracovníkov zúčastňovať sa na stálej odbornej príprave a vytvorenie schém kariérneho rozvoja a rámcov hodnotenia kvalifikácie. Implementácia rámcovej dohody medzi európskymi sociálnymi partnermi dohodnutej v roku 2002 na národnej úrovni si zaslúži vyhodnotenie.

| — | Kolektívne vyjednávanie môže napraviť zlyhania firiem na trhu, ktoré neinvestujú dostatočne do odbornej prípravy (14). Cez sektorové a celonárodné kolektívne dohody sa vytvára rovné hracie pole, čo podnikom umožňuje zvýšiť investície i do odbornej prípravy nižšie kvalifikovaných pracovníkov. Prístup k celoživotnému vzdelávaniu sa zvýšil tým, že financovanie investícií do ľudských zdrojov je obojstranné. |
| --- | --- |

—

Kolektívne vyjednávanie môže napraviť zlyhania firiem na trhu, ktoré neinvestujú dostatočne do odbornej prípravy (14). Cez sektorové a celonárodné kolektívne dohody sa vytvára rovné hracie pole, čo podnikom umožňuje zvýšiť investície i do odbornej prípravy nižšie kvalifikovaných pracovníkov. Prístup k celoživotnému vzdelávaniu sa zvýšil tým, že financovanie investícií do ľudských zdrojov je obojstranné.

| — | Podniky zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní nových a lepších pracovných miest v rámci spoločného európskeho priestoru vedomostí. Mali predvídať a zvládať zmeny tým, že strategicky investujú do vytvárania a aplikácie vedomostí a ako súčasť svojej sociálnej zodpovednosti podniku otvorene podajú správy o svojich aktivitách v celoživotnom vzdelávaní, inováciách a výskume, ako aj v reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

—

Podniky zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní nových a lepších pracovných miest v rámci spoločného európskeho priestoru vedomostí. Mali predvídať a zvládať zmeny tým, že strategicky investujú do vytvárania a aplikácie vedomostí a ako súčasť svojej sociálnej zodpovednosti podniku otvorene podajú správy o svojich aktivitách v celoživotnom vzdelávaní, inováciách a výskume, ako aj v reštrukturalizácii.

| — | Finančné inštitúcie a inštitúcie rizikového kapitálu môžu poskytnúť súkromný a rizikový kapitál a prostriedky pre inovatívne podniky, najmä malé a stredné podniky, a spolu s verejnými predstaviteľmi môžu vytvoriť integrované balíky podpory. Mali by použiť nové prostriedky, ktoré poskytuje program konkurencieschopnosti a inovácií (CIP) (15) a Európsky investičný fond (EIF) a nachádzať nové finančné riešenia. |
| --- | --- |

—

Finančné inštitúcie a inštitúcie rizikového kapitálu môžu poskytnúť súkromný a rizikový kapitál a prostriedky pre inovatívne podniky, najmä malé a stredné podniky, a spolu s verejnými predstaviteľmi môžu vytvoriť integrované balíky podpory. Mali by použiť nové prostriedky, ktoré poskytuje program konkurencieschopnosti a inovácií (CIP) (15) a Európsky investičný fond (EIF) a nachádzať nové finančné riešenia.

| — | Organizácie sociálneho hospodárstva založené na solidarite môžu podporovať hospodárske i sociálne inovácie na vytváranie pracovných miest a boj proti sociálnej exklúzii integráciou znevýhodnených skupín. |
| --- | --- |

—

Organizácie sociálneho hospodárstva založené na solidarite môžu podporovať hospodárske i sociálne inovácie na vytváranie pracovných miest a boj proti sociálnej exklúzii integráciou znevýhodnených skupín.

| — | Neformálne vzdelávacie organizácie mimo verejného vzdelávacieho systému – napríklad prevádzkované sociálnymi partnermi alebo združeniami – sa ukázali byť vysoko efektívne pri poskytovaní a prispôsobovaní sa štruktúram a metódam celoživotného vzdelávania, aby umožnili všetkým sociálnym skupinám byť súčasťou spoločnosti založenej na vedomostiach. |
| --- | --- |

—

Neformálne vzdelávacie organizácie mimo verejného vzdelávacieho systému – napríklad prevádzkované sociálnymi partnermi alebo združeniami – sa ukázali byť vysoko efektívne pri poskytovaní a prispôsobovaní sa štruktúram a metódam celoživotného vzdelávania, aby umožnili všetkým sociálnym skupinám byť súčasťou spoločnosti založenej na vedomostiach.

| — | Spotrebitelia môžu oceniť a stimulovať inovácie a technológie, ktorých cieľom je zlepšiť kvalitu života pri riadnom zohľadnení sociálnych a etických dôsledkov. |
| --- | --- |

—

Spotrebitelia môžu oceniť a stimulovať inovácie a technológie, ktorých cieľom je zlepšiť kvalitu života pri riadnom zohľadnení sociálnych a etických dôsledkov.

| — | Mladým ľuďom to môže obzvlášť prospieť, keďže sú otvorení novým vedomostiam a technológiám. v rámci Lisabonskej stratégie môžu participovať prostredníctvom Paktu mládeže (16). Dôležitými oblasťami aktivít sú: vytvorenie možností zamestnania pre študentov vyššieho vzdelávania a opatrení na zníženie predčasného zanechania štúdií. |
| --- | --- |

—

Mladým ľuďom to môže obzvlášť prospieť, keďže sú otvorení novým vedomostiam a technológiám. v rámci Lisabonskej stratégie môžu participovať prostredníctvom Paktu mládeže (16). Dôležitými oblasťami aktivít sú: vytvorenie možností zamestnania pre študentov vyššieho vzdelávania a opatrení na zníženie predčasného zanechania štúdií.

| — | Profesie a samostatne zárobkovo činné osoby tiež zohrávajú istú úlohu v spoločnosti založenej na vedomostiach zavádzaním vstupnej kvalifikácie a celoživotného vzdelávania vo svojich pracovných oblastiach. |
| --- | --- |

—

Profesie a samostatne zárobkovo činné osoby tiež zohrávajú istú úlohu v spoločnosti založenej na vedomostiach zavádzaním vstupnej kvalifikácie a celoživotného vzdelávania vo svojich pracovných oblastiach.

| — | Univerzity a zariadenia vyššieho vzdelávania sa musia zapájať aktívne, keďže sú kľúčovými inštitúciami v pokroku smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach. Je dôležité podporovať spoluprácu medzi priemyslom a akademickým prostredím s cieľom prenášať výsledky aplikovaného výskumu a tiež podporovať nadnárodnú mobilitu študentov. |
| --- | --- |

—

Univerzity a zariadenia vyššieho vzdelávania sa musia zapájať aktívne, keďže sú kľúčovými inštitúciami v pokroku smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach. Je dôležité podporovať spoluprácu medzi priemyslom a akademickým prostredím s cieľom prenášať výsledky aplikovaného výskumu a tiež podporovať nadnárodnú mobilitu študentov.

| — | Výskumná komunita môže spolu s členskými štátmi zvýšiť hodnotu výskumu ako profesie a zapojiť výskumných pracovníkov do spolupráce prekračujúcej národné hranice, v súlade s Európskou chartou pre výskumných pracovníkov a Kódexom pravidiel správania sa pri výbere výskumných pracovníkov, a tak zatraktívniť výskumnú kariéru. |
| --- | --- |

—

Výskumná komunita môže spolu s členskými štátmi zvýšiť hodnotu výskumu ako profesie a zapojiť výskumných pracovníkov do spolupráce prekračujúcej národné hranice, v súlade s Európskou chartou pre výskumných pracovníkov a Kódexom pravidiel správania sa pri výbere výskumných pracovníkov, a tak zatraktívniť výskumnú kariéru.

9.   Štyri návrhy priorít

9.1   Vytvoriť pozitívny rámec makroekonomickej politiky na vytvorenie spoločnosti založenej na vedomostiach

| 9.1.1 | Na summite sa Európska rada prihlásila k tomu, aby bola do Paktu stability a rastu zavedená reforma. Podľa tejto reformy zostávajú v centre záujmu makroekonomická stabilita a súlad s pravidlami (17). Avšak presmerovanie verejných výdavkov na výskum a vývoj a inovácie je jedným z relevantných faktorov, ktoré má EÚ zohľadniť pri vyhodnocovaní dočasných deficitov verejných financií, ktoré prekročia 3 %, alebo pri definovaní možností prispôsobenia. |
| --- | --- |

9.1.1

Na summite sa Európska rada prihlásila k tomu, aby bola do Paktu stability a rastu zavedená reforma. Podľa tejto reformy zostávajú v centre záujmu makroekonomická stabilita a súlad s pravidlami (17). Avšak presmerovanie verejných výdavkov na výskum a vývoj a inovácie je jedným z relevantných faktorov, ktoré má EÚ zohľadniť pri vyhodnocovaní dočasných deficitov verejných financií, ktoré prekročia 3 %, alebo pri definovaní možností prispôsobenia.

| 9.1.2 | Hospodársky rast a zamestnanosť sú potrebné, keďže uľahčujú dosahovanie väčšiny ostatných cieľov politiky a zmierňujú dôsledky reforiem. Avšak súčasnej politike EÚ chýba dostatočné zameranie na rast a zamestnanosť. Zmes politík stanovená vo Všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku je nevyvážená, pretože je založená na dosahovaní stability na úkor rastu a je zameraná najmä na opatrenia na strane ponuky. Zanedbáva skutočnosť, že reformy na podporu potenciálu rastu musia dopĺňať opatrenia na stimuláciu účinného dopytu. |
| --- | --- |

9.1.2

Hospodársky rast a zamestnanosť sú potrebné, keďže uľahčujú dosahovanie väčšiny ostatných cieľov politiky a zmierňujú dôsledky reforiem. Avšak súčasnej politike EÚ chýba dostatočné zameranie na rast a zamestnanosť. Zmes politík stanovená vo Všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku je nevyvážená, pretože je založená na dosahovaní stability na úkor rastu a je zameraná najmä na opatrenia na strane ponuky. Zanedbáva skutočnosť, že reformy na podporu potenciálu rastu musia dopĺňať opatrenia na stimuláciu účinného dopytu.

| 9.1.3 | Rovnako významná je v tejto súvislosti užšia koordinácia hospodárskych politík medzi členskými štátmi, ako aj spájanie makroekonomického dialógu a stretnutí tripartity sociálnych partnerov a otvorenie hĺbkovej diskusie s ECB. |
| --- | --- |

9.1.3

Rovnako významná je v tejto súvislosti užšia koordinácia hospodárskych politík medzi členskými štátmi, ako aj spájanie makroekonomického dialógu a stretnutí tripartity sociálnych partnerov a otvorenie hĺbkovej diskusie s ECB.

| 9.1.4 | Na tomto pozadí by makroekonomické politiky, najmä rozpočtové a daňové politiky, mali podporovať spoločnosť založenú na vedomostiach najmä tým, že uprednostnia dopyt po nových technológiách. |
| --- | --- |

9.1.4

Na tomto pozadí by makroekonomické politiky, najmä rozpočtové a daňové politiky, mali podporovať spoločnosť založenú na vedomostiach najmä tým, že uprednostnia dopyt po nových technológiách.

9.2   Poskytnúť rámec a prostriedky pre celoživotné vzdelávanie

| 9.2.1 | Jarný summit vyhlásil, že „celoživotné vzdelávanie je podmienkou sine qua non- pre dosiahnutie lisabonských cieľov“ (18). |
| --- | --- |

9.2.1

Jarný summit vyhlásil, že „celoživotné vzdelávanie je podmienkou sine qua non- pre dosiahnutie lisabonských cieľov“ (18).

| 9.2.2 | Malo by sa poznamenať, že v krajinách s najlepšími výsledkami v hospodárskej a sociálnej oblasti sa odbornej prípravy zúčastňuje najvyšší podiel dospelej populácie, zatiaľ čo je to naopak v prípade krajín so slabšími výsledkami. Je potrebné uznať princíp „novej príležitosti“ a ponúknuť možnosť všetkým, ktorí prepásli prvú príležitosť počiatočného vzdelávania. Tento koncept možno realizovať rôznymi spôsobmi, napríklad ponúknutím možnosti vzdelávania alebo časového priestoru, potrebného na získanie základných vedomostí. |
| --- | --- |

9.2.2

Malo by sa poznamenať, že v krajinách s najlepšími výsledkami v hospodárskej a sociálnej oblasti sa odbornej prípravy zúčastňuje najvyšší podiel dospelej populácie, zatiaľ čo je to naopak v prípade krajín so slabšími výsledkami. Je potrebné uznať princíp „novej príležitosti“ a ponúknuť možnosť všetkým, ktorí prepásli prvú príležitosť počiatočného vzdelávania. Tento koncept možno realizovať rôznymi spôsobmi, napríklad ponúknutím možnosti vzdelávania alebo časového priestoru, potrebného na získanie základných vedomostí.

| 9.2.3 | Je dôležité realizovať závery summitu. EHSV znovu vyzdvihuje potrebu celoeurópskej charty pre celoživotné vzdelávanie (19). EÚ a členské štáty, spolu s hlavnými zainteresovanými subjektami, musia určiť kľúčové priority a aktivity, dať im právny základ a poskytnúť dostatok finančných zdrojov. Členské štáty by sa mali zaviazať implementovať chartu na všetkých úrovniach prostredníctvom „paktov celoživotného vzdelávania“ alebo podobných dohôd. Úlohy a zodpovednosť verejného a súkromného sektora by sa mali definovať v kontexte toho, že celoživotné vzdelávanie je službou vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

9.2.3

Je dôležité realizovať závery summitu. EHSV znovu vyzdvihuje potrebu celoeurópskej charty pre celoživotné vzdelávanie (19). EÚ a členské štáty, spolu s hlavnými zainteresovanými subjektami, musia určiť kľúčové priority a aktivity, dať im právny základ a poskytnúť dostatok finančných zdrojov. Členské štáty by sa mali zaviazať implementovať chartu na všetkých úrovniach prostredníctvom „paktov celoživotného vzdelávania“ alebo podobných dohôd. Úlohy a zodpovednosť verejného a súkromného sektora by sa mali definovať v kontexte toho, že celoživotné vzdelávanie je službou vo verejnom záujme.

| 9.2.4 | Je potrebné podstatne investovať do všetkých etáp celoživotného vzdelávania, vrátane ranného detstva. Členské štáty by sa mali dohodnúť na kvantitatívnom cieli vyjadrenom ako podiel investícií do vzdelávania vrátane celoživotného vzdelávania. Avšak samotný verejný rozpočet nedokáže pokryť vzdelávanie a odbornú prípravu, musia ho dopĺňať kolektívne alebo iné dohody medzi zamestnávateľmi a pracovníkmi, podniky a jednotlivci podľa svojich možností. Súkromné a verejné zúčastnené subjekty majú za úlohu motivovať a podnecovať ľudí k účasti a k prijatiu zodpovednosti za prispôsobenie sa meniacim sa okolnostiam. |
| --- | --- |

9.2.4

Je potrebné podstatne investovať do všetkých etáp celoživotného vzdelávania, vrátane ranného detstva. Členské štáty by sa mali dohodnúť na kvantitatívnom cieli vyjadrenom ako podiel investícií do vzdelávania vrátane celoživotného vzdelávania. Avšak samotný verejný rozpočet nedokáže pokryť vzdelávanie a odbornú prípravu, musia ho dopĺňať kolektívne alebo iné dohody medzi zamestnávateľmi a pracovníkmi, podniky a jednotlivci podľa svojich možností. Súkromné a verejné zúčastnené subjekty majú za úlohu motivovať a podnecovať ľudí k účasti a k prijatiu zodpovednosti za prispôsobenie sa meniacim sa okolnostiam.

| 9.2.5 | EÚ a členské štáty by sa tiež mali dohodnúť na minimálnej výške prostriedkov na celoživotné vzdelávanie v rámci štrukturálnych fondov, napríklad aby to bola aspoň jedna tretina celku (20). Fondy by sa mali sústrediť na „pakty celoživotného vzdelávania“, ktoré zlepšujú prístup všetkých pracovníkov k odbornej príprave, ako aj na iniciatívy šité na mieru pre najviac znevýhodnené skupiny. Každý členský štát musí preukázať, že využíva Európsky sociálny fond pri implementácii národného programu reformy. |
| --- | --- |

9.2.5

EÚ a členské štáty by sa tiež mali dohodnúť na minimálnej výške prostriedkov na celoživotné vzdelávanie v rámci štrukturálnych fondov, napríklad aby to bola aspoň jedna tretina celku (20). Fondy by sa mali sústrediť na „pakty celoživotného vzdelávania“, ktoré zlepšujú prístup všetkých pracovníkov k odbornej príprave, ako aj na iniciatívy šité na mieru pre najviac znevýhodnené skupiny. Každý členský štát musí preukázať, že využíva Európsky sociálny fond pri implementácii národného programu reformy.

| 9.2.6 | Na miestnej úrovni je možné v rámci širokého partnerstva zakladať otvorené vzdelávacie centrá, pakty celoživotného vzdelávania alebo podobné vzdelávacie programy. Univerzity musia tiež hrať pri celoživotnom vzdelávaní väčšiu úlohu. |
| --- | --- |

9.2.6

Na miestnej úrovni je možné v rámci širokého partnerstva zakladať otvorené vzdelávacie centrá, pakty celoživotného vzdelávania alebo podobné vzdelávacie programy. Univerzity musia tiež hrať pri celoživotnom vzdelávaní väčšiu úlohu.

9.3   Prijateľné inovačné a technologické politiky

| 9.3.1 | EHSV silne podporuje závery jarného summitu ohľadom snahy o to, aby Siedmy rámcový program výskumu a vývoja vyplnil technologickú medzeru, a podporuje potrebu členských štátov vyvinúť komplexné inovačné politiky, ktoré majú byť podporované CIP (Program na zvyšovanie konkurencieschopnosti a pomoc inováciám), s cieľom podporovať konkurencieschopnosť najmä malých a stredných podnikov. Podporuje tiež myšlienku, že Európa potrebuje aktívnu priemyselnú politiku, ktorá by sa mala rozvíjať prostredníctvom rôznych technologických iniciatív (21). |
| --- | --- |

9.3.1

EHSV silne podporuje závery jarného summitu ohľadom snahy o to, aby Siedmy rámcový program výskumu a vývoja vyplnil technologickú medzeru, a podporuje potrebu členských štátov vyvinúť komplexné inovačné politiky, ktoré majú byť podporované CIP (Program na zvyšovanie konkurencieschopnosti a pomoc inováciám), s cieľom podporovať konkurencieschopnosť najmä malých a stredných podnikov. Podporuje tiež myšlienku, že Európa potrebuje aktívnu priemyselnú politiku, ktorá by sa mala rozvíjať prostredníctvom rôznych technologických iniciatív (21).

| 9.3.2 | Výskumné programy treba zblízka sledovať a hodnotiť, aby sa zaistilo, že prostriedky sú nasmerované tak, aby to prispelo k inovatívnej kapacite Európy. Inováciu je nutné pokladať za všestranný koncept a musí sa zamerať nielen na procesy, produkty a technológie, ale tiež na riadenie, trvalo udržateľný rozvoj a hospodárske odpovede na sociálne otázky, aby tak podporila európsky model spoločnosti. Inovácie by mali preniknúť do všetkých spoločenských procesov. Sociálny a občiansky dialóg sú dôležitými sprievodnými opatreniami ďalšej inovácie. Zapojenie pracovníkov a zúčastnených subjektov do vytvárania nových produktov a technológií zmierni dôsledky reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

9.3.2

Výskumné programy treba zblízka sledovať a hodnotiť, aby sa zaistilo, že prostriedky sú nasmerované tak, aby to prispelo k inovatívnej kapacite Európy. Inováciu je nutné pokladať za všestranný koncept a musí sa zamerať nielen na procesy, produkty a technológie, ale tiež na riadenie, trvalo udržateľný rozvoj a hospodárske odpovede na sociálne otázky, aby tak podporila európsky model spoločnosti. Inovácie by mali preniknúť do všetkých spoločenských procesov. Sociálny a občiansky dialóg sú dôležitými sprievodnými opatreniami ďalšej inovácie. Zapojenie pracovníkov a zúčastnených subjektov do vytvárania nových produktov a technológií zmierni dôsledky reštrukturalizácie.

| 9.3.3 | Veľké ambície v starostlivosti o zdravie, udržateľné životné prostredie, kvalitnú mestskú a vidiecku infraštruktúru, inteligentné riešenia dopravy, bezpečné a reorganizované pracoviská a kultúrne dedičstvo vytvoria priestor novým technológiám a novým inovatívnym produktom a službám. Nové technológie a inovácie tak môžu prispieť ku kvalite života a práce a uspokojovať potreby spoločnosti i trhu, a zároveň zohľadňovať sociálne a etické dôsledky. |
| --- | --- |

9.3.3

Veľké ambície v starostlivosti o zdravie, udržateľné životné prostredie, kvalitnú mestskú a vidiecku infraštruktúru, inteligentné riešenia dopravy, bezpečné a reorganizované pracoviská a kultúrne dedičstvo vytvoria priestor novým technológiám a novým inovatívnym produktom a službám. Nové technológie a inovácie tak môžu prispieť ku kvalite života a práce a uspokojovať potreby spoločnosti i trhu, a zároveň zohľadňovať sociálne a etické dôsledky.

| 9.3.4 | Európa potrebuje položiť oveľa väčší dôraz na prenos technológií, využívanie výsledkov Siedmeho rámcového programu a podporu trhu otvoreného inováciám, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť. Mechanizmy EÚ alebo národné mechanizmy na šírenie vedomostí – výsledkov výskumu, nových technológií, inovatívnych systémov alebo vzdelávacích metód –by mali mať prioritu a k tomuto účelu by sa malo použiť viac prostriedkov. Môže sa vytvoriť nová generácia verejno-súkromných partnerstiev (public-private partnerships) ako model podpory šírenia vedomostí. Viac úsilia by sa malo vynaložiť na to, aby sa rýchlejšie transformoval technologický vývoj do komerčných produktov a služieb. |
| --- | --- |

9.3.4

Európa potrebuje položiť oveľa väčší dôraz na prenos technológií, využívanie výsledkov Siedmeho rámcového programu a podporu trhu otvoreného inováciám, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť. Mechanizmy EÚ alebo národné mechanizmy na šírenie vedomostí – výsledkov výskumu, nových technológií, inovatívnych systémov alebo vzdelávacích metód –by mali mať prioritu a k tomuto účelu by sa malo použiť viac prostriedkov. Môže sa vytvoriť nová generácia verejno-súkromných partnerstiev (public-private partnerships) ako model podpory šírenia vedomostí. Viac úsilia by sa malo vynaložiť na to, aby sa rýchlejšie transformoval technologický vývoj do komerčných produktov a služieb.

| 9.3.5 | EHSV vyzýva na pravidelnejší a systematickejší dialóg s kľúčovými zainteresovanými subjektami na všetkých úrovniach s cieľom vykonávať a monitorovať prijateľné inovačné a technologické politiky. Európska komisia by mala takýto prístup podporiť vydaním usmernení a odporúčaní a tiež porovnávaním praktických skúseností. v tomto kontexte je dôležité podporovať priemyselné regióny, technologické parky a iné inovatívne prostredia. |
| --- | --- |

9.3.5

EHSV vyzýva na pravidelnejší a systematickejší dialóg s kľúčovými zainteresovanými subjektami na všetkých úrovniach s cieľom vykonávať a monitorovať prijateľné inovačné a technologické politiky. Európska komisia by mala takýto prístup podporiť vydaním usmernení a odporúčaní a tiež porovnávaním praktických skúseností. v tomto kontexte je dôležité podporovať priemyselné regióny, technologické parky a iné inovatívne prostredia.

| 9.3.6 | Veľkú pozornosť treba venovať zapojeniu malých a stredných podnikov, ako aj podnikov sociálneho hospodárstva a odpovediam na ich potreby, sprístupneniu výskumu a technologického rozvoja (RTD) a výskumných služieb týmto podnikom, ako aj ich zapojeniu do aktivít RTD. Malé a stredné podniky hrajú pri vytváraní výnimočných regionálnych zoskupení vysoko-špecializovaných centier významnú úlohu. Je nutné tiež zvážiť zavádzanie opatrení na zvýšenie podielu malých a stredných podnikov na verejnom trhu a ako vzor môžu slúžiť aj úspešné skúsenosti USA pri podpore nových technologicky vyspelých malých podnikov. |
| --- | --- |

9.3.6

Veľkú pozornosť treba venovať zapojeniu malých a stredných podnikov, ako aj podnikov sociálneho hospodárstva a odpovediam na ich potreby, sprístupneniu výskumu a technologického rozvoja (RTD) a výskumných služieb týmto podnikom, ako aj ich zapojeniu do aktivít RTD. Malé a stredné podniky hrajú pri vytváraní výnimočných regionálnych zoskupení vysoko-špecializovaných centier významnú úlohu. Je nutné tiež zvážiť zavádzanie opatrení na zvýšenie podielu malých a stredných podnikov na verejnom trhu a ako vzor môžu slúžiť aj úspešné skúsenosti USA pri podpore nových technologicky vyspelých malých podnikov.

| 9.3.7 | Priemyslom riadené technologické platformy spustené v roku 2003 zainteresovanými subjektami s podporou Komisie sa stávajú mocnými hráčmi vo výskumnej politike EÚ a základom jej priemyselnej politiky. EHSV si myslí, že priemysel by mal reagovať pozitívne na žiadosť Európskej komisie, aby zohrával ešte aktívnejšiu úlohu v technologických platformách. Avšak EHSV tiež navrhuje, aby sa tieto platformy otvorili sociálnym partnerom a iným organizáciám občianskej spoločnosti, aby sa i tieto mohli zúčastniť na definovaní agendy výskumu. |
| --- | --- |

9.3.7

Priemyslom riadené technologické platformy spustené v roku 2003 zainteresovanými subjektami s podporou Komisie sa stávajú mocnými hráčmi vo výskumnej politike EÚ a základom jej priemyselnej politiky. EHSV si myslí, že priemysel by mal reagovať pozitívne na žiadosť Európskej komisie, aby zohrával ešte aktívnejšiu úlohu v technologických platformách. Avšak EHSV tiež navrhuje, aby sa tieto platformy otvorili sociálnym partnerom a iným organizáciám občianskej spoločnosti, aby sa i tieto mohli zúčastniť na definovaní agendy výskumu.

9.4   Sociálna ochrana musí uľahčiť prechod k spoločnosti založenej na vedomostiach

| 9.4.1 | Silný pocit istoty pracovného miesta je potrebný pre motiváciu pracovníkov, aby sa aktívne zúčastňovali prechodu smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach. Flexibilitu musia sprevádzať aktívne politiky pracovného trhu povzbudzujúce pracovníkov k tomu, aby sa zúčastňovali na celoživotnom vzdelávaní. Dánska skúsenosť tzv. „flexicurity“ môže byť inšpiratívnym príkladom. |
| --- | --- |

9.4.1

Silný pocit istoty pracovného miesta je potrebný pre motiváciu pracovníkov, aby sa aktívne zúčastňovali prechodu smerom k spoločnosti založenej na vedomostiach. Flexibilitu musia sprevádzať aktívne politiky pracovného trhu povzbudzujúce pracovníkov k tomu, aby sa zúčastňovali na celoživotnom vzdelávaní. Dánska skúsenosť tzv. „flexicurity“ môže byť inšpiratívnym príkladom.

| 9.4.2 | Je treba definovať nové formy sociálnej ochrany, aby sa uľahčilo prehlbovania zručností a pracovnej mobility pracovníkov a ich výber medzi prácou, vzdelávaním a rodinným životom, ale i pre nové formy organizácie práce a prechod medzi jednotlivými zamestnaniami. Tým sa dá na pracovnom trhu vyhnúť zmluvám a podmienkam, ktoré ohrozujú práva pracovníkov a majú negatívny vplyv na ich schopnosť zapájať sa do spoločnosti založenej na vedomostiach. |
| --- | --- |

9.4.2

Je treba definovať nové formy sociálnej ochrany, aby sa uľahčilo prehlbovania zručností a pracovnej mobility pracovníkov a ich výber medzi prácou, vzdelávaním a rodinným životom, ale i pre nové formy organizácie práce a prechod medzi jednotlivými zamestnaniami. Tým sa dá na pracovnom trhu vyhnúť zmluvám a podmienkam, ktoré ohrozujú práva pracovníkov a majú negatívny vplyv na ich schopnosť zapájať sa do spoločnosti založenej na vedomostiach.

| 9.4.3 | V prvej správe pána Koka (22) sa uvádza, že systémy pracovnej a sociálnej ochrany musia podporovať flexibilitu uľahčením takýchto prechodov počas života každého jednotlivca. Napríklad je možné zaviesť nové formy poistenia počas pracovného života, napríklad vytvorením osobných „vzdelávacích účtov“ čiastočne financovaných zo sociálnych príspevkov. |
| --- | --- |

9.4.3

V prvej správe pána Koka (22) sa uvádza, že systémy pracovnej a sociálnej ochrany musia podporovať flexibilitu uľahčením takýchto prechodov počas života každého jednotlivca. Napríklad je možné zaviesť nové formy poistenia počas pracovného života, napríklad vytvorením osobných „vzdelávacích účtov“ čiastočne financovaných zo sociálnych príspevkov.

| 9.4.4 | EHSV navrhuje, aby sa na túto vec pozrel výbor pre sociálnu ochranu a aby, okrem iného, identifikoval osvedčené postupy a navrhol usmernenia pre tieto nové formy ochrany. Výbor tiež prispeje svojim stanoviskom na tému „flexicurity“ (23). |
| --- | --- |

9.4.4

EHSV navrhuje, aby sa na túto vec pozrel výbor pre sociálnu ochranu a aby, okrem iného, identifikoval osvedčené postupy a navrhol usmernenia pre tieto nové formy ochrany. Výbor tiež prispeje svojim stanoviskom na tému „flexicurity“ (23).

V Bruseli, 19. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Hodnotenie európskych inovácií 2004 – Komparatívna analýza inovačného výkonu (Comparative analysis of innovation performance, Commission Staff Working Paper), SEC (2004) 1475 z 19.11.2004

1

(2)  Pokrok k Lisabonským cieľom vo vzdelávaní a odbornej príprave (správa, ktorú prijala Komisia v roku 2005, o pokroku v plnení Lisabonských cieľov pre vzdelávanie a odbornú prípravu) (Progress towards the Lisbon objectives in education and training (2005 report), Commission Staff Working Paper), SEC (2005) 419 z 22.03.2005

2

(3)  Závery predsedníctva Európskej rady z 22.-23. marca 2005, bod 4.

3

(4)  Závery predsedníctva Európskej rady z 22.-23. marca 2005, bod 5.

4

(5)  Tamže, bod 10.

5

(6)  Tamže, body 20-28.

6

(7)  Pozri prílohu.

7

(8)  Závery predsedníctva Európskej rady z 22.-23. marca 2005, body 38-41.

8

(9)  Luxemburská deklarácia predsedov HSV Európskej únie a EHSV. 26. novembra 2004.

9

(10)  Napríklad European Qualifications Framework (EQF), European Credit Transfer System (ECTS) a European Credit Transfer System in Vocational Training (ECVET).

10

(11)  Tamže.

11

(12)  Bola zriadená internetová stránka http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Podrobnejšie informácie o tomto návrhu možno nájsť v stanovisku EHSV k téme Zlepšovanie implementácie Lisabonskej stratégie, body 6.4.-6.9 (Ú. v. EÚ C 120 z 20. mája 2005, strana 79).

12

(13)  Akčný plán na zlepšenie komunikácie v Európe.

13

(14)  „Čelíme výzve“, správa Skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok, november 2004.

14

(15)  Návrh na rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007-2013), COM(2005) 121 final z 6.4.2005.

15

(16)  Závery predsedníctva, Európska rada, 22.-23. marec 2005, bod 37 a príloha I.

16

(17)  Výbor v súčasnosti pripravuje stanovisko na tému Posilnenie riadenia hospodárstva – reforma paktu stability a rastu (ECO/160).

17

(18)  Závery predsedníctva, Európska rada, 22.-23. marec 2005, bod 34.

18

(19)  Stanovisko EHSV na tému: „Zlepšovanie implementácie Lisabonskej stratégie“, body 6.4.-6.9 (Ú. v. EÚ C 120 z 20. mája 2005, strana 79).

19

(20)  37 percent všetkých štrukturálnych fondov pridelených Írsku bolo minutých na investície do ľudských zdrojov.

20

(21)  Závery predsedníctva, Európska rada, 22.-23. marec 2005, body 13, 14 a 16.

21

(22)  Správa Skupiny na vysokej úrovni o budúcnosti sociálnej politiky v rozšírenej Európskej únii, máj 2004.

22

(23)  Flexicurity: The case of Denmark (ECO/167), pripravované na rok 2006.

23

Flexicurity: The case of Denmark

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/103

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Návrh smernice Rady, ktorou sa pozmeňuje smernica 77/388/CEE o niektorých opatreniach zameraných na zjednodušenie postupu pri účtovaní dane z pridanej hodnoty a na pomoc v boji proti daňovým podvodom a obchádzaniu daňových povinností, ktorými sa rušia niektoré rozhodnutia o výnimkách“

KOM (2005) 89, konečné znenie – 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Rada sa 14. apríla 2005 podľa článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť, ktorá bola zodpovedná za prípravu prác výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Páleník.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdzi z 15. decembra) nasledujúce stanovisko 69 hlasmi za, 1 proti, pričom 3 členovia sa zdržali hlasovania.

1.   Úvod

| 1.1 | V marci 2005 Komisia prezentovala návrh nariadenia Rady (1), ktorým sa pozmeňuje Šiesta smernica o DPH (77/388/EEC) za účelom zjednodušenia výberu dane z pridanej hodnoty a podporenia boja proti daňovým únikom. |
| --- | --- |

1.1

V marci 2005 Komisia prezentovala návrh nariadenia Rady (1), ktorým sa pozmeňuje Šiesta smernica o DPH (77/388/EEC) za účelom zjednodušenia výberu dane z pridanej hodnoty a podporenia boja proti daňovým únikom.

| 1.2 | Podľa článku 27 Šiestej smernice o DPH môže Rada na návrh Komisie povoliť členskému štátu prijať špeciálne opatrenia na výnimku z ustanovení Šiestej smernice o DPH za účelom zjednodušenia procedúry výberu dane alebo zabránenia možnosti daňových únikov. Ustanovenie tohto článku bolo využívané veľmi často a v súčasnosti môžu členské štáty uplatňovať viac ako 140 výnimiek. Komisia predpokladá, že v blízkej budúcnosti počet prijatých výnimiek ešte narastie kvôli novým členským štátom. |
| --- | --- |

1.2

Podľa článku 27 Šiestej smernice o DPH môže Rada na návrh Komisie povoliť členskému štátu prijať špeciálne opatrenia na výnimku z ustanovení Šiestej smernice o DPH za účelom zjednodušenia procedúry výberu dane alebo zabránenia možnosti daňových únikov. Ustanovenie tohto článku bolo využívané veľmi často a v súčasnosti môžu členské štáty uplatňovať viac ako 140 výnimiek. Komisia predpokladá, že v blízkej budúcnosti počet prijatých výnimiek ešte narastie kvôli novým členským štátom.

2.   Dokument Komisie KOM(2005) 89, konečné znenie

| 2.1 | V rámci stratégie zlepšenia fungovania systému DPH v kontexte vnútorného trhu (2) sa Komisia zaviazala racionalizovať veľký počet špeciálnych výnimiek. Mnohé z týchto výnimiek sa ukázali ako opodstatnené a boli využité vo viac ako jednom členskom štáte. Avšak proces uvedenia týchto špeciálnych výnimiek do platnosti je založený na individuálnom skúmaní žiadostí Radou a je veľmi zdĺhavý. V predmetnom dokumente sa preto navrhuje, aby boli často používané výnimky k dispozícii všetkým členským štátom v podobe dodatku k Šiestej smernici o DPH. |
| --- | --- |

2.1

V rámci stratégie zlepšenia fungovania systému DPH v kontexte vnútorného trhu (2) sa Komisia zaviazala racionalizovať veľký počet špeciálnych výnimiek. Mnohé z týchto výnimiek sa ukázali ako opodstatnené a boli využité vo viac ako jednom členskom štáte. Avšak proces uvedenia týchto špeciálnych výnimiek do platnosti je založený na individuálnom skúmaní žiadostí Radou a je veľmi zdĺhavý. V predmetnom dokumente sa preto navrhuje, aby boli často používané výnimky k dispozícii všetkým členským štátom v podobe dodatku k Šiestej smernici o DPH.

| 2.2 | Predmetný návrh smernice rady navrhuje zahrnúť do Šiestej smernice o DPH tieto opatrenia:






  — | upravenie predpisov v oblasti „zoskupenia“ a „prevodov naďalej prosperujúcich podnikov“ v záujme zabránenia neoprávneného zvýhodnenia, alebo poškodenia príslušných strán, |
| --- | --- | --- |

2.2

Predmetný návrh smernice rady navrhuje zahrnúť do Šiestej smernice o DPH tieto opatrenia:

—

upravenie predpisov v oblasti „zoskupenia“ a „prevodov naďalej prosperujúcich podnikov“ v záujme zabránenia neoprávneného zvýhodnenia, alebo poškodenia príslušných strán,

| — | zabránenie vyhýbaniu sa platbám DPH za investičné zlato používané ako surovina na výrobu spotrebiteľského tovaru, |
| --- | --- |

—

zabránenie vyhýbaniu sa platbám DPH za investičné zlato používané ako surovina na výrobu spotrebiteľského tovaru,

| — | prehodnotenie zdaniteľnej čiastky dodávky tovarov a služieb na cenu na otvorenom trhu v špeciálnych prípadoch, |
| --- | --- |

—

prehodnotenie zdaniteľnej čiastky dodávky tovarov a služieb na cenu na otvorenom trhu v špeciálnych prípadoch,

| — | objasnenie a zdôraznenie štatútu kapitálových služieb, |
| --- | --- |

—

objasnenie a zdôraznenie štatútu kapitálových služieb,

| — | upravenie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti vo vybraných odvetviach. |
| --- | --- |

—

upravenie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti vo vybraných odvetviach.

| 2.3 | V prípade zoskupenia podnikov a prevodov naďalej prosperujúcich podnikov Komisia využíva príležitosť k posilneniu právomoci členských štátov v oblastiach, ktoré môžu byť zneužité k daňovým únikom. V navrhovanom bode preto poskytuje členským štátom možnosť podniknutia krokov na zabezpečenie uplatňovania predpisov vedúcemu k spravodlivým výsledkom, ktoré neoprávnene nezvýhodňujú ani nepoškodzujú príslušné strany. |
| --- | --- |

2.3

V prípade zoskupenia podnikov a prevodov naďalej prosperujúcich podnikov Komisia využíva príležitosť k posilneniu právomoci členských štátov v oblastiach, ktoré môžu byť zneužité k daňovým únikom. V navrhovanom bode preto poskytuje členským štátom možnosť podniknutia krokov na zabezpečenie uplatňovania predpisov vedúcemu k spravodlivým výsledkom, ktoré neoprávnene nezvýhodňujú ani nepoškodzujú príslušné strany.

| 2.4 | Investičné zlato napríklad vo forme prútov, alebo tehál, je oslobodené od DPH. Pri jeho predaji vo forme, ktorá sa už neklasifikuje ako investičné zlato, by sa na dodávku mala účtovať DPH. Napríklad v prípade, keď sa použije na výrobu klenotov. V prípade, že spotrebiteľ zabezpečí na výrobu klenotu vlastné zlato, bude dodávka pozostávať len zo služby na spracovanie. Aj keď zlato stratilo štatút investičného a nemá nárok na oslobodenie od dane, daň sa nebude účtovať. Tomuto zneužívaniu sa snaží vyhnúť niekoľko súčasných výnimiek, a preto Komisia uvádza návrh nepovinného predpisu, ktorý umožňuje všetkým členským štátom stanoviť, aby zdaniteľná čiastka zahŕňala hodnotu zlata obsiahnutého vo výrobku na základe súčasnej ceny na otvorenom trhu. |
| --- | --- |

2.4

Investičné zlato napríklad vo forme prútov, alebo tehál, je oslobodené od DPH. Pri jeho predaji vo forme, ktorá sa už neklasifikuje ako investičné zlato, by sa na dodávku mala účtovať DPH. Napríklad v prípade, keď sa použije na výrobu klenotov. V prípade, že spotrebiteľ zabezpečí na výrobu klenotu vlastné zlato, bude dodávka pozostávať len zo služby na spracovanie. Aj keď zlato stratilo štatút investičného a nemá nárok na oslobodenie od dane, daň sa nebude účtovať. Tomuto zneužívaniu sa snaží vyhnúť niekoľko súčasných výnimiek, a preto Komisia uvádza návrh nepovinného predpisu, ktorý umožňuje všetkým členským štátom stanoviť, aby zdaniteľná čiastka zahŕňala hodnotu zlata obsiahnutého vo výrobku na základe súčasnej ceny na otvorenom trhu.

| 2.5 | V snahe bojovať proti obchádzaniu daňových povinností a daňovým únikom a po splnení dodatočných kritérií umožňuje Komisia v predmetnom návrhu členským štátom nové ocenenie dodávok. Toto precenenie je možné vykonať len v troch presne vymedzených prípadoch a za splnenia podmienky existencie nejakej formy prepojenia subjektov ktorých sa to týka. Členské štáty budú musieť definovať prepojenie medzi stranami s cieľom uplatňovať tento predpis a jeho definícia musí byť stanovená v rámci kategórií uvedených v smernici. Samotné precenenie je návrhom stanovené na cenu na otvorenom trhu. Cena na otvorenom trhu má predstavovať čiastku, ktorú by za získanie tovaru, alebo služby musel zaplatiť spotrebiteľ na rovnakej marketingovej úrovni, na ktorej sa uskutočňuje dodávka v čase dodávky a podľa podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže. Návrh explicitne uvádza, že pokiaľ to nie je odôvodnené trhovými podmienkami, cena na otvorenom trhu nie je menšia ako náklady pre dodávateľa, ktorý uskutočňuje dodávku. |
| --- | --- |

2.5

V snahe bojovať proti obchádzaniu daňových povinností a daňovým únikom a po splnení dodatočných kritérií umožňuje Komisia v predmetnom návrhu členským štátom nové ocenenie dodávok. Toto precenenie je možné vykonať len v troch presne vymedzených prípadoch a za splnenia podmienky existencie nejakej formy prepojenia subjektov ktorých sa to týka. Členské štáty budú musieť definovať prepojenie medzi stranami s cieľom uplatňovať tento predpis a jeho definícia musí byť stanovená v rámci kategórií uvedených v smernici. Samotné precenenie je návrhom stanovené na cenu na otvorenom trhu. Cena na otvorenom trhu má predstavovať čiastku, ktorú by za získanie tovaru, alebo služby musel zaplatiť spotrebiteľ na rovnakej marketingovej úrovni, na ktorej sa uskutočňuje dodávka v čase dodávky a podľa podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže. Návrh explicitne uvádza, že pokiaľ to nie je odôvodnené trhovými podmienkami, cena na otvorenom trhu nie je menšia ako náklady pre dodávateľa, ktorý uskutočňuje dodávku.

| 2.6 | Komisia v návrhu dokumentu explicitne objasňuje, že úprava odpočtov týkajúcich sa kapitálových statkov podľa článku 20 Šiestej smernice o DPH sa môže rovnako týkať služieb ktoré majú investičný charakter a s ktorými sa zaobchádza ako s trvalou účtovnou hodnotou majetku. |
| --- | --- |

2.6

Komisia v návrhu dokumentu explicitne objasňuje, že úprava odpočtov týkajúcich sa kapitálových statkov podľa článku 20 Šiestej smernice o DPH sa môže rovnako týkať služieb ktoré majú investičný charakter a s ktorými sa zaobchádza ako s trvalou účtovnou hodnotou majetku.

| 2.7 | Komisia zároveň rozširuje použitie nepovinného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na špecifické dodávky určené zdaniteľným osobám, ktoré sa nachádzajú v oblastiach, v ktorých sa daňová kontrola ukázala byť obtiažna. Pri aplikovaní tohto mechanizmu prechádza povinnosť zaplatiť daň na príjemcu dodávky. Zahrnuté oblasti sú služby týkajúce sa budov; dodávka pracovníkov na stavebné služby; dodávka nehnuteľného majetku, ktorý spadá pod výnimku zo zdanenia podľa článku 13(B) písm. g) a písm. h), v prípade že si dodávateľ zvolil zdanenie dodávky podľa 13(C) písm. b); a dodávky odpadu, šrotu a recyklovateľného materiálu z niektorých spracovateľských služieb. Podobne môžu členské štáty využiť mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v špeciálnych prípadoch, keď dodávku uskutočňuje dodávateľ vo finančných ťažkostiach, ktorý nie je schopný dodržať dlhy, vrátane svojich povinností daňovým úradom. Použitie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v členskej krajine je podmienené konzultáciami s výborom pre DPH. |
| --- | --- |

2.7

Komisia zároveň rozširuje použitie nepovinného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na špecifické dodávky určené zdaniteľným osobám, ktoré sa nachádzajú v oblastiach, v ktorých sa daňová kontrola ukázala byť obtiažna. Pri aplikovaní tohto mechanizmu prechádza povinnosť zaplatiť daň na príjemcu dodávky. Zahrnuté oblasti sú služby týkajúce sa budov; dodávka pracovníkov na stavebné služby; dodávka nehnuteľného majetku, ktorý spadá pod výnimku zo zdanenia podľa článku 13(B) písm. g) a písm. h), v prípade že si dodávateľ zvolil zdanenie dodávky podľa 13(C) písm. b); a dodávky odpadu, šrotu a recyklovateľného materiálu z niektorých spracovateľských služieb. Podobne môžu členské štáty využiť mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v špeciálnych prípadoch, keď dodávku uskutočňuje dodávateľ vo finančných ťažkostiach, ktorý nie je schopný dodržať dlhy, vrátane svojich povinností daňovým úradom. Použitie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v členskej krajine je podmienené konzultáciami s výborom pre DPH.

| 2.8 | Počet rozhodnutí podľa článku 27 Šiestej smernice o DPH, na ktoré sa podľa Komisie vzťahujú podmienky návrhu a ktoré sa z tohto dôvodu smernicou rušia je 10. Počet rozhodnutí, na ktorá sa podľa Komisie vzťahujú podmienky návrhu, ale ktoré si nevyžadujú zrušenie je 7. |
| --- | --- |

2.8

Počet rozhodnutí podľa článku 27 Šiestej smernice o DPH, na ktoré sa podľa Komisie vzťahujú podmienky návrhu a ktoré sa z tohto dôvodu smernicou rušia je 10. Počet rozhodnutí, na ktorá sa podľa Komisie vzťahujú podmienky návrhu, ale ktoré si nevyžadujú zrušenie je 7.

3.   Poznámky výboru k dokumentu

| 3.1 | EHSV podporuje zjednodušenie systému DPH v kontexte spoločného trhu v súlade s ustanoveniami Komisie v dokumente KOM(2000) 348, konečné znenie. |
| --- | --- |

3.1

EHSV podporuje zjednodušenie systému DPH v kontexte spoločného trhu v súlade s ustanoveniami Komisie v dokumente KOM(2000) 348, konečné znenie.

| 3.2 | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že je vhodné racionalizovať počet osobitných opatrení pre výnimky z ustanovení Šiestej smernice o DPH, ktorý komplikuje interpretáciu daňového systému pre osoby, ktoré obchodujú cezhranične. EHSV podporuje sprístupnenie určitých často používaných výnimiek všetkým členským štátom prostredníctvom zmeny a doplnenia Šiestej smernice o DPH. |
| --- | --- |

3.2

EHSV súhlasí s názorom Komisie, že je vhodné racionalizovať počet osobitných opatrení pre výnimky z ustanovení Šiestej smernice o DPH, ktorý komplikuje interpretáciu daňového systému pre osoby, ktoré obchodujú cezhranične. EHSV podporuje sprístupnenie určitých často používaných výnimiek všetkým členským štátom prostredníctvom zmeny a doplnenia Šiestej smernice o DPH.

| 3.3 | EHSV je názoru, že uvedené zmeny a doplnenia Šiestej smernice o DPH budú, v prípade ich korektnej implementácie v členských krajinách, predstavovať účinný nástroj na bojovanie proti problému daňových únikov a obchádzaniu daňových povinností. |
| --- | --- |

3.3

EHSV je názoru, že uvedené zmeny a doplnenia Šiestej smernice o DPH budú, v prípade ich korektnej implementácie v členských krajinách, predstavovať účinný nástroj na bojovanie proti problému daňových únikov a obchádzaniu daňových povinností.

| 3.4 | V oblasti zoskupenia podnikov a prevodov naďalej prosperujúcich podnikov a zdaňovania investičného zlata, slúžiaceho napríklad ako materiál na výrobu klenotov, nemá EHSV výhrady k návrhu komisie, ktorý je logickým riešením predchádzajúcich nedostatkov. |
| --- | --- |

3.4

V oblasti zoskupenia podnikov a prevodov naďalej prosperujúcich podnikov a zdaňovania investičného zlata, slúžiaceho napríklad ako materiál na výrobu klenotov, nemá EHSV výhrady k návrhu komisie, ktorý je logickým riešením predchádzajúcich nedostatkov.

| 3.5 | EHSV uznáva, že v určitých vymedzených prípadoch podozrenia z obchádzania daňových povinností nadhodnotením alebo podhodnotením dodávky je vhodné stanoviť zdaniteľnú sumu na úroveň ceny na otvorenom trhu. V praxi sa však môžu vyskytnúť ťažkosti pri posudzovaní „výrazného odchýlenia“ ceny dodávky od ceny na otvorenom trhu. Jednak kvôli nejasnému vymedzeniu ceny na otvorenom trhu, ktoré závisí od interpretácie vykonávajúceho subjektu a jednak kvôli nejasnému vymedzeniu pojmu „výrazné odchýlenie ceny“. EHSV vyslovuje obavu, aby nejasnosť výkladu nespôsobovala neistotu v podnikateľskom prostredí. Využitie tohto bodu v legislatíve členských krajín by preto malo byť podmienené presnou definíciou ceny na otvorenom trhu a stanovením hranice, ktorá sa chápe ako „výrazné odchýlenie“. |
| --- | --- |

3.5

EHSV uznáva, že v určitých vymedzených prípadoch podozrenia z obchádzania daňových povinností nadhodnotením alebo podhodnotením dodávky je vhodné stanoviť zdaniteľnú sumu na úroveň ceny na otvorenom trhu. V praxi sa však môžu vyskytnúť ťažkosti pri posudzovaní „výrazného odchýlenia“ ceny dodávky od ceny na otvorenom trhu. Jednak kvôli nejasnému vymedzeniu ceny na otvorenom trhu, ktoré závisí od interpretácie vykonávajúceho subjektu a jednak kvôli nejasnému vymedzeniu pojmu „výrazné odchýlenie ceny“. EHSV vyslovuje obavu, aby nejasnosť výkladu nespôsobovala neistotu v podnikateľskom prostredí. Využitie tohto bodu v legislatíve členských krajín by preto malo byť podmienené presnou definíciou ceny na otvorenom trhu a stanovením hranice, ktorá sa chápe ako „výrazné odchýlenie“.

| 3.6 | V prípade kapitálových služieb má EHSV rovnaký názor ako Komisia, že je vhodné objasniť, že úprava odpočtov týkajúcich sa kapitálových statkov sa vzťahuje aj na služby takéhoto charakteru. |
| --- | --- |

3.6

V prípade kapitálových služieb má EHSV rovnaký názor ako Komisia, že je vhodné objasniť, že úprava odpočtov týkajúcich sa kapitálových statkov sa vzťahuje aj na služby takéhoto charakteru.

| 3.7 | EHSV považuje mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti za nástroj, ktorý môže byť potrebný pri predchádzaní obchádzania daňových povinností. V prípadoch, keď je dodávateľ vo finančných ťažkostiach a existujú reálne pochybnosti o jeho schopnosti plniť si daňové záväzky sa takéto riešenie priam núka. Praktické skúsenosti môžu priniesť návrhy ďalších oblastí, pri ktorých sa bude dať uvažovať o nepovinnej možnosti zavedenia mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti. |
| --- | --- |

3.7

EHSV považuje mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti za nástroj, ktorý môže byť potrebný pri predchádzaní obchádzania daňových povinností. V prípadoch, keď je dodávateľ vo finančných ťažkostiach a existujú reálne pochybnosti o jeho schopnosti plniť si daňové záväzky sa takéto riešenie priam núka. Praktické skúsenosti môžu priniesť návrhy ďalších oblastí, pri ktorých sa bude dať uvažovať o nepovinnej možnosti zavedenia mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti.

4.   Všeobecné pripomienky výboru

| 4.1 | Predložený návrh smernice Rady je realistický z hľadiska realizovateľnosti a plní cieľ Komisie racionalizovať niektoré z veľkého množstva v súčasnosti platných výnimiek zo Šiestej smernice o DPH, ku ktorému sa zaviazala vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu dňa 7. júna 2000. EHSV však pripomína, že efektívnosti a jednoduchosti spoločného systému dane z pridanej hodnoty by rádovo viac pomohlo komplexnejšie prepracovanie legislatívy o DPH a rozsiahlejšia harmonizácia daňových pravidiel. |
| --- | --- |

4.1

Predložený návrh smernice Rady je realistický z hľadiska realizovateľnosti a plní cieľ Komisie racionalizovať niektoré z veľkého množstva v súčasnosti platných výnimiek zo Šiestej smernice o DPH, ku ktorému sa zaviazala vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu dňa 7. júna 2000. EHSV však pripomína, že efektívnosti a jednoduchosti spoločného systému dane z pridanej hodnoty by rádovo viac pomohlo komplexnejšie prepracovanie legislatívy o DPH a rozsiahlejšia harmonizácia daňových pravidiel.

| 4.2 | Treba poznamenať, že prílišná komplexnosť európskych zákonov a smerníc vo všeobecnosti komplikuje ich korektnú a dostatočne promptnú implementáciu a efektívnu vynútiteľnosť v členských krajinách. Z tohto pohľadu je predmetný návrh, v prípade, že sa dostatočne rýchlo a korektne implementuje v členských krajinách, krokom správnym smerom. EHSV je názoru, že by mal byť nasledovaný ďalšími krokmi, ktoré zjednodušia spoločný systém DPH. |
| --- | --- |

4.2

Treba poznamenať, že prílišná komplexnosť európskych zákonov a smerníc vo všeobecnosti komplikuje ich korektnú a dostatočne promptnú implementáciu a efektívnu vynútiteľnosť v členských krajinách. Z tohto pohľadu je predmetný návrh, v prípade, že sa dostatočne rýchlo a korektne implementuje v členských krajinách, krokom správnym smerom. EHSV je názoru, že by mal byť nasledovaný ďalšími krokmi, ktoré zjednodušia spoločný systém DPH.

V Bruseli, 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89, konečné znenie

1

(2)  KOM(2000) 348, konečné znenie a KOM(2003) 614, konečné znenie

2

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/105

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Obnoviteľné zdroje energie“

(2006/C 65/20)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. februára 2005 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy k obnoviteľným zdrojom energie.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 24. novembra 2005. Spravodajkyňou bola pani Sirkeinen, pomocným spravodajcom bol pán Wolf.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza zo 15. decembra 2005) 142 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

EHSV v nedávnej dobe prijímal dôležité stanoviská
   (1)
  ku kľúčovým energetickým otázkam. Doteraz sa kládol dôraz na jednotlivé formy energie a ich zdroje. Strategickým cieľom tejto série stanovísk, ktorá sa uzatvára týmto stanoviskom a stanoviskom (TEN/212) o tradičných fosílnych palivách – uhlí, rope a zemnom plyne – je vytvoriť pevný základ pre funkčné a realistické varianty budúcej energetickej zmesi. Ďalšie stanovisko na tému „Zásobovanie EÚ energiou: stratégia pre optimálny energetický mix“ potom všetky tieto stanoviská spojí.

1.   Úvod

| 1.1 | Využiteľná energia (2) je základom nášho súčasného spôsobu života a kultúry. Až jej dostupnosť v dostatočnom rozsahu otvorila dvere nášmu dnešnému životnému štandardu. Potreba zabezpečeného, nie drahého, environmentálne vhodného a trvalo udržateľného zásobovania využiteľnou energiou je styčným bodom záverov Európskej rady z Lisabonu, Göteborgu a Barcelony. |
| --- | --- |

1.1

Využiteľná energia (2) je základom nášho súčasného spôsobu života a kultúry. Až jej dostupnosť v dostatočnom rozsahu otvorila dvere nášmu dnešnému životnému štandardu. Potreba zabezpečeného, nie drahého, environmentálne vhodného a trvalo udržateľného zásobovania využiteľnou energiou je styčným bodom záverov Európskej rady z Lisabonu, Göteborgu a Barcelony.

| 1.2 | Sme svedkami rýchleho rastu globálneho dopytu po obmedzených zdrojoch fosílnych palív, najmä v niektorých krajinách, ktoré prechádzajú k trhovému hospodárstvu a v niektorých rozvojových krajinách. Ponuka pochádza z veľkej časti z oblastí, kde neplatia normálne pravidlá trhu či politické pravidlá, a energetika sa stále viac dostáva do pozornosti politiky. Ceny sú nestabilné, s rastúcim trendom. Čo sa environmentálnych aspektov energetiky týka, niektorých účastníkov trhu zaujímajú menej než iných, a to najmä vo vzťahu k potenciálnemu dopadu na svetovú klímu. Energia z fosílnych palív je témou zvláštneho stanoviska EHSV pripravovaného paralelne s týmto. |
| --- | --- |

1.2

Sme svedkami rýchleho rastu globálneho dopytu po obmedzených zdrojoch fosílnych palív, najmä v niektorých krajinách, ktoré prechádzajú k trhovému hospodárstvu a v niektorých rozvojových krajinách. Ponuka pochádza z veľkej časti z oblastí, kde neplatia normálne pravidlá trhu či politické pravidlá, a energetika sa stále viac dostáva do pozornosti politiky. Ceny sú nestabilné, s rastúcim trendom. Čo sa environmentálnych aspektov energetiky týka, niektorých účastníkov trhu zaujímajú menej než iných, a to najmä vo vzťahu k potenciálnemu dopadu na svetovú klímu. Energia z fosílnych palív je témou zvláštneho stanoviska EHSV pripravovaného paralelne s týmto.

| 1.3 | Energetická politika EÚ musí vyriešiť tri hlavné problémy: zaručenie zabezpečenia zásobovania energiou, uspokojenie ekonomických potrieb a zníženie dosahu na životné prostredie. Bezpečnosť zásobovania v EÚ sa stáva problematickou z dôvodu vysokej a rastúcej závislosti na externých energetických zdrojoch. Na zabezpečenie základných potrieb občanov pri primeraných cenách a konkurencieschopnosti priemyselných podnikov, by ceny energie nemali byť umelo zvyšované politickými rozhodnutiami, mali by však stimulovať adekvátne investície do energetického sektora. Environmentálne otázky sa musia riešiť úsporne, zahrnutím externých nákladov do ceny energií a s ohľadom na globálnu konkurencieschopnosť európskej ekonomiky. |
| --- | --- |

1.3

Energetická politika EÚ musí vyriešiť tri hlavné problémy: zaručenie zabezpečenia zásobovania energiou, uspokojenie ekonomických potrieb a zníženie dosahu na životné prostredie. Bezpečnosť zásobovania v EÚ sa stáva problematickou z dôvodu vysokej a rastúcej závislosti na externých energetických zdrojoch. Na zabezpečenie základných potrieb občanov pri primeraných cenách a konkurencieschopnosti priemyselných podnikov, by ceny energie nemali byť umelo zvyšované politickými rozhodnutiami, mali by však stimulovať adekvátne investície do energetického sektora. Environmentálne otázky sa musia riešiť úsporne, zahrnutím externých nákladov do ceny energií a s ohľadom na globálnu konkurencieschopnosť európskej ekonomiky.

| 1.4 | V niekoľkých stanoviskách výbor poznamenal, že zásobovanie energiou a využívanie energie zaťažujú životné prostredie, predstavujú riziká, odčerpávajú zdroje a zahŕňajú zároveň aj problém externej závislosti a nedostatočnosti. Technicky povedané, žiadna z potenciálnych budúcich možností zásobovania energiou či technológia nie je dokonalá. Žiadna nie je úplne bez škodlivých dopadov na životné prostredie. Žiadna nedostačuje na pokrytie všetkých potrieb, a je ťažké adekvátne preveriť ich dlhodobý potenciál. |
| --- | --- |

1.4

V niekoľkých stanoviskách výbor poznamenal, že zásobovanie energiou a využívanie energie zaťažujú životné prostredie, predstavujú riziká, odčerpávajú zdroje a zahŕňajú zároveň aj problém externej závislosti a nedostatočnosti. Technicky povedané, žiadna z potenciálnych budúcich možností zásobovania energiou či technológia nie je dokonalá. Žiadna nie je úplne bez škodlivých dopadov na životné prostredie. Žiadna nedostačuje na pokrytie všetkých potrieb, a je ťažké adekvátne preveriť ich dlhodobý potenciál.

| 1.5 | Aby sa zaistila trvalo udržateľná budúcnosť energetiky, musí Európa, jednak využiť existujúci potenciál na zlepšenie energetickej účinnosti. EHSV pripravuje prieskumné stanovisko (na žiadosť Európskej komisie) v tejto veci. Okrem toho musia obnoviteľné zdroje energie byť uprednostnené, keďže sú už z definície trvalo udržateľné. Možno ich produkovať lokálne a ako také neemitujú skleníkové plyny, a tak prispievajú k bezpečnosti dodávok i k boju s klimatickými zmenami. Avšak v dohľadnej budúcnosti nemôžu samé pokryť všetky potreby. EHSV začne pracovať na stanovisku k budúcemu energetickému mixu Európy, ktoré sa bude zakladať na zisteniach v jeho stanoviskách k rôznym zdrojom energie. |
| --- | --- |

1.5

Aby sa zaistila trvalo udržateľná budúcnosť energetiky, musí Európa, jednak využiť existujúci potenciál na zlepšenie energetickej účinnosti. EHSV pripravuje prieskumné stanovisko (na žiadosť Európskej komisie) v tejto veci. Okrem toho musia obnoviteľné zdroje energie byť uprednostnené, keďže sú už z definície trvalo udržateľné. Možno ich produkovať lokálne a ako také neemitujú skleníkové plyny, a tak prispievajú k bezpečnosti dodávok i k boju s klimatickými zmenami. Avšak v dohľadnej budúcnosti nemôžu samé pokryť všetky potreby. EHSV začne pracovať na stanovisku k budúcemu energetickému mixu Európy, ktoré sa bude zakladať na zisteniach v jeho stanoviskách k rôznym zdrojom energie.

| 1.6 | Témou tohto stanoviska je súčasná situácia a potenciál pre rozvoj týchto obnoviteľných zdrojov energie: vodná energia v malom rozsahu, veterná energia, biomasa, slnečná energia a geotermálna energia. Toto je v súlade s definíciou obnoviteľných zdrojov energie podľa smernice o elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov energie, pričom vynecháva vodnú energiu vo veľkom rozsahu, ktorá je technicky vzaté zjavne obnoviteľná a v energetických štatistikách normálne zaradená medzi obnoviteľnú energiu. |
| --- | --- |

1.6

Témou tohto stanoviska je súčasná situácia a potenciál pre rozvoj týchto obnoviteľných zdrojov energie: vodná energia v malom rozsahu, veterná energia, biomasa, slnečná energia a geotermálna energia. Toto je v súlade s definíciou obnoviteľných zdrojov energie podľa smernice o elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov energie, pričom vynecháva vodnú energiu vo veľkom rozsahu, ktorá je technicky vzaté zjavne obnoviteľná a v energetických štatistikách normálne zaradená medzi obnoviteľnú energiu.

| 1.7 | Toto stanovisko preskúma hlavné aspekty týchto technológií z pohľadu energetickej politiky (bezpečnosť zásobovania energiou, diverzifikácia, rovnováha ponuky a dopytu), hospodárskej politiky (úspornosť, konkurencia medzi rôznymi zdrojmi energie, dohody o pomoci) a environmentálnej politiky (emisie, Kjótsky protokol), a vyhodnotí, ako by realisticky mohli prispieť do budúceho energetického mixu. |
| --- | --- |

1.7

Toto stanovisko preskúma hlavné aspekty týchto technológií z pohľadu energetickej politiky (bezpečnosť zásobovania energiou, diverzifikácia, rovnováha ponuky a dopytu), hospodárskej politiky (úspornosť, konkurencia medzi rôznymi zdrojmi energie, dohody o pomoci) a environmentálnej politiky (emisie, Kjótsky protokol), a vyhodnotí, ako by realisticky mohli prispieť do budúceho energetického mixu.

| 1.8 | Používanie vodíka je novou energetickou technológiou, ktorá priťahuje veľa pozornosti a vzbudzuje vysoké očakávaní. Ako nosič energie by mohol priniesť riešenie problému skladovania elektriny (z nestálych zdrojov elektriny). Vodík možno vyrobiť zo zemného plynu, fosílneho primárneho nosiča energie, po ktorom je vysoký dopyt na iné účely, alebo z vody po veľkom prísune elektriny. Aby bolo možné dosiahnuť bezpečné a úsporné vodíkové hospodárstvo, je ešte treba veľa výskumu a vývoja. Technológia palivových článkov je často spájaná s efektívnym využitím vodíka, ale môže fungovať na iných palivách, vrátane spracovaných obnoviteľných zdrojov. Tieto možnosti toto stanovisko špecificky neskúma, ale zasluhuje si ďalšiu pozornosť. |
| --- | --- |

1.8

Používanie vodíka je novou energetickou technológiou, ktorá priťahuje veľa pozornosti a vzbudzuje vysoké očakávaní. Ako nosič energie by mohol priniesť riešenie problému skladovania elektriny (z nestálych zdrojov elektriny). Vodík možno vyrobiť zo zemného plynu, fosílneho primárneho nosiča energie, po ktorom je vysoký dopyt na iné účely, alebo z vody po veľkom prísune elektriny. Aby bolo možné dosiahnuť bezpečné a úsporné vodíkové hospodárstvo, je ešte treba veľa výskumu a vývoja. Technológia palivových článkov je často spájaná s efektívnym využitím vodíka, ale môže fungovať na iných palivách, vrátane spracovaných obnoviteľných zdrojov. Tieto možnosti toto stanovisko špecificky neskúma, ale zasluhuje si ďalšiu pozornosť.

2.   Vývoj obnoviteľných zdrojov energie (OZE)

| 2.1 | Podľa štatistiky Európskej komisie z roku 2002 sa v EÚ-25 používa zhruba 1 100 TWh obnoviteľnej energie z celkovej primárnej spotreby energie takmer 20 000 TWh. To predstavuje 5,7 % podiel obnoviteľných zdrojov. Z celkovo vyrobenej elektriny 3 018 TWh predstavujú obnoviteľné zdroje 387 TWh, teda podiel obnoviteľných zdrojov sa blíži k 13 %. |
| --- | --- |

2.1

Podľa štatistiky Európskej komisie z roku 2002 sa v EÚ-25 používa zhruba 1 100 TWh obnoviteľnej energie z celkovej primárnej spotreby energie takmer 20 000 TWh. To predstavuje 5,7 % podiel obnoviteľných zdrojov. Z celkovo vyrobenej elektriny 3 018 TWh predstavujú obnoviteľné zdroje 387 TWh, teda podiel obnoviteľných zdrojov sa blíži k 13 %.

| 2.2 | EÚ prevzala aktívnu vedúcu úlohu pri vývoji obnoviteľných zdrojov energie, so stanoveným cieľom zvýšiť podiel OZE v EÚ-25 na celkovej energetickej zmesi zo 6 % na 12 % a v elektrine z 13 % na 21 %. Podľa predbežných odhadov Komisie EÚ sa tieto ciele zrejme úplne nesplnia, napriek tomu sa však dosiahol pozoruhodný pokrok. Existuje všeobecný konsenzus o potrebe neustáleho zvyšovania podielu OZE v energetickej zmesi a na pretrvávajúcej potrebe hospodárskej podpory. |
| --- | --- |

2.2

EÚ prevzala aktívnu vedúcu úlohu pri vývoji obnoviteľných zdrojov energie, so stanoveným cieľom zvýšiť podiel OZE v EÚ-25 na celkovej energetickej zmesi zo 6 % na 12 % a v elektrine z 13 % na 21 %. Podľa predbežných odhadov Komisie EÚ sa tieto ciele zrejme úplne nesplnia, napriek tomu sa však dosiahol pozoruhodný pokrok. Existuje všeobecný konsenzus o potrebe neustáleho zvyšovania podielu OZE v energetickej zmesi a na pretrvávajúcej potrebe hospodárskej podpory.

| 2.3 | Používanie veternej energie dosiahlo za posledné roky enormný rast, a to napriek nedávnej kritike z environmentálnych i ekonomických dôvodov. Nárast používania biomasy pritom zaostal za očakávaniami, hoci jej používanie je už i dnes významné. |
| --- | --- |

2.3

Používanie veternej energie dosiahlo za posledné roky enormný rast, a to napriek nedávnej kritike z environmentálnych i ekonomických dôvodov. Nárast používania biomasy pritom zaostal za očakávaniami, hoci jej používanie je už i dnes významné.

| 2.4 | Hoci existuje dlhodobá kultúrna tradícia využívania energie tečúcich či prehradených vnútrozemských vodných telies, používanie morských prúdov, vĺn, prílivu a odlivu je stále ešte len vo fáze vývoja. Týmto aspektom by sa mohlo venovať neskoršie stanovisko. |
| --- | --- |

2.4

Hoci existuje dlhodobá kultúrna tradícia využívania energie tečúcich či prehradených vnútrozemských vodných telies, používanie morských prúdov, vĺn, prílivu a odlivu je stále ešte len vo fáze vývoja. Týmto aspektom by sa mohlo venovať neskoršie stanovisko.

| 2.5 | Úroveň využívania obnoviteľných zdrojov energie je medzi členskými štátmi veľmi rozdielna, záleží na prírodných podmienkach a na výbere národnej energetickej politiky. Veľmi sa líši aj rozvinutosť ich používania ako odpoveď na politiky EÚ, ako aj opatrenia, ktorými členské štáty podporujú ich zvýšenú produkciu a používanie. Smernica 2001/77/ES o výrobe elektrickej energie založenej na obnoviteľných zdrojoch energie (OZE-E) ponecháva organizáciu podpory obnoviteľných zdrojov energie na členských štátoch, bez snahy o harmonizáciu podporných mechanizmov. To nevedie k efektívnemu vnútornému trhu (pozri 5.6). |
| --- | --- |

2.5

Úroveň využívania obnoviteľných zdrojov energie je medzi členskými štátmi veľmi rozdielna, záleží na prírodných podmienkach a na výbere národnej energetickej politiky. Veľmi sa líši aj rozvinutosť ich používania ako odpoveď na politiky EÚ, ako aj opatrenia, ktorými členské štáty podporujú ich zvýšenú produkciu a používanie. Smernica 2001/77/ES o výrobe elektrickej energie založenej na obnoviteľných zdrojoch energie (OZE-E) ponecháva organizáciu podpory obnoviteľných zdrojov energie na členských štátoch, bez snahy o harmonizáciu podporných mechanizmov. To nevedie k efektívnemu vnútornému trhu (pozri 5.6).

| 2.6 | Podpora obnoviteľných zdrojov energie je oprávnená zo strategických dôvodov bezpečnosti dodávok a klimatickej politiky. Možno ho tiež vidieť, vo svetle internalizácie externých nákladov, ako kompenzáciu nedostatku internalizácie alebo podpory určenej v súčasnosti alebo v minulosti pre niektoré tradičné zdroje energie (3). Podpora by nemala narušiť trhy, ak bude smerovať k aktivitám vzdialeným od konkurenčnej úrovne. |
| --- | --- |

2.6

Podpora obnoviteľných zdrojov energie je oprávnená zo strategických dôvodov bezpečnosti dodávok a klimatickej politiky. Možno ho tiež vidieť, vo svetle internalizácie externých nákladov, ako kompenzáciu nedostatku internalizácie alebo podpory určenej v súčasnosti alebo v minulosti pre niektoré tradičné zdroje energie (3). Podpora by nemala narušiť trhy, ak bude smerovať k aktivitám vzdialeným od konkurenčnej úrovne.

| 2.7 | Právne zaručené záujmy môžu spomaliť zmeny a klásť prekážky spravodlivej súťaži na trhoch s energiou. To zahŕňa i vládnu potrebu stabilného príjmu z daní a iné príjmy. Niektoré zdroje energie, najmä ropné produkty, sú v EÚ vysoko zdanené. |
| --- | --- |

2.7

Právne zaručené záujmy môžu spomaliť zmeny a klásť prekážky spravodlivej súťaži na trhoch s energiou. To zahŕňa i vládnu potrebu stabilného príjmu z daní a iné príjmy. Niektoré zdroje energie, najmä ropné produkty, sú v EÚ vysoko zdanené.

3.   Hlavné charakteristiky a potenciál rôznych obnoviteľných energií

3.1   Vodná energia v malom rozsahu

| 3.1.1 | Súčasný rast a rozvoj. Výrobu energie z vody možno rozdeliť na výrobu v malom a vo veľkom rozsahu. Zdroje vodnej energie v malom rozsahu (VEMR, menšie než 10 MWe) sú v Európskej únii početné a k dispozícii je stále značný potenciál (takmer 6 000 MW len v EÚ-15). Celková kapacita malých vodných zdrojov energie činných v EÚ-15 na konci roku 2003 sa odhadovala na približne 10 700 MW. |
| --- | --- |

3.1.1

Súčasný rast a rozvoj. Výrobu energie z vody možno rozdeliť na výrobu v malom a vo veľkom rozsahu. Zdroje vodnej energie v malom rozsahu (VEMR, menšie než 10 MWe) sú v Európskej únii početné a k dispozícii je stále značný potenciál (takmer 6 000 MW len v EÚ-15). Celková kapacita malých vodných zdrojov energie činných v EÚ-15 na konci roku 2003 sa odhadovala na približne 10 700 MW.

| 3.1.2 | Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. VEMR sú ideálne pre elektrifikáciu izolovaných lokalít, a prispievajú tiež k národnej produkcii elektrickej energie, keď sú zapojené do elektrickej rozvodnej siete. Prístup k rozvodnej sieti je prvým a najdôležitejším krokom na umožnenie toho, aby nezávislí výrobcovia účinne operovali na trhu. |
| --- | --- |

3.1.2

Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. VEMR sú ideálne pre elektrifikáciu izolovaných lokalít, a prispievajú tiež k národnej produkcii elektrickej energie, keď sú zapojené do elektrickej rozvodnej siete. Prístup k rozvodnej sieti je prvým a najdôležitejším krokom na umožnenie toho, aby nezávislí výrobcovia účinne operovali na trhu.

| 3.1.3 | Ekonomika, vrátane systémov podpory. VEMR boli technický vhodné celé stáročia a vo vhodnej lokalite môžu byť hospodársky atraktívne. Náklady na investície v EÚ (2001) sa pohybujú od 1 000 EUR/kW v Grécku a Španielsku do 6 000 EUR/kW v Nemecku, a priemerné výrobné náklady sa pohybujú od 1,8 centu/kWh v Belgicku do 14 centov/kWh v Rakúsku. |
| --- | --- |

3.1.3

Ekonomika, vrátane systémov podpory. VEMR boli technický vhodné celé stáročia a vo vhodnej lokalite môžu byť hospodársky atraktívne. Náklady na investície v EÚ (2001) sa pohybujú od 1 000 EUR/kW v Grécku a Španielsku do 6 000 EUR/kW v Nemecku, a priemerné výrobné náklady sa pohybujú od 1,8 centu/kWh v Belgicku do 14 centov/kWh v Rakúsku.

| 3.1.4 | Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. VEMR sú bezpečným zdrojom a môžu prispieť k bezpečnosti zásobovania elektrinou. VEMR majú schopnosť generovať elektrinu okamžite, dodávať elektrinu v čase najnižšej i najvyššej záťaže, majú vysokú životnosť, relatívne ľahko sa udržiavajú a majú veľmi spoľahlivú a vyspelú technológiu. |
| --- | --- |

3.1.4

Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. VEMR sú bezpečným zdrojom a môžu prispieť k bezpečnosti zásobovania elektrinou. VEMR majú schopnosť generovať elektrinu okamžite, dodávať elektrinu v čase najnižšej i najvyššej záťaže, majú vysokú životnosť, relatívne ľahko sa udržiavajú a majú veľmi spoľahlivú a vyspelú technológiu.

| 3.1.5 | Environmentálne hľadisko. Vodná energia v malom rozsahu je veľmi čistým zdrojom energie, pri jej výrobe sa nepoužíva spaľovanie, a tak nedochádza k znečisťujúcim emisiám. Má však miestny environmentálny dosah, najmä kvôli stavebným prácam a zmenám vodného prostredia, ktoré vznikajú napríklad kvôli hatiam, ktoré bránia migrácii rýb. Sú však dostupné a použiteľné opatrenia na zníženie alebo odstránenie týchto vplyvov. |
| --- | --- |

3.1.5

Environmentálne hľadisko. Vodná energia v malom rozsahu je veľmi čistým zdrojom energie, pri jej výrobe sa nepoužíva spaľovanie, a tak nedochádza k znečisťujúcim emisiám. Má však miestny environmentálny dosah, najmä kvôli stavebným prácam a zmenám vodného prostredia, ktoré vznikajú napríklad kvôli hatiam, ktoré bránia migrácii rýb. Sú však dostupné a použiteľné opatrenia na zníženie alebo odstránenie týchto vplyvov.

| 3.1.6 | Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Prvý cieľ stanovený pre rok 2003 nebol dosiahnutý (12 500 MW). čo sa cieľov pre rok 2010 týka, európska kapacita VEMR by sa mala priblížiť hodnote 12 000 MW, ak sa uplatní priemerné tempo rastu za posledné štyri roky. I toto číslo však bude nižšie než ciele stanovené Bielou knihou Európskej Komisie. |
| --- | --- |

3.1.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Prvý cieľ stanovený pre rok 2003 nebol dosiahnutý (12 500 MW). čo sa cieľov pre rok 2010 týka, európska kapacita VEMR by sa mala priblížiť hodnote 12 000 MW, ak sa uplatní priemerné tempo rastu za posledné štyri roky. I toto číslo však bude nižšie než ciele stanovené Bielou knihou Európskej Komisie.

3.2   Veterná energia

| 3.2.1 | Súčasný rast a rozvoj
  . Veterná energia je dnes najrýchlejšie sa rozvíjajúcou technológiou výroby elektrickej energie. V špecifických lokalitách s výhodnými podmienkami môže byť úsporná dokonca aj bez dodatočnej podpory. Ročné tempo rastu vyššie ako 35 % v období rokov 1996 – 2004 spravilo z Európy lídra vo veternej energii. Na konci roku 2004 dosiahla nainštalovaná kapacita veternej energie takmer 35 GW v EÚ a vyše 47 GW celosvetovo. |
| --- | --- |

3.2.1

Súčasný rast a rozvoj
  . Veterná energia je dnes najrýchlejšie sa rozvíjajúcou technológiou výroby elektrickej energie. V špecifických lokalitách s výhodnými podmienkami môže byť úsporná dokonca aj bez dodatočnej podpory. Ročné tempo rastu vyššie ako 35 % v období rokov 1996 – 2004 spravilo z Európy lídra vo veternej energii. Na konci roku 2004 dosiahla nainštalovaná kapacita veternej energie takmer 35 GW v EÚ a vyše 47 GW celosvetovo.

| 3.2.2 | Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Intenzívne využívanie veternej energie je spojené so značnými operačnými výzvami. Nie je možné zaručiť neustálu dostupnosť energie z veterných zdrojov vo všetkých regiónoch. Táto nevýhoda môže byť kompenzovaná manažmentom dopytu v spojitosti s inými obnoviteľnými zdrojmi energie, predovšetkým biomasou, bioplynom, vodnými a slnečnými elektrárňami ako aj novými skladovacími prostriedkami.
  Garantovaná kapacita veternej energie (kredit kapacity) sa zjavne mení podľa ročného obdobia. Napríklad v Nemecku možno z celkovej nainštalovanej kapacity veternej energie očakávanej pre rok 2015 vo výške 36 000 MW považovať 1 820 MW až 2 300 MW za garantovaných pre pokrytie maximálnej sezónnej záťaže (pri úrovni spoľahlivosti dodávok energie 99 %). To zodpovedá približne 6 % podielu nainštalovanej kapacity veternej energie. Potrebné množstvo s vetrom spojenej regulačnej a rezervnej energie závisí na kvalite krátkodobej predpovede sily vetra a výslednej odchýlky medzi predpovedanými a skutočnými hodnotami prívodu veternej energie. |
| --- | --- |

3.2.2

Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Intenzívne využívanie veternej energie je spojené so značnými operačnými výzvami. Nie je možné zaručiť neustálu dostupnosť energie z veterných zdrojov vo všetkých regiónoch. Táto nevýhoda môže byť kompenzovaná manažmentom dopytu v spojitosti s inými obnoviteľnými zdrojmi energie, predovšetkým biomasou, bioplynom, vodnými a slnečnými elektrárňami ako aj novými skladovacími prostriedkami.

Garantovaná kapacita veternej energie (kredit kapacity) sa zjavne mení podľa ročného obdobia. Napríklad v Nemecku možno z celkovej nainštalovanej kapacity veternej energie očakávanej pre rok 2015 vo výške 36 000 MW považovať 1 820 MW až 2 300 MW za garantovaných pre pokrytie maximálnej sezónnej záťaže (pri úrovni spoľahlivosti dodávok energie 99 %). To zodpovedá približne 6 % podielu nainštalovanej kapacity veternej energie. Potrebné množstvo s vetrom spojenej regulačnej a rezervnej energie závisí na kvalite krátkodobej predpovede sily vetra a výslednej odchýlky medzi predpovedanými a skutočnými hodnotami prívodu veternej energie.

| 3.2.3 | Ekonomika, vrátane systémov podpory. Keďže výroba elektriny je veľmi závislá na veterných podmienkach, výber správnej lokality je najdôležitejším kritériom pre dosiahnutie ekonomickej životaschopnosti (pozri však 3.2.2). Náklady na výrobu elektriny sa pri veternej energii súbežne s rozvojom technológií postupne znižovali. Za posledných 15 rokov nastalo zníženie nákladov na elektrinu z veternej energie o viac ako 50 %. V súčasnosti sa cena veternej energie približuje úrovni, kde bude schopná konkurovať s inými palivami. Napríklad v Spojenom kráľovstve v súčasnosti stojí výroba na pobreží 3,2 p/kWh (predajná cena elektriny je 3 p/kWh). Ďalšie náklady na pokrytie výpadkov (napríklad záložná energia) sú 0,17 p/kWh, ak je v rozvodnej sieti len 20 % alebo menej veternej energie. |
| --- | --- |

3.2.3

Ekonomika, vrátane systémov podpory. Keďže výroba elektriny je veľmi závislá na veterných podmienkach, výber správnej lokality je najdôležitejším kritériom pre dosiahnutie ekonomickej životaschopnosti (pozri však 3.2.2). Náklady na výrobu elektriny sa pri veternej energii súbežne s rozvojom technológií postupne znižovali. Za posledných 15 rokov nastalo zníženie nákladov na elektrinu z veternej energie o viac ako 50 %. V súčasnosti sa cena veternej energie približuje úrovni, kde bude schopná konkurovať s inými palivami. Napríklad v Spojenom kráľovstve v súčasnosti stojí výroba na pobreží 3,2 p/kWh (predajná cena elektriny je 3 p/kWh). Ďalšie náklady na pokrytie výpadkov (napríklad záložná energia) sú 0,17 p/kWh, ak je v rozvodnej sieti len 20 % alebo menej veternej energie.

| 3.2.4 | Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Nárast používania veternej energie v Európe viedol k fluktuáciám, ktoré sa dnes vyskytujú i na strane výroby kvôli kolísavému prísunu veternej energie, čím sa zvyšujú nároky kladené na kontrolu a náklady rozvodných sietí. Na zaistenie stabilného fungovania rozvodnej siete napriek vysokému rozptylu prísunu veternej energie sú operátori prenosových sústav závislí na čo najpresnejších možných predpovediach očakávanej výroby veternej energie.
  Predvídateľná budúca expanzia veternej energie v Európe znamená, že v budúcnosti bude potrebné venovať pri navrhovaní nových veterných elektrární viac pozornosti než predtým stabilite dodávok energie. Vďaka masívnej a stálej novej expanzii veternej energie je stále ťažšie garantovať stabilitu dodávok elektriny – najmä v prípade výpadku energie. Budúci rozvoj v pobrežných vodách môže priniesť omnoho vyššie ekvivalentné hodiny než vietor na pobreží. |
| --- | --- |

3.2.4

Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Nárast používania veternej energie v Európe viedol k fluktuáciám, ktoré sa dnes vyskytujú i na strane výroby kvôli kolísavému prísunu veternej energie, čím sa zvyšujú nároky kladené na kontrolu a náklady rozvodných sietí. Na zaistenie stabilného fungovania rozvodnej siete napriek vysokému rozptylu prísunu veternej energie sú operátori prenosových sústav závislí na čo najpresnejších možných predpovediach očakávanej výroby veternej energie.

Predvídateľná budúca expanzia veternej energie v Európe znamená, že v budúcnosti bude potrebné venovať pri navrhovaní nových veterných elektrární viac pozornosti než predtým stabilite dodávok energie. Vďaka masívnej a stálej novej expanzii veternej energie je stále ťažšie garantovať stabilitu dodávok elektriny – najmä v prípade výpadku energie. Budúci rozvoj v pobrežných vodách môže priniesť omnoho vyššie ekvivalentné hodiny než vietor na pobreží.

| 3.2.5 | Environmentálne hľadisko. Veterné turbíny pri svojej práci prakticky nespôsobujú žiadne znečistenie alebo emisie, a pri svojej výrobe, inštalácii, údržbe a odstraňovaní len veľmi málo. Hoci je veterná energie čistou technológiou, má istý vplyv na životné prostredie. Hlavnými problémami sú vizuálne dosahy. |
| --- | --- |

3.2.5

Environmentálne hľadisko. Veterné turbíny pri svojej práci prakticky nespôsobujú žiadne znečistenie alebo emisie, a pri svojej výrobe, inštalácii, údržbe a odstraňovaní len veľmi málo. Hoci je veterná energie čistou technológiou, má istý vplyv na životné prostredie. Hlavnými problémami sú vizuálne dosahy.

| 3.2.6 | Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Podľa najnovších projekcií Európskej komisie sa očakáva, že veterná energia by v Európe mohla do roku 2010 dosiahnuť celkový výkon okolo 70 GW. EWEA (Európska asociácia pre veternú energiu) si ako dlhodobejší výhľadový cieľ stanovila dosiahnutie celkového výkonu 180 GW do roku 2020, z čoho 70 GW by sa malo nachádzať v pobrežných vodách. Do roku 2010 by mali pokryť 50 % čistého nárastu, a do roku 2020 niečo vyše 70 %. |
| --- | --- |

3.2.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Podľa najnovších projekcií Európskej komisie sa očakáva, že veterná energia by v Európe mohla do roku 2010 dosiahnuť celkový výkon okolo 70 GW. EWEA (Európska asociácia pre veternú energiu) si ako dlhodobejší výhľadový cieľ stanovila dosiahnutie celkového výkonu 180 GW do roku 2020, z čoho 70 GW by sa malo nachádzať v pobrežných vodách. Do roku 2010 by mali pokryť 50 % čistého nárastu, a do roku 2020 niečo vyše 70 %.

3.3   Biomasa

| 3.3.1 | Súčasný rast a rozvoj. V roku 2001 bola celková spotreba biomasy na energetické účely 650 TWh. Na dosiahnutie 12 %, teda cieľa stanoveného v rámci využívania OZE, je do roku 2010 potrebných o 860 TWh viac. Každý sektor musí prispieť: elektrická energia 370 TWh, teplo 280 TWh a biopalivá 210 TWh. To by viedlo v roku 2010 k celkovej produkcii energie z biomase v celkovej výške okolo 1 500 TWh. Túto ďalšiu produkciu biomasy možno v krátkej dobe dosiahnuť silnými a cielenými opatreniami a aktivitami vo všetkých troch sektoroch. Podiel tekutých biopalív v dopravu sa dnes v európskej spotrebe odhaduje na 1 %. Toto číslo však, zdá sa, rýchlo porastie, pretože EÚ stanovila zvláštnou smernicou pre roky 2005 a 2010 cieľ 2 %, resp. 6 %. Biopalivá by sa mali prednostne používať v poľnohospodárstve a lesníctve, ako aj pri lodnej doprave z dôvodu biologickej rozložiteľnosti, a tiež v iných oblastiach, v ktorých sa dá dosiahnuť osobitný ekologický úžitok, napr. v mestách, v ktorých veľká časť autobusov verejnej dopravy jazdí na bioenergiu. |
| --- | --- |

3.3.1

Súčasný rast a rozvoj. V roku 2001 bola celková spotreba biomasy na energetické účely 650 TWh. Na dosiahnutie 12 %, teda cieľa stanoveného v rámci využívania OZE, je do roku 2010 potrebných o 860 TWh viac. Každý sektor musí prispieť: elektrická energia 370 TWh, teplo 280 TWh a biopalivá 210 TWh. To by viedlo v roku 2010 k celkovej produkcii energie z biomase v celkovej výške okolo 1 500 TWh. Túto ďalšiu produkciu biomasy možno v krátkej dobe dosiahnuť silnými a cielenými opatreniami a aktivitami vo všetkých troch sektoroch. Podiel tekutých biopalív v dopravu sa dnes v európskej spotrebe odhaduje na 1 %. Toto číslo však, zdá sa, rýchlo porastie, pretože EÚ stanovila zvláštnou smernicou pre roky 2005 a 2010 cieľ 2 %, resp. 6 %. Biopalivá by sa mali prednostne používať v poľnohospodárstve a lesníctve, ako aj pri lodnej doprave z dôvodu biologickej rozložiteľnosti, a tiež v iných oblastiach, v ktorých sa dá dosiahnuť osobitný ekologický úžitok, napr. v mestách, v ktorých veľká časť autobusov verejnej dopravy jazdí na bioenergiu.

| 3.3.2 | Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Elektrická energia z biomasy sa môže vyrábať z energetických plodín, poľnohospodárskeho a priemyselného odpadu biomasy, alebo fermentáciou biomasy na bioplyn v kombinovaných teplárňach a elektrárňach. Elektrárne na biomasu majú schopnosť dodávať kapacitu pri základnom zaťažení. |
| --- | --- |

3.3.2

Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Elektrická energia z biomasy sa môže vyrábať z energetických plodín, poľnohospodárskeho a priemyselného odpadu biomasy, alebo fermentáciou biomasy na bioplyn v kombinovaných teplárňach a elektrárňach. Elektrárne na biomasu majú schopnosť dodávať kapacitu pri základnom zaťažení.

| 3.3.3 | Ekonomika, vrátane systémov podpory. Náklady na výrobu energie z biomasy závisia od druhu použitej technológie, veľkosti elektrárne a od nákladov na dodávky paliva biomasy. V európskych krajinách (v roku 2003) existujú rôzne systémy a rozličné úrovne podpory biomasy. Systémy fixných cien sa pohybujú od 3 do vyše 10 centov/kWh a náhrady za poplatky alebo ceny certifikátov sa pohybujú od 0,6 centov/kWh do viac ako 8 centov/kWh. |
| --- | --- |

3.3.3

Ekonomika, vrátane systémov podpory. Náklady na výrobu energie z biomasy závisia od druhu použitej technológie, veľkosti elektrárne a od nákladov na dodávky paliva biomasy. V európskych krajinách (v roku 2003) existujú rôzne systémy a rozličné úrovne podpory biomasy. Systémy fixných cien sa pohybujú od 3 do vyše 10 centov/kWh a náhrady za poplatky alebo ceny certifikátov sa pohybujú od 0,6 centov/kWh do viac ako 8 centov/kWh.

| 3.3.4 | Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Potenciál biomasy v Európe je považovaný za veľký a doteraz nedostatočne využitý. Tak tomu zjavne je v niektorých členských štátoch. Biomasa môže pochádzať z rôznych lokalít či zdrojov – les, poľnohospodárstvo či odpady. Drevo z lesníctva a drevárskeho priemyslu predstavuje najväčší zdroj a v logistike dodávok z lesov do bioelektrární nastalo najviac zlepšení. Decentrálne využívanie najmä náletového dreva a drevného odpadu v závodoch na výrobu drevných štiepok (na výrobu tepla a elektriny) ako aj na výrobu drevných peliet poskytuje vynikajúcu možnosť na posilnenie regionálnych hospodárskych kolobehov, na tvorbu pracovných miest na vidieku a na zníženie dovozu ropy do EÚ. Existujú však obavy z prílišnej stimulácie používania biomasy na úkor iných, nepodporovaných spôsobov použitia. |
| --- | --- |

3.3.4

Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Potenciál biomasy v Európe je považovaný za veľký a doteraz nedostatočne využitý. Tak tomu zjavne je v niektorých členských štátoch. Biomasa môže pochádzať z rôznych lokalít či zdrojov – les, poľnohospodárstvo či odpady. Drevo z lesníctva a drevárskeho priemyslu predstavuje najväčší zdroj a v logistike dodávok z lesov do bioelektrární nastalo najviac zlepšení. Decentrálne využívanie najmä náletového dreva a drevného odpadu v závodoch na výrobu drevných štiepok (na výrobu tepla a elektriny) ako aj na výrobu drevných peliet poskytuje vynikajúcu možnosť na posilnenie regionálnych hospodárskych kolobehov, na tvorbu pracovných miest na vidieku a na zníženie dovozu ropy do EÚ. Existujú však obavy z prílišnej stimulácie používania biomasy na úkor iných, nepodporovaných spôsobov použitia.

| 3.3.5 | Environmentálne hľadisko. Drevo je tou obnoviteľnou energiou, ktorou možno najľahšie nahradiť fosílne palivá, a navyše je vedúcim sektorom obnoviteľných zdrojov pre primárnu produkciu energie v Európe. Jeho používanie vo forme energie prispieva k boju proti globálnemu otepľovaniu, pretože (na rozdiel od fosílnych energií) horením vytváraný oxid uhličitý znovu absorbujú rastúce lesy. Spaľovanie biomasy drevného pôvodu však, ak emisie nie sú náležite filtrované, vytvára niektoré ďalšie znečisťujúce látky. Môže existovať riziko, že intenzívne pestovanie obzvlášť rýchlo rastúcich druhou biomasy alebo biomasy s vysokými výnosmi môže viesť k regionálnym a alebo – ak si pomyslíme na výrub primárnych lesov na účel pestovania biomasy – dokonca globálnym ekologickým problémom a problémom pri ochrane prírody, ktoré môžu vážne narušiť rovnováhu životného prostredia. |
| --- | --- |

3.3.5

Environmentálne hľadisko. Drevo je tou obnoviteľnou energiou, ktorou možno najľahšie nahradiť fosílne palivá, a navyše je vedúcim sektorom obnoviteľných zdrojov pre primárnu produkciu energie v Európe. Jeho používanie vo forme energie prispieva k boju proti globálnemu otepľovaniu, pretože (na rozdiel od fosílnych energií) horením vytváraný oxid uhličitý znovu absorbujú rastúce lesy. Spaľovanie biomasy drevného pôvodu však, ak emisie nie sú náležite filtrované, vytvára niektoré ďalšie znečisťujúce látky. Môže existovať riziko, že intenzívne pestovanie obzvlášť rýchlo rastúcich druhou biomasy alebo biomasy s vysokými výnosmi môže viesť k regionálnym a alebo – ak si pomyslíme na výrub primárnych lesov na účel pestovania biomasy – dokonca globálnym ekologickým problémom a problémom pri ochrane prírody, ktoré môžu vážne narušiť rovnováhu životného prostredia.

| 3.3.6 | Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Významné zapojenie priemyslu je podstatné vo všetkých výskumných aktivitách okrem základných, ak má energia z biomasy účinne prispieť k cieľom politiky EÚ. |
| --- | --- |

3.3.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Významné zapojenie priemyslu je podstatné vo všetkých výskumných aktivitách okrem základných, ak má energia z biomasy účinne prispieť k cieľom politiky EÚ.

| 3.3.7 | Biopalivá. Vedú sa spory (4) o tom, či je vždy možné získať z tekutých biopalív energetický zisk či dokonca environmentálny prínos, ak sa investovaná energia napr. z hnojív, poľnohospodárskych mechanizmov, spracovania, atď. vyváži potenciálnym ziskom energie z vyrobených biopalív. Na druhej strane štúdie zadané Komisiou ukazujú celkovú pozitívnu rovnováhu, zjavne sa však celkový výsledok líši v závislosti od jednotlivých plodín. Výbor preto odporúča, aby sa tento bod vyjasnil, napríklad vypracovaním ďalších štúdií o tejto otázke, keďže otázka riešenia vysokej globálnej závislosti na rope je v politickej agende tak vysoko. Ďalšou neustále sa opakujúcou otázkou, ktorú je potrebné preskúmať, je zabezpečenie zásobovania EÚ a s tým spojené hospodárske a obchodné aspekty nárastu používania tekutých biopalív. |
| --- | --- |

3.3.7

Biopalivá. Vedú sa spory (4) o tom, či je vždy možné získať z tekutých biopalív energetický zisk či dokonca environmentálny prínos, ak sa investovaná energia napr. z hnojív, poľnohospodárskych mechanizmov, spracovania, atď. vyváži potenciálnym ziskom energie z vyrobených biopalív. Na druhej strane štúdie zadané Komisiou ukazujú celkovú pozitívnu rovnováhu, zjavne sa však celkový výsledok líši v závislosti od jednotlivých plodín. Výbor preto odporúča, aby sa tento bod vyjasnil, napríklad vypracovaním ďalších štúdií o tejto otázke, keďže otázka riešenia vysokej globálnej závislosti na rope je v politickej agende tak vysoko. Ďalšou neustále sa opakujúcou otázkou, ktorú je potrebné preskúmať, je zabezpečenie zásobovania EÚ a s tým spojené hospodárske a obchodné aspekty nárastu používania tekutých biopalív.

3.4   Fotovoltaická energia

| 3.4.1 | Súčasný rast a rozvoj. V roku 2003 bolo spustených ďalších 180 MWp fotovoltaických (FV) zariadení v EÚ, čím sa celkové európska kapacita zvýšila na asi 570 MWp. Navyše je čoraz väčšia časť tejto nainštalovanej kapacity v súčasnosti pripojená do elektrickej rozvodnej siete: inštalácie pripojené do rozvodnej siete dnes predstavujú 86 % celkovej európskej kapacity. |
| --- | --- |

3.4.1

Súčasný rast a rozvoj. V roku 2003 bolo spustených ďalších 180 MWp fotovoltaických (FV) zariadení v EÚ, čím sa celkové európska kapacita zvýšila na asi 570 MWp. Navyše je čoraz väčšia časť tejto nainštalovanej kapacity v súčasnosti pripojená do elektrickej rozvodnej siete: inštalácie pripojené do rozvodnej siete dnes predstavujú 86 % celkovej európskej kapacity.

| 3.4.2 | Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Najpopulárnejší typ solárneho FV systému pre domy a podniky v rozvinutom svete je pripojený do rozvodnej siete. Pripojenie do miestnej elektrickej siete umožňuje, aby sa akákoľvek takto vyrobená energia predala.
  V opačnom prípade, ak je systém na rozvodnej sieti úplne nezávislý, potrebuje batériu, ku ktorej je pripojený, aby bolo možné používanie bežných zariadení bez sieťovej energie. Typické zariadenia mimo rozvodnú sieť sú priemyselné zariadenia, ako zosilňovače pre mobilné telefóny alebo vidiecka elektrifikácia. |
| --- | --- |

3.4.2

Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Najpopulárnejší typ solárneho FV systému pre domy a podniky v rozvinutom svete je pripojený do rozvodnej siete. Pripojenie do miestnej elektrickej siete umožňuje, aby sa akákoľvek takto vyrobená energia predala.

V opačnom prípade, ak je systém na rozvodnej sieti úplne nezávislý, potrebuje batériu, ku ktorej je pripojený, aby bolo možné používanie bežných zariadení bez sieťovej energie. Typické zariadenia mimo rozvodnú sieť sú priemyselné zariadenia, ako zosilňovače pre mobilné telefóny alebo vidiecka elektrifikácia.

| 3.4.3 | Ekonomika, vrátane systémov podpory. V súčasnosti sú investičné náklady, ktoré sú ešte stále relatívne vysoké, jednou z hlavných bariér rozvoja trhov FV z krátkodobého až strednodobého hľadiska, hoci je v čase možné sledovať klesajúci trend ako rastie produkcia a neustále sa podnikajú nové inovatívne kroky a používanie tejto technológie napreduje. V priemere však klesala cena modulov za posledných 20 rokov o približne 5 % ročne, a predpokladá sa, že bude naďalej klesať, pričom zostane v rozsahu 0,5 EUR/kWh. Súčasné kapitálové náklady typických fotovoltaických staníc sa pohybujú od 5 EUR/W do 8 EUR/W, vďaka čomu je v súčasnosti fotovoltaická elektrina zďaleka najnákladnejšou formou obnoviteľnej energie. |
| --- | --- |

3.4.3

Ekonomika, vrátane systémov podpory. V súčasnosti sú investičné náklady, ktoré sú ešte stále relatívne vysoké, jednou z hlavných bariér rozvoja trhov FV z krátkodobého až strednodobého hľadiska, hoci je v čase možné sledovať klesajúci trend ako rastie produkcia a neustále sa podnikajú nové inovatívne kroky a používanie tejto technológie napreduje. V priemere však klesala cena modulov za posledných 20 rokov o približne 5 % ročne, a predpokladá sa, že bude naďalej klesať, pričom zostane v rozsahu 0,5 EUR/kWh. Súčasné kapitálové náklady typických fotovoltaických staníc sa pohybujú od 5 EUR/W do 8 EUR/W, vďaka čomu je v súčasnosti fotovoltaická elektrina zďaleka najnákladnejšou formou obnoviteľnej energie.

| 3.4.4 | Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Slnečné žiarenie prináša na Zem obrovské množstvo energie. Celkové množstvo energie, ktorá dorazí zo slnka na zemský povrch v priebehu roka, je rovné približne 10 000-násobku ročnej celosvetovej spotreby energie. FV môže prispieť k zvýšeniu bezpečnosti dodávok elektriny vo všetkých prípadoch: systémy pripojené na rozvodnú sieť, samostatné systémy či hybridné systémy. |
| --- | --- |

3.4.4

Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Slnečné žiarenie prináša na Zem obrovské množstvo energie. Celkové množstvo energie, ktorá dorazí zo slnka na zemský povrch v priebehu roka, je rovné približne 10 000-násobku ročnej celosvetovej spotreby energie. FV môže prispieť k zvýšeniu bezpečnosti dodávok elektriny vo všetkých prípadoch: systémy pripojené na rozvodnú sieť, samostatné systémy či hybridné systémy.

| 3.4.5 | Environmentálne hľadisko. Zatiaľ čo pri výrobe solárnej energie nie sú s konvenčnými výrobnými technológiami spojené žiadne znečisťujúce emisie či obavy o bezpečnosť životného prostredia, výroba fotovoltaických článkov je spojená s technológiami, ktoré používajú i jedovaté látky. V prípade zariadení inštalovaných na existujúcich budovách sa nevyskytujú určité problémy súvisiace s estetikou krajiny a ekológiou, ktoré môžu byť spojené so zariadeniami inštalovanými na voľnom priestranstve. |
| --- | --- |

3.4.5

Environmentálne hľadisko. Zatiaľ čo pri výrobe solárnej energie nie sú s konvenčnými výrobnými technológiami spojené žiadne znečisťujúce emisie či obavy o bezpečnosť životného prostredia, výroba fotovoltaických článkov je spojená s technológiami, ktoré používajú i jedovaté látky. V prípade zariadení inštalovaných na existujúcich budovách sa nevyskytujú určité problémy súvisiace s estetikou krajiny a ekológiou, ktoré môžu byť spojené so zariadeniami inštalovanými na voľnom priestranstve.

| 3.4.6 | Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. V roku 2003 sa v Európskej únii očakávala celková kapacita okolo 520 MWp. V Nemecku bolo koncom roka 2004 nainštalovaných 800 Mw, po náraste o 94 % v roku 2004. Cieľ 650 MWp z „Kampane za štart“ bol teda ďaleko prekročený. Budúca kapacita inštalácií Európskej únie sa odhaduje na približne 1 400 MWp v roku 2010. Predpovede EPIA (Európska asociácia fotovoltaického priemyslu) sú omnoho optimistickejšie. Scenár Európskej komisie – 3 000 MWp na konci roka 2010 – je v podstate splniteľný, ale jeho úspech záleží predovšetkým na politickej vôli každého členského štátu. |
| --- | --- |

3.4.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. V roku 2003 sa v Európskej únii očakávala celková kapacita okolo 520 MWp. V Nemecku bolo koncom roka 2004 nainštalovaných 800 Mw, po náraste o 94 % v roku 2004. Cieľ 650 MWp z „Kampane za štart“ bol teda ďaleko prekročený. Budúca kapacita inštalácií Európskej únie sa odhaduje na približne 1 400 MWp v roku 2010. Predpovede EPIA (Európska asociácia fotovoltaického priemyslu) sú omnoho optimistickejšie. Scenár Európskej komisie – 3 000 MWp na konci roka 2010 – je v podstate splniteľný, ale jeho úspech záleží predovšetkým na politickej vôli každého členského štátu.

3.5   Slnečná tepelná energia

3.5.1   Súčasný rast a rozvoj.

Enormný potenciál slnečnej tepelnej energie je kľúčovou otázkou v posune sektoru vykurovania a chladenia k udržateľnosti, odstraňuje dopad na životné prostredie, ako aj dovoz energie. Celkový technický potenciál sa odhaduje na 1,4 miliardy m2 plochy kolektorov, výsledkom čoho je ročný výťažok slnečnej energie rovný takmer 700 TWh/rok. Trh v EÚ sa v porovnaním s polovicou 90. rokov viac než zdvojnásobil, a je trikrát väčší než na konci 80. rokov. Medzi rokmi 1990 a 2001 bol priemerný ročný rast trhu 13,6 %. Od roku 2000 trh jasne prekročil hranicu 1 milióna m2 novoinštalovaných kolektorov za rok. Po výraznom znížení v roku 2002, spôsobenom najmä v Nemecku, sa v roku 2003 dosiahol nový vrchol vyše 1,4 milióna m2. Používanie slnečnej tepelnej energie je doteraz v EÚ veľmi nerovnomerne rozšírené, pričom Rakúsko má vysoké pokrytie, zatiaľ čo v niektorých stredomorských štátoch – hoci sú k tomu klimaticky zvýhodnené – nastal sotva nejaký rozvoj, v iných krajinách (napr. Grécko) je jej využívanie zasa rozšírené vo veľkej miere – príčinou tohto stavu teda nemôže byť nehospodárnosť zariadení.

3.5.2   Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete.

Tepelná energia sa môže prepravovať len tam, kde existujú oblastné vykurovacie systémy. Zatiaľ neexistuje priamy dopad slnečných tepelných systémov na elektrický systém. Konverzia slnečného tepla na elektrickú energiu v systémoch koncentrovanej slnečnej tepelnej energie („solárne žľaby“ či „solárne veže“, veľkorozmerná technológia používajúca zrkadlo a sústredenie svetla na výrobu tepla veľmi vysokej teploty, ktoré sa má premeniť na elektrinu) práve opúšťa svoj štádium výskumu a vývoja (5) a vstupuje do demonštračnej a komercializačnej fázy niektorými elektrárňami v Španielsku.

3.5.3   Ekonomika, vrátane systémov podpory.

Slnečná tepelná energia konkuruje hlavne konvenčným vykurovacím systémom založeným na fosílnych palivách alebo elektrine. V porovnaní s nimi má vysoký pomer investičných nákladov (90 % – 99 % celkových nákladov), ale pomerne nízke prevádzkové náklady. Celkové náklady na typický domáci vodný systém pre jeden rodinný dom sú v rozsahu 700 – 5 000 EUR. Dobre navrhnuté slnečné tepelné systémy v súčasnosti produkujú/nahrádzajú teplo za výrobnú cenu v rozsahu 3 – 9 centov/kWh. Vzhľadom na súčasné ceny za elektrinu, ropu a plyn a na očakávané zvyšovanie je možné takéto systémy v spojitosti s modernými akumulačnými systémami s efektívnou tepelnou izoláciou používať na výrobu teplej vody a tepla.

3.5.4   Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania.

Teoretický potenciál slnečnej energie je nesmierny. Avšak praktický potenciál slnečnej energie je obmedzený technickými i socio-ekonomickými faktormi. Navyše počas zamračených zimných dní, kedy je dopyt po teple na vrchole, je táto energia najmenej dostupná.

3.5.5   Environmentálne hľadisko.

Zariadenia na získavanie slnečnej tepelnej energie nespôsobujú pri svojej práci prakticky žiadne znečistenie či emisie. Vplyv je vyšší pri ich výrobe, inštalácii, údržbe a odstraňovaní. Zatiaľ čo slnečná tepelná energia je čistou technológiou, má i isté dosahy na životné prostredie.

3.5.6   Vyhliadky budúceho rastu a úlohy.

Ak zostane intenzita opatrení na podporu slnečnej tepelná energie nezmenená, očakáva sa, že využívaná plocha na úrovni EÚ porastie každoročne o takmer 12 %. Ak budeme predpokladať konštantné tempo rastu, potom polovica rastu v absolútnych číslach nastane medzi rokmi 2010 a 2015. Slnečná tepelná energia porastie rýchlo v slnečných pásoch Ázie a Afriky, keď cena ropy zostane tak vysoká, aká je dnes (okolo 60 USD/barel).

3.6   Geotermálna energia

3.6.1   Súčasný rast a rozvoj

3.6.1.1   Elektrická energia

Iba päť európskych krajín má k dispozícii prírodné zdroje potrebné na výrobu elektriny z geotermálnej energie s primeranou účinnosťou. Na konci roku 2003 bola v Európskej únii nainštalovaná geotermálna kapacita pre výrobu elektrickej energie 820 MWe. Viac než 96 % (790 MWe) z tejto nainštalovanej kapacity je v Taliansku.

3.6.1.2   Teplo

Výrobu tepla z geotermálnej energie možno dosiahnuť dvoma veľmi odlišnými spôsobmi. Prvý spočíva v priamom využití podzemnej vody, ktorej teplota je medzi 30 °C a 150 °C (tzv. nízko a stredne energetické aplikácie). Druhý spôsob na výrobu tepla používa geotermálne tepelné čerpadlá. Celková nainštalovaná kapacita pre nízko energetický geotermálny sektor sa v Európskej únii odhadovala na 1 130 MWth, t. j. 75 % rast v porovnaní s rokom 2002.

| 3.6.2 | Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Zatiaľ môže geotermálna energia prispieť k výrobe elektriny len v oblastiach, kde existuje geotermálny potenciál. |
| --- | --- |

3.6.2

Úloha v elektrických systémoch a implikácie pre siete. Zatiaľ môže geotermálna energia prispieť k výrobe elektriny len v oblastiach, kde existuje geotermálny potenciál.

| 3.6.3 | Ekonomika, vrátane systémov podpory. Využívanie geotermálnej energie sa považuje za vysoko rizikovú investíciu. V prípade investície do elektrárne môže byť výška investícií v každej fáze silne ovplyvnená špecifickými podmienkami danej lokality.
  Náklady investícií a operačné náklady na výrobu tepla sa výrazne líšia podľa krajín a typov použitia, a záležia i na charakteristikách prírodného zdroja (miestne geologické podmienky), miestnom dopyte po teple a vzorci spotreby tepla (ako sú oblastné vykurovacie systémy, alebo geotermálne systémy tepelných čerpadiel individuálne či pre budovu). Náklady v jednotlivých európskych krajinách sú v tomto rozsahu:






  — | investičné náklady sú 0,2 – 1,2 milióna EUR/MW |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Ekonomika, vrátane systémov podpory. Využívanie geotermálnej energie sa považuje za vysoko rizikovú investíciu. V prípade investície do elektrárne môže byť výška investícií v každej fáze silne ovplyvnená špecifickými podmienkami danej lokality.

Náklady investícií a operačné náklady na výrobu tepla sa výrazne líšia podľa krajín a typov použitia, a záležia i na charakteristikách prírodného zdroja (miestne geologické podmienky), miestnom dopyte po teple a vzorci spotreby tepla (ako sú oblastné vykurovacie systémy, alebo geotermálne systémy tepelných čerpadiel individuálne či pre budovu). Náklady v jednotlivých európskych krajinách sú v tomto rozsahu:

—

investičné náklady sú 0,2 – 1,2 milióna EUR/MW

| — | náklady na výrobu sú 5 – 45 EUR/MW. |
| --- | --- |

—

náklady na výrobu sú 5 – 45 EUR/MW.

| 3.6.4 | Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Tepelná energia Zeme je nesmierna, ale bez veľmi hlbokých vrtov (technológia, náklady) možno použiť len veľmi malú jej časť. Doteraz sa používanie tejto energie obmedzovalo najmä na oblasti geotermálnych anomálií, kde geologické podmienky umožňujú, aby nosič preniesol teplo z hlbokých horúcich zón na povrch. Očakáva sa, že horúca suchá skala (HDR) a iné technológie hlbokých vrtov (3 až 5 km) (pozri 3.6.6), ktoré sú v súčasnosti vo výskume, otvoria výrobe elektriny nové oblasti v priebehu ďalšieho desaťročia. |
| --- | --- |

3.6.4

Dostupnosť a úloha pri zabezpečovaní zásobovania. Tepelná energia Zeme je nesmierna, ale bez veľmi hlbokých vrtov (technológia, náklady) možno použiť len veľmi malú jej časť. Doteraz sa používanie tejto energie obmedzovalo najmä na oblasti geotermálnych anomálií, kde geologické podmienky umožňujú, aby nosič preniesol teplo z hlbokých horúcich zón na povrch. Očakáva sa, že horúca suchá skala (HDR) a iné technológie hlbokých vrtov (3 až 5 km) (pozri 3.6.6), ktoré sú v súčasnosti vo výskume, otvoria výrobe elektriny nové oblasti v priebehu ďalšieho desaťročia.

| 3.6.5 | Environmentálne hľadisko. Nárast využívania geotermálnej energie by mohol mať veľký, pozitívny efekt na životné prostredie v porovnaní s využívaním fosílnych palív. Environmentálne problémy nastávajú počas výroby geotermálnej elektrickej energie. Geotermálne toky (para alebo voda) obvykle obsahujú plyny, ako sú oxid uhličitý (CO2), sírovodík (H2S), čpavok (NH3), metán (CH4) a stopové množstvá iných plynov, ako aj rozpustené látky, ktorých koncentrácia obvykle stúpa s teplotou. Napríklad chlorid sodný (NaCl), bór (B), arzén (As) a ortuť (Hg) sú zdrojom znečistenia, ak sú vypúšťané do prostredia. Kryté koaxiálne teplovody bránia tomu, aby sa tieto látky dostali na povrch. |
| --- | --- |

3.6.5

Environmentálne hľadisko. Nárast využívania geotermálnej energie by mohol mať veľký, pozitívny efekt na životné prostredie v porovnaní s využívaním fosílnych palív. Environmentálne problémy nastávajú počas výroby geotermálnej elektrickej energie. Geotermálne toky (para alebo voda) obvykle obsahujú plyny, ako sú oxid uhličitý (CO2), sírovodík (H2S), čpavok (NH3), metán (CH4) a stopové množstvá iných plynov, ako aj rozpustené látky, ktorých koncentrácia obvykle stúpa s teplotou. Napríklad chlorid sodný (NaCl), bór (B), arzén (As) a ortuť (Hg) sú zdrojom znečistenia, ak sú vypúšťané do prostredia. Kryté koaxiálne teplovody bránia tomu, aby sa tieto látky dostali na povrch.

| 3.6.6 | Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Elektrina: Isté snahy, najmä v Rakúsku, by mali celkovú produkciu v Európe zvýšiť na asi 1 GWe. Aby dodávali energiu, ktorá je technicky použiteľná najmä pre výrobu elektriny, musia sa geotermálne zásobárne nachádzať dostatočne hlboko. Keďže to znamená v hĺbkach aspoň 2,5 km, ale ak ej to možné 4-5 km i viac, na čo sú potrebné nákladne hlboké vrty.
  Druhý európsky cieľ sa týka výroby tepla. Predpovede sú založené na priemernom raste 50 MWth ročne. Všetky tieto snahy by mali tento sektor zdvihnúť na 8 200 MHth, zančne vyššie než stanovený cieľ 5 000 MWth. Nízke povrchové tepelné čerpadlá, často považované za patriace pod hlavičku „geotermálne“, však majú veľký potenciál pre efektívne nízkoteplotné aplikácie, ako vykurovanie budov, atď.
  Stratégia by mala klásť náležitý dôraz na opatrenia v oblasti výskumu a vývoja, ktoré sú potrebné na rozvoj geotermálnej energie, dokiaľ nebude v kontexte meniaceho sa energetického trhu možné vytvoriť presnejší odhad a hodnotenie dlhodobých nákladov a dosiahnuteľného potenciálu takýchto technológií. |
| --- | --- |

3.6.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Elektrina: Isté snahy, najmä v Rakúsku, by mali celkovú produkciu v Európe zvýšiť na asi 1 GWe. Aby dodávali energiu, ktorá je technicky použiteľná najmä pre výrobu elektriny, musia sa geotermálne zásobárne nachádzať dostatočne hlboko. Keďže to znamená v hĺbkach aspoň 2,5 km, ale ak ej to možné 4-5 km i viac, na čo sú potrebné nákladne hlboké vrty.

Druhý európsky cieľ sa týka výroby tepla. Predpovede sú založené na priemernom raste 50 MWth ročne. Všetky tieto snahy by mali tento sektor zdvihnúť na 8 200 MHth, zančne vyššie než stanovený cieľ 5 000 MWth. Nízke povrchové tepelné čerpadlá, často považované za patriace pod hlavičku „geotermálne“, však majú veľký potenciál pre efektívne nízkoteplotné aplikácie, ako vykurovanie budov, atď.

Stratégia by mala klásť náležitý dôraz na opatrenia v oblasti výskumu a vývoja, ktoré sú potrebné na rozvoj geotermálnej energie, dokiaľ nebude v kontexte meniaceho sa energetického trhu možné vytvoriť presnejší odhad a hodnotenie dlhodobých nákladov a dosiahnuteľného potenciálu takýchto technológií.

4.   Pohľad na budúcu úlohu obnoviteľnej energie do roku 2030 – 2040

| 4.1 | Komisia EÚ vytýčila energetické scenáre do roku 2020. Podľa publikácie Komisie „Európska energia a doprava – trendy do roku 2030“ (6) by do roku 2030 podiel obnoviteľných zdrojov v bežných podmienkach, vrátane vetra, vody, biomasy a iných obnoviteľných zdrojov, mal dosiahnuť zhruba 8,6 % primárneho využitia energie a 17 % výroby elektriny. Tento scenár nezohľadňuje dosah opatrení obnoviteľných zdrojov EÚ, zavedených v prvých rokoch tohto storočia. |
| --- | --- |

4.1

Komisia EÚ vytýčila energetické scenáre do roku 2020. Podľa publikácie Komisie „Európska energia a doprava – trendy do roku 2030“ (6) by do roku 2030 podiel obnoviteľných zdrojov v bežných podmienkach, vrátane vetra, vody, biomasy a iných obnoviteľných zdrojov, mal dosiahnuť zhruba 8,6 % primárneho využitia energie a 17 % výroby elektriny. Tento scenár nezohľadňuje dosah opatrení obnoviteľných zdrojov EÚ, zavedených v prvých rokoch tohto storočia.

| 4.2 | Medzinárodná agentúra pre energiu IEA predpovedá zdvojnásobenie celosvetového dopytu po elektrickej energii do roku 2030, z čoho väčšina nastane v rozvojových krajinách. Obnoviteľné zdroje energie zvýšia svoj podiel v celosvetovom meradle do roku 2030 z 2 % na 6 %. V krajinách OECD sa podiel obnoviteľných zdrojov energie zvýši zo 6,4 % v roku 2000 na 8 % v roku 2030. |
| --- | --- |

4.2

Medzinárodná agentúra pre energiu IEA predpovedá zdvojnásobenie celosvetového dopytu po elektrickej energii do roku 2030, z čoho väčšina nastane v rozvojových krajinách. Obnoviteľné zdroje energie zvýšia svoj podiel v celosvetovom meradle do roku 2030 z 2 % na 6 %. V krajinách OECD sa podiel obnoviteľných zdrojov energie zvýši zo 6,4 % v roku 2000 na 8 % v roku 2030.

| 4.3 | IEA tiež pripravila scenáre pre výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov, pričom predpokladala, že Európa bude lídrom industrializovaného sveta v rozvoji obnoviteľných zdrojov energie. Podľa ich „referenčného scenára“ dosiahne do roku 2030 podiel obnoviteľnej elektrickej energie v európskych krajinách OECD zhruba 20 %. Ak sa v Európe uplatní celá škála v súčasnosti zvažovaných politických nástrojov, podiel obnoviteľnej energie by mohol do roku 2030 dosiahnuť 33 % („alternatívny scenár“). To by si nepochybne vyžadovalo úplné využitie celej škály opatrení na jej podporu. |
| --- | --- |

4.3

IEA tiež pripravila scenáre pre výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov, pričom predpokladala, že Európa bude lídrom industrializovaného sveta v rozvoji obnoviteľných zdrojov energie. Podľa ich „referenčného scenára“ dosiahne do roku 2030 podiel obnoviteľnej elektrickej energie v európskych krajinách OECD zhruba 20 %. Ak sa v Európe uplatní celá škála v súčasnosti zvažovaných politických nástrojov, podiel obnoviteľnej energie by mohol do roku 2030 dosiahnuť 33 % („alternatívny scenár“). To by si nepochybne vyžadovalo úplné využitie celej škály opatrení na jej podporu.

| 4.4 | Európska asociácia elektrárenského priemyslu EURELECTRIC vytvára scenáre, kde by sa podiel obnoviteľných zdrojov, vrátane vodnej energie, zvýšil zo zhruba 16 % v roku 2000 (v EÚ-15) až na 22,5 % v roku 2020 (EÚ-25), vrátane Nórska a Švajčiarska. |
| --- | --- |

4.4

Európska asociácia elektrárenského priemyslu EURELECTRIC vytvára scenáre, kde by sa podiel obnoviteľných zdrojov, vrátane vodnej energie, zvýšil zo zhruba 16 % v roku 2000 (v EÚ-15) až na 22,5 % v roku 2020 (EÚ-25), vrátane Nórska a Švajčiarska.

| 4.5 | Európska rada pre obnoviteľnú energiu EREC publikovala nedávno svoju vlastnú víziu, ktorej cieľom je 50 % podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe primárnej energie do roku 2040. EREC si taktiež predstavuje, že 80 % celosvetovej výroby elektriny by malo byť do roku 2040 založených na obnoviteľných zdrojoch. |
| --- | --- |

4.5

Európska rada pre obnoviteľnú energiu EREC publikovala nedávno svoju vlastnú víziu, ktorej cieľom je 50 % podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe primárnej energie do roku 2040. EREC si taktiež predstavuje, že 80 % celosvetovej výroby elektriny by malo byť do roku 2040 založených na obnoviteľných zdrojoch.

| 4.6 | Svetová energetická rada (WEC) odhaduje, že obnoviteľné zdroje zohrajú na celosvetovej úrovni krátkodobo skôr marginálnu úlohu, ale ich dôležitosť z dlhodobého hľadiska vzrastie. WEC nepodporuje žiadne povinné ciele obnoviteľnej energie. |
| --- | --- |

4.6

Svetová energetická rada (WEC) odhaduje, že obnoviteľné zdroje zohrajú na celosvetovej úrovni krátkodobo skôr marginálnu úlohu, ale ich dôležitosť z dlhodobého hľadiska vzrastie. WEC nepodporuje žiadne povinné ciele obnoviteľnej energie.

| 4.7 | Keď zhrnieme vyššie spomínané scenáre, možno uzavrieť, že rôzne orgány obvykle predvídajú v podstate postupnú zmenu spotreby palív, s významnou výnimkou EREC, ktorá predpovedá pomerne revolučnú víziu budúcnosti. |
| --- | --- |

4.7

Keď zhrnieme vyššie spomínané scenáre, možno uzavrieť, že rôzne orgány obvykle predvídajú v podstate postupnú zmenu spotreby palív, s významnou výnimkou EREC, ktorá predpovedá pomerne revolučnú víziu budúcnosti.

| 4.8 | Európsky parlament odhlasoval (na septembrovej plenárnej schôdzi) správu o obnoviteľnej energii, ktorá obsahuje návrh cieľa pre EÚ vo výške 20 % obnoviteľných zdrojov v roku 2020. |
| --- | --- |

4.8

Európsky parlament odhlasoval (na septembrovej plenárnej schôdzi) správu o obnoviteľnej energii, ktorá obsahuje návrh cieľa pre EÚ vo výške 20 % obnoviteľných zdrojov v roku 2020.

| 4.9 | Komisia zverejní svoje oznámenie o stave smernice OZE-E pred koncom roka 2005. Bude obsahovať odhad dosiahnutia cieľov stanovených pre rok 2010 a možné návrhy ďalšej činnosti, vrátane harmonizácie systémov podpory v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.9

Komisia zverejní svoje oznámenie o stave smernice OZE-E pred koncom roka 2005. Bude obsahovať odhad dosiahnutia cieľov stanovených pre rok 2010 a možné návrhy ďalšej činnosti, vrátane harmonizácie systémov podpory v členských štátoch.

5.   Závery

| 5.1 | Predchádzajúce kapitoly ukázali, že obnoviteľná energia hrá v energetickom mixe Európy dôležitú úlohu a má významný potenciál zvýšiť svoj podiel na celkovej spotrebe i výrobe energie v Európe. Mnohé formy obnoviteľnej energie sú obzvlášť vhodné pre miestne riešenia malého rozsahu. |
| --- | --- |

5.1

Predchádzajúce kapitoly ukázali, že obnoviteľná energia hrá v energetickom mixe Európy dôležitú úlohu a má významný potenciál zvýšiť svoj podiel na celkovej spotrebe i výrobe energie v Európe. Mnohé formy obnoviteľnej energie sú obzvlášť vhodné pre miestne riešenia malého rozsahu.

| 5.2 | Žiadna forma alebo sektor energie nepokryje celkové požiadavky rozšírenej Európskej únie a rastúci dopyt po celom svete. EÚ potrebuje vyvážený energetický mix, ktorý je v súlade s cieľmi stratégie udržateľného rozvoja. Obnoviteľné zdroje majú potenciál stať sa významným prvkom takéhoto energetického mixu budúcnosti, avšak na mobilizáciu tohto potenciálu, ktorý predpokladá tak Komisia ako aj Európsky parlament, bude potrebné vyriešiť ešte veľa problémov. EHSV v súčasnosti pracuje na vlastnom stanovisku k energetickému mixu.. |
| --- | --- |

5.2

Žiadna forma alebo sektor energie nepokryje celkové požiadavky rozšírenej Európskej únie a rastúci dopyt po celom svete. EÚ potrebuje vyvážený energetický mix, ktorý je v súlade s cieľmi stratégie udržateľného rozvoja. Obnoviteľné zdroje majú potenciál stať sa významným prvkom takéhoto energetického mixu budúcnosti, avšak na mobilizáciu tohto potenciálu, ktorý predpokladá tak Komisia ako aj Európsky parlament, bude potrebné vyriešiť ešte veľa problémov. EHSV v súčasnosti pracuje na vlastnom stanovisku k energetickému mixu..

| 5.3 | Veľká časť rozvoje OZE v Európe sa zakladá na nestálych zdrojoch, ako sú veterná energia či fotovoltaické panely, ktoré skôr dopĺňajú výrobnú kapacitu a potreby siete, než by ich nahrádzali. To vyvoláva otázku o posilnení prenosu a operačných aspektoch zaistenia bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Zatiaľ čo ešte neexistuje všeobecný konsenzus o potenciálnom rozsahu, v akom môže systém elektrickej energie absorbovať nestále zdroje, často sa spomína limit 15 % až 20 % celkového prísunu elektrickej energie. Dosiahnuť vyššiu úroveň než túto by mohli pomôcť len ďalšie technológie uskladnenia (napr. vodík). |
| --- | --- |

5.3

Veľká časť rozvoje OZE v Európe sa zakladá na nestálych zdrojoch, ako sú veterná energia či fotovoltaické panely, ktoré skôr dopĺňajú výrobnú kapacitu a potreby siete, než by ich nahrádzali. To vyvoláva otázku o posilnení prenosu a operačných aspektoch zaistenia bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Zatiaľ čo ešte neexistuje všeobecný konsenzus o potenciálnom rozsahu, v akom môže systém elektrickej energie absorbovať nestále zdroje, často sa spomína limit 15 % až 20 % celkového prísunu elektrickej energie. Dosiahnuť vyššiu úroveň než túto by mohli pomôcť len ďalšie technológie uskladnenia (napr. vodík).

| 5.4 | Otázka riešenia globálnej závislosti na rope je v politickej agende veľmi vysoko. Výbor preto odporúča ďalej preštudovať otázky celkového energetického prínosu a celkového environmentálneho prospechu tekutých biopalív, založených na rôznych plodinách. Zvýšenú pozornosť si vyžadujú i otázky bezpečnosti zásobovania EÚ a s tým spojené hospodárske a obchodné aspekty zvýšeného používania tekutých biopalív. |
| --- | --- |

5.4

Otázka riešenia globálnej závislosti na rope je v politickej agende veľmi vysoko. Výbor preto odporúča ďalej preštudovať otázky celkového energetického prínosu a celkového environmentálneho prospechu tekutých biopalív, založených na rôznych plodinách. Zvýšenú pozornosť si vyžadujú i otázky bezpečnosti zásobovania EÚ a s tým spojené hospodárske a obchodné aspekty zvýšeného používania tekutých biopalív.

| 5.5 | Aby sa využil plný potenciál obnoviteľných zdrojov energie, je potrebný technologický rozvoj. Získavaniu tepla alebo chladu zo životného prostredia prostredníctvom tepelných čerpadiel – technológii s obrovským potenciálom – sa v politike obnoviteľných zdrojov energie EÚ nevenuje takmer žiadna pozornosť. Rovnako prekvapivé je to, že sa v rozvoji OZE venuje malá pozornosť slnečným tepelným panelom na výrobu teplej vody – čo je opäť technológia, ktorá je omnoho bližšia trhovým podmienkam veľkej časti Európy. Práve v oblasti výroby tepla vidí EHSV veľký, hospodárne využiteľný potenciál pri nahradzovaní fosílnych zdrojov energie obnoviteľnými zdrojmi. |
| --- | --- |

5.5

Aby sa využil plný potenciál obnoviteľných zdrojov energie, je potrebný technologický rozvoj. Získavaniu tepla alebo chladu zo životného prostredia prostredníctvom tepelných čerpadiel – technológii s obrovským potenciálom – sa v politike obnoviteľných zdrojov energie EÚ nevenuje takmer žiadna pozornosť. Rovnako prekvapivé je to, že sa v rozvoji OZE venuje malá pozornosť slnečným tepelným panelom na výrobu teplej vody – čo je opäť technológia, ktorá je omnoho bližšia trhovým podmienkam veľkej časti Európy. Práve v oblasti výroby tepla vidí EHSV veľký, hospodárne využiteľný potenciál pri nahradzovaní fosílnych zdrojov energie obnoviteľnými zdrojmi.

| 5.6 | Obnoviteľné zdroje energie potrebujú ekonomickú podporu, pretože v súčasnosti mnohé technológie OZE ešte nemôžu konkurovať na trhu. Avšak zmeny na celosvetovom energetickom trhu, najmä zvýšené ceny a nestálosť ceny predovšetkým ropy, ako aj obavy o zabezpečenie zásobovania, menia situáciu v oblasti obnoviteľné energie. Potenciál, ktorý ponúkajú pre inovácie a, po úspešnom vstupe na trh, nové podniky a pracovné miesta, je stále dôležitejší. EÚ ako líder v technológii obnoviteľných zdrojov môže tiež stimulovať globálny úspech podnikov v tomto sektore. |
| --- | --- |

5.6

Obnoviteľné zdroje energie potrebujú ekonomickú podporu, pretože v súčasnosti mnohé technológie OZE ešte nemôžu konkurovať na trhu. Avšak zmeny na celosvetovom energetickom trhu, najmä zvýšené ceny a nestálosť ceny predovšetkým ropy, ako aj obavy o zabezpečenie zásobovania, menia situáciu v oblasti obnoviteľné energie. Potenciál, ktorý ponúkajú pre inovácie a, po úspešnom vstupe na trh, nové podniky a pracovné miesta, je stále dôležitejší. EÚ ako líder v technológii obnoviteľných zdrojov môže tiež stimulovať globálny úspech podnikov v tomto sektore.

| 5.7 | Zatiaľ čo podpora používania obnoviteľnej energie vytvára pozitívne možnosti pre nové podniky a špecifické pracovné miesta, môže sa tiež stať, ak je zle riadená, záťažou pre veľkú časť hospodárstva, najmä pre spotrebiteľov a priemysel s intenzívnym využívaním energie. Opatrenia prispievajúce k vyšším cenám energie môžu byť nebezpečné v situácii, keď sa všetka snaha musí zamerať na Lisabonskú stratégiu, t. j. na trvalo udražteľnú konkurencieschopnosť, hospodársky rast a celkovú zamestnanosť v Európe. Zatiaľ čo vysoké ceny ropy postihujú všetky ekonomiky sveta, prehnane vysoké ceny elektriny môžu ublížiť najmä EÚ-25. |
| --- | --- |

5.7

Zatiaľ čo podpora používania obnoviteľnej energie vytvára pozitívne možnosti pre nové podniky a špecifické pracovné miesta, môže sa tiež stať, ak je zle riadená, záťažou pre veľkú časť hospodárstva, najmä pre spotrebiteľov a priemysel s intenzívnym využívaním energie. Opatrenia prispievajúce k vyšším cenám energie môžu byť nebezpečné v situácii, keď sa všetka snaha musí zamerať na Lisabonskú stratégiu, t. j. na trvalo udražteľnú konkurencieschopnosť, hospodársky rast a celkovú zamestnanosť v Európe. Zatiaľ čo vysoké ceny ropy postihujú všetky ekonomiky sveta, prehnane vysoké ceny elektriny môžu ublížiť najmä EÚ-25.

| 5.8 | Niektoré zo súčasných národných systémov podpory majú tendenciu byť veľmi nákladné a predstavujú riziko pre záujmy spotrebiteľov i konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Za predpokladu, že ciele EÚ pre obnoviteľné zdroje budú v roku 2010 dosiahnuté, predstavujú systémy podpory a sieťové náklady 13 % nárastu predajných cien elektriny, alebo dokonca 25 %, ak by výška podpory – ktorá sa už uplatňujú v Nemecku – bola skutočne potrebná na dosiahnutie tohto cieľa. Zahrnutie odhadovaných sieťových a regulačných nákladov toto číslo zvyšuje na 34 %. Výsledné ekvivalentné náklady na tonu nevyrobeného CO2 sa odhadujú na 88 EUR, 109 EUR, resp. 150 EUR. |
| --- | --- |

5.8

Niektoré zo súčasných národných systémov podpory majú tendenciu byť veľmi nákladné a predstavujú riziko pre záujmy spotrebiteľov i konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Za predpokladu, že ciele EÚ pre obnoviteľné zdroje budú v roku 2010 dosiahnuté, predstavujú systémy podpory a sieťové náklady 13 % nárastu predajných cien elektriny, alebo dokonca 25 %, ak by výška podpory – ktorá sa už uplatňujú v Nemecku – bola skutočne potrebná na dosiahnutie tohto cieľa. Zahrnutie odhadovaných sieťových a regulačných nákladov toto číslo zvyšuje na 34 %. Výsledné ekvivalentné náklady na tonu nevyrobeného CO2 sa odhadujú na 88 EUR, 109 EUR, resp. 150 EUR.

| 5.9 | Mechanizmy podpory je preto potrebné dôkladne zvážiť a navrhnúť. Musia byť efektívne a úsporné, musia priniesť želané výsledky pri čo najnižších nákladoch. Niektoré formy obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sú už v súčasnosti blízke trhovým cenám, nepotrebujú takmer žiadnu podporu, zatiaľ čo iné stále potrebujú len podporu opatrení výskumu a vývoja. V prípade biomasy je potrebné zohľadniť nepodporované použitie produktov z obmedzených území. Rast cien generickej (najmä fosílnej) energie dáva dôvody na prehodnotenie potrieb a úrovne podpory. Obzvlášť dôležitý je dosah schémy EÚ pre obchod z emisiami, ktorá ako taká už spôsobila zvýšenie cien elektrickej energie. Na dosiahnutie identického cieľa je potrebné predísť dvojitým či prekrývajúcim sa opatreniam. |
| --- | --- |

5.9

Mechanizmy podpory je preto potrebné dôkladne zvážiť a navrhnúť. Musia byť efektívne a úsporné, musia priniesť želané výsledky pri čo najnižších nákladoch. Niektoré formy obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sú už v súčasnosti blízke trhovým cenám, nepotrebujú takmer žiadnu podporu, zatiaľ čo iné stále potrebujú len podporu opatrení výskumu a vývoja. V prípade biomasy je potrebné zohľadniť nepodporované použitie produktov z obmedzených území. Rast cien generickej (najmä fosílnej) energie dáva dôvody na prehodnotenie potrieb a úrovne podpory. Obzvlášť dôležitý je dosah schémy EÚ pre obchod z emisiami, ktorá ako taká už spôsobila zvýšenie cien elektrickej energie. Na dosiahnutie identického cieľa je potrebné predísť dvojitým či prekrývajúcim sa opatreniam.

| 5.10 | Hoci sú podporné schémy potrebné na zabezpečenie vyzretia nových technológií a ich vstup na trh, nemožno ich udržiavať večne. Vplyv na zamestnanosť je potrebné dôkladne zvážiť, aby sa nevytvárali pracovné miesta, ktorá sa pri ukončení podpory stratia. |
| --- | --- |

5.10

Hoci sú podporné schémy potrebné na zabezpečenie vyzretia nových technológií a ich vstup na trh, nemožno ich udržiavať večne. Vplyv na zamestnanosť je potrebné dôkladne zvážiť, aby sa nevytvárali pracovné miesta, ktorá sa pri ukončení podpory stratia.

| 5.11 | Smernica EÚ o OZE-E ponecháva organizáciu takejto podpory na členských štátoch. To viedlo k nesúdržným a v niektorých prípadoch trh narušujúcim prepojeniam podporných mechanizmov. Výsledkom je strata synergie a v časti EÚ nedostatok trhových stimulov a vedenia, zatiaľ čo inde sa objavujú zbytočne vysoké náklady. Väčšine z toho sa dá zabrániť spoločným európskym prístupom. EHSV sa tomuto problému venoval vo svojom stanovisku k smernici OZE-E (pozri poznámku pod čiarou 1). Zatiaľ čo sa nezdá, že by bolo pripravené ideálne spoločné európske riešenie, zdá sa, že výber národných podporných schém sa posúva k väčšiemu používaniu zelených certifikátov. Ako budú pribúdať skúsenosti, je potrebné túto otázku ďalej študovať a rozvinúť. |
| --- | --- |

5.11

Smernica EÚ o OZE-E ponecháva organizáciu takejto podpory na členských štátoch. To viedlo k nesúdržným a v niektorých prípadoch trh narušujúcim prepojeniam podporných mechanizmov. Výsledkom je strata synergie a v časti EÚ nedostatok trhových stimulov a vedenia, zatiaľ čo inde sa objavujú zbytočne vysoké náklady. Väčšine z toho sa dá zabrániť spoločným európskym prístupom. EHSV sa tomuto problému venoval vo svojom stanovisku k smernici OZE-E (pozri poznámku pod čiarou 1). Zatiaľ čo sa nezdá, že by bolo pripravené ideálne spoločné európske riešenie, zdá sa, že výber národných podporných schém sa posúva k väčšiemu používaniu zelených certifikátov. Ako budú pribúdať skúsenosti, je potrebné túto otázku ďalej študovať a rozvinúť.

| 5.12 | Po počiatočnej „pionierskej“ fáze nastala definitívna potreba znovu vyhodnotiť politiky EÚ pre obnoviteľné zdroje energie. Je potrebné dôkladne zohľadniť meniacu sa situácia na globálnych energetických trhoch s vysokými a nestálymi cenami, dopad s tým spojených politík a opatrení EÚ, najmä obchod z emisiami, a ciele Lisabonskej stratégie. Je potrebné sa zamerať na zaistenie stabilného dlhodobého rozvoja koncentráciou na výskum a vývoj a rozvoj technológií. |
| --- | --- |

5.12

Po počiatočnej „pionierskej“ fáze nastala definitívna potreba znovu vyhodnotiť politiky EÚ pre obnoviteľné zdroje energie. Je potrebné dôkladne zohľadniť meniacu sa situácia na globálnych energetických trhoch s vysokými a nestálymi cenami, dopad s tým spojených politík a opatrení EÚ, najmä obchod z emisiami, a ciele Lisabonskej stratégie. Je potrebné sa zamerať na zaistenie stabilného dlhodobého rozvoja koncentráciou na výskum a vývoj a rozvoj technológií.

V Bruseli 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pozri: Podpora obnoviteľnej energie: prostriedky aktivít a nástroje financovania (Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004), Termonukleárna energia (Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004), Využívanie geotermálnej energie – tepelná energie Zeme (Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004).

1

Podpora obnoviteľnej energie: prostriedky aktivít a nástroje financovania

Termonukleárna energia

Využívanie geotermálnej energie – tepelná energie Zeme

(2)  Energia sa v skutočnosti nespotrebúva, ale len konvertuje a pri tomto procese využíva. To sa deje prostredníctvom konverzných procesov, ako sú horenie uhlia, konverzia veternej energie na elektrinu, a štepenie jadra (zachovanie energie; E = mc2). Pritom sa používajú aj pojmy „zásobovanie energiou“, „výroba energie“ a „spotreba energie“.

2

2

(3)  V niektorých členských štátoch (Nemecko) je každé použitie energie – s veľmi málo výnimkami – zdanené (Öko-Steuer).

3

(4)  David Pimentel and Ted. W. Patzek, Natural Resources Research Vol. 14, No 1, 2005

4

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

5

(6)  Komisia EÚ, generálne riaditeľstvo pre energetiku a dopravu, január 2003.

6

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/113

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Zelená kniha: Hypotekárne úvery v EÚ“

KOM(2005) 327, konečné znenie

(2006/C 65/21)

Európska komisia sa 19. júla 2005 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému:„Zelená kniha: Hypotekárne úvery v EÚ“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Burani.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 15. decembra) 97 hlasmi za, pričom 1 člen sa zdržal hlasovania, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie prijatého stanoviska

| 1.1 | Zelená kniha Komisie o hypotekárnych úveroch v EÚ je súčasťou opatrení na integráciu finančných služieb na úrovni Spoločenstva. V súčasnosti ju skúmajú zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.1

Zelená kniha Komisie o hypotekárnych úveroch v EÚ je súčasťou opatrení na integráciu finančných služieb na úrovni Spoločenstva. V súčasnosti ju skúmajú zainteresované strany.

| 1.2 | Výbor súhlasí s cieľmi stanovenými Komisiou, zároveň je však toho názoru, že dosiahnuť úplnú integráciu v krátkej dobe bude ťažké. Je potrebné zohľadniť, že trhy s hypotekárnymi úvermi sú v celej EÚ veľmi odlišné a že sa vyznačujú vlastnými špecifikami. |
| --- | --- |

1.2

Výbor súhlasí s cieľmi stanovenými Komisiou, zároveň je však toho názoru, že dosiahnuť úplnú integráciu v krátkej dobe bude ťažké. Je potrebné zohľadniť, že trhy s hypotekárnymi úvermi sú v celej EÚ veľmi odlišné a že sa vyznačujú vlastnými špecifikami.

| 1.3 | Komisia formuluje vo svojej zelenej knihe rôzne otázky, ktoré sa výbor snažil vo svojom stanovisku zodpovedať. Výbor tu vyzýva, aby združenia európskych finančných inštitúcií v spolupráci so spotrebiteľskými združeniami vypracovali kódexy správania, ktoré by boli kontrolované ochrancom verejných práv a registrované na súdoch alebo v obchodných komorách. Okrem toho navrhuje, aby obsahovo jasné a precízne informácie (a to aj pred uzatvorením zmluvy) boli jednou z podmienok, ktoré budú platiť aj – a možno najmä pre – sprostredkovateľov úverov. V otázke predčasného splatenia úveru zastáva EHSV názor, že výpočty musia byť založené na vzorcoch z oblasti finančnej matematiky, ktoré zohľadňujú aj skutočné náklady poskytovateľa úveru. Výbor okrem toho dospel v otázke zavedenia jednotného štandardu EÚ pre spôsob výpočtu a stanovenie nákladov k názoru, že najmenším spoločným menovateľom by mohli byť náklady na vypracovanie spisu, náklady na stanovenie hypotéky, jasne identifikovateľné administratívne náklady a náklady na poistenie, ktoré by v nich mali byť zahrnuté. Poukazuje však na skutočnosť, že navrhovaná štandardizácia úverových zmlúv nesmie brániť vývoju nových produktov, keďže by sa zmenila na brzdu inovácie. Okrem toho podporuje EHSV vytvorenie systému sprostredkovania, nie však arbitráže, keďže táto zachádza za hranice ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.3

Komisia formuluje vo svojej zelenej knihe rôzne otázky, ktoré sa výbor snažil vo svojom stanovisku zodpovedať. Výbor tu vyzýva, aby združenia európskych finančných inštitúcií v spolupráci so spotrebiteľskými združeniami vypracovali kódexy správania, ktoré by boli kontrolované ochrancom verejných práv a registrované na súdoch alebo v obchodných komorách. Okrem toho navrhuje, aby obsahovo jasné a precízne informácie (a to aj pred uzatvorením zmluvy) boli jednou z podmienok, ktoré budú platiť aj – a možno najmä pre – sprostredkovateľov úverov. V otázke predčasného splatenia úveru zastáva EHSV názor, že výpočty musia byť založené na vzorcoch z oblasti finančnej matematiky, ktoré zohľadňujú aj skutočné náklady poskytovateľa úveru. Výbor okrem toho dospel v otázke zavedenia jednotného štandardu EÚ pre spôsob výpočtu a stanovenie nákladov k názoru, že najmenším spoločným menovateľom by mohli byť náklady na vypracovanie spisu, náklady na stanovenie hypotéky, jasne identifikovateľné administratívne náklady a náklady na poistenie, ktoré by v nich mali byť zahrnuté. Poukazuje však na skutočnosť, že navrhovaná štandardizácia úverových zmlúv nesmie brániť vývoju nových produktov, keďže by sa zmenila na brzdu inovácie. Okrem toho podporuje EHSV vytvorenie systému sprostredkovania, nie však arbitráže, keďže táto zachádza za hranice ochrany spotrebiteľa.

| 1.4 | Druhá časť otázok sa týka právnych záležitostí. V tejto oblasti sa výbor v tomto stanovisku obmedzil len na niekoľko myšlienok. Najmä podotkol, že ponuka je silne obmedzená zásadou krajiny trvalého pobytu spotrebiteľa; okrem toho poukazuje na skutočnosť, že je potrebné jednoznačne stanoviť, ktorý jazyk bude jazykom zmluvy, kontaktu a korešpondencie. |
| --- | --- |

1.4

Druhá časť otázok sa týka právnych záležitostí. V tejto oblasti sa výbor v tomto stanovisku obmedzil len na niekoľko myšlienok. Najmä podotkol, že ponuka je silne obmedzená zásadou krajiny trvalého pobytu spotrebiteľa; okrem toho poukazuje na skutočnosť, že je potrebné jednoznačne stanoviť, ktorý jazyk bude jazykom zmluvy, kontaktu a korešpondencie.

| 1.5 | Tretia sada otázok sa týka hypotekárnych záruk. EHSV je toho názoru, že Komisia by mala pokračovať vo svojom úsilí o zlepšenie spolupráce medzi vlastníkmi a kontrolórmi pozemkových registrov (a okrem toho vypracovať výročnú správu o dosiahnutých výsledkoch). Výbor sa vo všeobecnosti domnieva, že zámer vytvoriť „Eurohypotéku“ si zasluhuje všemožnú podporu. |
| --- | --- |

1.5

Tretia sada otázok sa týka hypotekárnych záruk. EHSV je toho názoru, že Komisia by mala pokračovať vo svojom úsilí o zlepšenie spolupráce medzi vlastníkmi a kontrolórmi pozemkových registrov (a okrem toho vypracovať výročnú správu o dosiahnutých výsledkoch). Výbor sa vo všeobecnosti domnieva, že zámer vytvoriť „Eurohypotéku“ si zasluhuje všemožnú podporu.

| 1.6 | Posledné otázky sa zaoberajú financovaním hypotekárnych úverov. Výbor sa pripája k návrhu Komisie týkajúcemu sa celoeurópskeho systému refinancovania. Takýto cieľ je však podľa názoru EHSV možné dosiahnuť len v dlhodobom časovom horizonte, preto si vyhradzuje právo vrátiť sa k tomuto postoju neskôr ešte podrobnejšie. |
| --- | --- |

1.6

Posledné otázky sa zaoberajú financovaním hypotekárnych úverov. Výbor sa pripája k návrhu Komisie týkajúcemu sa celoeurópskeho systému refinancovania. Takýto cieľ je však podľa názoru EHSV možné dosiahnuť len v dlhodobom časovom horizonte, preto si vyhradzuje právo vrátiť sa k tomuto postoju neskôr ešte podrobnejšie.

2.   Celkový kontext

| 2.1 | V rámci svojej politiky integrácie finančných služieb sa Komisia snaží vyriešiť otázku hypotekárnych úverov v EÚ a navrhuje zavedenie praktických regulačných opatrení, ak súčasné štúdie a kontakty ukážu, že vďaka týmto opatreniam by vznikol integrovaný trh, ktorý by bol „efektívnejší a konkurencieschopnejší ku prospechu všetkých“. Súčasná Zelená kniha vychádza zo štúdie („Integrácia trhov hypotekárnych úverov v EÚ“), ktorú pre Komisiu vypracovala diskusná skupina pre hypotekárne úvery (FGMC), hoci sa nie vždy držia rovnakej línie. |
| --- | --- |

2.1

V rámci svojej politiky integrácie finančných služieb sa Komisia snaží vyriešiť otázku hypotekárnych úverov v EÚ a navrhuje zavedenie praktických regulačných opatrení, ak súčasné štúdie a kontakty ukážu, že vďaka týmto opatreniam by vznikol integrovaný trh, ktorý by bol „efektívnejší a konkurencieschopnejší ku prospechu všetkých“. Súčasná Zelená kniha vychádza zo štúdie („Integrácia trhov hypotekárnych úverov v EÚ“), ktorú pre Komisiu vypracovala diskusná skupina pre hypotekárne úvery (FGMC), hoci sa nie vždy držia rovnakej línie.

| 2.2 | Reakcie zainteresovaných odvetví na túto Zelenú knihu sa očakávajú koncom novembra 2005 a v decembri bude nasledovať verejná diskusia. Komisia potom zhodnotí, aké prípadné opatrenia sú v tejto súvislosti potrebné. |
| --- | --- |

2.2

Reakcie zainteresovaných odvetví na túto Zelenú knihu sa očakávajú koncom novembra 2005 a v decembri bude nasledovať verejná diskusia. Komisia potom zhodnotí, aké prípadné opatrenia sú v tejto súvislosti potrebné.

3.   Zelená kniha: pripomienky výboru

3.1   Posúdenie prípadu intervencie Komisie (bod I Zelenej knihy)

| 3.1.1 | Komisia poukazuje na fakt, že trhy hypotekárnych úverov sú jednými z najzložitejších trhov, jednak kvôli veľkému množstvu účastníkov a jednak kvôli rôznorodosti technických foriem, ktoré môže nadobudnúť. Medzi trhom hypotekárnych úverov a makroekonomikou je priamy vzťah, a to v takom ponímaní, že akékoľvek zakolísanie ekonomických cyklov a úrokových sadzieb ovplyvňuje objem a trend hypotekárnych úverov. Konkrétne nárast objemu poskytnutých úverov bol ovplyvnený makroekonomickými faktormi (zníženie úrokových sadzieb a prudký nárast cien nehnuteľností v mnohých krajinách), ako aj štrukturálnymi faktormi (rastúca liberalizácia a integrácia finančných trhov). |
| --- | --- |

3.1.1

Komisia poukazuje na fakt, že trhy hypotekárnych úverov sú jednými z najzložitejších trhov, jednak kvôli veľkému množstvu účastníkov a jednak kvôli rôznorodosti technických foriem, ktoré môže nadobudnúť. Medzi trhom hypotekárnych úverov a makroekonomikou je priamy vzťah, a to v takom ponímaní, že akékoľvek zakolísanie ekonomických cyklov a úrokových sadzieb ovplyvňuje objem a trend hypotekárnych úverov. Konkrétne nárast objemu poskytnutých úverov bol ovplyvnený makroekonomickými faktormi (zníženie úrokových sadzieb a prudký nárast cien nehnuteľností v mnohých krajinách), ako aj štrukturálnymi faktormi (rastúca liberalizácia a integrácia finančných trhov).

| 3.1.2 | Napriek týmto spoločným trendom zostávajú trhy hypotekárnych úverov v EÚ veľmi rozdielne: každý z nich má svoje charakteristické znaky, čo sa týka produktov, profilu poskytovateľov úveru, štruktúry distribúcie, doby trvania úveru, zdaňovania nehnuteľností či mechanizmov refinancovania. Tieto rozdiely vznikli na základe rozdielnych prístupov členských štátov k regulácii, ale tiež na základe činiteľov historickej, ekonomickej a sociálnej povahy. Tieto faktory majú niekedy črty, ktoré sa ťažko dajú označiť jedným spoločným menovateľom. Celú záležitosť ešte viac komplikujú štátne intervencie do miestnej výstavby, daňové predpisy, dozorné pravidlá, miera konkurencie a riziko insolventnosti, ktoré sa v jednotlivých krajinách navzájom líšia. |
| --- | --- |

3.1.2

Napriek týmto spoločným trendom zostávajú trhy hypotekárnych úverov v EÚ veľmi rozdielne: každý z nich má svoje charakteristické znaky, čo sa týka produktov, profilu poskytovateľov úveru, štruktúry distribúcie, doby trvania úveru, zdaňovania nehnuteľností či mechanizmov refinancovania. Tieto rozdiely vznikli na základe rozdielnych prístupov členských štátov k regulácii, ale tiež na základe činiteľov historickej, ekonomickej a sociálnej povahy. Tieto faktory majú niekedy črty, ktoré sa ťažko dajú označiť jedným spoločným menovateľom. Celú záležitosť ešte viac komplikujú štátne intervencie do miestnej výstavby, daňové predpisy, dozorné pravidlá, miera konkurencie a riziko insolventnosti, ktoré sa v jednotlivých krajinách navzájom líšia.

| 3.1.3 | Vzhľadom na danú situáciu nie je prekvapujúce, že trhy nie sú veľmi integrované, ale je potrebné zobrať do úvahy fakt, že cezhraničný predaj tvorí ledva 1 % z celkového trhu hypotekárneho úverovania. Komisia sa domnieva, že hypoteticky by výhodami integrácie mohli byť nižšie náklady na hypotekárny úver, vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa zakotvená v zákone a zvýšenie počtu potenciálnych žiadateľov o úver prostredníctvom zahrnutia žiadateľov s nízkym alebo neúplným ratingom. |
| --- | --- |

3.1.3

Vzhľadom na danú situáciu nie je prekvapujúce, že trhy nie sú veľmi integrované, ale je potrebné zobrať do úvahy fakt, že cezhraničný predaj tvorí ledva 1 % z celkového trhu hypotekárneho úverovania. Komisia sa domnieva, že hypoteticky by výhodami integrácie mohli byť nižšie náklady na hypotekárny úver, vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa zakotvená v zákone a zvýšenie počtu potenciálnych žiadateľov o úver prostredníctvom zahrnutia žiadateľov s nízkym alebo neúplným ratingom.

| 3.1.4 | Výbor súhlasí s cieľmi, ktoré navrhuje Komisia, Predsa len, vzhľadom na množstvo a rôznorodosť rozdielov medzi jednotlivými trhmi, ktoré uvádza Komisia (a inými rozdielmi, ktoré budú uvedené v tomto dokumente) výbor predpokladá, že bude veľmi zložité dosiahnuť úplnú integráciu v krátkom časovom úseku. Zatiaľ bude nevyhnutné podniknúť kroky v tých odvetviach, kde harmonizácia nebude predstavovať nadmerné ťažkosti, kde sa netreba zakaždým pýtať, či to vôbec stojí za to, a kde nie sú ambície diktovať pravidlá (alebo ich meniť) len pre uspokojenie nasledovných programových alebo ideologických imperatívov. |
| --- | --- |

3.1.4

Výbor súhlasí s cieľmi, ktoré navrhuje Komisia, Predsa len, vzhľadom na množstvo a rôznorodosť rozdielov medzi jednotlivými trhmi, ktoré uvádza Komisia (a inými rozdielmi, ktoré budú uvedené v tomto dokumente) výbor predpokladá, že bude veľmi zložité dosiahnuť úplnú integráciu v krátkom časovom úseku. Zatiaľ bude nevyhnutné podniknúť kroky v tých odvetviach, kde harmonizácia nebude predstavovať nadmerné ťažkosti, kde sa netreba zakaždým pýtať, či to vôbec stojí za to, a kde nie sú ambície diktovať pravidlá (alebo ich meniť) len pre uspokojenie nasledovných programových alebo ideologických imperatívov.

| 3.1.5 | Pamätať byť sa malo hlavne na jednu vec. Ako už bolo uvedené, cezhraničné kúpy nehnuteľností tvoria len necelé 1 % z celkového trhu hypotekárneho úverovania a takmer výlučne sa týkajú dovolenkových nehnuteľností a nehnuteľností v pohraničných oblastiach. Z tohto dôvodu sa nezdá, že by tento malý podiel na trhu bol hlavným cieľom Komisie, ale skôr strategickým cieľom uvedeným v bode 3.1.3. Inými slovami, Komisia predpokladá takú integráciu, ktorá by umožnila každému občanovi Únie nadobudnúť nehnuteľnosť vo svojej alebo inej krajine, využívajúc služby finančného sprostredkovateľa vo svojej krajine, v krajine, kde sa daná nehnuteľnosť nachádza alebo v tretej krajine. |
| --- | --- |

3.1.5

Pamätať byť sa malo hlavne na jednu vec. Ako už bolo uvedené, cezhraničné kúpy nehnuteľností tvoria len necelé 1 % z celkového trhu hypotekárneho úverovania a takmer výlučne sa týkajú dovolenkových nehnuteľností a nehnuteľností v pohraničných oblastiach. Z tohto dôvodu sa nezdá, že by tento malý podiel na trhu bol hlavným cieľom Komisie, ale skôr strategickým cieľom uvedeným v bode 3.1.3. Inými slovami, Komisia predpokladá takú integráciu, ktorá by umožnila každému občanovi Únie nadobudnúť nehnuteľnosť vo svojej alebo inej krajine, využívajúc služby finančného sprostredkovateľa vo svojej krajine, v krajine, kde sa daná nehnuteľnosť nachádza alebo v tretej krajine.

3.2   Ochrana spotrebiteľa (bod II Zelenej knihy)

| 3.2.1 | V časti „Informácie“ Komisia nastolila štyri otázky. Ohľadne prvej z nich, týkajúcej sa kódexov pravidiel
   (1), EHSV zdôrazňuje, že tieto sú definované ako dobrovoľné. Problémom však je ich obsah, ktorý by mali vypracovať združenia európskych finančných inštitúcií v konzultácii so spotrebiteľskými združeniami tak, aby buď priamo zahŕňal sankčné mechanizmy, alebo by národní ombudsmani mali obsah kódexu preveriť a tento by mal byť následne zaprotokolovaný na súdoch alebo v obchodných komorách. Tieto kódexy by mali podpísať všetci aktéri daného obchodného odvetvia a v zmluvách a informačných dokumentoch by malo byť jasne uvedené, že poskytovateľ služby podpísal kódex pravidiel. |
| --- | --- |

3.2.1

V časti „Informácie“ Komisia nastolila štyri otázky. Ohľadne prvej z nich, týkajúcej sa kódexov pravidiel
   (1), EHSV zdôrazňuje, že tieto sú definované ako dobrovoľné. Problémom však je ich obsah, ktorý by mali vypracovať združenia európskych finančných inštitúcií v konzultácii so spotrebiteľskými združeniami tak, aby buď priamo zahŕňal sankčné mechanizmy, alebo by národní ombudsmani mali obsah kódexu preveriť a tento by mal byť následne zaprotokolovaný na súdoch alebo v obchodných komorách. Tieto kódexy by mali podpísať všetci aktéri daného obchodného odvetvia a v zmluvách a informačných dokumentoch by malo byť jasne uvedené, že poskytovateľ služby podpísal kódex pravidiel.

| 3.2.2 | Druhá otázka sa týka obsahu informácií, čo je zásadná vec: všetky aspekty zmluvy – právne, technické a účtovné – musia byť spotrebiteľovi jasné, ale nie je ľahké nájsť prijateľný kompromis medzi transparentnosťou, precíznosťou a zrozumiteľnosťou. Kvôli potrebe objasnenia technických pojmov sú texty dlhšie, no ich samotné vysvetlenie k zrozumiteľnosti textov nevyhnutne neprispieva. „Prehľad dôvodov nedodržania zmluvných podmienok a ich dôsledky“ by tiež mal byť súčasťou poskytovaných informácií: EHSV navrhuje, aby informácie o najčastejšie sa vyskytujúcich aspektoch boli zahrnuté v kódexe pravidiel vo forme štandardizovaného textu. |
| --- | --- |

3.2.2

Druhá otázka sa týka obsahu informácií, čo je zásadná vec: všetky aspekty zmluvy – právne, technické a účtovné – musia byť spotrebiteľovi jasné, ale nie je ľahké nájsť prijateľný kompromis medzi transparentnosťou, precíznosťou a zrozumiteľnosťou. Kvôli potrebe objasnenia technických pojmov sú texty dlhšie, no ich samotné vysvetlenie k zrozumiteľnosti textov nevyhnutne neprispieva. „Prehľad dôvodov nedodržania zmluvných podmienok a ich dôsledky“ by tiež mal byť súčasťou poskytovaných informácií: EHSV navrhuje, aby informácie o najčastejšie sa vyskytujúcich aspektoch boli zahrnuté v kódexe pravidiel vo forme štandardizovaného textu.

| 3.2.3 | Tretia otázka: uvedené body sa, aspoň čiastočne, vzťahujú aj na informácie pred uzatvorením zmluvy. Umožnilo by to porovnávanie ďalších ponúk, čo by prispelo rozhodovaniu na základe informácií na národnej úrovni, no v tejto etape je nepravdepodobné pomáhať pri porovnávaní úverov, ktoré ponúkajú iné krajiny. Tejto téme sa venuje aj európska iniciatíva, ktorú presadzujú obchodné federácie, ktoré prijali Európsky informačný formulár, vypracovaný v spolupráci so spotrebiteľskými združeniami. Hoci túto iniciatívu podporuje väčšina finančných inštitúcií, bola vraj v mnohých krajinách zavedená do praxe len s neveľkým presvedčením. Komisia v súčasnosti túto záležitosť skúma, a mohla by, ak to bude potrebné, prijať donucovacie prostriedky, ktoré by mohli zahŕňať zmenu nerešpektovanej dobrovoľnej dohody na nariadenie. |
| --- | --- |

3.2.3

Tretia otázka: uvedené body sa, aspoň čiastočne, vzťahujú aj na informácie pred uzatvorením zmluvy. Umožnilo by to porovnávanie ďalších ponúk, čo by prispelo rozhodovaniu na základe informácií na národnej úrovni, no v tejto etape je nepravdepodobné pomáhať pri porovnávaní úverov, ktoré ponúkajú iné krajiny. Tejto téme sa venuje aj európska iniciatíva, ktorú presadzujú obchodné federácie, ktoré prijali Európsky informačný formulár, vypracovaný v spolupráci so spotrebiteľskými združeniami. Hoci túto iniciatívu podporuje väčšina finančných inštitúcií, bola vraj v mnohých krajinách zavedená do praxe len s neveľkým presvedčením. Komisia v súčasnosti túto záležitosť skúma, a mohla by, ak to bude potrebné, prijať donucovacie prostriedky, ktoré by mohli zahŕňať zmenu nerešpektovanej dobrovoľnej dohody na nariadenie.

| 3.2.4 | Štvrtá otázka: niet pochýb, že poskytovanie informácií musí vzťahovať, a k tomu ešte prísnejšie, na sprostredkovateľov úveru (maklérov a iných). |
| --- | --- |

3.2.4

Štvrtá otázka: niet pochýb, že poskytovanie informácií musí vzťahovať, a k tomu ešte prísnejšie, na sprostredkovateľov úveru (maklérov a iných).

| 3.2.5 | V časti „Poskytnutie poradenstva“ Komisia kladie dve otázky. O prvej z nich sa už dlhšie diskutovalo: malo by byť povinnosťou poskytovateľa radiť v otázkach najlepšej formy pôžičky, časového rámca, ceny atď.? Komisia upozorňuje, že písomné poradenstvo, ako ho žiadajú spotrebitelia, vystavuje poskytovateľa právnym rizikám a požiadavkám na odškodnenie. Je nepravdepodobné, aby bol poskytovateľ pripravený vziať na seba takého bremeno, predovšetkým preto, že by preňho bolo zložité a posteriori dokázať, že nemal všetky potrebné činitele na hodnotenie alebo že vzal do úvahy eventuality, ktoré by mohli nastať v budúcnosti. Stanovenie poradenstva za povinné by výrazne znížilo ponuku úverov, a preto je nežiadúce. Avšak nemožno vylúčiť, že pod tlakom konkurencie sa určití poskytovatelia alebo sprostredkovatelia môžu rozhodnúť pre ponúknutie tejto služby, a to buď zadarmo alebo za poplatok. |
| --- | --- |

3.2.5

V časti „Poskytnutie poradenstva“ Komisia kladie dve otázky. O prvej z nich sa už dlhšie diskutovalo: malo by byť povinnosťou poskytovateľa radiť v otázkach najlepšej formy pôžičky, časového rámca, ceny atď.? Komisia upozorňuje, že písomné poradenstvo, ako ho žiadajú spotrebitelia, vystavuje poskytovateľa právnym rizikám a požiadavkám na odškodnenie. Je nepravdepodobné, aby bol poskytovateľ pripravený vziať na seba takého bremeno, predovšetkým preto, že by preňho bolo zložité a posteriori dokázať, že nemal všetky potrebné činitele na hodnotenie alebo že vzal do úvahy eventuality, ktoré by mohli nastať v budúcnosti. Stanovenie poradenstva za povinné by výrazne znížilo ponuku úverov, a preto je nežiadúce. Avšak nemožno vylúčiť, že pod tlakom konkurencie sa určití poskytovatelia alebo sprostredkovatelia môžu rozhodnúť pre ponúknutie tejto služby, a to buď zadarmo alebo za poplatok.

| 3.2.6 | Čo sa týka druhej otázky, týkajúcej sa zodpovednosti za akékoľvek rady alebo informácie poskytnuté v písomnej forme, či už dobrovoľne alebo povinne, je nevyhnutné rozlišovať medzi

  radou a informáciou

  . V prípade, že ide o poskytovanie poradenstva, je odpoveď na otázku uvedená v druhej časti predchádzajúceho bodu. Na druhej strane na akúkoľvek informáciu, ktorá je nesprávna alebo utajená – či už zámerne alebo z nedbalosti – sa vzťahuje zodpovednosť poskytovateľa. No rozsah informácie musí byť jasne pochopený: nemôže sa týkať len stanovenia technických aspektov, ale musí (alebo mal by) zabezpečiť, aby mal spotrebiteľ k dispozícii všetky ďalšie prvky, na základe ktorých môže dospieť k nezávislej, racionálnej konečnej voľbe. Kódex pravidiel alebo, ak je to nevyhnutné, občiansky zákonník by mali obsahovať pravidlá urovnávania prípadných sporov. |
| --- | --- |

3.2.6

Čo sa týka druhej otázky, týkajúcej sa zodpovednosti za akékoľvek rady alebo informácie poskytnuté v písomnej forme, či už dobrovoľne alebo povinne, je nevyhnutné rozlišovať medzi

  radou a informáciou

  . V prípade, že ide o poskytovanie poradenstva, je odpoveď na otázku uvedená v druhej časti predchádzajúceho bodu. Na druhej strane na akúkoľvek informáciu, ktorá je nesprávna alebo utajená – či už zámerne alebo z nedbalosti – sa vzťahuje zodpovednosť poskytovateľa. No rozsah informácie musí byť jasne pochopený: nemôže sa týkať len stanovenia technických aspektov, ale musí (alebo mal by) zabezpečiť, aby mal spotrebiteľ k dispozícii všetky ďalšie prvky, na základe ktorých môže dospieť k nezávislej, racionálnej konečnej voľbe. Kódex pravidiel alebo, ak je to nevyhnutné, občiansky zákonník by mali obsahovať pravidlá urovnávania prípadných sporov.

| 3.2.7 | Ohľadom problematiky predčasného splatenia Komisia kladie tri otázky. Prvá z nich sa vracia k dlhodobo prediskutovávanej otázke: malo by byť predčasné splatenie zákonným právom spotrebiteľa alebo voľbou pre obe strany? Vo všeobecnosti spotrebiteľ žiada o predčasné splatenie v prípade zmeny úrokovej sadzby, ktorá je preňho nevýhodná, či už sa to týka pôžičiek s fixnou alebo variabilnou úrokovou sadzbou, akou bola v niektorých krajinách v minulosti zmena úrokových sadzieb v dôsledku vysokej inflácie. V každom prípade, o predčasné splatenie vždy žiada spotrebiteľ a poskytovateľ ho len zriedka odmietne, bez ohľadu na to, či je to zaistené v zmluve. Problémom nie je ani tak samotná možnosť predčasného splatenia, ako skôr nájdenie odpovede na nasledujúcu otázku. |
| --- | --- |

3.2.7

Ohľadom problematiky predčasného splatenia Komisia kladie tri otázky. Prvá z nich sa vracia k dlhodobo prediskutovávanej otázke: malo by byť predčasné splatenie zákonným právom spotrebiteľa alebo voľbou pre obe strany? Vo všeobecnosti spotrebiteľ žiada o predčasné splatenie v prípade zmeny úrokovej sadzby, ktorá je preňho nevýhodná, či už sa to týka pôžičiek s fixnou alebo variabilnou úrokovou sadzbou, akou bola v niektorých krajinách v minulosti zmena úrokových sadzieb v dôsledku vysokej inflácie. V každom prípade, o predčasné splatenie vždy žiada spotrebiteľ a poskytovateľ ho len zriedka odmietne, bez ohľadu na to, či je to zaistené v zmluve. Problémom nie je ani tak samotná možnosť predčasného splatenia, ako skôr nájdenie odpovede na nasledujúcu otázku.

| 3.2.8 | Ako by mali byť vypočítané poplatky za predčasné splatenie? Spôsoby financovania hypotekárnych úverov sa v jednotlivých krajinách líšia, ale zvyčajne poskytovateľ získa finančné prostriedky vydaním dlhopisov zaručených hypotékami na nehnuteľnosti, ktoré predáva na primárnom alebo sekundárnom trhu. Techniky a produkty, medzi ktorými je aj jeden úplne nový – equity release (bezúčelový úver zabezpečený nehnuteľnosťou), sa značne líšia v závislosti od časového rámca pôžičiek, od toho, či je úroková sadzba fixná lebo variabilná, od platieb, techník a postupov na trhu. Predčasné splatenie je pre spotrebiteľa výhodou, no pre poskytovateľa je bremenom. Poskytovateľ v tomto prípade musí, povedané veľmi všeobecne a zjednodušene, opätovne využiť sumu získanú predčasne, aby mohol naspäť skúpiť dlhopisy, ktoré už teraz nemajú krytie. Finančná matematika ponúka vzorce na vypočítanie záťaže poskytovateľa, ktorá sa rôzni v závislosti od počtu rokov, ktoré zostávajú do konca zmluvy, trendu pohybu úrokových sadzieb a situácie na trhu. EHSV zastáva názor, že jednou z odpovedí na túto otázku by mohlo byť uplatnenie princípu hodnoty majetku: okrem prínosov pre spotrebiteľa je potrebné vypočítať skutočné bremeno, ktoré v dôsledku predčasného splatenia nesie poskytovateľ. |
| --- | --- |

3.2.8

Ako by mali byť vypočítané poplatky za predčasné splatenie? Spôsoby financovania hypotekárnych úverov sa v jednotlivých krajinách líšia, ale zvyčajne poskytovateľ získa finančné prostriedky vydaním dlhopisov zaručených hypotékami na nehnuteľnosti, ktoré predáva na primárnom alebo sekundárnom trhu. Techniky a produkty, medzi ktorými je aj jeden úplne nový – equity release (bezúčelový úver zabezpečený nehnuteľnosťou), sa značne líšia v závislosti od časového rámca pôžičiek, od toho, či je úroková sadzba fixná lebo variabilná, od platieb, techník a postupov na trhu. Predčasné splatenie je pre spotrebiteľa výhodou, no pre poskytovateľa je bremenom. Poskytovateľ v tomto prípade musí, povedané veľmi všeobecne a zjednodušene, opätovne využiť sumu získanú predčasne, aby mohol naspäť skúpiť dlhopisy, ktoré už teraz nemajú krytie. Finančná matematika ponúka vzorce na vypočítanie záťaže poskytovateľa, ktorá sa rôzni v závislosti od počtu rokov, ktoré zostávajú do konca zmluvy, trendu pohybu úrokových sadzieb a situácie na trhu. EHSV zastáva názor, že jednou z odpovedí na túto otázku by mohlo byť uplatnenie princípu hodnoty majetku: okrem prínosov pre spotrebiteľa je potrebné vypočítať skutočné bremeno, ktoré v dôsledku predčasného splatenia nesie poskytovateľ.

| 3.2.9 | Pravidlá pre vypočítanie poplatkov by mali byť súčasťou kódexu pravidiel alebo, ešte lepšie, každej individuálnej zmluvy. Jedinými štandardizovanými pravidlami, ktoré tu prichádzajú do úvahy, sú pravidlá finančnej matematiky: nie je veľmi zložité vypočítať výhody a nevýhody na základe času, ktorý už uplynul a ktorý ešte zostáva, a doterajších a súčasných úrokových sadzieb. Výsledok takéhoto matematického prepočtu by mal byť doplnený výpočtom zisku alebo straty, ktoré finančnej inštitúcii vyplynú z opätovného investovania vopred získanej likvidity. V každom prípade by mala byť vylúčená platba penále. |
| --- | --- |

3.2.9

Pravidlá pre vypočítanie poplatkov by mali byť súčasťou kódexu pravidiel alebo, ešte lepšie, každej individuálnej zmluvy. Jedinými štandardizovanými pravidlami, ktoré tu prichádzajú do úvahy, sú pravidlá finančnej matematiky: nie je veľmi zložité vypočítať výhody a nevýhody na základe času, ktorý už uplynul a ktorý ešte zostáva, a doterajších a súčasných úrokových sadzieb. Výsledok takéhoto matematického prepočtu by mal byť doplnený výpočtom zisku alebo straty, ktoré finančnej inštitúcii vyplynú z opätovného investovania vopred získanej likvidity. V každom prípade by mala byť vylúčená platba penále.

| 3.2.10 | Tretia otázka, ako by mal byť spotrebiteľ informovaný o možnosti predčasného splatenia, už bola zodpovedaná v poslednej časti predchádzajúceho bodu: neexistuje dôvod, prečo by možnosť predčasného splatenia nemala byť uvedená buď v predbežných alebo priebežných informáciách a, ešte lepšie, taktiež v zmluve. |
| --- | --- |

3.2.10

Tretia otázka, ako by mal byť spotrebiteľ informovaný o možnosti predčasného splatenia, už bola zodpovedaná v poslednej časti predchádzajúceho bodu: neexistuje dôvod, prečo by možnosť predčasného splatenia nemala byť uvedená buď v predbežných alebo priebežných informáciách a, ešte lepšie, taktiež v zmluve.

| 3.2.11 | Ročnej percentuálnej sadzby (RPS) sa týkajú štyri body. Prvý z nich sa týka otázky, ktorá už bola zoširoka diskutovaná v predchádzajúcich štádiách, ktoré viedli k vypracovaniu už spomínanej smernice, totiž či je zmyslom RPS informovať alebo umožniť porovnanie alebo oboje. Skutočnosť, že Komisia po niekoľkých rokoch túto otázku opäť nastolila zdá sa naznačuje, že pochybnosti v tejto otázke pretrvávajú. Vzorec na výpočet RPS je založený na presnej matematickej a hospodárskej logike a bol vypracovaný tak, aby spĺňal aj kritériá informatívnosti, transparentnosti a kompatibility. V praxi však spotrebiteľ, ktorý nie je odborníkov v oblasti finančnej matematiky nemôže spraviť nič iné len vziať na vedomie číslo, ktoré mu je oznámené, takže požiadvky informatívnosti a transparentnosti sú dodržiavané len ako formality.. Čo sa porovnávania týka, je porovnávanie s inými ponukami možné za podmienky, že niekoľko poskytovateľov ponúka presne rovnaký produkt a postupoval pri výpočte rovnakým spôsobom a všetky čísla, použité pre výpočet, sú bližšie špecifikované. |
| --- | --- |

3.2.11

Ročnej percentuálnej sadzby (RPS) sa týkajú štyri body. Prvý z nich sa týka otázky, ktorá už bola zoširoka diskutovaná v predchádzajúcich štádiách, ktoré viedli k vypracovaniu už spomínanej smernice, totiž či je zmyslom RPS informovať alebo umožniť porovnanie alebo oboje. Skutočnosť, že Komisia po niekoľkých rokoch túto otázku opäť nastolila zdá sa naznačuje, že pochybnosti v tejto otázke pretrvávajú. Vzorec na výpočet RPS je založený na presnej matematickej a hospodárskej logike a bol vypracovaný tak, aby spĺňal aj kritériá informatívnosti, transparentnosti a kompatibility. V praxi však spotrebiteľ, ktorý nie je odborníkov v oblasti finančnej matematiky nemôže spraviť nič iné len vziať na vedomie číslo, ktoré mu je oznámené, takže požiadvky informatívnosti a transparentnosti sú dodržiavané len ako formality.. Čo sa porovnávania týka, je porovnávanie s inými ponukami možné za podmienky, že niekoľko poskytovateľov ponúka presne rovnaký produkt a postupoval pri výpočte rovnakým spôsobom a všetky čísla, použité pre výpočet, sú bližšie špecifikované.

| 3.2.12 | Druhým bodom je otázka, či by mal existovať štandard EÚ pre metódu výpočtu a aj nákladové prvky, na ktorú by sme mali dať v zásade kladnú odpoveď. V praxi však nebude možné definovať takýto štandard až do doby, kým nebudú existovať harmonizované systémy, presne porovnateľné produkty a štandardizované administratívne postupy, čo je cieľ, ktorý nebude ľahké zrealizovať v krátkom čase. |
| --- | --- |

3.2.12

Druhým bodom je otázka, či by mal existovať štandard EÚ pre metódu výpočtu a aj nákladové prvky, na ktorú by sme mali dať v zásade kladnú odpoveď. V praxi však nebude možné definovať takýto štandard až do doby, kým nebudú existovať harmonizované systémy, presne porovnateľné produkty a štandardizované administratívne postupy, čo je cieľ, ktorý nebude ľahké zrealizovať v krátkom čase.

| 3.2.13 | K tretiemu bodu, aké druhy nákladových prvkov by mal európsky štandard zahŕňať, zastáva EHSV názor, že najmenším spoločným menovateľom by mohli byť náklady na vypracovanie spisu, náklady na stanovenie hypotéky, jasne identifikovateľné administratívne náklady a náklady na poistenie. Ako začiatok približovania by tieto fakty mohli spotrebiteľovi postačovať na to, aby vedel porovnať jednotlivé ponuky. Každý poskytovateľ by však mal varovať spotrebiteľov pred unáhleným rozhodnutím len na základe RPS vypočítanej takýmto spôsobom. |
| --- | --- |

3.2.13

K tretiemu bodu, aké druhy nákladových prvkov by mal európsky štandard zahŕňať, zastáva EHSV názor, že najmenším spoločným menovateľom by mohli byť náklady na vypracovanie spisu, náklady na stanovenie hypotéky, jasne identifikovateľné administratívne náklady a náklady na poistenie. Ako začiatok približovania by tieto fakty mohli spotrebiteľovi postačovať na to, aby vedel porovnať jednotlivé ponuky. Každý poskytovateľ by však mal varovať spotrebiteľov pred unáhleným rozhodnutím len na základe RPS vypočítanej takýmto spôsobom.

| 3.2.14 | Na poslednú otázku, či je pre poskytovateľov žiadúce aby poskytovali samostatne informácie o všetkých nákladoch, ktoré nie sú pokryté v rámci APR a k otázke vplyvu APR na konkrétne podmienky ako mesačné náklady alebo celkové náklady na úver, je možné dať dve rôzne odpovede. Na prvú časť otázky by EHSV odpovedal kladne, sčasti preto, že napríklad uvádzanie nákladov, ktoré nie sú zahrnuté v APR by umožnilo stiahnuť výhrady voči porovnávaniu podmienok uvádzané v predchádzajúcom bode. K časti o poskytovaní informácií o „konkrétnych“ vplyvov APR tak, ako je to definované Komisiou sa EHSV domnieva, že je bezpochyby realizovateľná a že existujú počítačové programy schopné splniť tieto požiadavky – ak skutočne takáto požiadavka existuje. Pochybnosti vyvstávajú z dôvodov uvedených v bode 3.2.11: existuje riziko, že spotrebiteľ bude v prípade, že mu bude súčasne predložený aj plán finančnej náhrady – ten, ktorý mu skutočne poslúži – a iný návrh, ktorý sa, hoci je správny v zmysle finančnej matematiky, od toho prvého líši. |
| --- | --- |

3.2.14

Na poslednú otázku, či je pre poskytovateľov žiadúce aby poskytovali samostatne informácie o všetkých nákladoch, ktoré nie sú pokryté v rámci APR a k otázke vplyvu APR na konkrétne podmienky ako mesačné náklady alebo celkové náklady na úver, je možné dať dve rôzne odpovede. Na prvú časť otázky by EHSV odpovedal kladne, sčasti preto, že napríklad uvádzanie nákladov, ktoré nie sú zahrnuté v APR by umožnilo stiahnuť výhrady voči porovnávaniu podmienok uvádzané v predchádzajúcom bode. K časti o poskytovaní informácií o „konkrétnych“ vplyvov APR tak, ako je to definované Komisiou sa EHSV domnieva, že je bezpochyby realizovateľná a že existujú počítačové programy schopné splniť tieto požiadavky – ak skutočne takáto požiadavka existuje. Pochybnosti vyvstávajú z dôvodov uvedených v bode 3.2.11: existuje riziko, že spotrebiteľ bude v prípade, že mu bude súčasne predložený aj plán finančnej náhrady – ten, ktorý mu skutočne poslúži – a iný návrh, ktorý sa, hoci je správny v zmysle finančnej matematiky, od toho prvého líši.

| 3.2.15 | Komisia kladie štyri otázky aj v oblasti pravidiel proti úžere a zmien úrokových sadzieb. Pokiaľ ide o prvú z nich, o integráciu pravidiel proti úžere do trhov (ktoré v niektorých členských štátoch existujú), je potrebné spraviť predbežné vyhlásenie: v prípade členských štátoch, ktoré majú stanovenú záväznú hornú hranicu úrokovej sadzby sa zdá, že tieto hranice sa vzťahujú na spotrebný úver, prečerpanie bežného účtu a osobný úver, ale – podľa názoru EHSV – nie na hypotekárne úvery. Toto je však v každom prípade veľmi citlivá otázka: členský štát, ktorý stanovil hranicu sadzby by mohol chcieť podniknúť kroky proti poskytovateľovi, ktorý porušil pravidlá, ktorých subjektom tento poskytovateľ nie je, ale ktoré sa týkajú kontraktu platného na území príslušného členského štátu. Národné pravidlá proti úžere sú v každom prípade prekážkou integrácie trhov. |
| --- | --- |

3.2.15

Komisia kladie štyri otázky aj v oblasti pravidiel proti úžere a zmien úrokových sadzieb. Pokiaľ ide o prvú z nich, o integráciu pravidiel proti úžere do trhov (ktoré v niektorých členských štátoch existujú), je potrebné spraviť predbežné vyhlásenie: v prípade členských štátoch, ktoré majú stanovenú záväznú hornú hranicu úrokovej sadzby sa zdá, že tieto hranice sa vzťahujú na spotrebný úver, prečerpanie bežného účtu a osobný úver, ale – podľa názoru EHSV – nie na hypotekárne úvery. Toto je však v každom prípade veľmi citlivá otázka: členský štát, ktorý stanovil hranicu sadzby by mohol chcieť podniknúť kroky proti poskytovateľovi, ktorý porušil pravidlá, ktorých subjektom tento poskytovateľ nie je, ale ktoré sa týkajú kontraktu platného na území príslušného členského štátu. Národné pravidlá proti úžere sú v každom prípade prekážkou integrácie trhov.

| 3.2.16 | Druhá otázka sa týka možnosti preskúmania úžerníckych úrokových sadzieb v širšom kontexte, nie len konkrétne v súvislosti s hypotekárnymi úvermi. Odpoveď EHSV na túto otázku je kladná; pokiaľ sa v priebehu ďalšieho skúmania ukáže, že je to potrebné, môže legislatíva Spoločenstva nahradiť existujúce národné predpisy. Avšak EHSV varuje pred zjednodušujúcimi riešeniami: v prípade stanovenia jednotnej sadzby úžery existuje riziko, že nebude zohľadňovať individuálne črty trhov. Najmä stanovenie jednotnej úrokovej sadzby by bolo nepremyslené a malo by byť ponechané na členské štáty, za predpokladu, že sa im najprv podarí vyriešiť problémy uvedené v poslednej časti bodu 3.2.15. |
| --- | --- |

3.2.16

Druhá otázka sa týka možnosti preskúmania úžerníckych úrokových sadzieb v širšom kontexte, nie len konkrétne v súvislosti s hypotekárnymi úvermi. Odpoveď EHSV na túto otázku je kladná; pokiaľ sa v priebehu ďalšieho skúmania ukáže, že je to potrebné, môže legislatíva Spoločenstva nahradiť existujúce národné predpisy. Avšak EHSV varuje pred zjednodušujúcimi riešeniami: v prípade stanovenia jednotnej sadzby úžery existuje riziko, že nebude zohľadňovať individuálne črty trhov. Najmä stanovenie jednotnej úrokovej sadzby by bolo nepremyslené a malo by byť ponechané na členské štáty, za predpokladu, že sa im najprv podarí vyriešiť problémy uvedené v poslednej časti bodu 3.2.15.

| 3.2.17 | Tretím bodom je otázka, či sú obmedzenia, ktoré ukladajú niektoré členské štáty na stanovenie zloženej úrokovej sadzby prekážkou integrácie trhu. EHSV môže na túto otázku odpovedať len zopakovaním odpovede k úžerným sadzbám v predchádzajúcom bode. Okrem toho by Komisia mala preskúmať úroveň jednoduchých úrokových sadzieb v krajinách, ktoré neuplatňujú zložené úrokové sadzby. pokiaľ by boli v priemere vyššie než úrokové sadzby iných krajín pre porovnateľné operácie, mohlo by vzniknúť podozrenie, že odbúranie zložených úrokových sadzieb bolo vykompenzované zvýšením jednoduchých úrokov, v súlade s trhovou logikou, ktorá nie je transparentná a neposkytuje spotrebiteľovi žiaden výhody. |
| --- | --- |

3.2.17

Tretím bodom je otázka, či sú obmedzenia, ktoré ukladajú niektoré členské štáty na stanovenie zloženej úrokovej sadzby prekážkou integrácie trhu. EHSV môže na túto otázku odpovedať len zopakovaním odpovede k úžerným sadzbám v predchádzajúcom bode. Okrem toho by Komisia mala preskúmať úroveň jednoduchých úrokových sadzieb v krajinách, ktoré neuplatňujú zložené úrokové sadzby. pokiaľ by boli v priemere vyššie než úrokové sadzby iných krajín pre porovnateľné operácie, mohlo by vzniknúť podozrenie, že odbúranie zložených úrokových sadzieb bolo vykompenzované zvýšením jednoduchých úrokov, v súlade s trhovou logikou, ktorá nie je transparentná a neposkytuje spotrebiteľovi žiaden výhody.

| 3.2.18 | Štvrtá otázka je spojená s tzv. „equity release“, teda bezúčelovým úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou a týka sa vplyvu, ktorý by na jeho vývoj mohli mať prípadné obmedzenia ukladania zloženej úrokovej sadzby. Keďže ide o nový produkt, pri ktorom ešte neexistujú dostatočné skúsenosti, EHSV nezaujíma k tomuto bodu žiadny postoj a ponecháva odpoveď na odborníkov so špecifickými skúsenosťami na trhu. |
| --- | --- |

3.2.18

Štvrtá otázka je spojená s tzv. „equity release“, teda bezúčelovým úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou a týka sa vplyvu, ktorý by na jeho vývoj mohli mať prípadné obmedzenia ukladania zloženej úrokovej sadzby. Keďže ide o nový produkt, pri ktorom ešte neexistujú dostatočné skúsenosti, EHSV nezaujíma k tomuto bodu žiadny postoj a ponecháva odpoveď na odborníkov so špecifickými skúsenosťami na trhu.

| 3.2.19 | Pokiaľ ide o štandardizáciu zmluvných podmienok úverov, Komisia zdôrazňuje, že musí byť posúdená v širšom kontexte iniciatívy týkajúcej sa európskeho zmluvného práva. Štandardizáciu možno dosiahnuť buď klasickou harmonizáciou alebo prostredníctvom takzvaného 26. režimu, právneho nástroja pôsobiaceho popri národnom práve a použiteľného na základe dohody zmluvných strán ako alternatíva k tomuto právu. EHSV sa domnieva, že prvá možnosť je v súčasnej dobe predčasná, a že druhá by mohla byť vhodnou metódou až po tom, ako bude na základe dôkladnej štúdie práva a zmlúv všetkých 25 krajín zabezpečené, že nebude v protiklade so zákonmi a pravidlami žiadneho z nich. V každom prípade je však potrebné, aby pravidlá štandardizácie nebránili poskytovaniu nových produktov a nestali sa tak brzdou inovácie. Kým však budeme čakať na riešenie rôznych problémov, nemalo by byť zložité dosiahnuť dohodu medzi finančnými inštitúciami, spotrebiteľmi a Komisiou o základnom návrhu zmluvy, ktorý by zahŕňal aspoň najčastejšie používané klauzuly spoločné pre všetky druhy zmlúv. |
| --- | --- |

3.2.19

Pokiaľ ide o štandardizáciu zmluvných podmienok úverov, Komisia zdôrazňuje, že musí byť posúdená v širšom kontexte iniciatívy týkajúcej sa európskeho zmluvného práva. Štandardizáciu možno dosiahnuť buď klasickou harmonizáciou alebo prostredníctvom takzvaného 26. režimu, právneho nástroja pôsobiaceho popri národnom práve a použiteľného na základe dohody zmluvných strán ako alternatíva k tomuto právu. EHSV sa domnieva, že prvá možnosť je v súčasnej dobe predčasná, a že druhá by mohla byť vhodnou metódou až po tom, ako bude na základe dôkladnej štúdie práva a zmlúv všetkých 25 krajín zabezpečené, že nebude v protiklade so zákonmi a pravidlami žiadneho z nich. V každom prípade je však potrebné, aby pravidlá štandardizácie nebránili poskytovaniu nových produktov a nestali sa tak brzdou inovácie. Kým však budeme čakať na riešenie rôznych problémov, nemalo by byť zložité dosiahnuť dohodu medzi finančnými inštitúciami, spotrebiteľmi a Komisiou o základnom návrhu zmluvy, ktorý by zahŕňal aspoň najčastejšie používané klauzuly spoločné pre všetky druhy zmlúv.

| 3.2.20 | Posledné dve otázky sa týkajú právnych štruktúr na ochranu práv spotrebiteľov. V každej krajine existujú štruktúry na sprostredkovanie alebo arbitráž, iné než právne štruktúry, ktoré sú pre spotrebiteľa často príliš pomalé a nákladné. Komisia sa pýta najmä na názory týkajúce sa možnosti zavedenia povinnosti vytvorenia osobitnej sprostredkovateľskej a arbitrážnej štruktúry pre hypotekárne úvery v jednotlivých členských štátoch. EHSV v podstate súhlasí s vytvorením systému sprostredkovania, nie však arbitráže, keďže táto zachádza za hranice ochrany spotrebiteľa. Výbor však podotýka, že zákon o hypotekárnych úveroch je už svojou samotnou povahou prepojený s celou škálou ďalších právnych alebo administratívnych pravidiel: občianskym právom, dedičským právom, zákonom o bankrote, vlastníckym právom, pravidlami registrácie v pozemkovej knihe a daňovými predpismi. Alternatívna štruktúra k súdnictvu, ktorá by bola schopná rozhodovania a odolať jednoduchému napadnutiu jej rozhodnutí by mohla byť nútená vytvoriť na túto prácu štruktúru a zdroje podobné tým, ktoré majú samotné súdy. Keďže sa však zdá, že niektoré členské štáty sú otvorené takejto možnosti, mohli by tieto krajiny vypracovať po primeranej skúšobnej dobe správu, aby sprostredkovali informácie, ktoré by mohli byť užitočné pre prípadné všeobecné zavedenie do praxe. |
| --- | --- |

3.2.20

Posledné dve otázky sa týkajú právnych štruktúr na ochranu práv spotrebiteľov. V každej krajine existujú štruktúry na sprostredkovanie alebo arbitráž, iné než právne štruktúry, ktoré sú pre spotrebiteľa často príliš pomalé a nákladné. Komisia sa pýta najmä na názory týkajúce sa možnosti zavedenia povinnosti vytvorenia osobitnej sprostredkovateľskej a arbitrážnej štruktúry pre hypotekárne úvery v jednotlivých členských štátoch. EHSV v podstate súhlasí s vytvorením systému sprostredkovania, nie však arbitráže, keďže táto zachádza za hranice ochrany spotrebiteľa. Výbor však podotýka, že zákon o hypotekárnych úveroch je už svojou samotnou povahou prepojený s celou škálou ďalších právnych alebo administratívnych pravidiel: občianskym právom, dedičským právom, zákonom o bankrote, vlastníckym právom, pravidlami registrácie v pozemkovej knihe a daňovými predpismi. Alternatívna štruktúra k súdnictvu, ktorá by bola schopná rozhodovania a odolať jednoduchému napadnutiu jej rozhodnutí by mohla byť nútená vytvoriť na túto prácu štruktúru a zdroje podobné tým, ktoré majú samotné súdy. Keďže sa však zdá, že niektoré členské štáty sú otvorené takejto možnosti, mohli by tieto krajiny vypracovať po primeranej skúšobnej dobe správu, aby sprostredkovali informácie, ktoré by mohli byť užitočné pre prípadné všeobecné zavedenie do praxe.

| 3.2.21 | Komisia vyzýva na podávanie návrhov možností posilnenia dôveryhodnosti súčasných alternatívnych systémov nápravy, najmä v oblasti hypotekárnych úverov. EHSV si uvedomuje, že súčasný systém prináša pomerne dobré výsledky, ktoré by mohli byť v mnohých prípadoch zlepšené zrýchlením rozhodovacieho procesu. S osobitným zreteľom na hypotekárne úvery a s odvolaním sa na predchádzajúci bod by malo byť zdôraznené, že akékoľvek sprostredkovanie alebo arbitráž by mali byť dôveryhodné pre obe strany a nie len pre spotrebiteľa: priemerná vysoká hodnota každého sporu si vyžaduje, aby každé rozhodnutie bolo spravodlivé a nenapadnuteľné, a to aj právne, aby sa zabránilo neskorším odvolaniam na súdoch. |
| --- | --- |

3.2.21

Komisia vyzýva na podávanie návrhov možností posilnenia dôveryhodnosti súčasných alternatívnych systémov nápravy, najmä v oblasti hypotekárnych úverov. EHSV si uvedomuje, že súčasný systém prináša pomerne dobré výsledky, ktoré by mohli byť v mnohých prípadoch zlepšené zrýchlením rozhodovacieho procesu. S osobitným zreteľom na hypotekárne úvery a s odvolaním sa na predchádzajúci bod by malo byť zdôraznené, že akékoľvek sprostredkovanie alebo arbitráž by mali byť dôveryhodné pre obe strany a nie len pre spotrebiteľa: priemerná vysoká hodnota každého sporu si vyžaduje, aby každé rozhodnutie bolo spravodlivé a nenapadnuteľné, a to aj právne, aby sa zabránilo neskorším odvolaniam na súdoch.

3.3   Právne otázky (bod III Zelenej knihy)

| 3.3.1 | Komisia považuje za vhodné zaoberať sa právnymi otázkami hypotekárnych úverov na základe súčasného prehodnotenia Rímskeho dohovoru z roku 1980, ktorý bude zmenený na nariadenie EÚ. V súčasnosti sa v otázke uplatniteľného práva skúmajú tieto tri postupy:






  — | zaviesť osobitné dohody na určenie práva uplatniteľného na zmluvy o hypotekárnych úveroch: právo uplatniteľné na takéto úvery by malo byť zosúladené s právnymi predpismi štátu, v ktorom sa nehnuteľnosť nachádza, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komisia považuje za vhodné zaoberať sa právnymi otázkami hypotekárnych úverov na základe súčasného prehodnotenia Rímskeho dohovoru z roku 1980, ktorý bude zmenený na nariadenie EÚ. V súčasnosti sa v otázke uplatniteľného práva skúmajú tieto tri postupy:

—

zaviesť osobitné dohody na určenie práva uplatniteľného na zmluvy o hypotekárnych úveroch: právo uplatniteľné na takéto úvery by malo byť zosúladené s právnymi predpismi štátu, v ktorom sa nehnuteľnosť nachádza,

| — | pokračovať v zabezpečovaní súladu so všeobecnými zásadami Rímskeho dohovoru, a teda zabezpečiť zainteresovaným stranám slobodu rozhodnúť o tom, ktoré právo sa uplatňuje, za predpokladu, že sa budú uplatňovať záväzné normy krajiny trvalého pobytu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

pokračovať v zabezpečovaní súladu so všeobecnými zásadami Rímskeho dohovoru, a teda zabezpečiť zainteresovaným stranám slobodu rozhodnúť o tom, ktoré právo sa uplatňuje, za predpokladu, že sa budú uplatňovať záväzné normy krajiny trvalého pobytu spotrebiteľa,

| — | zabezpečiť, aby povinné pravidlá na ochranu spotrebiteľa existujúce v krajine jeho trvalého pobytu neplatili v prípade hypotekárnych úverov, za predpokladu, že v celej Európskej únii je dostatočne vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby povinné pravidlá na ochranu spotrebiteľa existujúce v krajine jeho trvalého pobytu neplatili v prípade hypotekárnych úverov, za predpokladu, že v celej Európskej únii je dostatočne vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa.

| — | Pokiaľ ide kolaterál (collateral), Komisia nevidí dôvod na odklonenie sa od osvedčeného princípu, ktorý EHSV plne podporuje, a ktorý stanovuje, že sa uplatňujú právne predpisy krajiny, v ktorej sa majetok nachádza. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide kolaterál (collateral), Komisia nevidí dôvod na odklonenie sa od osvedčeného princípu, ktorý EHSV plne podporuje, a ktorý stanovuje, že sa uplatňujú právne predpisy krajiny, v ktorej sa majetok nachádza.

| 3.3.1.1 | Tri postupy, ktoré už boli spomenuté oprávňujú ďalšiu diskusiu v osobitnom stanovisku: predmet, ktorým sa zaoberá je zložitý a každý z týchto prístupov má svoje výhody i nevýhody. EHSV sa preto na tomto mieste obmedzí len na niekoľko základných poznámok:






  a) | žiadny z týchto troch prístupov nemôže byť uplatňovaný bez toho, aby z neho nevyplývali nevýhody pre hypotetického spotrebiteľa žijúceho v krajine A, poskytovateľa z krajiny B a majetkom v krajine C (ktorý by mohol byť aj mimo územia EÚ). |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

Tri postupy, ktoré už boli spomenuté oprávňujú ďalšiu diskusiu v osobitnom stanovisku: predmet, ktorým sa zaoberá je zložitý a každý z týchto prístupov má svoje výhody i nevýhody. EHSV sa preto na tomto mieste obmedzí len na niekoľko základných poznámok:

a)

žiadny z týchto troch prístupov nemôže byť uplatňovaný bez toho, aby z neho nevyplývali nevýhody pre hypotetického spotrebiteľa žijúceho v krajine A, poskytovateľa z krajiny B a majetkom v krajine C (ktorý by mohol byť aj mimo územia EÚ).

| b) | ponuka je prísne obmedzená právom krajiny, v ktorej má spotrebiteľ trvalý pobyt – alebo, aby sme sa lepšie vyjadrili, možnosťami spotrebiteľa využívať služby ponúkané poskytovateľom z inej krajiny: poskytovatelia zvyčajne nie sú ochotní uzavrieť zmluvu, ktorá spadá do pôsobnosti práva, ktoré nepoznajú, keďže si uvedomujú, že pokiaľ by nastali akékoľvek spory, museli by si zabezpečiť právnu pomoc v zahraničí a používať jazyk, ktorý im nie je vlastný. |
| --- | --- |

b)

ponuka je prísne obmedzená právom krajiny, v ktorej má spotrebiteľ trvalý pobyt – alebo, aby sme sa lepšie vyjadrili, možnosťami spotrebiteľa využívať služby ponúkané poskytovateľom z inej krajiny: poskytovatelia zvyčajne nie sú ochotní uzavrieť zmluvu, ktorá spadá do pôsobnosti práva, ktoré nepoznajú, keďže si uvedomujú, že pokiaľ by nastali akékoľvek spory, museli by si zabezpečiť právnu pomoc v zahraničí a používať jazyk, ktorý im nie je vlastný.

| c) | musí byť jasne určený jazyk zmluvy, ktorý sa nude používať na vypracovanie zmluvy a korešpondenciu: pokiaľ bude zvolený jazyk spotrebiteľa, znamenalo by to len ďalšie odrádzanie poskytovateľa, okrem toho už spomínaného v písm. b). |
| --- | --- |

c)

musí byť jasne určený jazyk zmluvy, ktorý sa nude používať na vypracovanie zmluvy a korešpondenciu: pokiaľ bude zvolený jazyk spotrebiteľa, znamenalo by to len ďalšie odrádzanie poskytovateľa, okrem toho už spomínaného v písm. b).

| 3.3.2 | Komisia sa vyjadrila aj k viacerých bodom týkajúcim sa hodnotenia bonity klientov, ktoré boli už predtým začlenené do podobnej oblasti (spotrebiteľský úver), a domnieva sa, že najpálčivejším problémom je zabezpečenie cezhraničného prístupu k databázam na nediskriminujúcom základe. EHSV je toho názoru, že právo na prístup je potrebné, ale je potrebné aj vypracovanie vhodných pravidiel na určenie toho, kto môže využívať takéto právo, podmienok prístupu a záruk pre spotrebiteľov. Okrem toho by EHSV rád nastolil otázku, ktorá nebola predtým diskutovaná: kupec majetku, či už je to nehnuteľnosť na trvalé bývanie, alebo dovolenková nehnuteľnosť, často nie je v takejto databáze, pretože si ešte nikdy predtým nebral úver. Zisťovanie presných informácií v takomto prípade bude problematické, zdĺhavé a finančne náročné. |
| --- | --- |

3.3.2

Komisia sa vyjadrila aj k viacerých bodom týkajúcim sa hodnotenia bonity klientov, ktoré boli už predtým začlenené do podobnej oblasti (spotrebiteľský úver), a domnieva sa, že najpálčivejším problémom je zabezpečenie cezhraničného prístupu k databázam na nediskriminujúcom základe. EHSV je toho názoru, že právo na prístup je potrebné, ale je potrebné aj vypracovanie vhodných pravidiel na určenie toho, kto môže využívať takéto právo, podmienok prístupu a záruk pre spotrebiteľov. Okrem toho by EHSV rád nastolil otázku, ktorá nebola predtým diskutovaná: kupec majetku, či už je to nehnuteľnosť na trvalé bývanie, alebo dovolenková nehnuteľnosť, často nie je v takejto databáze, pretože si ešte nikdy predtým nebral úver. Zisťovanie presných informácií v takomto prípade bude problematické, zdĺhavé a finančne náročné.

| 3.3.3 | Komisia sa preto vyjadrila k téme ocenenia nehnuteľností na základe jednotného štandardu EÚ, alebo potrebe podniknutia krokov na zabezpečenie vzájomného uznávanie národných štandardov oceňovania. EHSV si myslí, že prvá alternatíva by mala byť a priori zamietnutá, a to bez ďalšej diskusie na túto tému. Čo sa týka druhej možnosti, odborníci zdôrazňujú, že národné alebo hoci len regionálne štandardy sú utópiou, na ktorú si treba dávať pozor. Príliš veľké množstvo premenných prispieva k vytváraniu trhu s nehnuteľnosťami, ktorého vlastnosti sú do veľkej miery lokálne podfarbené. Akýkoľvek pokus o zjednotenie je nerealizovateľný. EHSV sa k tomuto názoru pripája. |
| --- | --- |

3.3.3

Komisia sa preto vyjadrila k téme ocenenia nehnuteľností na základe jednotného štandardu EÚ, alebo potrebe podniknutia krokov na zabezpečenie vzájomného uznávanie národných štandardov oceňovania. EHSV si myslí, že prvá alternatíva by mala byť a priori zamietnutá, a to bez ďalšej diskusie na túto tému. Čo sa týka druhej možnosti, odborníci zdôrazňujú, že národné alebo hoci len regionálne štandardy sú utópiou, na ktorú si treba dávať pozor. Príliš veľké množstvo premenných prispieva k vytváraniu trhu s nehnuteľnosťami, ktorého vlastnosti sú do veľkej miery lokálne podfarbené. Akýkoľvek pokus o zjednotenie je nerealizovateľný. EHSV sa k tomuto názoru pripája.

| 3.3.4 | Ďalším dôležitým bodom je potom nútený predaj založenej nehnuteľnosti. Zelená kniha upozorňuje, že táto oblasť sa vyznačuje veľkým množstvom procesov, časových rámcov a vysokými nákladmi, a že toto je hlavnou príčinou, ktorá bráni cezhraničnej úverovej aktivite. Navrhuje preto postupný prístup k podpore zlepšenia postupov núteného predaja: najprv zozbierať informácie o nákladoch a dĺžke trvania týchto postupov a potom ich prezentovať v pravidelne aktualizovanej „hodnotiacej tabuľke“. Pokiaľ sa toto ukáže byť neefektívne, zelená kniha navrhuje zvážiť presadenie „stabilnejších“ opatrení. EHSV sa domnieva, že zbieranie informácií a vypracovanie tabuľky by bolo určitým druhom morálnej obžaloby krajín, v ktorých fungujú relatívne neefektívne alebo lacné postupy. Toto by mohlo združeniam poskytovateľov a spotrebiteľov poskytnúť dobrý dôvod na vyvíjanie nátlaku na ich národné orgány, pokiaľ tieto neprijmú vhodné nápravné opatrenia. Zachádzať ďalej, hrozbou použitia „stabilnejších“ metód, sa zdá byť nerealistické: pravdepodobnosť, že by akékoľvek takéto opatrenie našlo podporu členských štátov je veľmi malá. Okrem toho, snaha o zmenu celého právneho systému len pre to, aby sa umožnilo poskytovanie cezhraničných hypotekárnych úverov (ktoré v súčasnosti tvoria len 1 % celkových európskych obchodov a ktorých podiel sa aj podľa najoptimistickejších predstáv zvýši len na 5 %) sa zdá byť prinajmenšom disproporčná. |
| --- | --- |

3.3.4

Ďalším dôležitým bodom je potom nútený predaj založenej nehnuteľnosti. Zelená kniha upozorňuje, že táto oblasť sa vyznačuje veľkým množstvom procesov, časových rámcov a vysokými nákladmi, a že toto je hlavnou príčinou, ktorá bráni cezhraničnej úverovej aktivite. Navrhuje preto postupný prístup k podpore zlepšenia postupov núteného predaja: najprv zozbierať informácie o nákladoch a dĺžke trvania týchto postupov a potom ich prezentovať v pravidelne aktualizovanej „hodnotiacej tabuľke“. Pokiaľ sa toto ukáže byť neefektívne, zelená kniha navrhuje zvážiť presadenie „stabilnejších“ opatrení. EHSV sa domnieva, že zbieranie informácií a vypracovanie tabuľky by bolo určitým druhom morálnej obžaloby krajín, v ktorých fungujú relatívne neefektívne alebo lacné postupy. Toto by mohlo združeniam poskytovateľov a spotrebiteľov poskytnúť dobrý dôvod na vyvíjanie nátlaku na ich národné orgány, pokiaľ tieto neprijmú vhodné nápravné opatrenia. Zachádzať ďalej, hrozbou použitia „stabilnejších“ metód, sa zdá byť nerealistické: pravdepodobnosť, že by akékoľvek takéto opatrenie našlo podporu členských štátov je veľmi malá. Okrem toho, snaha o zmenu celého právneho systému len pre to, aby sa umožnilo poskytovanie cezhraničných hypotekárnych úverov (ktoré v súčasnosti tvoria len 1 % celkových európskych obchodov a ktorých podiel sa aj podľa najoptimistickejších predstáv zvýši len na 5 %) sa zdá byť prinajmenšom disproporčná.

| 3.3.5 | Ďalšou – dosiaľ neprekonateľnou – prekážkou úplnej integráciu trhu je otázka zdanenia. Komisia je v tomto ohľade realistická, a preto neplánuje žiadnu harmonizáciu v tejto oblasti. Existujú však určité prekážky, ktoré by mohli byť odstránené. Niekoľko členských štátov odmietlo odpočítanie dane za úrok zaplatený zahraničným poskytovateľom úverov. V iných prípadoch boli úroky platené domácim poskytovateľom zdaňované na základe čistej sumy úroku z pôžičky, kým zahraniční poskytovatelia boli zdaňovaní na základe

  hrubej

  sumy úrokov platených dlžníkmi z príslušného členského štátu. Oba prípady sú porušením Zmlúv alebo právnych predpisov Spoločenstva: prvý prípad je porušením článkov 49 a 56 Zmluvy, ako to uvádzajú dva rozsudky súdneho dvora. Proti druhému prípadu zamýšľa Komisia – s plnou podporou EHSV – podniknúť priame kroky. |
| --- | --- |

3.3.5

Ďalšou – dosiaľ neprekonateľnou – prekážkou úplnej integráciu trhu je otázka zdanenia. Komisia je v tomto ohľade realistická, a preto neplánuje žiadnu harmonizáciu v tejto oblasti. Existujú však určité prekážky, ktoré by mohli byť odstránené. Niekoľko členských štátov odmietlo odpočítanie dane za úrok zaplatený zahraničným poskytovateľom úverov. V iných prípadoch boli úroky platené domácim poskytovateľom zdaňované na základe čistej sumy úroku z pôžičky, kým zahraniční poskytovatelia boli zdaňovaní na základe

  hrubej

  sumy úrokov platených dlžníkmi z príslušného členského štátu. Oba prípady sú porušením Zmlúv alebo právnych predpisov Spoločenstva: prvý prípad je porušením článkov 49 a 56 Zmluvy, ako to uvádzajú dva rozsudky súdneho dvora. Proti druhému prípadu zamýšľa Komisia – s plnou podporou EHSV – podniknúť priame kroky.

3.4   Hypotekárny kolaterál (bod IV Zelenej knihy)

| 3.4.1 | Pozemkové registre sú kľúčovým prvkom na určenie vlastníckych práv nehnuteľnosti. Okrem toho existuje obava, že tieto registre nie vždy presne odrážajú všetky zaťaženia. Na to, aby mohlo riadne fungovať cezhraničné poskytovanie hypotekárnych úverov (vrátane financovania) musí byť obsah a spravovanie pozemkových kníh jasne pochopené. Komisia financovala pilotnú fázu projektu EULIS, ktorého cieľom bolo posilniť spoluprácu medzi vlastníkmi a kontrolórmi registrov. Tento projekt by sa mohol ukázať ako veľmi užitočný aj v mnohých nových členských štátoch. Teraz ju zaujíma, či by mala pokračovať v aktívnej úlohe financovateľa pri takýchto iniciatívach a či za predpokladu využívania týchto registrov poskytovateľmi úverov a investormi je možné predpokladať, že by títo mohli byť požiadaní, aby prispievali a investovali do takýchto iniciatív. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala pokračovať vo svoje cennej práci pri podpore tohto druhu spolupráce a že by okrem toho mala vypracovať výročnú správu o výsledkoch projektu. Avšak nemyslí si, že by spoločné projekty mali byť financované jednou skupinou, ktorá ich využíva (a už vôbec nie, pokiaľ to nie je hlavná skupina), vzhľadom na to, že i) je v záujme štátov a Spoločenstva, aby mali pozemkové knihy pod kontrolou a ii) v súčasnej dobe je oboje – zápis aj prístup – platené. |
| --- | --- |

3.4.1

Pozemkové registre sú kľúčovým prvkom na určenie vlastníckych práv nehnuteľnosti. Okrem toho existuje obava, že tieto registre nie vždy presne odrážajú všetky zaťaženia. Na to, aby mohlo riadne fungovať cezhraničné poskytovanie hypotekárnych úverov (vrátane financovania) musí byť obsah a spravovanie pozemkových kníh jasne pochopené. Komisia financovala pilotnú fázu projektu EULIS, ktorého cieľom bolo posilniť spoluprácu medzi vlastníkmi a kontrolórmi registrov. Tento projekt by sa mohol ukázať ako veľmi užitočný aj v mnohých nových členských štátoch. Teraz ju zaujíma, či by mala pokračovať v aktívnej úlohe financovateľa pri takýchto iniciatívach a či za predpokladu využívania týchto registrov poskytovateľmi úverov a investormi je možné predpokladať, že by títo mohli byť požiadaní, aby prispievali a investovali do takýchto iniciatív. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala pokračovať vo svoje cennej práci pri podpore tohto druhu spolupráce a že by okrem toho mala vypracovať výročnú správu o výsledkoch projektu. Avšak nemyslí si, že by spoločné projekty mali byť financované jednou skupinou, ktorá ich využíva (a už vôbec nie, pokiaľ to nie je hlavná skupina), vzhľadom na to, že i) je v záujme štátov a Spoločenstva, aby mali pozemkové knihy pod kontrolou a ii) v súčasnej dobe je oboje – zápis aj prístup – platené.

| 3.4.2 | Myšlienka Eurohypotéky nie je nová, zatiaľ však ešte nebola overená na trhu, ani ako pilotný projekt. V podstate by cieľom Eurohypotéky bolo oslabenie prepojenia medzi hypotekárnym úverom a hypotekárnym kolaterálom: druhý menovaný by bol súčasťou celku záruk na zabezpečenie cenných papierov vydaných na trh. Tento koncept sa zdá byť atraktívny a odzrkadľuje myšlienku integrovaného trhu s nehnuteľnosťami na európskej úrovni. EHSV sa domnieva, že tento projekt by mal byť podporovaný. Pokiaľ sa zrealizuje, bol by prvým krokom k integrácii trhov dosiahnutej trhom samotným a nie regulačným tlakom. |
| --- | --- |

3.4.2

Myšlienka Eurohypotéky nie je nová, zatiaľ však ešte nebola overená na trhu, ani ako pilotný projekt. V podstate by cieľom Eurohypotéky bolo oslabenie prepojenia medzi hypotekárnym úverom a hypotekárnym kolaterálom: druhý menovaný by bol súčasťou celku záruk na zabezpečenie cenných papierov vydaných na trh. Tento koncept sa zdá byť atraktívny a odzrkadľuje myšlienku integrovaného trhu s nehnuteľnosťami na európskej úrovni. EHSV sa domnieva, že tento projekt by mal byť podporovaný. Pokiaľ sa zrealizuje, bol by prvým krokom k integrácii trhov dosiahnutej trhom samotným a nie regulačným tlakom.

3.5   Financovanie hypotekárneho úveru (bod V Zelenej knihy)

| 3.5.1 | Jednotlivé krajiny majú rôzne spôsoby financovania hypotekárnych úverov, ktoré sú však v podstate založené na záložných listoch kde založená nehnuteľnosť predstavuje zábezpeku pre poskytovateľa. V príslušných sektoroch sa stále rozširuje podpora pre myšlienku, aby ďalšia integrácia trhov bola rozšírená vytvorením takéhoto európskeho trhu so zárukami. Hoci sa Komisia prikláňa k tomuto názoru, podotýka, že túto otázku je potrebné dôkladnejšie preskúmať. Komisia sa domnieva, že výhodou paneurópskych mechanizmov financovania by bolo zvýšenie zdrojov financovania, prehĺbenie likvidity trhu a vo všeobecnosti umožnenie diverzifikácie rizika. Okrem toho by podporili ďalšiu integráciu sekundárnych trhov, ktorá je v každom prípade závislá od integrácie primárnych trhov. EHSV podporuje tento názor, ale zároveň súhlasí s názorom tých, ktorí sa domnievajú, že toto je dlhodobý cieľ. |
| --- | --- |

3.5.1

Jednotlivé krajiny majú rôzne spôsoby financovania hypotekárnych úverov, ktoré sú však v podstate založené na záložných listoch kde založená nehnuteľnosť predstavuje zábezpeku pre poskytovateľa. V príslušných sektoroch sa stále rozširuje podpora pre myšlienku, aby ďalšia integrácia trhov bola rozšírená vytvorením takéhoto európskeho trhu so zárukami. Hoci sa Komisia prikláňa k tomuto názoru, podotýka, že túto otázku je potrebné dôkladnejšie preskúmať. Komisia sa domnieva, že výhodou paneurópskych mechanizmov financovania by bolo zvýšenie zdrojov financovania, prehĺbenie likvidity trhu a vo všeobecnosti umožnenie diverzifikácie rizika. Okrem toho by podporili ďalšiu integráciu sekundárnych trhov, ktorá je v každom prípade závislá od integrácie primárnych trhov. EHSV podporuje tento názor, ale zároveň súhlasí s názorom tých, ktorí sa domnievajú, že toto je dlhodobý cieľ.

| 3.5.2 | Hlavnou myšlienkou je prevoditeľnosť hypotekárnych úverov. Komisia zamýšľa vytvoriť pracovnú skupinu ad hoc zainteresovaných strán, ktorá by bola zodpovedná za zhodnotenie potreby a povahy akýchkoľvek opatrení v oblasti fnancovania, a vyjadruje svoj záujem o zhodnotenie toho, či by bolo možné podporiť paneurópsky trh s hypotekárnym financovaním trhom vedenými iniciatívami (napríklad vypracovaním štandardov pre dokumentáciu a definovanie modelov použitých v rámci cezhraničného financovania). EHSV sa domnieva, že by mali reagovať trhoví operátori, keďže oni sú jediní, ktorí majú dostatočné vedomosti na vypracovanie fundovaného hodnotenia. |
| --- | --- |

3.5.2

Hlavnou myšlienkou je prevoditeľnosť hypotekárnych úverov. Komisia zamýšľa vytvoriť pracovnú skupinu ad hoc zainteresovaných strán, ktorá by bola zodpovedná za zhodnotenie potreby a povahy akýchkoľvek opatrení v oblasti fnancovania, a vyjadruje svoj záujem o zhodnotenie toho, či by bolo možné podporiť paneurópsky trh s hypotekárnym financovaním trhom vedenými iniciatívami (napríklad vypracovaním štandardov pre dokumentáciu a definovanie modelov použitých v rámci cezhraničného financovania). EHSV sa domnieva, že by mali reagovať trhoví operátori, keďže oni sú jediní, ktorí majú dostatočné vedomosti na vypracovanie fundovaného hodnotenia.

| 3.5.3 | Záverečné poznámky Komisie otvárajú, pre budúcnosť trhov kľúčovú, otázku, či by hypotekárne úverovanie malo byť nevyhnutne obmedzené len na úverové inštitúcie alebo či a za akých podmienok by takáto činnosť mohla byť vykonávaná inštitúciami, ktoré nepožadujú depozit alebo splátky, a preto nespadajú do rámca definície EÚ o úverovej inštitúcii a teda ani pod dozornú povinnosť. EHSV na začiatok poznamenáva, že v záujme zabezpečenia silného a stabilného trhu je prítomnosť kontrolného orgánu na kontrolu trhov s nehnuteľnosťami nedostačujúca. Je potrebné efektívne kontrolovať všetky finančné inštitúcie, a to bez ohľadu na druh. Faktor ochrany spotrebiteľa spôsobil zavedenie dozorného práva, a preto je každý nový návrh potrebné preskúmať z tohto pohľadu. |
| --- | --- |

3.5.3

Záverečné poznámky Komisie otvárajú, pre budúcnosť trhov kľúčovú, otázku, či by hypotekárne úverovanie malo byť nevyhnutne obmedzené len na úverové inštitúcie alebo či a za akých podmienok by takáto činnosť mohla byť vykonávaná inštitúciami, ktoré nepožadujú depozit alebo splátky, a preto nespadajú do rámca definície EÚ o úverovej inštitúcii a teda ani pod dozornú povinnosť. EHSV na začiatok poznamenáva, že v záujme zabezpečenia silného a stabilného trhu je prítomnosť kontrolného orgánu na kontrolu trhov s nehnuteľnosťami nedostačujúca. Je potrebné efektívne kontrolovať všetky finančné inštitúcie, a to bez ohľadu na druh. Faktor ochrany spotrebiteľa spôsobil zavedenie dozorného práva, a preto je každý nový návrh potrebné preskúmať z tohto pohľadu.

| 3.5.4 | Inštitúcie takéhoto druhu by mali byť
  úplne

  finančne sebestačné: toto je však ťažké dosiahnuť a okrem toho by si vyžadovalo neustálu kontrolu na zabezpečenie toho, že počiatočné podmienky zostali v priebehu doby nezmenené. V iných prípadoch je návrat k externému financovaniu – za akýchkoľvek podmienok – nevyhnutný. EHSV uzatvára, že inštitúcie Komisiou zmieneného typu musia podliehať dozornej povinnosti, a to bez ohľadu na to, či im bola uložená bankou alebo inou agentúrou. Okrem toho musí byť zachovaná rovnaká príležitosť pre všetkých a pravidlá, vzťahujúce sa na úverové inštitúcie – najmä pravidlá solventnosti a likvidity – sa musia uplatňovať aj na tieto ostatné inštitúcie. Pokiaľ sú ešte stále platné pravidlá dozorného práva, nemali by platiť žiadne výnimky. |
| --- | --- |

3.5.4

Inštitúcie takéhoto druhu by mali byť
  úplne

  finančne sebestačné: toto je však ťažké dosiahnuť a okrem toho by si vyžadovalo neustálu kontrolu na zabezpečenie toho, že počiatočné podmienky zostali v priebehu doby nezmenené. V iných prípadoch je návrat k externému financovaniu – za akýchkoľvek podmienok – nevyhnutný. EHSV uzatvára, že inštitúcie Komisiou zmieneného typu musia podliehať dozornej povinnosti, a to bez ohľadu na to, či im bola uložená bankou alebo inou agentúrou. Okrem toho musí byť zachovaná rovnaká príležitosť pre všetkých a pravidlá, vzťahujúce sa na úverové inštitúcie – najmä pravidlá solventnosti a likvidity – sa musia uplatňovať aj na tieto ostatné inštitúcie. Pokiaľ sú ešte stále platné pravidlá dozorného práva, nemali by platiť žiadne výnimky.

V Bruseli, 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ú. v. EÚ C 221 z 8. septembra 2005.

1

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/120

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“

KOM(2005) 184, konečné znenie

(2006/C 65/22)

Komisia sa 10. mája 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 14. novembra 2005 Spravodajcom bol pán PARIZA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. – 15. decembra 2005 (schôdza z 15. decembra 2005) 98 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Európska rada prijala na svojom zasadnutí 4. a 5. novembra 2004 druhý viacročný program na vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii – Haagsky program (1). Program určuje všeobecnú a konkrétnu orientáciu opatrení v oblastiach politiky, ktoré pomáhajú vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (PSBS), a to na obdobie nasledujúcich piatich rokov (2005 – 2009). |
| --- | --- |

1.1

Európska rada prijala na svojom zasadnutí 4. a 5. novembra 2004 druhý viacročný program na vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii – Haagsky program (1). Program určuje všeobecnú a konkrétnu orientáciu opatrení v oblastiach politiky, ktoré pomáhajú vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (PSBS), a to na obdobie nasledujúcich piatich rokov (2005 – 2009).

| 1.2 | Európska rada vyzvala Európsku komisiu na vypracovanie akčného plánu, ktorý by pretransformoval usmernenia určené Haagskym programom na konkrétne akcie. Európska komisia uverejnila 10. mája 2005 oznámenie s názvom Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
   (2), ktoré stanovuje strategické ciele na nasledujúcich päť rokov a obsahuje časový rozvrh pre prijatie balíka opatrení a legislatívnych návrhov v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

1.2

Európska rada vyzvala Európsku komisiu na vypracovanie akčného plánu, ktorý by pretransformoval usmernenia určené Haagskym programom na konkrétne akcie. Európska komisia uverejnila 10. mája 2005 oznámenie s názvom Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
   (2), ktoré stanovuje strategické ciele na nasledujúcich päť rokov a obsahuje časový rozvrh pre prijatie balíka opatrení a legislatívnych návrhov v týchto oblastiach.

2.   ZÁVER

| 2.1 | Päť rokov po zasadnutí v Tampere sa ešte stále nepodarilo dosiahnuť ciele, ktoré boli počas neho stanovené. EÚ ešte stále nie je spoločným priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Haagsky program je síce menej ambiciózny, ale jeho ciele sú veľmi dôležité. |
| --- | --- |

2.1

Päť rokov po zasadnutí v Tampere sa ešte stále nepodarilo dosiahnuť ciele, ktoré boli počas neho stanovené. EÚ ešte stále nie je spoločným priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Haagsky program je síce menej ambiciózny, ale jeho ciele sú veľmi dôležité.

| 2.2 | Súčasťou vytvorenia spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musí byť správna rovnováha týchto troch rozmerov. Haagsky program to nerobí v dostatočnom rozsahu. Opatrenia prijaté v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musia hodnoty slobody a spravodlivosti ochraňovať. EHSV je presvedčený, že základ týchto politík by mala tvoriť ochrana základných slobôd a práv zaručených Európskym dohovorom o ľudských právach a Chartou základných práv EÚ. |
| --- | --- |

2.2

Súčasťou vytvorenia spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musí byť správna rovnováha týchto troch rozmerov. Haagsky program to nerobí v dostatočnom rozsahu. Opatrenia prijaté v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musia hodnoty slobody a spravodlivosti ochraňovať. EHSV je presvedčený, že základ týchto politík by mala tvoriť ochrana základných slobôd a práv zaručených Európskym dohovorom o ľudských právach a Chartou základných práv EÚ.

| 2.3 | EHSV si praje efektívnu politiku bezpečnosti, ktorá by chránila občanov v slobodnej a otvorenej spoločnosti v rámci spravodlivosti a zákonnosti. V deň schválenia neprimeranej legislatívy, ktorou v mene boja proti terorizmu obetujeme ľudské práva v prospech bezpečnosti, darujeme teroristom ich prvé víťazstvo. Európska občianska spoločnosť by mala v tomto hrať kľúčovú a aktívnu úlohu. |
| --- | --- |

2.3

EHSV si praje efektívnu politiku bezpečnosti, ktorá by chránila občanov v slobodnej a otvorenej spoločnosti v rámci spravodlivosti a zákonnosti. V deň schválenia neprimeranej legislatívy, ktorou v mene boja proti terorizmu obetujeme ľudské práva v prospech bezpečnosti, darujeme teroristom ich prvé víťazstvo. Európska občianska spoločnosť by mala v tomto hrať kľúčovú a aktívnu úlohu.

| 2.4 | EHSV si želá rozvoj občianstva Európskej únie, a to aktívneho občianstva. Navrhujeme otvorenejšie, rovnoprávne a širšie občianstvo vyššej kvality bez diskriminácie. |
| --- | --- |

2.4

EHSV si želá rozvoj občianstva Európskej únie, a to aktívneho občianstva. Navrhujeme otvorenejšie, rovnoprávne a širšie občianstvo vyššej kvality bez diskriminácie.

| 2.5 | Dôležité je, aby Európska únia vypracovala spoločné azylové konanie a jednotný štatút, založený na Ženevskej konvencii. |
| --- | --- |

2.5

Dôležité je, aby Európska únia vypracovala spoločné azylové konanie a jednotný štatút, založený na Ženevskej konvencii.

| 2.6 | EÚ musí mať spoločnú prisťahovaleckú politiku s harmonizovaným právom nielen na prevenciu nelegálneho prisťahovalectva a boj proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi, ale aj na prijímanie nových prisťahovalcov prostredníctvom transparentných a flexibilných právnych konaní. |
| --- | --- |

2.6

EÚ musí mať spoločnú prisťahovaleckú politiku s harmonizovaným právom nielen na prevenciu nelegálneho prisťahovalectva a boj proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi, ale aj na prijímanie nových prisťahovalcov prostredníctvom transparentných a flexibilných právnych konaní.

| 2.7 | Prisťahovalci a žiadatelia o azyl by mali mať zaručené spravodlivé zaobchádzanie v súlade s ľudskými právami, Chartou základných práv a antidiskriminačným právom. Musia sa rozvíjať opatrenia v oblasti prijímania a integrácie prisťahovalcov. |
| --- | --- |

2.7

Prisťahovalci a žiadatelia o azyl by mali mať zaručené spravodlivé zaobchádzanie v súlade s ľudskými právami, Chartou základných práv a antidiskriminačným právom. Musia sa rozvíjať opatrenia v oblasti prijímania a integrácie prisťahovalcov.

| 2.8 | Haagsky program by mal posilňovať slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť a upevňovať efektívnosť, legitímnosť, vzájomnú dôveru, rovnosť a proporcionalitu. Preto je potrebné využívať právne predpisy Spoločenstva a všetky dostupné inštitucionálne nástroje. |
| --- | --- |

2.8

Haagsky program by mal posilňovať slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť a upevňovať efektívnosť, legitímnosť, vzájomnú dôveru, rovnosť a proporcionalitu. Preto je potrebné využívať právne predpisy Spoločenstva a všetky dostupné inštitucionálne nástroje.

| 2.9 | Dôležité je riešiť súčasnú právnu a inštitucionálnu zložitosť týchto oblastí politiky. Skutočnosť, že mnohé z týchto otázok sa riešia na medzivládnej úrovni (tretí pilier) obmedzuje efektívnosť a rozsah metódy Spoločenstva. Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu obsahuje súvislú a efektívnu odpoveď na mnohé z problémov, ktoré sa vyskytujú v oblasti spolupráce v otázkach slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

2.9

Dôležité je riešiť súčasnú právnu a inštitucionálnu zložitosť týchto oblastí politiky. Skutočnosť, že mnohé z týchto otázok sa riešia na medzivládnej úrovni (tretí pilier) obmedzuje efektívnosť a rozsah metódy Spoločenstva. Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu obsahuje súvislú a efektívnu odpoveď na mnohé z problémov, ktoré sa vyskytujú v oblasti spolupráce v otázkach slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 2.10 | Hoci návrh Zmluvy o Ústave pre Európu obsahuje nové právne základy pre rozvoj týchto oblastí politiky, v súčasnej dobe platné zmluvy však tiež obsahujú užitočné nástroje, ktoré je potrebné využiť. |
| --- | --- |

2.10

Hoci návrh Zmluvy o Ústave pre Európu obsahuje nové právne základy pre rozvoj týchto oblastí politiky, v súčasnej dobe platné zmluvy však tiež obsahujú užitočné nástroje, ktoré je potrebné využiť.

| 2.11 | Európsky priestor spravodlivosti by mal byť založený na dôvere a vzájomnom uznávaní súdnych rozhodnutí. Okrem toho je potrebné vytvoriť nové právne nástroje. |
| --- | --- |

2.11

Európsky priestor spravodlivosti by mal byť založený na dôvere a vzájomnom uznávaní súdnych rozhodnutí. Okrem toho je potrebné vytvoriť nové právne nástroje.

| 2.12 | Všetky legislatívne opatrenia týkajúce sa bezpečnosti by mali byť podrobené pravidelnému rozsiahlemu prehodnoteniu, ako aj demokratickej kontrole zo strany Európskeho parlamentu a Súdneho dvora Európskych spoločenstiev. Iba týmto spôsobom je možné vytvoriť skutočný spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

2.12

Všetky legislatívne opatrenia týkajúce sa bezpečnosti by mali byť podrobené pravidelnému rozsiahlemu prehodnoteniu, ako aj demokratickej kontrole zo strany Európskeho parlamentu a Súdneho dvora Európskych spoločenstiev. Iba týmto spôsobom je možné vytvoriť skutočný spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 2.13 | Žiadny z cieľov stanovených v Haagskom programe a akčnom pláne nie je možné dosiahnuť bez dostatočného financovania. Európska komisia predložila návrhy troch rámcových programov (apríl 2005), ku ktorým EHSV vypracováva stanoviská (3). |
| --- | --- |

2.13

Žiadny z cieľov stanovených v Haagskom programe a akčnom pláne nie je možné dosiahnuť bez dostatočného financovania. Európska komisia predložila návrhy troch rámcových programov (apríl 2005), ku ktorým EHSV vypracováva stanoviská (3).

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Potom, ako bola nadobudnutím platnosti Amsterdamskej zmluvy do systému Spoločenstva zahrnutá oblasť spravodlivosti a vnútorných vecí, Európska rada v Tampere (15. a 16. októbra 1999) prijala prvý viacročný program týkajúci sa týchto oblastí politiky – Program z Tampere. |
| --- | --- |

3.1

Potom, ako bola nadobudnutím platnosti Amsterdamskej zmluvy do systému Spoločenstva zahrnutá oblasť spravodlivosti a vnútorných vecí, Európska rada v Tampere (15. a 16. októbra 1999) prijala prvý viacročný program týkajúci sa týchto oblastí politiky – Program z Tampere.

| 3.2 | Za päť rokov sa podľa Rady podarilo dosiahnuť významný pokrok smerom k vytvoreniu spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. „Boli položené základy spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky, pripravené zosúladenie hraničných kontrol, zlepšená policajná spolupráca a dosiahol sa výrazný pokrok pri vytváraní základov justičnej spolupráce na základe princípu vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí a rozsudkov
   (4)“. |
| --- | --- |

3.2

Za päť rokov sa podľa Rady podarilo dosiahnuť významný pokrok smerom k vytvoreniu spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. „Boli položené základy spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky, pripravené zosúladenie hraničných kontrol, zlepšená policajná spolupráca a dosiahol sa výrazný pokrok pri vytváraní základov justičnej spolupráce na základe princípu vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí a rozsudkov
   (4)“.

| 3.3 | Najnovšia zo správ, ktoré Európska komisia uverejňuje dvakrát do roka („ukazovateľ pokroku“), hodnotiaca pokrok dosiahnutý v prvej polovici roka 2004 (5) však naznačuje, že dosiahnutá úroveň priblíženia medzi jednotlivými oblasťami politiky bola nižšia, ako sa očakávalo. |
| --- | --- |

3.3

Najnovšia zo správ, ktoré Európska komisia uverejňuje dvakrát do roka („ukazovateľ pokroku“), hodnotiaca pokrok dosiahnutý v prvej polovici roka 2004 (5) však naznačuje, že dosiahnutá úroveň priblíženia medzi jednotlivými oblasťami politiky bola nižšia, ako sa očakávalo.

| 3.4 | Je potrebné vziať do úvahy, že je veľmi zložité dosiahnuť harmonizáciu noriem a spoločné opatrenia v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, keďže právne systémy jednotlivých štátov, ich politické smerovanie a sčasti aj záujmy jednotlivých štátov sú veľmi rozdielne. Skúsenosti európskej integrácie v iných oblastiach politiky Spoločenstva však ukazujú, že je možné prekonať tieto prekážky pevnou politickou vôľou členských štátov a za jasného vedenia Komisiou. |
| --- | --- |

3.4

Je potrebné vziať do úvahy, že je veľmi zložité dosiahnuť harmonizáciu noriem a spoločné opatrenia v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, keďže právne systémy jednotlivých štátov, ich politické smerovanie a sčasti aj záujmy jednotlivých štátov sú veľmi rozdielne. Skúsenosti európskej integrácie v iných oblastiach politiky Spoločenstva však ukazujú, že je možné prekonať tieto prekážky pevnou politickou vôľou členských štátov a za jasného vedenia Komisiou.

| 3.5 | EHSV sa domnieva, že z celkového hľadiska bol dosiahnutý príliš malý pokrok. Nedosiahli sa mnohé z konkrétnych cieľov dohodnutých v Tampere a veľa prijatých opatrení nedosiahlo očakávaný účinok. |
| --- | --- |

3.5

EHSV sa domnieva, že z celkového hľadiska bol dosiahnutý príliš malý pokrok. Nedosiahli sa mnohé z konkrétnych cieľov dohodnutých v Tampere a veľa prijatých opatrení nedosiahlo očakávaný účinok.

| 3.6 | Haagsky program má teraz zložitú úlohu pokračovať ďalej a podporovať vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Problémy v tejto oblasti sú však početné a veľmi komplexné (6). |
| --- | --- |

3.6

Haagsky program má teraz zložitú úlohu pokračovať ďalej a podporovať vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Problémy v tejto oblasti sú však početné a veľmi komplexné (6).

| 3.7 | Na rozdiel od programu z Tampere nepredkladá Haagsky program žiadnu novú politiku. Nenáročný rozsah programu je založený na potrebe efektívnejšej implementácie a posúdenia existujúcej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

3.7

Na rozdiel od programu z Tampere nepredkladá Haagsky program žiadnu novú politiku. Nenáročný rozsah programu je založený na potrebe efektívnejšej implementácie a posúdenia existujúcej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 3.8 | Okrem toho neposkytuje ani nástroje potrebné na úspešné odstránenie prekážok, ktoré doteraz bránia väčšiemu priblíženiu politiky jednotlivých členských štátov. EHSV je presvedčený, že z dôvodu nedostatočných ambícií Haagskeho programu nebude možné zostaviť ucelený, vysokokvalitný, široký a efektívny legislatívny rámec, ktorý by zabezpečil správnu rovnováhu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

3.8

Okrem toho neposkytuje ani nástroje potrebné na úspešné odstránenie prekážok, ktoré doteraz bránia väčšiemu priblíženiu politiky jednotlivých členských štátov. EHSV je presvedčený, že z dôvodu nedostatočných ambícií Haagskeho programu nebude možné zostaviť ucelený, vysokokvalitný, široký a efektívny legislatívny rámec, ktorý by zabezpečil správnu rovnováhu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 3.9 | Tieto prekážky sa nepretržite vynárajú z politík členských štátov, ktorým chýba efektívnosť, solidarita, transparentnosť, vzájomná dôvera, proporcionalita a rovnováha slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

3.9

Tieto prekážky sa nepretržite vynárajú z politík členských štátov, ktorým chýba efektívnosť, solidarita, transparentnosť, vzájomná dôvera, proporcionalita a rovnováha slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 3.10 | EHSV víta fakt, že Európska komisia za prvú z desiatich priorít na nasledujúcich päť rokov stanovených v akčnom pláne rozvoja priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti určila obranu a rešpektovanie základných práv a občianstva. |
| --- | --- |

3.10

EHSV víta fakt, že Európska komisia za prvú z desiatich priorít na nasledujúcich päť rokov stanovených v akčnom pláne rozvoja priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti určila obranu a rešpektovanie základných práv a občianstva.

| 3.11 | Navyše je potrebné vyzdvihnúť, že popri prijatí Haagskeho programu bolo prijaté rozhodnutie používať proces spolurozhodovania a hlasovanie kvalifikovanou väčšinou pre všetky opatrenia hlavy IV, čo aspoň umožňuje odstrániť doteraz jednu z najvýznamnejších prekážok. Je však škoda, že z tohto opatrenia bola vylúčená oblasť neregulovaného prisťahovalectva. |
| --- | --- |

3.11

Navyše je potrebné vyzdvihnúť, že popri prijatí Haagskeho programu bolo prijaté rozhodnutie používať proces spolurozhodovania a hlasovanie kvalifikovanou väčšinou pre všetky opatrenia hlavy IV, čo aspoň umožňuje odstrániť doteraz jednu z najvýznamnejších prekážok. Je však škoda, že z tohto opatrenia bola vylúčená oblasť neregulovaného prisťahovalectva.

| 3.12 | V oblasti konkrétnych usmernení mieša Haagsky program aspekty týkajúce sa „bezpečnosti“ a aspekty týkajúce sa „slobody“, čo nie je veľmi vhodné. Oblasti politiky, týkajúce sa priamo bezpečnosti majú nepochybne prednosť a zasahujú do aspektov týkajúcich sa slobody a spravodlivosti. To je napríklad prípad iniciatív založených na zavedení biometrických systémov a nových technológií, vzájomnej spolupráci databáz, väčšej kontrole vnútorných a vonkajších hraníc a efektívnejšom boji proti neregulovanej migrácii, ktoré sú paradoxne uvedené v časti „Posilňovanie slobody“. |
| --- | --- |

3.12

V oblasti konkrétnych usmernení mieša Haagsky program aspekty týkajúce sa „bezpečnosti“ a aspekty týkajúce sa „slobody“, čo nie je veľmi vhodné. Oblasti politiky, týkajúce sa priamo bezpečnosti majú nepochybne prednosť a zasahujú do aspektov týkajúcich sa slobody a spravodlivosti. To je napríklad prípad iniciatív založených na zavedení biometrických systémov a nových technológií, vzájomnej spolupráci databáz, väčšej kontrole vnútorných a vonkajších hraníc a efektívnejšom boji proti neregulovanej migrácii, ktoré sú paradoxne uvedené v časti „Posilňovanie slobody“.

| 3.13 | Komplexné posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musí prísne rešpektovať potrebu spravodlivého vyváženia všetkých troch rozmerov, aby nedošlo k zasahovaniu do základných hodnôt (ľudských práv a občianskych slobôd) a demokratických princípov (zákonnosti) zdieľaných v Únii. Sloboda nesmie byť obmedzovaná kvôli bezpečnosti. Niektoré politické návrhy iba opakujú chybu minulosti: obetovanie časti slobody v prospech zvýšenia bezpečnosti. História dokázala, že najefektívnejšie bránia bezpečnosť otvorené a slobodné spoločnosti. Ochrana základných ľudských práv je centrom hodnôt, ktoré sú nám Európanom v súčasnosti spoločné. V deň prijatia neprimeranej legislatívy, ktorou v mene boja proti terorizmu obetujeme ľudské práva v prospech bezpečnosti, darujeme teroristom ich prvé víťazstvo. Sú to práve hodnoty slobody, ktoré nám dávajú silu čeliť teroristom. Európska politika musí efektívne zabezpečovať a chrániť základné ľudské práva a slobodu. |
| --- | --- |

3.13

Komplexné posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musí prísne rešpektovať potrebu spravodlivého vyváženia všetkých troch rozmerov, aby nedošlo k zasahovaniu do základných hodnôt (ľudských práv a občianskych slobôd) a demokratických princípov (zákonnosti) zdieľaných v Únii. Sloboda nesmie byť obmedzovaná kvôli bezpečnosti. Niektoré politické návrhy iba opakujú chybu minulosti: obetovanie časti slobody v prospech zvýšenia bezpečnosti. História dokázala, že najefektívnejšie bránia bezpečnosť otvorené a slobodné spoločnosti. Ochrana základných ľudských práv je centrom hodnôt, ktoré sú nám Európanom v súčasnosti spoločné. V deň prijatia neprimeranej legislatívy, ktorou v mene boja proti terorizmu obetujeme ľudské práva v prospech bezpečnosti, darujeme teroristom ich prvé víťazstvo. Sú to práve hodnoty slobody, ktoré nám dávajú silu čeliť teroristom. Európska politika musí efektívne zabezpečovať a chrániť základné ľudské práva a slobodu.

| 3.14 | Táto nerovnováha medzi jednotlivými oblasťami politiky Spoločenstva je zrejmá aj vo finančných výhľadoch, keďže väčšina rozpočtu ide na opatrenia týkajúce sa bezpečnosti (7). |
| --- | --- |

3.14

Táto nerovnováha medzi jednotlivými oblasťami politiky Spoločenstva je zrejmá aj vo finančných výhľadoch, keďže väčšina rozpočtu ide na opatrenia týkajúce sa bezpečnosti (7).

| 3.15 | Haagsky program by mal podporovať, posilňovať a zjednocovať efektivitu, legitímnosť, vzájomnú dôveru, rovnosť a proporcionalitu a vytvárať správnu rovnováhu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Dôležité je prekonať súčasnú justičnú a inštitucionálnu zložitosť a spoľahlivo zaručiť, aby bezpečnostné opatrenia podliehali primeranej demokratickej kontrole Európskeho parlamentu a justičnému dohľadu Európskeho súdneho dvora v Luxemburgu. |
| --- | --- |

3.15

Haagsky program by mal podporovať, posilňovať a zjednocovať efektivitu, legitímnosť, vzájomnú dôveru, rovnosť a proporcionalitu a vytvárať správnu rovnováhu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Dôležité je prekonať súčasnú justičnú a inštitucionálnu zložitosť a spoľahlivo zaručiť, aby bezpečnostné opatrenia podliehali primeranej demokratickej kontrole Európskeho parlamentu a justičnému dohľadu Európskeho súdneho dvora v Luxemburgu.

| 3.16 | Podpora a prísna ochrana slobody je najúčinnejším spôsobom, ako čeliť problémom, pred ktorými stojí Európska únia v 21. storočí, vrátane hrozby terorizmu. |
| --- | --- |

3.16

Podpora a prísna ochrana slobody je najúčinnejším spôsobom, ako čeliť problémom, pred ktorými stojí Európska únia v 21. storočí, vrátane hrozby terorizmu.

| 3.17 | Organizácie pre ľudské práva a všetky organizácie občianskej spoločnosti hrajú veľmi dôležitú úlohu pri rozvoji politík vyplývajúcich z Haagskeho programu. EHSV naďalej podporuje politiku spolupráce so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby rozvoj Haagskeho programu vytvoril primeranú rovnováhu v Európskej únii. |
| --- | --- |

3.17

Organizácie pre ľudské práva a všetky organizácie občianskej spoločnosti hrajú veľmi dôležitú úlohu pri rozvoji politík vyplývajúcich z Haagskeho programu. EHSV naďalej podporuje politiku spolupráce so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby rozvoj Haagskeho programu vytvoril primeranú rovnováhu v Európskej únii.

| 3.18 | EHSV bude aj naďalej nabádať k politike spolupráce so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou, aby v rámci rozvoja Haagskeho programu zabezpečil primeranú rovnováhu v EÚ, pretože sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú súčasťou všeobecného záujmu spoločnosti, ktorý sledujú aj podniky, sociálni partneri a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

3.18

EHSV bude aj naďalej nabádať k politike spolupráce so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou, aby v rámci rozvoja Haagskeho programu zabezpečil primeranú rovnováhu v EÚ, pretože sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú súčasťou všeobecného záujmu spoločnosti, ktorý sledujú aj podniky, sociálni partneri a mimovládne organizácie.

| 3.19 | Obdobie neistoty po referendách vo Francúzsku a Holandsku je novou výzvou na vytváranie prisťahovaleckej a azylovej politiky ako aj v oblasti ďalších otázok, ktoré rieši akčný plán implementujúci Haagsky program. Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu síce obsahuje nový právny základ pre vytváranie politiky v týchto oblastiach, avšak aj v súčasnosti platné zmluvy obsahujú užitočné nástroje pre túto oblasť, ktoré je nutné využiť. |
| --- | --- |

3.19

Obdobie neistoty po referendách vo Francúzsku a Holandsku je novou výzvou na vytváranie prisťahovaleckej a azylovej politiky ako aj v oblasti ďalších otázok, ktoré rieši akčný plán implementujúci Haagsky program. Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu síce obsahuje nový právny základ pre vytváranie politiky v týchto oblastiach, avšak aj v súčasnosti platné zmluvy obsahujú užitočné nástroje pre túto oblasť, ktoré je nutné využiť.

4.   Konkrétne pripomienky k posilneniu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

4.1   Posilňovanie slobody

| 4.1.1 | Rešpektovanie základných práv a občianskych slobôd je jedným z pilierov Európskej integrácie a hlavným cieľom Únie. Vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vyžaduje úplné rešpektovanie celého rozmeru slobody, ktorý sa, okrem ďalších kľúčových nástrojov, skladá z Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Charty základných práv Európskej únie a Ženevskej konvencie týkajúcej sa právneho postavenia utečencov. |
| --- | --- |

4.1.1

Rešpektovanie základných práv a občianskych slobôd je jedným z pilierov Európskej integrácie a hlavným cieľom Únie. Vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vyžaduje úplné rešpektovanie celého rozmeru slobody, ktorý sa, okrem ďalších kľúčových nástrojov, skladá z Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Charty základných práv Európskej únie a Ženevskej konvencie týkajúcej sa právneho postavenia utečencov.

| 4.1.2 | Haagsky program uvádza, že Európska rada privítala rozšírenie mandátu Európskeho strediska pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie o Agentúru pre základné práva s cieľom chrániť a podporovať základné práva. Na konci júna 2005 predložila Európska komisia návrh nariadenia (8), ktorým sa táto agentúra zriaďuje. Agentúra bude hrať kľúčovú úlohu v otázkach rešpektovania slobody tým, že bude inštitúciám Spoločenstva a členským štátom poskytovať prostriedky na zabezpečenie rešpektovania základných práv vypracovávaním a implementáciou politík Spoločenstva. Navyše bude agentúra predstavovať výborné spojivo s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

4.1.2

Haagsky program uvádza, že Európska rada privítala rozšírenie mandátu Európskeho strediska pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie o Agentúru pre základné práva s cieľom chrániť a podporovať základné práva. Na konci júna 2005 predložila Európska komisia návrh nariadenia (8), ktorým sa táto agentúra zriaďuje. Agentúra bude hrať kľúčovú úlohu v otázkach rešpektovania slobody tým, že bude inštitúciám Spoločenstva a členským štátom poskytovať prostriedky na zabezpečenie rešpektovania základných práv vypracovávaním a implementáciou politík Spoločenstva. Navyše bude agentúra predstavovať výborné spojivo s občianskou spoločnosťou.

4.1.3   Občianstvo Únie

| 4.1.3.1 | Na vytvorenie lepšieho a aktívnejšieho, otvorenejšieho, širšieho a rovnoprávneho európskeho občianstva je nutné odstrániť pretrvávajúce prekážky uplatňovania už stanovených práv a zároveň tieto práva v určitých ohľadoch rozšíriť. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Na vytvorenie lepšieho a aktívnejšieho, otvorenejšieho, širšieho a rovnoprávneho európskeho občianstva je nutné odstrániť pretrvávajúce prekážky uplatňovania už stanovených práv a zároveň tieto práva v určitých ohľadoch rozšíriť.

| 4.1.3.2 | Stále je zložité uplatňovať niektoré práva spojené s európskym občianstvom, ako je napríklad právo voľného pohybu v rámci EÚ alebo právo voliť alebo byť volený v miestnych a európskych voľbách. Je nutné pripraviť opatrenia na odstránenie týchto ťažkostí. Navyše neboli antidiskriminačné smernice primerane integrované do niektorých národných legislatív. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Stále je zložité uplatňovať niektoré práva spojené s európskym občianstvom, ako je napríklad právo voľného pohybu v rámci EÚ alebo právo voliť alebo byť volený v miestnych a európskych voľbách. Je nutné pripraviť opatrenia na odstránenie týchto ťažkostí. Navyše neboli antidiskriminačné smernice primerane integrované do niektorých národných legislatív.

| 4.1.3.3 | Občanom nových členských štátov by mali byť bez meškania udelené všetky platné práva vyplývajúce z občianstva Únie. Dočasné obmedzenie ich práv je nepríjemnou skutočnosťou, ktorá by sa mala čo najskôr odstrániť. Tieto obmedzenia im spôsobujú veľa sociálnych problémov a problémov so zamestnaním a predstavujú neprijateľnú diskrimináciu, keďže sa s týmito ľuďmi zaobchádza ako s „druhotriednymi občanmi“. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Občanom nových členských štátov by mali byť bez meškania udelené všetky platné práva vyplývajúce z občianstva Únie. Dočasné obmedzenie ich práv je nepríjemnou skutočnosťou, ktorá by sa mala čo najskôr odstrániť. Tieto obmedzenia im spôsobujú veľa sociálnych problémov a problémov so zamestnaním a predstavujú neprijateľnú diskrimináciu, keďže sa s týmito ľuďmi zaobchádza ako s „druhotriednymi občanmi“.

| 4.1.3.4 | EHSV navrhol (9), aby sa občianstvo Únie udeľovalo na základe nových kritérií: aby sa udeľovalo štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí trvalo a dlhodobo žijú v Európskej únii. Občianske práva, najmä politické práva v komunálnych voľbách, sú základom integrácie prisťahovalcov. |
| --- | --- |

4.1.3.4

EHSV navrhol (9), aby sa občianstvo Únie udeľovalo na základe nových kritérií: aby sa udeľovalo štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí trvalo a dlhodobo žijú v Európskej únii. Občianske práva, najmä politické práva v komunálnych voľbách, sú základom integrácie prisťahovalcov.

| 4.1.3.5 | Integrácia prisťahovalcov je veľmi dôležitá pre sociálnu súdržnosť v rámci jednotlivých členských štátov. V opačnom prípade sa totiž zvyšuje riziko sociálneho vylúčenia a odcudzenia týchto prisťahovalcov a ich detí a vnúčat, ktoré sa už narodili a boli vychované v EÚ. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Integrácia prisťahovalcov je veľmi dôležitá pre sociálnu súdržnosť v rámci jednotlivých členských štátov. V opačnom prípade sa totiž zvyšuje riziko sociálneho vylúčenia a odcudzenia týchto prisťahovalcov a ich detí a vnúčat, ktoré sa už narodili a boli vychované v EÚ.

4.1.4   Spoločný postupy v azylovej politike (10)

| 4.1.4.1 | Európska únia si dala ďalších päť rokov na dosiahnutie cieľa, ktorý bol stanovený už pred piatimi rokmi: zaviesť spoločné azylové konanie a jednotné postavenie pre tých, ktorým bol poskytnutý azyl alebo doplnková ochrana. Zdá sa, že v priebehu novej päťročnej lehoty bude možné dosiahnuť tento cieľ, ale je zrejmé, že na to, aby sa mohli prijať potrebné kroky, sa musí prekonať ešte určitý odpor. Okrem toho, hoci je dôležité bez meškania dosiahnuť pokrok, je rovnako dôležité, aby tento pokrok bol založený na podmienkach, ktoré sú v súlade so základnými právami týkajúcimi sa azylu. Vďaka rozhodovaniu prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny v Rade a spolurozhodovaniu s Európskym parlamentom bude možné dosiahnuť vyššiu kvalitu prijímaných právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Európska únia si dala ďalších päť rokov na dosiahnutie cieľa, ktorý bol stanovený už pred piatimi rokmi: zaviesť spoločné azylové konanie a jednotné postavenie pre tých, ktorým bol poskytnutý azyl alebo doplnková ochrana. Zdá sa, že v priebehu novej päťročnej lehoty bude možné dosiahnuť tento cieľ, ale je zrejmé, že na to, aby sa mohli prijať potrebné kroky, sa musí prekonať ešte určitý odpor. Okrem toho, hoci je dôležité bez meškania dosiahnuť pokrok, je rovnako dôležité, aby tento pokrok bol založený na podmienkach, ktoré sú v súlade so základnými právami týkajúcimi sa azylu. Vďaka rozhodovaniu prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny v Rade a spolurozhodovaniu s Európskym parlamentom bude možné dosiahnuť vyššiu kvalitu prijímaných právnych predpisov.

| 4.1.4.2 | Akčný plán zabezpečuje posúdenie uplatňovania a implementácie existujúcich nástrojov týkajúcich sa azylu v roku 2007. Takéto posúdenie sa nepochybne stáva rozhodujúcim vzhľadom na nerovnosti, ktoré sa v súčasnosti objavujú pri uplatňovaní a implementácii platných smerníc (dočasná ochrana, minimálne štandardy pre podmienky prijatia, Dublin II atď.). Posúdenie by sa malo zamerať na zabezpečenie toho, že implementácia aktuálnych nástrojov bude v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodných dohovorov o ľudských právach a Ženevskou konvenciou z roku 1951. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Akčný plán zabezpečuje posúdenie uplatňovania a implementácie existujúcich nástrojov týkajúcich sa azylu v roku 2007. Takéto posúdenie sa nepochybne stáva rozhodujúcim vzhľadom na nerovnosti, ktoré sa v súčasnosti objavujú pri uplatňovaní a implementácii platných smerníc (dočasná ochrana, minimálne štandardy pre podmienky prijatia, Dublin II atď.). Posúdenie by sa malo zamerať na zabezpečenie toho, že implementácia aktuálnych nástrojov bude v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodných dohovorov o ľudských právach a Ženevskou konvenciou z roku 1951.

| 4.1.4.3 | Čo sa týka nových navrhovaných nástrojov, EHSV je presvedčený, že predstavujú pozitívne kroky smerom ku koordinácii azylových konaní medzi členskými štátmi, k rozvoju postavenia osoby s dlhodobým pobytom pre utečencov, posúdeniu implementácie Európskeho fondu pre utečencov atď. |
| --- | --- |

4.1.4.3

Čo sa týka nových navrhovaných nástrojov, EHSV je presvedčený, že predstavujú pozitívne kroky smerom ku koordinácii azylových konaní medzi členskými štátmi, k rozvoju postavenia osoby s dlhodobým pobytom pre utečencov, posúdeniu implementácie Európskeho fondu pre utečencov atď.

| 4.1.4.4 | Nemôžeme však očakávať, že sa žiadosti o azyl budú prejednávať mimo EÚ. EHSV súhlasí, že EÚ by mala podporovať zlepšenie štandardov humanitárnej ochrany v tretích krajinách, ale nemalo by sa obmedziť ani sťažiť medzinárodne uznávané právo ľudí, ktorí potrebujú ochranu na vstup do EÚ a na podanie žiadosti o azyl. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Nemôžeme však očakávať, že sa žiadosti o azyl budú prejednávať mimo EÚ. EHSV súhlasí, že EÚ by mala podporovať zlepšenie štandardov humanitárnej ochrany v tretích krajinách, ale nemalo by sa obmedziť ani sťažiť medzinárodne uznávané právo ľudí, ktorí potrebujú ochranu na vstup do EÚ a na podanie žiadosti o azyl.

4.1.5   Legálna migrácia a prijímacie konania

| 4.1.5.1 | Od zasadnutia Európskej rady v Tampere už uplynulo päť rokov, ale stále sa nepodarilo dosiahnuť vytýčený cieľ – spoločnú prisťahovaleckú politiku v Európskej únii. Dosiahol sa určitý pokrok (Komisia vypracovala koncept mnohých politických a legislatívnych návrhov a Európsky parlament prijal veľa uznesení a iniciatív), ale neboli primerane prerokované v Rade. EHSV aktívne spolupracoval s Komisiou a Európskym parlamentom a vypracoval mnoho stanovísk s cieľom prispieť ku skutočnej spoločnej politike a harmonizovanej legislatíve. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Od zasadnutia Európskej rady v Tampere už uplynulo päť rokov, ale stále sa nepodarilo dosiahnuť vytýčený cieľ – spoločnú prisťahovaleckú politiku v Európskej únii. Dosiahol sa určitý pokrok (Komisia vypracovala koncept mnohých politických a legislatívnych návrhov a Európsky parlament prijal veľa uznesení a iniciatív), ale neboli primerane prerokované v Rade. EHSV aktívne spolupracoval s Komisiou a Európskym parlamentom a vypracoval mnoho stanovísk s cieľom prispieť ku skutočnej spoločnej politike a harmonizovanej legislatíve.

| 4.1.5.2 | Spoločná prisťahovalecká politika Európskej únie musí priniesť prospech všetkým zúčastneným:






  — | migrantom, ktorí prichádzajú do EÚ, aby našli príležitosti a spravodlivé zaobchádzanie, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

Spoločná prisťahovalecká politika Európskej únie musí priniesť prospech všetkým zúčastneným:

—

migrantom, ktorí prichádzajú do EÚ, aby našli príležitosti a spravodlivé zaobchádzanie,

| — | európskym hostiteľským spoločnostiam, |
| --- | --- |

—

európskym hostiteľským spoločnostiam,

| — | a rozvoju krajín pôvodu. |
| --- | --- |

—

a rozvoju krajín pôvodu.

| 4.1.5.3 | V nasledujúcich rokoch budú Európania potrebovať nových ekonomických migrantov, ktorí by prispeli k sociálnemu a ekonomickému rozvoju (11). Demografická situácia naznačuje, že ak nezmeníme prisťahovaleckú politiku, Lisabonská stratégia sa môže rozpadnúť. Potrebujeme aktívne opatrenia pre prijímanie pracovníkov s vysokou aj nízkou kvalifikáciou. Hoci každý členský štát má vlastné potreby a charakteristiky, všetkým chýbajú politické a legislatívne nástroje umožňujúce legálny vstup nových prisťahovalcov udržujúcich rovnováhu pracovných trhov. |
| --- | --- |

4.1.5.3

V nasledujúcich rokoch budú Európania potrebovať nových ekonomických migrantov, ktorí by prispeli k sociálnemu a ekonomickému rozvoju (11). Demografická situácia naznačuje, že ak nezmeníme prisťahovaleckú politiku, Lisabonská stratégia sa môže rozpadnúť. Potrebujeme aktívne opatrenia pre prijímanie pracovníkov s vysokou aj nízkou kvalifikáciou. Hoci každý členský štát má vlastné potreby a charakteristiky, všetkým chýbajú politické a legislatívne nástroje umožňujúce legálny vstup nových prisťahovalcov udržujúcich rovnováhu pracovných trhov.

| 4.1.5.4 | Je nepochopiteľné, že v Rade Európskej únie niektoré vlády vetovali legislatívne návrhy Komisie a naďalej zachovávajú staré reštriktívne opatrenia. Zatiaľ rastie čierna ekonomika a nelegálna práca, čo skutočne priťahuje migrantov bez platných dokladov. Členské štáty pri absencii spoločnej európskej legislatívy prijímajú nové zákony s veľmi rozdielnymi politickými programami, čo stavia ďalšie prekážky harmonizácii. Tieto rozdielne politické programy a legislatívne odlišnosti spôsobujú medzi občanmi zmätok a neistotu. |
| --- | --- |

4.1.5.4

Je nepochopiteľné, že v Rade Európskej únie niektoré vlády vetovali legislatívne návrhy Komisie a naďalej zachovávajú staré reštriktívne opatrenia. Zatiaľ rastie čierna ekonomika a nelegálna práca, čo skutočne priťahuje migrantov bez platných dokladov. Členské štáty pri absencii spoločnej európskej legislatívy prijímajú nové zákony s veľmi rozdielnymi politickými programami, čo stavia ďalšie prekážky harmonizácii. Tieto rozdielne politické programy a legislatívne odlišnosti spôsobujú medzi občanmi zmätok a neistotu.

| 4.1.5.5 | Rada Európskej únie by sa mala vzdať požiadavky jednomyseľnosti a prijímať svoje rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom. To je jediný spôsob, ako navrhnúť dobré zákony. Táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhov. Prijatá legislatíva by mala mať vysoký stupeň harmonizácie. Európska legislatíva s minimalistickým prístupom, ktorá ponecháva kľúčové aspekty v kompetencii národných legislatív, bude napomáhať udržaniu súčasných problémov. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Rada Európskej únie by sa mala vzdať požiadavky jednomyseľnosti a prijímať svoje rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom. To je jediný spôsob, ako navrhnúť dobré zákony. Táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhov. Prijatá legislatíva by mala mať vysoký stupeň harmonizácie. Európska legislatíva s minimalistickým prístupom, ktorá ponecháva kľúčové aspekty v kompetencii národných legislatív, bude napomáhať udržaniu súčasných problémov.

| 4.1.5.6 | Pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva (12). Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami (13) stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva (12). Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami (13) stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy.

| 4.1.5.7 | Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu stanovuje limity spoločnej legislatívy, vrátane práva členských štátov „určiť objemy pre prijímanie“ migrantov do svojej krajiny. Tento limit nebráni dosiahnutiu vysokého stupňa harmonizácie legislatívy. Je to skôr podnet na používanie transparentných konaní v rámci národného riadenia ekonomickej migrácie. Právo na vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt by prislúchalo úradom v členských štátoch v rámci legislatívy Spoločenstva. Takto by každý členský štát mohol v spolupráci so sociálnymi partnermi rozhodovať, akých migrantov potrebuje: s vysokou alebo nižšou kvalifikáciou, pre priemyselný sektor, poľnohospodárstvo, výstavbu, služby alebo pre všetky sektory. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Návrh Zmluvy o Ústave pre Európu stanovuje limity spoločnej legislatívy, vrátane práva členských štátov „určiť objemy pre prijímanie“ migrantov do svojej krajiny. Tento limit nebráni dosiahnutiu vysokého stupňa harmonizácie legislatívy. Je to skôr podnet na používanie transparentných konaní v rámci národného riadenia ekonomickej migrácie. Právo na vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt by prislúchalo úradom v členských štátoch v rámci legislatívy Spoločenstva. Takto by každý členský štát mohol v spolupráci so sociálnymi partnermi rozhodovať, akých migrantov potrebuje: s vysokou alebo nižšou kvalifikáciou, pre priemyselný sektor, poľnohospodárstvo, výstavbu, služby alebo pre všetky sektory.

| 4.1.5.8 | Hospodárska migrácia úzko súvisí s trhmi práce a preto je žiaduce, aby boli sociálni partneri primerane zapojení do vytvárania a riadenia týchto opatrení. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Hospodárska migrácia úzko súvisí s trhmi práce a preto je žiaduce, aby boli sociálni partneri primerane zapojení do vytvárania a riadenia týchto opatrení.

| 4.1.5.9 | Zlepšenie spolupráce medzi všetkými členskými štátmi pri riadení migračných vĺn a transparentnejších konaniach bude možné iba vtedy, keď bude mať Európska únia spoločnú legislatívu pre prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín z pracovných dôvodov. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Zlepšenie spolupráce medzi všetkými členskými štátmi pri riadení migračných vĺn a transparentnejších konaniach bude možné iba vtedy, keď bude mať Európska únia spoločnú legislatívu pre prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín z pracovných dôvodov.

| 4.1.5.10 | Prijímacie konania by sa mali vyznačovať dvojakým prístupom: testovaním ekonomických potrieb a dočasným povolením na hľadanie práce na dobu šiestich mesiacov až jedného roka, ktoré si bude riadiť každý členský štát v spolupráci so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Prijímacie konania by sa mali vyznačovať dvojakým prístupom: testovaním ekonomických potrieb a dočasným povolením na hľadanie práce na dobu šiestich mesiacov až jedného roka, ktoré si bude riadiť každý členský štát v spolupráci so sociálnymi partnermi.

| 4.1.5.11 | Tí, ktorí prichádzajú do Európy, majú právo na spravodlivé zaobchádzanie. Prijímacia legislatíva Spoločenstva by mala zahŕňať práva prisťahovalcov. Legislatíva v oblasti prisťahovalectva by mala byť v súlade s medzinárodnými dohovormi o ľudských právach, štandardmi Medzinárodnej organizácie práce a Chartou základných práv EÚ. Podľa antidiskriminačných smerníc by migrujúci pracovníci mali mať rovnaké ekonomické, pracovné a sociálne práva (vrátane sociálneho zabezpečenia) ako pracovníci v EÚ. |
| --- | --- |

4.1.5.11

Tí, ktorí prichádzajú do Európy, majú právo na spravodlivé zaobchádzanie. Prijímacia legislatíva Spoločenstva by mala zahŕňať práva prisťahovalcov. Legislatíva v oblasti prisťahovalectva by mala byť v súlade s medzinárodnými dohovormi o ľudských právach, štandardmi Medzinárodnej organizácie práce a Chartou základných práv EÚ. Podľa antidiskriminačných smerníc by migrujúci pracovníci mali mať rovnaké ekonomické, pracovné a sociálne práva (vrátane sociálneho zabezpečenia) ako pracovníci v EÚ.

| 4.1.5.12 | Smernica o štatúte osôb s dlhodobým pobytom obsahuje širší rozsah práv týkajúcich sa bezpečnosti štatútu a mobility v rámci EÚ. EHSV navrhol, aby títo ľudia mali aj občianske práva. Výbor vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy adresované konventu s návrhom, aby sa občianstvo EÚ udeľovalo štátnym príslušníkom tretích krajín trvalo žijúcim v EÚ alebo tým, ktorí majú štatút osoby s dlhodobým pobytom. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Smernica o štatúte osôb s dlhodobým pobytom obsahuje širší rozsah práv týkajúcich sa bezpečnosti štatútu a mobility v rámci EÚ. EHSV navrhol, aby títo ľudia mali aj občianske práva. Výbor vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy adresované konventu s návrhom, aby sa občianstvo EÚ udeľovalo štátnym príslušníkom tretích krajín trvalo žijúcim v EÚ alebo tým, ktorí majú štatút osoby s dlhodobým pobytom.

| 4.1.5.13 | Je veľmi dôležité posilniť spoluprácu s krajinami pôvodu, a to nie iba preto, aby sa zabránilo ilegálnej migrácii, ale aj preto, aby sa migrácia stala faktorom ekonomického a sociálneho rozvoja týchto krajín. EHSV súhlasí s tým, čo povedal na pôde Európskeho parlamentu minulý rok generálny tajomník OSN Kofi Annan, ktorý navrhol, aby medzinárodné spoločenstvo riešilo otázku migrácie multilaterálnym prístupom. |
| --- | --- |

4.1.5.13

Je veľmi dôležité posilniť spoluprácu s krajinami pôvodu, a to nie iba preto, aby sa zabránilo ilegálnej migrácii, ale aj preto, aby sa migrácia stala faktorom ekonomického a sociálneho rozvoja týchto krajín. EHSV súhlasí s tým, čo povedal na pôde Európskeho parlamentu minulý rok generálny tajomník OSN Kofi Annan, ktorý navrhol, aby medzinárodné spoločenstvo riešilo otázku migrácie multilaterálnym prístupom.

| 4.1.5.14 | EHSV vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (14) s návrhom, aby členské štáty podpísali Medzinárodný dohovor o migrujúcich pracovníkoch a ich rodinách. Tento dohovor prijalo generálne zhromaždenie OSN v roku 1990 a do platnosti vstúpil v roku 2003, ale ešte stále ho neratifikovali členské štáty EÚ. |
| --- | --- |

4.1.5.14

EHSV vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (14) s návrhom, aby členské štáty podpísali Medzinárodný dohovor o migrujúcich pracovníkoch a ich rodinách. Tento dohovor prijalo generálne zhromaždenie OSN v roku 1990 a do platnosti vstúpil v roku 2003, ale ešte stále ho neratifikovali členské štáty EÚ.

| 4.1.5.15 | Spoločná prisťahovalecká politika, ktorá je želaním EHSV, predstavuje viac ako prijímaciu legislatívu. Je potrebné implementovať metódy koordinácie Spoločenstva na zlepšenie:






  — | boja proti čiernej ekonomike a nelegálnej práci, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

Spoločná prisťahovalecká politika, ktorá je želaním EHSV, predstavuje viac ako prijímaciu legislatívu. Je potrebné implementovať metódy koordinácie Spoločenstva na zlepšenie:

—

boja proti čiernej ekonomike a nelegálnej práci,

| — | hraničnej kontroly a boja proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi, |
| --- | --- |

—

hraničnej kontroly a boja proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi,

| — | integračných politík, ku ktorým EHSV vypracoval viacero návrhov. |
| --- | --- |

—

integračných politík, ku ktorým EHSV vypracoval viacero návrhov.

| 4.1.5.16 | Je chybou myslieť si, že migrujúci pracovníci zostanú v Európe ako dočasní hostia. Niektorí sa dobrovoľne vrátia do svojich domovských krajín, ale ostatní si zariadia dlhodobý alebo trvalý pobyt. V roku 2002 EHSV zorganizoval konferenciu s cieľom spraviť z integrácie základný aspekt novej európskej prisťahovaleckej politiky. Na konferencii sa zúčastnilo množstvo expertov, sociálnych partnerov a najväčšie mimovládne organizácie z 25 členských štátov. V závere konferencie odznel návrh, aby Európska komisia zostavila integračný program. |
| --- | --- |

4.1.5.16

Je chybou myslieť si, že migrujúci pracovníci zostanú v Európe ako dočasní hostia. Niektorí sa dobrovoľne vrátia do svojich domovských krajín, ale ostatní si zariadia dlhodobý alebo trvalý pobyt. V roku 2002 EHSV zorganizoval konferenciu s cieľom spraviť z integrácie základný aspekt novej európskej prisťahovaleckej politiky. Na konferencii sa zúčastnilo množstvo expertov, sociálnych partnerov a najväčšie mimovládne organizácie z 25 členských štátov. V závere konferencie odznel návrh, aby Európska komisia zostavila integračný program.

| 4.1.5.17 | EHSV teší, že Európska komisia navrhla Európsky rámec pre integráciu a že ciele integrácie sú zahrnuté v Haagskom programe. Podporuje tiež zahrnutie veľkej rozpočtovej položky pre integračné opatrenia do finančného výhľadu na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

4.1.5.17

EHSV teší, že Európska komisia navrhla Európsky rámec pre integráciu a že ciele integrácie sú zahrnuté v Haagskom programe. Podporuje tiež zahrnutie veľkej rozpočtovej položky pre integračné opatrenia do finančného výhľadu na roky 2007 – 2013.

| 4.1.5.18 | Integrácia (15) je dvojsmerný proces medzi hostiteľskou spoločnosťou a prisťahovalcami. Politické a rozpočtové nástroje však majú vlády, miestne a regionálne úrady a Európska únia. |
| --- | --- |

4.1.5.18

Integrácia (15) je dvojsmerný proces medzi hostiteľskou spoločnosťou a prisťahovalcami. Politické a rozpočtové nástroje však majú vlády, miestne a regionálne úrady a Európska únia.

| 4.1.5.19 | Integračný program by okrem iného mal obsahovať:






  — | štruktúry na uvítanie nových migrantov: informácie a rady, vyučovanie jazyka a úvod do zvykov a obyčají v hostiteľskej krajine, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.19

Integračný program by okrem iného mal obsahovať:

—

štruktúry na uvítanie nových migrantov: informácie a rady, vyučovanie jazyka a úvod do zvykov a obyčají v hostiteľskej krajine,

| — | zaradenie do pracovného trhu s rovnakým zaobchádzaním. Tu je dôležitá úloha sociálnych partnerov, preto boli prizvaní európski sociálni partneri, aby začlenili túto otázku do programu sociálneho dialógu, |
| --- | --- |

—

zaradenie do pracovného trhu s rovnakým zaobchádzaním. Tu je dôležitá úloha sociálnych partnerov, preto boli prizvaní európski sociálni partneri, aby začlenili túto otázku do programu sociálneho dialógu,

| — | prístup k vzdelaniu bez diskriminácie, |
| --- | --- |

—

prístup k vzdelaniu bez diskriminácie,

| — | integráciu v mestách mimo chudobných segregačných mestských get. Miestne a regionálne úrady musia prijať nové politické záväzky, |
| --- | --- |

—

integráciu v mestách mimo chudobných segregačných mestských get. Miestne a regionálne úrady musia prijať nové politické záväzky,

| — | prístup k zdravotnej starostlivosti a ďalším verejným službám s rovnakým zaobchádzaním, |
| --- | --- |

—

prístup k zdravotnej starostlivosti a ďalším verejným službám s rovnakým zaobchádzaním,

| — | keďže nová európska spoločnosť je multikultúrna, kultúrna identita by sa nemala využívať na segregačné alebo xenofóbne účely. |
| --- | --- |

—

keďže nová európska spoločnosť je multikultúrna, kultúrna identita by sa nemala využívať na segregačné alebo xenofóbne účely.

| 4.1.5.20 | Prijaté antidiskriminačné smernice tvoria výborný právny nástroj, ale neriešia všetky problémy. Občianska spoločnosť musí prijať aktívne opatrenia a nové záväzky s cieľom podporiť sociálne postoje, ktoré podporujú integráciu. EHSV bude naďalej podporovať dialóg medzi organizáciami občianskej spoločnosti. Preto v nasledujúcich mesiacoch vypracuje stanovisko z vlastnej iniciatívy podporujúce nové integračné záväzky miestnych a regionálnych úradov. |
| --- | --- |

4.1.5.20

Prijaté antidiskriminačné smernice tvoria výborný právny nástroj, ale neriešia všetky problémy. Občianska spoločnosť musí prijať aktívne opatrenia a nové záväzky s cieľom podporiť sociálne postoje, ktoré podporujú integráciu. EHSV bude naďalej podporovať dialóg medzi organizáciami občianskej spoločnosti. Preto v nasledujúcich mesiacoch vypracuje stanovisko z vlastnej iniciatívy podporujúce nové integračné záväzky miestnych a regionálnych úradov.

4.1.6   Boj proti neregulovanému prisťahovalectvu

| 4.1.6.1 | Haagsky program rieši boj proti neregulovanému prisťahovalectvu v časti týkajúcej sa hraničných kontrol. EHSV vyjadril podporu zriadeniu Agentúry pre operatívnu spoluprácu na vonkajších hraniciach EÚ (16), strednodobému vytvoreniu európskeho systému ochrany hraníc a zlepšeniu koordinácie národných hraničných orgánov. Cieľ musí byť dvojaký: vyššia efektivita v boji proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi a zabezpečenie spravodlivého, ľudského zaobchádzania s prisťahovalcami. |
| --- | --- |

4.1.6.1

Haagsky program rieši boj proti neregulovanému prisťahovalectvu v časti týkajúcej sa hraničných kontrol. EHSV vyjadril podporu zriadeniu Agentúry pre operatívnu spoluprácu na vonkajších hraniciach EÚ (16), strednodobému vytvoreniu európskeho systému ochrany hraníc a zlepšeniu koordinácie národných hraničných orgánov. Cieľ musí byť dvojaký: vyššia efektivita v boji proti zločineckým sieťam obchodujúcim s ľuďmi a zabezpečenie spravodlivého, ľudského zaobchádzania s prisťahovalcami.

| 4.1.6.2 | EHSV podporuje nástroje, ktoré Európska únia vypracovala na boj proti obchodu s ľuďmi a zabezpečenie ľudského zaobchádzania. Okrem iného poukazujeme v tejto súvislosti na smernicu o definícii pomoci pri nepovolenom vstupe a prechode a nepovolenému pobytu (17), rámcové rozhodnutie o boji proti obchodu s ľuďmi (18) a smernicu o udelení povolenia na pobyt príslušníkom tretích krajín, ktorí spolupracujú s príslušnými orgánmi (19). Hoci EHSV nesúhlasí úplne so všetkými aspektmi uvedených nástrojov, podporuje ich všeobecné zameranie. |
| --- | --- |

4.1.6.2

EHSV podporuje nástroje, ktoré Európska únia vypracovala na boj proti obchodu s ľuďmi a zabezpečenie ľudského zaobchádzania. Okrem iného poukazujeme v tejto súvislosti na smernicu o definícii pomoci pri nepovolenom vstupe a prechode a nepovolenému pobytu (17), rámcové rozhodnutie o boji proti obchodu s ľuďmi (18) a smernicu o udelení povolenia na pobyt príslušníkom tretích krajín, ktorí spolupracujú s príslušnými orgánmi (19). Hoci EHSV nesúhlasí úplne so všetkými aspektmi uvedených nástrojov, podporuje ich všeobecné zameranie.

| 4.1.6.3 | Na zabránenie neregulovanému prisťahovalectvu sú však potrebné akcie v iných oblastiach. Dôležité je, aby sa migrantom ponúkli legálne, transparentné a flexibilné prijímacie konania. Musíme tiež bojovať proti čiernej ekonomike a nelegálnej práci a zastaviť vykorisťovateľské pracovné podmienky, v ktorých trpia mnohí neregulovaní prisťahovalci. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Na zabránenie neregulovanému prisťahovalectvu sú však potrebné akcie v iných oblastiach. Dôležité je, aby sa migrantom ponúkli legálne, transparentné a flexibilné prijímacie konania. Musíme tiež bojovať proti čiernej ekonomike a nelegálnej práci a zastaviť vykorisťovateľské pracovné podmienky, v ktorých trpia mnohí neregulovaní prisťahovalci.

| 4.1.6.4 | Na zabránenie neregulovanému prisťahovalectvu a boj proti obchodu s ľuďmi je tiež potrebné zlepšenie spolupráce so susednými a tranzitnými krajinami. |
| --- | --- |

4.1.6.4

Na zabránenie neregulovanému prisťahovalectvu a boj proti obchodu s ľuďmi je tiež potrebné zlepšenie spolupráce so susednými a tranzitnými krajinami.

4.2   Posilnenie bezpečnosti

| 4.2.1 | Haagsky program uvádza, že „bezpečnosť Európskej únie a jej členských štátov získala na naliehavosti“ vo svetle útokov v USA (11. septembra 2001) a Španielsku (11. marca 2004). Program navrhuje koordinovanú akciu, ktorá je efektívnejšia pri riešení spoločných cezhraničných problémov, najmä v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

Haagsky program uvádza, že „bezpečnosť Európskej únie a jej členských štátov získala na naliehavosti“ vo svetle útokov v USA (11. septembra 2001) a Španielsku (11. marca 2004). Program navrhuje koordinovanú akciu, ktorá je efektívnejšia pri riešení spoločných cezhraničných problémov, najmä v oblasti bezpečnosti.

| 4.2.2 | Európska bezpečnostná stratégia z 12. decembra 2003 (20), ktorá určila úlohu a zodpovednosť EÚ v rámci novej globálnej bezpečnostnej situácie, označila terorizmus za jednu z hlavných hrozieb v tomto storočí. Táto stratégia tiež zdôraznila trvalé prepojenie medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi bezpečnosti v Európe, ktorá má spoločné vonkajšie hranice a žiadne vnútorné hranice, ktoré by obmedzovali voľný pohyb ľudí. |
| --- | --- |

4.2.2

Európska bezpečnostná stratégia z 12. decembra 2003 (20), ktorá určila úlohu a zodpovednosť EÚ v rámci novej globálnej bezpečnostnej situácie, označila terorizmus za jednu z hlavných hrozieb v tomto storočí. Táto stratégia tiež zdôraznila trvalé prepojenie medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi bezpečnosti v Európe, ktorá má spoločné vonkajšie hranice a žiadne vnútorné hranice, ktoré by obmedzovali voľný pohyb ľudí.

| 4.2.3 | Terorizmus útočí na základné piliere demokracie a zákonnosti: ľudské práva a základné slobody občanov – vrátane práva na život. Spoločná konanie EÚ je skutočne nutné. Aby EÚ zaistila plné uplatňovanie slobôd a práv, mala by zaručovať vysokú úroveň bezpečnosti. Podľa článku 29 Zmluvy o EÚ by Únia mala „poskytovať občanom vysokú úroveň bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. Žiadny členský štát nemôže bojovať s fenoménom terorizmu sám. Európska spolupráca a koordinácia proti zločinu a cezhraničnému organizovanému zločinu sa musí posilniť vytvorením spoločnej stratégie. |
| --- | --- |

4.2.3

Terorizmus útočí na základné piliere demokracie a zákonnosti: ľudské práva a základné slobody občanov – vrátane práva na život. Spoločná konanie EÚ je skutočne nutné. Aby EÚ zaistila plné uplatňovanie slobôd a práv, mala by zaručovať vysokú úroveň bezpečnosti. Podľa článku 29 Zmluvy o EÚ by Únia mala „poskytovať občanom vysokú úroveň bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. Žiadny členský štát nemôže bojovať s fenoménom terorizmu sám. Európska spolupráca a koordinácia proti zločinu a cezhraničnému organizovanému zločinu sa musí posilniť vytvorením spoločnej stratégie.

| 4.2.4 | Útoky v Londýne z júla 2005 znova zdôraznili jeden z najväčších problémov našich čias: ako terorizmu zabrániť a efektívne proti nemu bojovať a pritom plne rešpektovať základné práva a občianske slobody a posilňovať demokraciu a zákonnosť. |
| --- | --- |

4.2.4

Útoky v Londýne z júla 2005 znova zdôraznili jeden z najväčších problémov našich čias: ako terorizmu zabrániť a efektívne proti nemu bojovať a pritom plne rešpektovať základné práva a občianske slobody a posilňovať demokraciu a zákonnosť.

| 4.2.5 | Na mimoriadnom zasadnutí 13. júla 2005 prijala Rada Európskej únie Deklaráciu odpovede Európskej únie na bombové útoky v Londýne, v ktorej zdôraznila potrebu urýchliť implementáciu akčného plánu EÚ pre boj proti terorizmu prijatého 21. septembra 2001. Európsky parlament, mimovládne organizácie a občianska spoločnosť kritizovali mnoho legislatívnych iniciatív navrhnutých v tejto deklarácii. Táto kritika vyplýva z pochybností o jej súlade s princípmi legitimity, proporcionality a efektívnosti (21). |
| --- | --- |

4.2.5

Na mimoriadnom zasadnutí 13. júla 2005 prijala Rada Európskej únie Deklaráciu odpovede Európskej únie na bombové útoky v Londýne, v ktorej zdôraznila potrebu urýchliť implementáciu akčného plánu EÚ pre boj proti terorizmu prijatého 21. septembra 2001. Európsky parlament, mimovládne organizácie a občianska spoločnosť kritizovali mnoho legislatívnych iniciatív navrhnutých v tejto deklarácii. Táto kritika vyplýva z pochybností o jej súlade s princípmi legitimity, proporcionality a efektívnosti (21).

| 4.2.6 | K neefektívnosti spoločnej Európskej bezpečnostnej stratégie prispieva veľa faktorov: neúspešný justičný rámec, ktorý je základom rozvoja týchto politík, vylúčenie Európskeho parlamentu a Európskeho súdneho dvora, zložitosť koreňov, príčin a modi operandi medzinárodného terorizmu a organizovaného zločinu, neochota niektorých členských štátov uznať a skúmať špecifiká, absencia spoločnej európskej alebo medzinárodnej definície toho, čo je vlastne podstatou terorizmu, nedostatok vzájomnej dôvery medzi justičnými a policajnými orgánmi členských štátov. |
| --- | --- |

4.2.6

K neefektívnosti spoločnej Európskej bezpečnostnej stratégie prispieva veľa faktorov: neúspešný justičný rámec, ktorý je základom rozvoja týchto politík, vylúčenie Európskeho parlamentu a Európskeho súdneho dvora, zložitosť koreňov, príčin a modi operandi medzinárodného terorizmu a organizovaného zločinu, neochota niektorých členských štátov uznať a skúmať špecifiká, absencia spoločnej európskej alebo medzinárodnej definície toho, čo je vlastne podstatou terorizmu, nedostatok vzájomnej dôvery medzi justičnými a policajnými orgánmi členských štátov.

| 4.2.7 | Implementácia bezpečnostných politík, ktoré nezachovávajú potrebnú rovnováhu vo vzťahu k rešpektovaniu ľudských práv, je chybou, ktorá oslabuje účinnosť boja proti terorizmu. |
| --- | --- |

4.2.7

Implementácia bezpečnostných politík, ktoré nezachovávajú potrebnú rovnováhu vo vzťahu k rešpektovaniu ľudských práv, je chybou, ktorá oslabuje účinnosť boja proti terorizmu.

| 4.2.8 | Jednou z najväčších slabostí európskej spolupráce na poli bezpečnosti je fakt, že tieto opatrenia zostávajú mimo rámca Spoločenstva a zostavujú sa hlavne podľa medzivládnych metód (tretí pilier EÚ). Úloha Európskej únie je preto veľmi obmedzená. To má nepriaznivé následky v podobe nedostatku efektivity (hlavne v dôsledku požiadavky jednomyseľnosti) a transparentnosti v rozhodovacom procese a vylúčenia Európskeho parlamentu a Európskeho súdneho dvora. Vzhľadom na právomoc Súdneho dvora v treťom pilieri by členské štáty museli prijať toto rozhodnutie v príslušnej deklarácii (22). |
| --- | --- |

4.2.8

Jednou z najväčších slabostí európskej spolupráce na poli bezpečnosti je fakt, že tieto opatrenia zostávajú mimo rámca Spoločenstva a zostavujú sa hlavne podľa medzivládnych metód (tretí pilier EÚ). Úloha Európskej únie je preto veľmi obmedzená. To má nepriaznivé následky v podobe nedostatku efektivity (hlavne v dôsledku požiadavky jednomyseľnosti) a transparentnosti v rozhodovacom procese a vylúčenia Európskeho parlamentu a Európskeho súdneho dvora. Vzhľadom na právomoc Súdneho dvora v treťom pilieri by členské štáty museli prijať toto rozhodnutie v príslušnej deklarácii (22).

| 4.2.9 | Jasným príkladom skutočnosti, že rozmery „slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ sa rozvíjajú iba v rámci vládnej sféry, je Prümská zmluva (Schengen III) z 27. mája 2005 o urýchlení cezhraničnej spolupráce, najmä v oblasti boja proti terorizmu, cezhraničnému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu. Túto zmluvu vyjednalo a prijalo výlučne sedem členských štátov (23). Napriek významu riešených opatrení a tém (24) nebol rozhodovací proces transparentný. |
| --- | --- |

4.2.9

Jasným príkladom skutočnosti, že rozmery „slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ sa rozvíjajú iba v rámci vládnej sféry, je Prümská zmluva (Schengen III) z 27. mája 2005 o urýchlení cezhraničnej spolupráce, najmä v oblasti boja proti terorizmu, cezhraničnému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu. Túto zmluvu vyjednalo a prijalo výlučne sedem členských štátov (23). Napriek významu riešených opatrení a tém (24) nebol rozhodovací proces transparentný.

| 4.2.10 | Tento typ výlučne medzivládnej spolupráce oslabuje európsky projekt a celý spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, čo vedie k „menej Európy“. Je potrebné podporovať a zaisťovať „viac Európy“ v týchto oblastiach politiky vyžívaním metódy Spoločenstva a príslušného inštitucionálneho rámca. Štruktúra Spoločenstva poskytuje ucelenejší, efektívnejší, komplexnejší a súvislejší prístup a systém určený na riešenie súčasných problémov. |
| --- | --- |

4.2.10

Tento typ výlučne medzivládnej spolupráce oslabuje európsky projekt a celý spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, čo vedie k „menej Európy“. Je potrebné podporovať a zaisťovať „viac Európy“ v týchto oblastiach politiky vyžívaním metódy Spoločenstva a príslušného inštitucionálneho rámca. Štruktúra Spoločenstva poskytuje ucelenejší, efektívnejší, komplexnejší a súvislejší prístup a systém určený na riešenie súčasných problémov.

| 4.2.11 | Zahrnutie Európskeho parlamentu do rozhodovacieho procesu a poskytnutie všeobecnej právomoci Európskemu súdnemu dvoru v týchto politikách je dôležité pre rešpektovanie demokratických hodnôt a zákonnosti. Je potrebné parlamentne a súdne kontrolovať všetky legislatívne kroky týkajúce sa bezpečnosti a prijaté a navrhnuté v rámci tretieho piliera EÚ, ako aj aktivity a operácie európskych agentúr (Europol, Eurojust, Európska policajná akadémia – CEPOL, Európska operačná jednotka náčelníkov polície, Európska hraničná agentúra atď.). |
| --- | --- |

4.2.11

Zahrnutie Európskeho parlamentu do rozhodovacieho procesu a poskytnutie všeobecnej právomoci Európskemu súdnemu dvoru v týchto politikách je dôležité pre rešpektovanie demokratických hodnôt a zákonnosti. Je potrebné parlamentne a súdne kontrolovať všetky legislatívne kroky týkajúce sa bezpečnosti a prijaté a navrhnuté v rámci tretieho piliera EÚ, ako aj aktivity a operácie európskych agentúr (Europol, Eurojust, Európska policajná akadémia – CEPOL, Európska operačná jednotka náčelníkov polície, Európska hraničná agentúra atď.).

| 4.2.12 | Bezpečnosť je hlavným záujmom Haagskeho programu a predstavuje hlavný strategický cieľ v PSBS na nasledujúcich päť rokov. Bezpečnosť bola zapracovaná do častí programu týkajúcich sa slobody a spravodlivosti. Nasledujúci text bol preto chybne uvedený v časti „Posilňovanie slobody“: boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, biometrické a informačné systémy (rozvoj a súčinnosť databáz), politika repatriácie a readmisie, zlepšená kontrola hraníc, vízová politika atď. |
| --- | --- |

4.2.12

Bezpečnosť je hlavným záujmom Haagskeho programu a predstavuje hlavný strategický cieľ v PSBS na nasledujúcich päť rokov. Bezpečnosť bola zapracovaná do častí programu týkajúcich sa slobody a spravodlivosti. Nasledujúci text bol preto chybne uvedený v časti „Posilňovanie slobody“: boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, biometrické a informačné systémy (rozvoj a súčinnosť databáz), politika repatriácie a readmisie, zlepšená kontrola hraníc, vízová politika atď.

| 4.2.13 | Haagsky program navyše uprednostňuje potrebu efektívnejšej a primeranejšej implementácie a posúdenia existujúcich opatrení týkajúcich sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (25). Pred zostavením a podporením akejkoľvek politiky týkajúcej sa niektorej z týchto troch oblastí by sa mala vypracovať štúdia efektívnosti, proporcionality a legitimity týchto opatrení, keďže sú potrebné právne predpisy vysokej kvality. |
| --- | --- |

4.2.13

Haagsky program navyše uprednostňuje potrebu efektívnejšej a primeranejšej implementácie a posúdenia existujúcich opatrení týkajúcich sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (25). Pred zostavením a podporením akejkoľvek politiky týkajúcej sa niektorej z týchto troch oblastí by sa mala vypracovať štúdia efektívnosti, proporcionality a legitimity týchto opatrení, keďže sú potrebné právne predpisy vysokej kvality.

| 4.2.14 | Na dostatočnú ochranu osobných informácií a súdne a parlamentné monitorovanie je potrebný jasný a súvislý legislatívny rámec. Veľmi pozitívny je návrh Európskej komisie, aby jej oddelenia mohli systematicky, pravidelne a podrobne (hodnotením dopadu) kontrolovať súlad jej legislatívnych návrhov s Chartou základných práv (26). Malo by sa to však vykonať aj pre konečné verzie opatrení prijatých Radou. Vo všetkých štádiách rozhodovania a praktického uplatňovania by mala byť zachovaná rovnováha medzi rešpektovaním práva na súkromie, ochranu informácií (sloboda) – napríklad článok 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a smernica 95/46/ES (27) – a bezpečnosťou pri zdieľaní informácií medzi orgánmi uplatňovania práva a ďalšími bezpečnostnými službami. |
| --- | --- |

4.2.14

Na dostatočnú ochranu osobných informácií a súdne a parlamentné monitorovanie je potrebný jasný a súvislý legislatívny rámec. Veľmi pozitívny je návrh Európskej komisie, aby jej oddelenia mohli systematicky, pravidelne a podrobne (hodnotením dopadu) kontrolovať súlad jej legislatívnych návrhov s Chartou základných práv (26). Malo by sa to však vykonať aj pre konečné verzie opatrení prijatých Radou. Vo všetkých štádiách rozhodovania a praktického uplatňovania by mala byť zachovaná rovnováha medzi rešpektovaním práva na súkromie, ochranu informácií (sloboda) – napríklad článok 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a smernica 95/46/ES (27) – a bezpečnosťou pri zdieľaní informácií medzi orgánmi uplatňovania práva a ďalšími bezpečnostnými službami.

| 4.2.15 | Rozšírenie postavenia Agentúry základných práv Európskej únie tak, aby obsahovala tretí pilier EÚ (hlava VI Zmluvy o EÚ), by bolo kľúčovým prvkom pre zachovanie správnej rovnováhy medzi slobodou, bezpečnosťou a spravodlivosťou v opatreniach pripravených Úniou (28). |
| --- | --- |

4.2.15

Rozšírenie postavenia Agentúry základných práv Európskej únie tak, aby obsahovala tretí pilier EÚ (hlava VI Zmluvy o EÚ), by bolo kľúčovým prvkom pre zachovanie správnej rovnováhy medzi slobodou, bezpečnosťou a spravodlivosťou v opatreniach pripravených Úniou (28).

| 4.2.16 | Haagsky program dáva veľký význam sérii opatrení týkajúcich sa terorizmu, zameraných najmä na posilnenie výmeny informácií medzi spravodajskými a bezpečnostnými službami členských štátov o hrozbách pre vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť, boj proti financovaniu terorizmu, strategickú analýzu hrozby terorizmu spravodajskými a bezpečnostnými službami a Europolom, ochranu kľúčových infraštruktúr a odstraňovanie následkov. |
| --- | --- |

4.2.16

Haagsky program dáva veľký význam sérii opatrení týkajúcich sa terorizmu, zameraných najmä na posilnenie výmeny informácií medzi spravodajskými a bezpečnostnými službami členských štátov o hrozbách pre vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť, boj proti financovaniu terorizmu, strategickú analýzu hrozby terorizmu spravodajskými a bezpečnostnými službami a Europolom, ochranu kľúčových infraštruktúr a odstraňovanie následkov.

| 4.2.17 | Jedným z najinovačnejších návrhov Haagskeho programu je v časti „Posilnenie bezpečnosti“ princíp dostupnosti informácií. Tento princíp znamená nový prístup na zlepšenie cezhraničnej výmeny informácií dôležitých pre uplatňovanie zákonov v EÚ založený na tom, že pracovník vyšetrovacieho orgánu v jednom členskom štáte môže získať z iného členského štátu všetky informácie, ktoré potrebuje pre vyšetrovanie (29). Presný obsah, skutočný dosah, rozsah a podmienky využívania tohto revolučného princípu ešte nie sú vyjasnené. Aby fungoval, bude potrebné dosiahnuť vysokú mieru dôvery medzi policajnými orgánmi v príslušných členských štátoch. Nedostatok takejto dôvery bol doteraz jednou z najväčších prekážok európskej spolupráce. Je potrebné posilniť spoluprácu medzi európskymi agentúrami, orgánmi a inštitúciami, ktoré sa zaoberajú otázkou slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Navyše by sa malo zabezpečiť súdna kontrola operácií a aktivít vyplývajúcich z princípu dostupnosti. EHSV podporuje návrh Európskej komisie týkajúci sa ochrany osobných údajov, ktoré sú spracovávané v rámci policajnej a súdnej spolupráce pri vyšetrovaní trestných činov (30). |
| --- | --- |

4.2.17

Jedným z najinovačnejších návrhov Haagskeho programu je v časti „Posilnenie bezpečnosti“ princíp dostupnosti informácií. Tento princíp znamená nový prístup na zlepšenie cezhraničnej výmeny informácií dôležitých pre uplatňovanie zákonov v EÚ založený na tom, že pracovník vyšetrovacieho orgánu v jednom členskom štáte môže získať z iného členského štátu všetky informácie, ktoré potrebuje pre vyšetrovanie (29). Presný obsah, skutočný dosah, rozsah a podmienky využívania tohto revolučného princípu ešte nie sú vyjasnené. Aby fungoval, bude potrebné dosiahnuť vysokú mieru dôvery medzi policajnými orgánmi v príslušných členských štátoch. Nedostatok takejto dôvery bol doteraz jednou z najväčších prekážok európskej spolupráce. Je potrebné posilniť spoluprácu medzi európskymi agentúrami, orgánmi a inštitúciami, ktoré sa zaoberajú otázkou slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Navyše by sa malo zabezpečiť súdna kontrola operácií a aktivít vyplývajúcich z princípu dostupnosti. EHSV podporuje návrh Európskej komisie týkajúci sa ochrany osobných údajov, ktoré sú spracovávané v rámci policajnej a súdnej spolupráce pri vyšetrovaní trestných činov (30).

| 4.2.18 | EHSV vyjadruje prianie, aby európske agentúry pôsobiace v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spolu primerane kooperovali. Haagsky program vyzýva na silnejšiu praktickú spoluprácu a koordináciu na národných úrovniach medzi policajnými orgánmi, justičnými a colnými orgánmi, ako aj medzi týmito orgánmi a Europolom. Členské štáty by mali podporovať Europol ako európsku agentúru a umožniť jej spolu s Eurojustom hrať rozhodujúcu úlohu v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu. Je neprijateľné, že niektoré členské štáty ešte stále neratifikovali protokoly, ktoré menia a dopĺňajú Dohovor o Europole. Je to zvlášť naliehavé, ak má Europol získať podporu a prostriedky potrebné na jeho efektívne fungovanie ako základného kameňa európskej spolupráce pri uplatňovaní práva. Pred novým určením postavenia Europolu musia byť členské štáty presvedčené o jeho výhodách a potrebe plnej spolupráce s ním. Program navyše naznačuje, že od 1. januára 2006 Europol nahradí svoje výročné správy o trestnej činnosti v Európskej únii „posúdeniami hrozieb“ týkajúcimi sa závažných foriem organizovaného zločinu. Toto zvýšenie praktického významu úlohy Europolu by malo sprevádzať podrobné demokratické posúdenie jeho aktivít. Európsky parlament a národné parlamenty spolu s Európskym súdnym dvorom by mali zohrať ústrednú úlohu v demokratickom dohľade a súdnom monitorovaní jeho aktivít. |
| --- | --- |

4.2.18

EHSV vyjadruje prianie, aby európske agentúry pôsobiace v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spolu primerane kooperovali. Haagsky program vyzýva na silnejšiu praktickú spoluprácu a koordináciu na národných úrovniach medzi policajnými orgánmi, justičnými a colnými orgánmi, ako aj medzi týmito orgánmi a Europolom. Členské štáty by mali podporovať Europol ako európsku agentúru a umožniť jej spolu s Eurojustom hrať rozhodujúcu úlohu v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu. Je neprijateľné, že niektoré členské štáty ešte stále neratifikovali protokoly, ktoré menia a dopĺňajú Dohovor o Europole. Je to zvlášť naliehavé, ak má Europol získať podporu a prostriedky potrebné na jeho efektívne fungovanie ako základného kameňa európskej spolupráce pri uplatňovaní práva. Pred novým určením postavenia Europolu musia byť členské štáty presvedčené o jeho výhodách a potrebe plnej spolupráce s ním. Program navyše naznačuje, že od 1. januára 2006 Europol nahradí svoje výročné správy o trestnej činnosti v Európskej únii „posúdeniami hrozieb“ týkajúcimi sa závažných foriem organizovaného zločinu. Toto zvýšenie praktického významu úlohy Europolu by malo sprevádzať podrobné demokratické posúdenie jeho aktivít. Európsky parlament a národné parlamenty spolu s Európskym súdnym dvorom by mali zohrať ústrednú úlohu v demokratickom dohľade a súdnom monitorovaní jeho aktivít.

| 4.2.19 | Ďalšie otázky, ktoré v rámci politického programu získali jasnú prioritu, sa týkajú biometrických a informačných systémov. Nesúlad väčšiny týchto opatrení s princípmi legitimity, proporcionality a efektivity pravidelne kritizuje Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (31) a organizácie zaoberajúce sa ľudskými právami. Tieto spory ešte posilňuje nedostatok primeraných garancií a efektívnych prostriedkov právnej kompenzácie. Napriek kritike týchto nástrojov Deklarácia o odpovedi Európskej únie na bombové útoky v Londýne, prijatá 13. júla 2005 na mimoriadnom zasadnutí Rady, zdôraznila potrebu ich urýchleného prijatia (32). |
| --- | --- |

4.2.19

Ďalšie otázky, ktoré v rámci politického programu získali jasnú prioritu, sa týkajú biometrických a informačných systémov. Nesúlad väčšiny týchto opatrení s princípmi legitimity, proporcionality a efektivity pravidelne kritizuje Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (31) a organizácie zaoberajúce sa ľudskými právami. Tieto spory ešte posilňuje nedostatok primeraných garancií a efektívnych prostriedkov právnej kompenzácie. Napriek kritike týchto nástrojov Deklarácia o odpovedi Európskej únie na bombové útoky v Londýne, prijatá 13. júla 2005 na mimoriadnom zasadnutí Rady, zdôraznila potrebu ich urýchleného prijatia (32).

| 4.2.20 | Haagsky program vytyčuje ako jasnú prioritu stanovenie opatrení na posúdenie existujúcich opatrení. Pred prijatím týchto iniciatív je potrebné vypracovať podrobnú a nezávislú štúdiu ich efektívnosti, prínosu, proporcionality a legitimity (súlad s ľudskými právami a občianskymi slobodami). Boj proti terorizmu neoprávňuje navrhnúť opatrenie, ktorá by spôsobilo nenapraviteľnú škodu v oblasti ochrany slobody a demokracie a následne viedlo ku všeobecnému zníženiu úrovne bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.2.20

Haagsky program vytyčuje ako jasnú prioritu stanovenie opatrení na posúdenie existujúcich opatrení. Pred prijatím týchto iniciatív je potrebné vypracovať podrobnú a nezávislú štúdiu ich efektívnosti, prínosu, proporcionality a legitimity (súlad s ľudskými právami a občianskymi slobodami). Boj proti terorizmu neoprávňuje navrhnúť opatrenie, ktorá by spôsobilo nenapraviteľnú škodu v oblasti ochrany slobody a demokracie a následne viedlo ku všeobecnému zníženiu úrovne bezpečnosti.

| 4.2.21 | Čo sa týka boja proti financovaniu terorizmu a praniu špinavých peňazí zločineckých organizácií, je potrebný konkrétnejší prístup a prevzatie právnych aktov, ktoré uľahčia efektívnejšie monitorovanie podozrivých finančných tokov, ktoré by mohli financovať zločinecké aktivity, najmä ako súčasť boja proti praniu špinavých peňazí (33). |
| --- | --- |

4.2.21

Čo sa týka boja proti financovaniu terorizmu a praniu špinavých peňazí zločineckých organizácií, je potrebný konkrétnejší prístup a prevzatie právnych aktov, ktoré uľahčia efektívnejšie monitorovanie podozrivých finančných tokov, ktoré by mohli financovať zločinecké aktivity, najmä ako súčasť boja proti praniu špinavých peňazí (33).

| 4.2.22 | Európska komisia nedávno navrhla kódex osvedčených postupov s cieľom zabrániť využívaniu mimovládnych organizácií (NGO) na financovanie zločineckých organizácií. EHSV víta zavedenie procesu konzultácií s občianskou spoločnosťou a mimovládnymi organizáciami na túto tému, ale je znepokojený nesprávnym prepojením, ktoré Komisia vytvorila medzi NGO a terorizmom, pretože spôsobuje zmätok a vedie k nespravodlivým predsudkom. NGO a organizovaná občianska spoločnosť zohrávajú ústrednú úlohu v boji proti terorizmu a organizovanému zločinu (34). |
| --- | --- |

4.2.22

Európska komisia nedávno navrhla kódex osvedčených postupov s cieľom zabrániť využívaniu mimovládnych organizácií (NGO) na financovanie zločineckých organizácií. EHSV víta zavedenie procesu konzultácií s občianskou spoločnosťou a mimovládnymi organizáciami na túto tému, ale je znepokojený nesprávnym prepojením, ktoré Komisia vytvorila medzi NGO a terorizmom, pretože spôsobuje zmätok a vedie k nespravodlivým predsudkom. NGO a organizovaná občianska spoločnosť zohrávajú ústrednú úlohu v boji proti terorizmu a organizovanému zločinu (34).

| 4.2.23 | V súlade s Európskou bezpečnostnou stratégiou, a ako jej dôležitý doplnok, a v súlade so stanovenou prioritou, ktorou je rozvoj súvislého vonkajšieho rozmeru bezpečnostnej politiky, stanovuje Haagsky program rozvoj integrovaných a koordinovaných opatrení krízového manažmentu EÚ pre krízy s cezhraničným dopadom, ktorý sa má implementovať do 1. júla 2006. Tieto opatrenia by mali obsahovať posúdenie schopností členských štátov, zhromažďovanie zásob, školenie, spoločné cvičenia a operačné plány civilného krízového riadenia. Do konca roka 2005 predloží Európska komisia rozhodnutie, ktorým sa vytvorí všeobecný bezpečnostný systém včasného varovania (ARGUS) a krízové centrum Komisie, ktoré koordinuje existujúce systémy včasného varovania, ako aj návrh na vytvorenie výstražnej informačnej siete kritickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.2.23

V súlade s Európskou bezpečnostnou stratégiou, a ako jej dôležitý doplnok, a v súlade so stanovenou prioritou, ktorou je rozvoj súvislého vonkajšieho rozmeru bezpečnostnej politiky, stanovuje Haagsky program rozvoj integrovaných a koordinovaných opatrení krízového manažmentu EÚ pre krízy s cezhraničným dopadom, ktorý sa má implementovať do 1. júla 2006. Tieto opatrenia by mali obsahovať posúdenie schopností členských štátov, zhromažďovanie zásob, školenie, spoločné cvičenia a operačné plány civilného krízového riadenia. Do konca roka 2005 predloží Európska komisia rozhodnutie, ktorým sa vytvorí všeobecný bezpečnostný systém včasného varovania (ARGUS) a krízové centrum Komisie, ktoré koordinuje existujúce systémy včasného varovania, ako aj návrh na vytvorenie výstražnej informačnej siete kritickej infraštruktúry.

| 4.2.24 | EHSV je presvedčený, že EÚ potrebuje nový, účinný, efektívny, legitímny a proporcionálny prístup k spoločnej bezpečnostnej stratégii. Rôzne formy terorizmu vyžadujú rôzne riešenia a nástroje prispôsobené povahe zločinu. |
| --- | --- |

4.2.24

EHSV je presvedčený, že EÚ potrebuje nový, účinný, efektívny, legitímny a proporcionálny prístup k spoločnej bezpečnostnej stratégii. Rôzne formy terorizmu vyžadujú rôzne riešenia a nástroje prispôsobené povahe zločinu.

| 4.2.25 | Navyše potrebujeme preštudovať rôzne korene násilnej radikalizácie ohrozených skupín a spôsoby náboru teroristov s cieľom zabrániť ich šíreniu. To by malo ísť ruka v ruke s podporou a politickým záväzkom smerom k nepretržitému a otvorenému dialógu medzi náboženstvami a kultúrami, bojom s netoleranciou, rasizmom, xenofóbiou a násilným extrémizmom. |
| --- | --- |

4.2.25

Navyše potrebujeme preštudovať rôzne korene násilnej radikalizácie ohrozených skupín a spôsoby náboru teroristov s cieľom zabrániť ich šíreniu. To by malo ísť ruka v ruke s podporou a politickým záväzkom smerom k nepretržitému a otvorenému dialógu medzi náboženstvami a kultúrami, bojom s netoleranciou, rasizmom, xenofóbiou a násilným extrémizmom.

| 4.2.26 | Komisia by mala preštudovať možnosti zahrnutia terorizmu medzi tie zločiny, ktoré spadajú do právomoci Medzinárodného trestného tribunálu. |
| --- | --- |

4.2.26

Komisia by mala preštudovať možnosti zahrnutia terorizmu medzi tie zločiny, ktoré spadajú do právomoci Medzinárodného trestného tribunálu.

4.3   Posilnenie spravodlivosti

| 4.3.1 | V súlade s filozofiou predloženou v záveroch Európskej rady z Tampere v roku 1999 dáva Haagsky program prioritu vytvoreniu spoločného európskeho priestoru spravodlivosti založeného na princípe vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí a prístupe k spravodlivosti. |
| --- | --- |

4.3.1

V súlade s filozofiou predloženou v záveroch Európskej rady z Tampere v roku 1999 dáva Haagsky program prioritu vytvoreniu spoločného európskeho priestoru spravodlivosti založeného na princípe vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí a prístupe k spravodlivosti.

| 4.3.2 | V mnohých oblastiach (35) sa ukázalo, že je potrebný rozvoj vzájomnej dôvery medzi rôznymi justičnými orgánmi a systémami. Je to jeden z hlavných predpokladov ďalekosiahlejšej justičnej spolupráce v trestných a občianskych záležitostiach. Justičné orgány a všetky subjekty zainteresované v právnych konaniach by mali považovať rozhodnutia orgánov ostatných členských štátov za rovnocenné s vlastnými. Kompetencia a kvalita justičných orgánov, ani právo na spravodlivý proces by nemali byť sporné. Nedostatok dôvery, rozdiely medzi právnymi systémami jednotlivých členských štátov v trestných aj občianskych záležitostiach ako aj nedostatok rozsiahlych a vzájomných poznatkov jednotlivých systémov však stále bráni rozvoju cezhraničného prístupu v týchto politikách a posilňovaniu justičnej spolupráce na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.3.2

V mnohých oblastiach (35) sa ukázalo, že je potrebný rozvoj vzájomnej dôvery medzi rôznymi justičnými orgánmi a systémami. Je to jeden z hlavných predpokladov ďalekosiahlejšej justičnej spolupráce v trestných a občianskych záležitostiach. Justičné orgány a všetky subjekty zainteresované v právnych konaniach by mali považovať rozhodnutia orgánov ostatných členských štátov za rovnocenné s vlastnými. Kompetencia a kvalita justičných orgánov, ani právo na spravodlivý proces by nemali byť sporné. Nedostatok dôvery, rozdiely medzi právnymi systémami jednotlivých členských štátov v trestných aj občianskych záležitostiach ako aj nedostatok rozsiahlych a vzájomných poznatkov jednotlivých systémov však stále bráni rozvoju cezhraničného prístupu v týchto politikách a posilňovaniu justičnej spolupráce na európskej úrovni.

| 4.3.3 | Haagsky program navrhuje vytvoriť „európsku súdnu kultúru“ založenú na prirodzenej rôznorodosti národných právnych systémov a tradícií. Ďalej program vyzýva na zvýšenie úsilia s cieľom uľahčiť prístup k spravodlivosti a justičnú spoluprácu. Navyše, vzájomná dôvera (36) by mala byť založená na istote, že všetci európski občania majú prístup k vysokokvalitnému súdnemu systému (37). |
| --- | --- |

4.3.3

Haagsky program navrhuje vytvoriť „európsku súdnu kultúru“ založenú na prirodzenej rôznorodosti národných právnych systémov a tradícií. Ďalej program vyzýva na zvýšenie úsilia s cieľom uľahčiť prístup k spravodlivosti a justičnú spoluprácu. Navyše, vzájomná dôvera (36) by mala byť založená na istote, že všetci európski občania majú prístup k vysokokvalitnému súdnemu systému (37).

| 4.3.4 | Duch Haagskeho programu je vo všeobecnosti menej ambiciózny ako viacročný program stanovený v Tampere. Namiesto ponúkania mnohých nových opatrení a právnych návrhov sa v prvom rade zameriava na zriadenie systému objektívneho a nezaujatého posúdenia a implementáciu existujúcich opatrení na poli spravodlivosti pri súčasnom rešpektovaní nezávislosti súdnictva. |
| --- | --- |

4.3.4

Duch Haagskeho programu je vo všeobecnosti menej ambiciózny ako viacročný program stanovený v Tampere. Namiesto ponúkania mnohých nových opatrení a právnych návrhov sa v prvom rade zameriava na zriadenie systému objektívneho a nezaujatého posúdenia a implementáciu existujúcich opatrení na poli spravodlivosti pri súčasnom rešpektovaní nezávislosti súdnictva.

| 4.3.5 | Okrem nedostatku vzájomnej dôvery medzi justičnými orgánmi členských štátov je ďalšou z najvýznamnejších prekážok justičnej spolupráce v trestných záležitostiach fakt, že táto oblasť patrí do tretieho piliera EÚ a tým stojí mimo súdnej právomoci Spoločenstva (metóda Spoločenstva). Preto je úloha EÚ trochu obmedzená. To má za následok viacero negatívnych javov, ako je napríklad nedostatok efektivity a transparentnosti a vylúčenie Európskeho parlamentu z legislatívneho procesu. Navyše Európsky súdny dvor nemá úplnú právomoc. V rámci tretieho piliera musia členské štáty akceptovať právomoc Súdneho dvora, ktorý vydáva rozhodnutie o interpretácii a platnosti vytvorených politík prostredníctvom príslušnej deklarácie. |
| --- | --- |

4.3.5

Okrem nedostatku vzájomnej dôvery medzi justičnými orgánmi členských štátov je ďalšou z najvýznamnejších prekážok justičnej spolupráce v trestných záležitostiach fakt, že táto oblasť patrí do tretieho piliera EÚ a tým stojí mimo súdnej právomoci Spoločenstva (metóda Spoločenstva). Preto je úloha EÚ trochu obmedzená. To má za následok viacero negatívnych javov, ako je napríklad nedostatok efektivity a transparentnosti a vylúčenie Európskeho parlamentu z legislatívneho procesu. Navyše Európsky súdny dvor nemá úplnú právomoc. V rámci tretieho piliera musia členské štáty akceptovať právomoc Súdneho dvora, ktorý vydáva rozhodnutie o interpretácii a platnosti vytvorených politík prostredníctvom príslušnej deklarácie.

| 4.3.6 | Čo sa týka justičnej spolupráce v trestných otázkach, priorita bola jasne udelená opatreniam zameraným na podporu tohto princípu (bezpečnosť) na úkor akejkoľvek ochrany minimálnych procesných práv na európskej úrovni (sloboda). Dobrým príkladom tejto nerovnováhy medzi slobodou a bezpečnosťou je európsky zatykač, ktorý predstavuje prvý krok v rámci trestného práva smerom k rozvoju princípu vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí (38). Napriek priamemu dopadu „eurozatykača“ neexistuje ani po troch rokoch od jeho prijatia žiadny súbežný legislatívny rámec na ochranu procedurálnych práv podozrivých a obžalovaných v trestných konaniach v EÚ. |
| --- | --- |

4.3.6

Čo sa týka justičnej spolupráce v trestných otázkach, priorita bola jasne udelená opatreniam zameraným na podporu tohto princípu (bezpečnosť) na úkor akejkoľvek ochrany minimálnych procesných práv na európskej úrovni (sloboda). Dobrým príkladom tejto nerovnováhy medzi slobodou a bezpečnosťou je európsky zatykač, ktorý predstavuje prvý krok v rámci trestného práva smerom k rozvoju princípu vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí (38). Napriek priamemu dopadu „eurozatykača“ neexistuje ani po troch rokoch od jeho prijatia žiadny súbežný legislatívny rámec na ochranu procedurálnych práv podozrivých a obžalovaných v trestných konaniach v EÚ.

| 4.3.7 | Vzhľadom na existenciu tohto legislatívneho nedostatku predložila Európska komisia v apríli 2004 návrh rámcového rozhodnutia Rady o určitých procedurálnych právach v trestnom konaní v Európskej únii (KOM(2004) 328). Toto rozhodnutie poskytuje základné minimálne štandardy týkajúce sa procedurálnych práv, ktoré platia pre všetky konania v celej EÚ s cieľom určiť vinu alebo nevinu osoby podozrivej zo spáchania trestného činu alebo rozhodnúť o výsledku nasledujúcom po priznaní viny v súvislosti s obvinením z trestného činu. Týka sa to aj všetkých odvolaní vyplývajúcich z týchto konaní (39). Hoci je možné vysloviť mnoho kritiky vzhľadom na obmedzenia, ktoré toto rozhodnutie zavádza v procedurálnych právach, jeho prijatie by posilnilo vzájomnú dôveru a ochranu základných práv občanov, vrátane ich práva na spravodlivý proces. Ukazuje sa, že prekážky brániace dosiahnutiu politickej dohody v rámci Rady sú nesmierne. Je neprijateľné, že predstavitelia členských štátov sa doteraz nedohodli na tejto iniciatíve (40). Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať tomu, aby sa naliehavá potreba dosiahnutia dohody nepovažovala za oprávnenie ešte viac obmedziť úroveň ochrany poskytovanej podozrivým a obžalovaným v právnych konaniach v trestných záležitostiach ako súčasť balíka práv uvedených v návrhu. |
| --- | --- |

4.3.7

Vzhľadom na existenciu tohto legislatívneho nedostatku predložila Európska komisia v apríli 2004 návrh rámcového rozhodnutia Rady o určitých procedurálnych právach v trestnom konaní v Európskej únii (KOM(2004) 328). Toto rozhodnutie poskytuje základné minimálne štandardy týkajúce sa procedurálnych práv, ktoré platia pre všetky konania v celej EÚ s cieľom určiť vinu alebo nevinu osoby podozrivej zo spáchania trestného činu alebo rozhodnúť o výsledku nasledujúcom po priznaní viny v súvislosti s obvinením z trestného činu. Týka sa to aj všetkých odvolaní vyplývajúcich z týchto konaní (39). Hoci je možné vysloviť mnoho kritiky vzhľadom na obmedzenia, ktoré toto rozhodnutie zavádza v procedurálnych právach, jeho prijatie by posilnilo vzájomnú dôveru a ochranu základných práv občanov, vrátane ich práva na spravodlivý proces. Ukazuje sa, že prekážky brániace dosiahnutiu politickej dohody v rámci Rady sú nesmierne. Je neprijateľné, že predstavitelia členských štátov sa doteraz nedohodli na tejto iniciatíve (40). Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať tomu, aby sa naliehavá potreba dosiahnutia dohody nepovažovala za oprávnenie ešte viac obmedziť úroveň ochrany poskytovanej podozrivým a obžalovaným v právnych konaniach v trestných záležitostiach ako súčasť balíka práv uvedených v návrhu.

| 4.3.8 | Európsky zatykač je tiež dobrým príkladom často prevládajúceho nedostatku vzájomnej dôvery a právnej komplexity v rámci EÚ v otázkach justičnej spolupráce v trestných a občianskych záležitostiach. Zatiaľ čo rámcové rozhodnutie prechádza vo väčšine členských štátov náročným procesom preberania, zákony preberajúce eurozatykač do národného práva boli v Nemecku a Poľsku napadnuté na ústavnom súde z dôvodu ich údajného nesúladu s príslušnými ústavnými ustanoveniami. Ústavný súd Nemeckej spolkovej republiky (Bundesverfassungsgericht) nakoniec vo svojom rozsudku z 18. júla 2005 (41) vyhlásil, že zákon preberajúci eurozatykač do nemeckého právneho systému je neplatný, pretože porušuje nemecké ústavné záruky, keďže neexistuje možnosť napadnúť súdne rozhodnutie o vydaní osoby. |
| --- | --- |

4.3.8

Európsky zatykač je tiež dobrým príkladom často prevládajúceho nedostatku vzájomnej dôvery a právnej komplexity v rámci EÚ v otázkach justičnej spolupráce v trestných a občianskych záležitostiach. Zatiaľ čo rámcové rozhodnutie prechádza vo väčšine členských štátov náročným procesom preberania, zákony preberajúce eurozatykač do národného práva boli v Nemecku a Poľsku napadnuté na ústavnom súde z dôvodu ich údajného nesúladu s príslušnými ústavnými ustanoveniami. Ústavný súd Nemeckej spolkovej republiky (Bundesverfassungsgericht) nakoniec vo svojom rozsudku z 18. júla 2005 (41) vyhlásil, že zákon preberajúci eurozatykač do nemeckého právneho systému je neplatný, pretože porušuje nemecké ústavné záruky, keďže neexistuje možnosť napadnúť súdne rozhodnutie o vydaní osoby.

| 4.3.9 | Návrh Európskej komisie na rámcové rozhodnutie Rady o európskom zadržaní dôkazov tiež tvorí súčasť zložitej skladačky, ktorá predstavuje systém justičnej spolupráce v EÚ (42). Cieľom tohto rozhodnutia má byť nahradenie súčasných plánov vzájomnej pomoci princípom vzájomného uznávania. Iniciatíva poskytuje možnosť vydania „európskeho súdneho príkazu“ s cieľom získať predmety, dokumenty a údaje potrebné na použitie v súdnych konaniach v trestných záležitostiach. Tento návrh bol otvorene kritizovaný a označený za predčasný z dôvodu absencie súbežného legislatívneho rámca ponúkajúceho efektívnu právnu ochranu základných práv. |
| --- | --- |

4.3.9

Návrh Európskej komisie na rámcové rozhodnutie Rady o európskom zadržaní dôkazov tiež tvorí súčasť zložitej skladačky, ktorá predstavuje systém justičnej spolupráce v EÚ (42). Cieľom tohto rozhodnutia má byť nahradenie súčasných plánov vzájomnej pomoci princípom vzájomného uznávania. Iniciatíva poskytuje možnosť vydania „európskeho súdneho príkazu“ s cieľom získať predmety, dokumenty a údaje potrebné na použitie v súdnych konaniach v trestných záležitostiach. Tento návrh bol otvorene kritizovaný a označený za predčasný z dôvodu absencie súbežného legislatívneho rámca ponúkajúceho efektívnu právnu ochranu základných práv.

| 4.3.10 | Nedostatok ambícií, ktorý preukázal Haagsky program vzhľadom na rozmer spravodlivosti, by sa dal napraviť uznaním všeobecnej právomoci Európskeho súdneho dvora nad týmito politickými oblasťami, ktoré predstavujú pre členské štáty také citlivé otázky. Súdny dvor vo všeobecnosti zastáva inovatívnu a proaktívnu pozíciu vo vzťahu k interpretácii a rozvoju európskych politík. Najmä vzhľadom na uplatňovanie práva a justičnú spoluprácu v trestných záležitostiach by sme mali poukázať na jedno z najnovších a najdôležitejších rozhodnutí – prípad Pupino C-105/03 zo 16. júna 2005 (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Nedostatok ambícií, ktorý preukázal Haagsky program vzhľadom na rozmer spravodlivosti, by sa dal napraviť uznaním všeobecnej právomoci Európskeho súdneho dvora nad týmito politickými oblasťami, ktoré predstavujú pre členské štáty také citlivé otázky. Súdny dvor vo všeobecnosti zastáva inovatívnu a proaktívnu pozíciu vo vzťahu k interpretácii a rozvoju európskych politík. Najmä vzhľadom na uplatňovanie práva a justičnú spoluprácu v trestných záležitostiach by sme mali poukázať na jedno z najnovších a najdôležitejších rozhodnutí – prípad Pupino C-105/03 zo 16. júna 2005 (43).

| 4.3.11 | Čo sa týka justičnej spolupráce v občianskych záležitostiach, Haagsky program znova zdôrazňuje, že hranice medzi krajinami už nepredstavujú prekážku zmierenia občianskoprávnych záležitostí alebo začatia súdnych konaní a uplatňovania rozhodnutí v občianskych záležitostiach. Na zaistenie ochrany a uplatňovania práv občanov je potrebné eliminovať právne a justičné prekážky v súdnych sporoch v občianskych a rodinných záležitostiach s cezhraničnými dôsledkami. Program podporuje pokračovanie v práci na kolízii zákonov týkajúcich sa nezmluvných záväzkov (Rím II) a zmluvných záväzkov (Rím I), európskeho platobného príkazu a nástrojov týkajúcich sa alternatívneho riešenia sporov a drobných nárokov. |
| --- | --- |

4.3.11

Čo sa týka justičnej spolupráce v občianskych záležitostiach, Haagsky program znova zdôrazňuje, že hranice medzi krajinami už nepredstavujú prekážku zmierenia občianskoprávnych záležitostí alebo začatia súdnych konaní a uplatňovania rozhodnutí v občianskych záležitostiach. Na zaistenie ochrany a uplatňovania práv občanov je potrebné eliminovať právne a justičné prekážky v súdnych sporoch v občianskych a rodinných záležitostiach s cezhraničnými dôsledkami. Program podporuje pokračovanie v práci na kolízii zákonov týkajúcich sa nezmluvných záväzkov (Rím II) a zmluvných záväzkov (Rím I), európskeho platobného príkazu a nástrojov týkajúcich sa alternatívneho riešenia sporov a drobných nárokov.

| 4.3.12 | Posilňovanie a podpora spolupráce vzájomným uznávaním procedurálnych práv a rodinného a dedičského práva tiež predstavujú priority na nasledujúcich päť rokov. Toto je však oblasť, v ktorej rôznorodosť právnych tradícií a kultúr bráni skutočnému a spoľahlivému pokroku smerom k spoločnému priestoru spravodlivosti. Preto je zvlášť dôležité podrobne preštudovať rôzne opatrenia, ktoré by mohli podporiť vzájomnú dôveru a myšlienku spoločnej právnej kultúry v EÚ (44). |
| --- | --- |

4.3.12

Posilňovanie a podpora spolupráce vzájomným uznávaním procedurálnych práv a rodinného a dedičského práva tiež predstavujú priority na nasledujúcich päť rokov. Toto je však oblasť, v ktorej rôznorodosť právnych tradícií a kultúr bráni skutočnému a spoľahlivému pokroku smerom k spoločnému priestoru spravodlivosti. Preto je zvlášť dôležité podrobne preštudovať rôzne opatrenia, ktoré by mohli podporiť vzájomnú dôveru a myšlienku spoločnej právnej kultúry v EÚ (44).

| 4.3.13 | Haagsky program uvádza, že „efektívny boj proti cezhraničnému organizovanému a inému závažnému zločinu a terorizmu vyžaduje spoluprácu a koordináciu vyšetrovania a, ak je to možné, sústredené stíhanie Eurojustom v spolupráci s Europolom“. Vzhľadom na všetky úlohy, ktoré sa vzťahujú na Eurojust, by Rada mala prijať Európsky zákon o Eurojuste. Mal by sa tiež vyjasniť vzťah (spolupráca) medzi Eurojustom a Europolom. |
| --- | --- |

4.3.13

Haagsky program uvádza, že „efektívny boj proti cezhraničnému organizovanému a inému závažnému zločinu a terorizmu vyžaduje spoluprácu a koordináciu vyšetrovania a, ak je to možné, sústredené stíhanie Eurojustom v spolupráci s Europolom“. Vzhľadom na všetky úlohy, ktoré sa vzťahujú na Eurojust, by Rada mala prijať Európsky zákon o Eurojuste. Mal by sa tiež vyjasniť vzťah (spolupráca) medzi Eurojustom a Europolom.

V Bruseli 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Haagsky program: posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii, Rada, Ú. v. EÚ C 53, 3.3.2005.

1

(2)  „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. KOM(2005) 184, konečné znenie, Brusel, 10. mája 2005.

2

(3)  Pozri stanoviská SOC/210, SOC/211,SOC/ 212 (spravodajcovia: pani KING, pani LE NOUAIL MARLIÈRE a pán CABRA DE LUNA).

3

(4)  Haagsky program (pozri poznámku pod čiarou 1), úvod.

4

(5)  „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: Hodnotenie programu z Tampere a perspektívy do budúcnosti“ [neoficiálny preklad], KOM(2004) 401, konečné znenie, Brusel, 2. júna 2004.

5

neoficiálny preklad

(6)  Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo uzavreli špeciálne protokoly k Amsterdamskej zmluve, ktoré im umožňujú nezúčastniť sa na opatreniach prijatých v rámci hlavy IV Zmluvy o ES.

6

(7)  Pozri stanoviská SOC/210, SOC/211 a SOC/212 (spravodajcovia: pani KING, pani LE NOUAIL MARLIÈRE a pán CABRA DE LUNA).

7

(8)  Pozri dokument Komisie KOM(2005) 280, konečné znenie, ku ktorému EHSV vypracováva stanovisko (SOC/216).

8

(9)  Pozri stanovisko na tému „Prístup k občianstvu Európskej únie“ [neoficiálny preklad], Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2003 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

9

neoficiálny preklad

(10)  Pozri stanoviská EHSV týkajúce sa azylu (vypracované po zasadnutí v Tampere).

10

(11)  Pozri stanovisko na tému „Oznámenie Komisie o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“ [neoficiálny preklad] (KOM(2003) 336), Ú. v. EÚ C 80 z 30. marca 2004 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

11

neoficiálny preklad

(12)  Pozri stanovisko na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“ (KOM(2004) 811, konečné znenie), Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

12

(13)  Pozri stanovisko EHSV na tému Smernica o podmienkach vstupu a pobytu [neoficiálny preklad] (KOM(2001) 386, konečné znenie, Ú. v. ES C 80, 3.4.2002) (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

13

neoficiálny preklad

(14)  Pozri stanovisko EHSV k Medzinárodnej konvencii o migrantoch, Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

14

(15)  Pozri stanoviská na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ [neoficiálny preklad], Ú. v. ES C 125, 27.5.2002 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS) a „Prisťahovalectvo, integrácia a zamestnanosť“ [neoficiálny preklad], Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

15

neoficiálny preklad

neoficiálny preklad

(16)  Pozri stanovisko týkajúce sa agentúry, Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004 (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS).

16

(17)  Smernica Rady 2002/90/ES z 28. novembra 2002.

17

(18)  Rámcové rozhodnutie Rady z 19. júla 2002.

18

(19)  Smernica 2004/18/ES z 29. apríla 2004.

19

(20)  Pozri dokument Bezpečná Európa v lepšom svete: Európska bezpečnostná stratégia, Brusel, 1. decembra 2003, Javier Solana, vysoký predstaviteľ EÚ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku.

20

Bezpečná Európa v lepšom svete: Európska bezpečnostná stratégia

(21)  Okrem iných, je potrebné spomenúť návrh Francúzska, Írska, Švédska a Spojeného kráľovstva k návrhu rámcového rozhodnutia o uchovávaní spracovaných údajov v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb na odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie trestných činov, vrátane teroristických trestných činov (2004/8958 z 28. apríla 2004). Európska komisia predložila paralelne k tomuto návrhu návrh smernice o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES (KOM(2005) 438, konečné znenie, z 21. septembra 2005), ktorý obsahuje viac záruk než návrh štátov a zabezpečuje aj zapojenie Európskeho parlamentu.

21

(22)  Pozri článok 35 Zmluvy o EÚ. Do dnešného dňa prijalo právomoc Súdneho dvora v otázkach týkajúcich sa tretieho piliera EÚ iba nasledujúcich 14 členských štátov: Nemecko, Rakúsko, Belgicko, Grécko, Luxembursko, Holandsko, Švédsko, Fínsko, Španielsko, Portugalsko, Taliansko, Francúzsko, Česká republika a Maďarsko.

22

(23)  Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko a Rakúsko.

23

(24)  Okrem iného: opatrenia na prevenciu teroristických útokov, databázy DNA, použitie príslušníkov leteckej bezpečnostnej služby, cezhraničná pomoc v súvislosti s dôležitými udalosťami, krízami, katastrofami a vážnymi nehodami a pomoc pri repatriácii nelegálnych prisťahovalcov.

24

:

(25)  Rozhodnutie Rady, ktorým sa zriaďuje Európska súdna sieť pre občianske a obchodné veci (2001/470/ES, 28.5.2001, Ú. v. ES L 174, 27.6.2001).

25

(26)  Oznámenie Komisie, Dodržiavanie Charty základných práv v legislatívnych návrhoch Komisie – metodika systematickej a prísnej kontroly, KOM(2005) 172, konečné znenie, z 27. apríla 2005.

26

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov vzhľadom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb týchto údajov, Ú. v. ES L 281 z 23. októbra 1995.

27

(28)  Návrh rozhodnutia Rady o splnomocnení Agentúry Európskej únie pre základné práva na výkon činností v oblastiach uvedených v hlave IV Zmluvy o Európskej únii, KOM(2005) 280, konečné znenie, z 30. júna 2005, 2005/0125/CNS.

28

(29)  Európska komisia predložila 12. októbra 2005 návrh rámcového rozhodnutia o zavedení princípu dostupnosti informácií (KOM(2005) 490, konečné znenie, z 12. októbra 2005).

29

(30)  Návrh rámcového rozhodnutia Rady o ochrane osobných údajov, ktoré sú spracovávané v rámci policajnej a súdnej spolupráce pri vyšetrovaní trestných činov (KOM(2005) 475, konečné znenie, zo 4. októbra 2005).

30

(31)  Správa o iniciatíve Francúzskej republiky, Írska, Švédskeho kráľovstva a Spojeného kráľovstva v prospech návrhu rámcového rozhodnutia o uchovávaní údajov spracovaných a uložených v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo údajov o verejných komunikačných sieťach na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania zločinu a trestných činov vrátane terorizmu (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS)), Výbor pre občianske práva, spravodlivosť a vnútorné veci, Európsky parlament, spravodajca: Alexander NUNO ALVARO, 31.5.2005.

31

(32)  Tieto návrhy, ktoré predstavujú rozvoj schengenského aquis, obsahujú: zlepšenie spolupráce a súčinnosti databáz vytvorených druhou generáciou Schengenského informačného systému (SIS II), vízovým informačným systémom (VIS) a systémom EURODAC; zavedenie biometrických identifikátorov v cestovných dokladoch, vízach, povoleniach na pobyt a informačných systémoch; uchovávanie spracovaných údajov v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb na odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie teroristických činov; používanie údajov pasažierov leteckej dopravy (PNR) na účely bezpečnosti leteckej dopravy Spojenými štátmi, Kanadou a Austráliou; vzájomné konzultácie databáz DNA a odtlačkov prstov atď.

32

aquis

(33)  Stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí, vrátane financovania terorizmu“ (KOM(2004) 448, konečné znenie), Ú. v. EÚ C 267, 17.11.2005 (spravodajca: pán SIMPSON).

33

(34)  Pozri stanovisko odbornej sekcie pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo na tému „Návrh rozhodnutia Rady na vytvorenie špecifického programu Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu na obdobie rokov 2007 – 2013. Rámcový program Bezpečnosť a ochrana slobôd“, (SOC/212, spravodajca: pán CABRA DE LUNA, Brusel, 14. decembra 2005).

34

(35)  Pozri napríklad nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992 ustanovujúce Colný kódex Spoločenstva (
  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, strany 1–50).

35

(

).

(36)  Haagsky program, pozri poznámku pod čiarou 1, bod 3.2 Budovanie istoty a vzájomná dôvera.

36

(37)  V akčnom pláne implementujúcom program Európska komisia uvádza, že: „Únia musí plánovať nielen pravidlá súdnej právomoci, uznávania a kolízie zákonov, ale aj opatrenia, ktoré budujú istotu a vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi, vytvárajú minimálne štandardy konaní a zaisťujú vysoký štandard kvality súdnych systémov, najmä s ohľadom na spravodlivosť a rešpektovanie práv na obhajobu. Vzájomné pochopenie sa bude prehlbovať v rámci postupného vytvárania ‚európskej právnej kultúry’ za pomoci sietí a vzdelávacích programov tak, ako to požaduje Haagsky program.“

37

(38)  Rámcové rozhodnutie Rady o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi z 13. júna 2002, 2002/584/SVV, Ú. v. ES L 190, 18.7.2002, s. 1.

38

(39)  Návrh rámcového rozhodnutia Rady o určitých procedurálnych právach v trestnom konaní v Európskej únii, KOM(2004) 328, konečné znenie, z 28. apríla 2004.

39

(40)  Návrh obsahuje nasledujúce práva: právo na obhajcu, prístup k bezplatnému tlmočeniu a prekladu, zaistenie primeranej pozornosti osobám, ktoré konaniu nerozumejú alebo ho nemôžu sledovať, právo na komunikáciu s konzulárnymi úradmi v prípade zahraničných podozrivých a oboznámenie podozrivých osôb s ich právami (odovzdaním písomného „listu práv“), článok 2-16 návrhu.

40

(41)  Rozsudok z 18. júla 2005, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht.

41

(42)  Návrh rámcového rozhodnutia Rady o európskom zadržaní dôkazov na získanie predmetov, dokumentov a údajov potrebných na použitie v konaní v trestných veciach, KOM/2003/0688, konečné znenie, zo 14. novembra 2003, CNS 2003/0270.

42

(43)  Referencie k predbežnému rozhodnutiu sa týkali výkladu rôznych článkov rámcového rozhodnutia 2001/220/SVV z 15. marca 2001 o postavení obetí v trestnom konaní. Rozsudok bol prezentovaný v kontexte trestného konania proti pani Pupino, vychovávateľke v materskej škole v Taliansku, ktorá bola obvinená zo spôsobenia zranení žiakov mladších ako päť rokov. Rozsudok v prípade Pupino predstavuje revolučný krok v budovaní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, pretože v ňom Súdny dvor prvýkrát otvorene uznal priamy dopad rámcových rozhodnutí a fakt, že záväzný charakter týchto rozhodnutí ukladá národným súdom povinnosť vykladať národné právo v súlade s právom Spoločenstva. Navyše Súdny dvor uviedol, že „Pre Úniu by bolo ťažké efektívne plniť svoje úlohy, ak by princíp lojálnej spolupráce, ktorý predovšetkým vyžaduje, aby členské štáty prijali všetky primerané opatrenia, či už všeobecné alebo konkrétne, s cieľom zaistiť splnenie svojich povinností podľa zákonov Európskej únie, nebol záväzný aj v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných záležitostiach, čo je navyše úplne založené na spolupráci medzi členskými štátmi“. Výklad vzťahu (a kompatibility) medzi týmto rozsudkom Súdneho dvora a rozsudkom Nemeckého ústavného súdu, ktorým sa ruší zákon preberajúci európsky zatykač, je otvorený.

43

Pre Úniu by bolo ťažké efektívne plniť svoje úlohy, ak by princíp lojálnej spolupráce, ktorý predovšetkým vyžaduje, aby členské štáty prijali všetky primerané opatrenia, či už všeobecné alebo konkrétne, s cieľom zaistiť splnenie svojich povinností podľa zákonov Európskej únie, nebol záväzný aj v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných záležitostiach, čo je navyše úplne založené na spolupráci medzi členskými štátmi

(44)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Rady o vytvorení Európskej súdnej siete pre občianske a obchodné veci (Ú. v. ES C 139, 11.5.2001) a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Iniciatíva Spolkovej republiky Nemecko s výhľadom na prijatie nariadenia Rady o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. ES C 139, 11.5.2001).

44

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/131

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k nasledujúcim návrhom:

| — | „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/94, pokiaľ ide o funkčné obdobie predsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/94, pokiaľ ide o funkčné obdobie predsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu

| — | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2100/94, pokiaľ ide o funkčné obdobie predsedu Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2100/94, pokiaľ ide o funkčné obdobie predsedu Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín

| — | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2007/2004, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2007/2004, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2062/94, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2062/94, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1592/2002, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa a riaditeľov Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1592/2002, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa a riaditeľov Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 881/2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 881/2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1035/97, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1035/97, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1210/90 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1210/90 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 337/75, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 337/75, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1365/75 o zriadení Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa a zástupcu riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1365/75 o zriadení Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa a zástupcu riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho nariadenia a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1360/90 o zriadení Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho nariadenia a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1360/90 o zriadení Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 02/93 o vytvorení Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 02/93 o vytvorení Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 178/2002, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 178/2002, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko na prevenciu a kontrolu chorôb, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko na prevenciu a kontrolu chorôb, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľa

| — | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 726/2004, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa Európskej agentúry pre lieky“ |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 726/2004, pokiaľ ide o funkčné obdobie výkonného riaditeľa Európskej agentúry pre lieky“

KOM((2005) 190, konečné znenie – 2005/0077(CNS) – 2005/0078(CNS) – 2005/0089(CNS) – 2005/0085(COD) – 2005/0086(COD) – 2005/0087(COD) – 2005/0088(COD) – 2005/0080(CNS) – 2005/0072(COD) – 2005/0073(COD) – 2005/0074(COD) – 2005/0075(COD) – 2005/0076(COD) – 2005/0081(COD) – 2005/0082(COD) – 2005/0083(COD)

(2006/C 65/23)

Rada sa 17. júna 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k daným návrhom.

Grémium poverilo 12. júla 2005 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 15. decembra) vymenoval za hlavnú spravodajkyňu pani CSER. Výbor prijal 93 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Súhrn návrhu nariadenia

| 1.1 | Európska komisia predkladá návrh nariadenia, ktoré má zosúladiť postupy pri menovaní riaditeľov a zástupcov riaditeľov agentúr a ktoré pozmeňuje a dopĺňa najmä nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004.
  Návrh nariadenia, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, sa týka 18 agentúr a vzťahuje sa na niektoré ich ustanovenia, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľov a zástupcov riaditeľov.
  Návrh nariadenia, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, nemení nariadenie (ES) č. 2667/2000 o Európskej agentúre pre obnovu, ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií. Dôvodom je skutočnosť, že tieto agentúry majú obmedzenú dĺžku existencie a nariadenia, ktoré sa na ne vzťahujú, neobsahujú žiadne ustanovenia o predĺžení funkčného obdobia riaditeľov a ich zástupcov.
  Práve prebieha schvaľovanie navrhnutých nariadení, ktoré pozmeňujú nariadenia týkajúce sa Európskej agentúry pre chemické látky a Agentúry Spoločenstva pre kontrolu rybného hospodárstva. Plánuje sa návrh zmeny, ktorou sa zosúladia predpisy na zosúladenie predpisov. |
| --- | --- |

1.1

Európska komisia predkladá návrh nariadenia, ktoré má zosúladiť postupy pri menovaní riaditeľov a zástupcov riaditeľov agentúr a ktoré pozmeňuje a dopĺňa najmä nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004.

Návrh nariadenia, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, sa týka 18 agentúr a vzťahuje sa na niektoré ich ustanovenia, pokiaľ ide o funkčné obdobie riaditeľov a zástupcov riaditeľov.

Návrh nariadenia, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, nemení nariadenie (ES) č. 2667/2000 o Európskej agentúre pre obnovu, ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií. Dôvodom je skutočnosť, že tieto agentúry majú obmedzenú dĺžku existencie a nariadenia, ktoré sa na ne vzťahujú, neobsahujú žiadne ustanovenia o predĺžení funkčného obdobia riaditeľov a ich zástupcov.

Práve prebieha schvaľovanie navrhnutých nariadení, ktoré pozmeňujú nariadenia týkajúce sa Európskej agentúry pre chemické látky a Agentúry Spoločenstva pre kontrolu rybného hospodárstva. Plánuje sa návrh zmeny, ktorou sa zosúladia predpisy na zosúladenie predpisov.

| 1.2 | Navrhnuté úpravy predstavujú zmeny súčasných nariadení, ktoré sa týkajú 18 agentúr, pričom menia rovnakým spôsobom každé z týchto nariadení v jeho preambule.
  Štandardné znenie návrhu zmien určuje, že agentúru riadi riaditeľ vymenovaný na návrh Komisie a že jeho funkčné obdobie trvá päť rokov, ktoré možno na návrh Komisie a po zhodnotení jedenkrát predĺžiť, avšak najviac o päť rokov.
  V rámci hodnotenia Komisia posúdi výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období, spôsob ich dosiahnutia a úlohy a potreby agentúry v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

1.2

Navrhnuté úpravy predstavujú zmeny súčasných nariadení, ktoré sa týkajú 18 agentúr, pričom menia rovnakým spôsobom každé z týchto nariadení v jeho preambule.

Štandardné znenie návrhu zmien určuje, že agentúru riadi riaditeľ vymenovaný na návrh Komisie a že jeho funkčné obdobie trvá päť rokov, ktoré možno na návrh Komisie a po zhodnotení jedenkrát predĺžiť, avšak najviac o päť rokov.

V rámci hodnotenia Komisia posúdi výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období, spôsob ich dosiahnutia a úlohy a potreby agentúry v nasledujúcich rokoch.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | EHSV uvítal, že Komisia vypracovala návrh na zmeny nariadení Rady, aby tak zosúladila v súčasnosti rozdielne pravidlá, ktorými sa riadia postupy pri menovaní a predlžovaní funkčného obdobia výkonných riaditeľov a ich zástupcov v 18 európskych agentúrach. |
| --- | --- |

2.1

EHSV uvítal, že Komisia vypracovala návrh na zmeny nariadení Rady, aby tak zosúladila v súčasnosti rozdielne pravidlá, ktorými sa riadia postupy pri menovaní a predlžovaní funkčného obdobia výkonných riaditeľov a ich zástupcov v 18 európskych agentúrach.

| 2.2 | EHSV oceňuje a podporuje úsilie Komisie zjednotiť postupy, pretože tak dáva legislatíve Európskeho spoločenstva jasnejší a praktickejší charakter. Nielenže sa tak predpisy stávajú jasnejšími, ale i aktivity európskych agentúr a smer, ktorý im udáva Komisia, sa tak zjednotia a zjednodušia.
  Táto zrozumiteľnosť a zjednodušenie môžu byť takisto užitočné pre výkonných riaditeľov a ich zástupcov, pretože sa tak vyjasnia úlohy a kompetencie agentúr rôznym zameraním. Nariadenia, na základe ktorých tieto rozličné agentúry vznikli, boli zdrojom zmätkov pri uplatňovaní pravidiel upravujúcich právne postavenie v súvislosti s menovaním a funkčnými obdobiami, keďže obsahovali výrazovú mnohorakosť, t.j. rozdielne slová – napríklad čo sa týka menovania výkonných riaditeľov, riaditeľov a ich zástupcov alebo výrazy na vyjadrenie obnovenia, predĺženia a pokračovania – a keďže uvádzali funkčné obdobia rôznej dĺžky. |
| --- | --- |

2.2

EHSV oceňuje a podporuje úsilie Komisie zjednotiť postupy, pretože tak dáva legislatíve Európskeho spoločenstva jasnejší a praktickejší charakter. Nielenže sa tak predpisy stávajú jasnejšími, ale i aktivity európskych agentúr a smer, ktorý im udáva Komisia, sa tak zjednotia a zjednodušia.

Táto zrozumiteľnosť a zjednodušenie môžu byť takisto užitočné pre výkonných riaditeľov a ich zástupcov, pretože sa tak vyjasnia úlohy a kompetencie agentúr rôznym zameraním. Nariadenia, na základe ktorých tieto rozličné agentúry vznikli, boli zdrojom zmätkov pri uplatňovaní pravidiel upravujúcich právne postavenie v súvislosti s menovaním a funkčnými obdobiami, keďže obsahovali výrazovú mnohorakosť, t.j. rozdielne slová – napríklad čo sa týka menovania výkonných riaditeľov, riaditeľov a ich zástupcov alebo výrazy na vyjadrenie obnovenia, predĺženia a pokračovania – a keďže uvádzali funkčné obdobia rôznej dĺžky.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | EHSV schvaľuje cieľ sledovaný zmenou a doplnením nariadenia o spomenutých agentúrach a poznamenáva, že je potrebné pristúpiť k zmenám, a to aj v prípade Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie v rozpore .s návrhom Komisie. Nariadenie Rady (EHS) č. 1360/90, článok 7, ods. 1 vskutku stanovuje, že „riaditeľa nadácie vymenuje správna rada na návrh Komisie na funkčné obdobie piatich rokov, ktoré je obnoviteľné“.
  V návrhu nariadenia Komisie, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, sa všade používa sloveso „predĺžiť“, a nie „obnoviť.“ |
| --- | --- |

3.1

EHSV schvaľuje cieľ sledovaný zmenou a doplnením nariadenia o spomenutých agentúrach a poznamenáva, že je potrebné pristúpiť k zmenám, a to aj v prípade Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie v rozpore .s návrhom Komisie. Nariadenie Rady (EHS) č. 1360/90, článok 7, ods. 1 vskutku stanovuje, že „riaditeľa nadácie vymenuje správna rada na návrh Komisie na funkčné obdobie piatich rokov, ktoré je obnoviteľné“.

V návrhu nariadenia Komisie, ktorého cieľom je pozmeniť súčasné nariadenia, sa všade používa sloveso „predĺžiť“, a nie „obnoviť.“

| 3.2 | EHSV ľutuje, že články Zmluvy o ES týkajúce sa menovania sudcov, na ktoré sa Komisia odvoláva v odôvodnení svojho návrhu, a to články 223 a 225, nie sú uvedené ako treba. Treba sa odvolať na článok 224, a nie na článok 225. |
| --- | --- |

3.2

EHSV ľutuje, že články Zmluvy o ES týkajúce sa menovania sudcov, na ktoré sa Komisia odvoláva v odôvodnení svojho návrhu, a to články 223 a 225, nie sú uvedené ako treba. Treba sa odvolať na článok 224, a nie na článok 225.

| 3.3 | EHSV vyjadruje neporozumenie nad konštatovaním, že nariadenie Rady (ES) č. 2667/2000 o Európskej agentúre pre obnovu, ktoré určilo funkčné obdobie riaditeľa na 30 mesiacov a rozhodnutie Rady (ES) č. 2068/2004, ktorým sa mení a dopĺňa súčasné nariadenie a predlžuje činnosť tejto agentúry o 30 mesiacov od daného obdobia do 31. decembra 2006, nespĺňajú stanovené ciele zosúladenia. |
| --- | --- |

3.3

EHSV vyjadruje neporozumenie nad konštatovaním, že nariadenie Rady (ES) č. 2667/2000 o Európskej agentúre pre obnovu, ktoré určilo funkčné obdobie riaditeľa na 30 mesiacov a rozhodnutie Rady (ES) č. 2068/2004, ktorým sa mení a dopĺňa súčasné nariadenie a predlžuje činnosť tejto agentúry o 30 mesiacov od daného obdobia do 31. decembra 2006, nespĺňajú stanovené ciele zosúladenia.

| 3.4 | EHSV nerozumie prečo sa tento princíp neuplatňuje pri použití terminológie titulov funkcií zaradenia, ak cieľom Komisie je zosúladenie.
  EHSV upriamuje pozornosť Komisie na skutočnosť, že je veľmi málo pravdepodobné a neprijateľné, aby taká dôležitá a nákladná agentúra, akou je Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií, bola vytvorená iba na päť rokov. Je pravdepodobné, že funkčné obdobie tejto agentúry bude predĺžené, ako to bolo v prípade iných agentúr, ktorých funkčné obdobie bolo stanovené na dobu určitú. Príprava úpravy nariadenia je preto potrebná už dnes.
  Samotné ciele a právomoci stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o vytvorení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií, potvrdzujú odporúčania EHSV. |
| --- | --- |

3.4

EHSV nerozumie prečo sa tento princíp neuplatňuje pri použití terminológie titulov funkcií zaradenia, ak cieľom Komisie je zosúladenie.

EHSV upriamuje pozornosť Komisie na skutočnosť, že je veľmi málo pravdepodobné a neprijateľné, aby taká dôležitá a nákladná agentúra, akou je Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií, bola vytvorená iba na päť rokov. Je pravdepodobné, že funkčné obdobie tejto agentúry bude predĺžené, ako to bolo v prípade iných agentúr, ktorých funkčné obdobie bolo stanovené na dobu určitú. Príprava úpravy nariadenia je preto potrebná už dnes.

Samotné ciele a právomoci stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o vytvorení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií, potvrdzujú odporúčania EHSV.

| 3.5 | EHSV víta Komisiou stanovené ciele zosúladenia, zrozumiteľnosti a zjednodušenia. Avšak nerozumie, prečo Komisia neberie do úvahy článok 27 ods.77 v kapitole 1 (výberové konanie) hlava III (kariéra úradníkov) služobného poriadku zamestnancov ES, ktorý znie takto:
  „Výberové konanie sa bude robiť tým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že pre inštitúcie budú pracovať úradníci s najvyššou úrovňou schopností, produktivity a bezúhonnosti, ktorí musia byť prijatí spomedzi príslušníkov členských štátov ES pri zohľadnení tak širokého zemepisného záberu, ako je to len možné“.
  Návrh nariadenia o pozmenení súčasných nariadení vypracovaný Komisiou vážne porušuje túto požiadavku odďaľovaním, z rozpočtových dôvodov, uverejnenia verejnej súťaže, to znamená výberového konania, tak ako je to uvedené v Zmluve o ES. V odôvodnení návrhu nariadenia sa Komisia uvážene zriekla uverejnenia verejných súťaží, tak ako je to uvedené v Zmluve, pod zámienkou, že by bolo vhodnejšie nájsť iné riešenie.
  Pre EHSV je neprijateľné, že sa týmto spôsobom odkláňa od požiadaviek dohodnutých v Zmluve a v služobnom poriadku zamestnancov ES, pretože v prípade, že by súhlasil, by to znamenalo, že pravdepodobne žiadny občan nových desiatich členských štátov by nemal príležitosť získať miesto riaditeľa, výkonného riaditeľa, zástupcu riaditeľa alebo zástupcu výkonného riaditeľa agentúry.
  EHSV nesúhlasí, aby kompetentné orgány mali na výber medzi predĺžením funkčného obdobia a uskutočnením nového výberového konania.
  EHSV je toho názoru, že treba posilniť dôveru občanov Európskej únie v európske inštitúcie. Avšak toto posilnenie dôvery bude vážne narušené, keď európski občania, ktorí bývajú v nových desiatich členských štátoch, zistia, že vedúce miesta v inštitúciách EÚ sú pre nich takmer nedostupné.
  Iba jedna z 20 európskych agentúr má na čele európskeho občana z nových desiatich členských štátov.
  EHSV odporúča, aby Európska komisia prehodnotila svoj návrh na pozmenenie súčasných nariadení, prihliadajúc na vyššie spomenuté konštatovania, rovnako ako aj na pravidlá Európskeho spoločenstva o rovnosti príležitostí. |
| --- | --- |

3.5

EHSV víta Komisiou stanovené ciele zosúladenia, zrozumiteľnosti a zjednodušenia. Avšak nerozumie, prečo Komisia neberie do úvahy článok 27 ods.77 v kapitole 1 (výberové konanie) hlava III (kariéra úradníkov) služobného poriadku zamestnancov ES, ktorý znie takto:

„Výberové konanie sa bude robiť tým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že pre inštitúcie budú pracovať úradníci s najvyššou úrovňou schopností, produktivity a bezúhonnosti, ktorí musia byť prijatí spomedzi príslušníkov členských štátov ES pri zohľadnení tak širokého zemepisného záberu, ako je to len možné“.

Návrh nariadenia o pozmenení súčasných nariadení vypracovaný Komisiou vážne porušuje túto požiadavku odďaľovaním, z rozpočtových dôvodov, uverejnenia verejnej súťaže, to znamená výberového konania, tak ako je to uvedené v Zmluve o ES. V odôvodnení návrhu nariadenia sa Komisia uvážene zriekla uverejnenia verejných súťaží, tak ako je to uvedené v Zmluve, pod zámienkou, že by bolo vhodnejšie nájsť iné riešenie.

Pre EHSV je neprijateľné, že sa týmto spôsobom odkláňa od požiadaviek dohodnutých v Zmluve a v služobnom poriadku zamestnancov ES, pretože v prípade, že by súhlasil, by to znamenalo, že pravdepodobne žiadny občan nových desiatich členských štátov by nemal príležitosť získať miesto riaditeľa, výkonného riaditeľa, zástupcu riaditeľa alebo zástupcu výkonného riaditeľa agentúry.

EHSV nesúhlasí, aby kompetentné orgány mali na výber medzi predĺžením funkčného obdobia a uskutočnením nového výberového konania.

EHSV je toho názoru, že treba posilniť dôveru občanov Európskej únie v európske inštitúcie. Avšak toto posilnenie dôvery bude vážne narušené, keď európski občania, ktorí bývajú v nových desiatich členských štátoch, zistia, že vedúce miesta v inštitúciách EÚ sú pre nich takmer nedostupné.

Iba jedna z 20 európskych agentúr má na čele európskeho občana z nových desiatich členských štátov.

EHSV odporúča, aby Európska komisia prehodnotila svoj návrh na pozmenenie súčasných nariadení, prihliadajúc na vyššie spomenuté konštatovania, rovnako ako aj na pravidlá Európskeho spoločenstva o rovnosti príležitostí.

V Bruseli, 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/134

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Zelená kniha o politike finančných služieb (2005–2010)“

KOM(2005) 177, konečné znenie

(2006/C 65/24)

Rada Európskej únie sa rozhodla 3. mája 2005 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom Zelená knihu o politike finančných služieb (2005 – 2010)

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 20. októbra 2005. Spravodajcom bol pán Ravoet.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí zo 14. a 15. decembra (schôdza z 15. decembra) 115 hlasmi za, pričom sa 1 člen hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko.

1.   Súčasný stav

| 1.1 | Zelená kniha o politike finančných služieb poskytuje návrhy na prehĺbenie integrácie finančných trhov EÚ. Predovšetkým sa sústredí na zavádzanie existujúcich predpisov uvedených v akčnom pláne finančných služieb (FSAP) a skôr sa zameriava na spoluprácu ako na navrhovanie nových predpisov. Zaoberá sa spôsobmi, ako zlepšiť cezhraničný prístup k finančným službám pre súkromné osoby a správe aktív. |
| --- | --- |

1.1

Zelená kniha o politike finančných služieb poskytuje návrhy na prehĺbenie integrácie finančných trhov EÚ. Predovšetkým sa sústredí na zavádzanie existujúcich predpisov uvedených v akčnom pláne finančných služieb (FSAP) a skôr sa zameriava na spoluprácu ako na navrhovanie nových predpisov. Zaoberá sa spôsobmi, ako zlepšiť cezhraničný prístup k finančným službám pre súkromné osoby a správe aktív.

| 1.2 | Zelená kniha zdôrazňuje potrebu v krátkej dobe zavŕšiť nedokončenú prácu a dokončiť prípravu legislatívy, o ktorej sa v súčasnej dobe rokuje v Európskom parlamente a Rade. Taktiež zdôrazňuje, že súčasná právna úprava musí byť účinne zavedená v troch fázach: účinná transpozícia predpisov EÚ do vnútroštátneho práva; dôraznejšie vynútenie práva dozornými orgánmi; a kontinuálne hodnotenie ex-post. Komisia prehlásila, že vo všetkých fázach akéhokoľvek budúceho regulačného procesu bude dôsledne uplatňovať metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“ s dôkladnou analýzou dosahu a rozsiahlymi konzultáciami. |
| --- | --- |

1.2

Zelená kniha zdôrazňuje potrebu v krátkej dobe zavŕšiť nedokončenú prácu a dokončiť prípravu legislatívy, o ktorej sa v súčasnej dobe rokuje v Európskom parlamente a Rade. Taktiež zdôrazňuje, že súčasná právna úprava musí byť účinne zavedená v troch fázach: účinná transpozícia predpisov EÚ do vnútroštátneho práva; dôraznejšie vynútenie práva dozornými orgánmi; a kontinuálne hodnotenie ex-post. Komisia prehlásila, že vo všetkých fázach akéhokoľvek budúceho regulačného procesu bude dôsledne uplatňovať metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“ s dôkladnou analýzou dosahu a rozsiahlymi konzultáciami.

| 1.3 | Komisia môže podať nové návrhy v niektorých oblastiach. V júli 2005 bolo publikované jednotlivé zelené knihy o správe aktív a hypotekárnych úveroch |
| --- | --- |

1.3

Komisia môže podať nové návrhy v niektorých oblastiach. V júli 2005 bolo publikované jednotlivé zelené knihy o správe aktív a hypotekárnych úveroch

| 1.4 | Komisia zaznamenala, že trh finančných služieb pre súkromné osoby v EÚ je aj naďalej roztrieštený. A preto sa okrem iného rozhodla preskúmať spôsoby, ako uľahčiť spotrebiteľom používanie cezhraničných bankových účtov a ako odstrániť prekážky, aby si spotrebitelia mohli vybrať kdekoľvek v EÚ najvhodnejšie sporenie, hypotéky, poistenie a dôchodkové poistenie, pričom by disponovali jasnými informáciami, ktoré zjednodušia porovnávanie jednotlivých ponúk. |
| --- | --- |

1.4

Komisia zaznamenala, že trh finančných služieb pre súkromné osoby v EÚ je aj naďalej roztrieštený. A preto sa okrem iného rozhodla preskúmať spôsoby, ako uľahčiť spotrebiteľom používanie cezhraničných bankových účtov a ako odstrániť prekážky, aby si spotrebitelia mohli vybrať kdekoľvek v EÚ najvhodnejšie sporenie, hypotéky, poistenie a dôchodkové poistenie, pričom by disponovali jasnými informáciami, ktoré zjednodušia porovnávanie jednotlivých ponúk.

| 1.5 | Zelená kniha sa ďalej zaoberá otázkami, ako zabezpečiť, aby postupy a predpisy týkajúce sa dozoru boli v Európe konvergentné. Týmto spôsobom by sa podporili cezhraničné investície a zároveň by sa využila strategická príležitosť EÚ ovplyvniť regulačné parametre vznikajúceho svetového finančného trhu. Komisia navrhuje posilniť finančné vzťahy medzi Spojenými štátmi, Japonskom a Čínou. |
| --- | --- |

1.5

Zelená kniha sa ďalej zaoberá otázkami, ako zabezpečiť, aby postupy a predpisy týkajúce sa dozoru boli v Európe konvergentné. Týmto spôsobom by sa podporili cezhraničné investície a zároveň by sa využila strategická príležitosť EÚ ovplyvniť regulačné parametre vznikajúceho svetového finančného trhu. Komisia navrhuje posilniť finančné vzťahy medzi Spojenými štátmi, Japonskom a Čínou.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta príležitosť na predloženie svojho stanoviska o prioritách Európskej komisie v oblasti politiky finančných služieb od roku 2005 do roku 2010. Vzhľadom k tomu, že sa vstupujeme do obdobia, kedy bol už akčný plán finančných služieb ukončený, je na mieste, aby Komisia zhrnula dosiahnuté výsledky a stanovila, aké by mali byť jej priority do budúcnosti. |
| --- | --- |

2.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta príležitosť na predloženie svojho stanoviska o prioritách Európskej komisie v oblasti politiky finančných služieb od roku 2005 do roku 2010. Vzhľadom k tomu, že sa vstupujeme do obdobia, kedy bol už akčný plán finančných služieb ukončený, je na mieste, aby Komisia zhrnula dosiahnuté výsledky a stanovila, aké by mali byť jej priority do budúcnosti.

| 2.2 | Komisia oprávnene považuje FSAP za jeden z úspechov v prvej fáze Lisabonskej stratégie. Počas druhej a konečnej fázy až do roku 2010 bude potrebné zabezpečiť viac ako kedykoľvek predtým, aby politika finančných služieb prispela k dosiahnutiu lisabonských cieľov v oblasti rastu a pracovných miest. |
| --- | --- |

2.2

Komisia oprávnene považuje FSAP za jeden z úspechov v prvej fáze Lisabonskej stratégie. Počas druhej a konečnej fázy až do roku 2010 bude potrebné zabezpečiť viac ako kedykoľvek predtým, aby politika finančných služieb prispela k dosiahnutiu lisabonských cieľov v oblasti rastu a pracovných miest.

| 2.3 | Následne EHSV podporuje zámer Európskej komisie prehĺbiť a dosiahnuť likviditu a dynamizmus finančných trhov a umožniť, aby kapitál a finančné služby mohli účinne preniknúť do všetkých odvetví hospodárstva. Stabilný, integrovaný a konkurencieschopný finančný sektor, ktorému spotrebitelia vysoko dôverujú vďaka účinným opatreniam na ich ochranu, je nevyhnutnou podmienkou na rozkvet hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

2.3

Následne EHSV podporuje zámer Európskej komisie prehĺbiť a dosiahnuť likviditu a dynamizmus finančných trhov a umožniť, aby kapitál a finančné služby mohli účinne preniknúť do všetkých odvetví hospodárstva. Stabilný, integrovaný a konkurencieschopný finančný sektor, ktorému spotrebitelia vysoko dôverujú vďaka účinným opatreniam na ich ochranu, je nevyhnutnou podmienkou na rozkvet hospodárstva EÚ.

| 2.4 | EHSV taktiež podporuje návrh Komisie prehodnotiť jej úsilie na nasledujúcich päť rokov a sústrediť sa na dosiahnutie výsledkov z iniciatív, ktoré boli doposiaľ podniknuté. V tomto štádiu by predchádzajúce iniciatívy mali byť monitorované a zhodnotené, pričom akékoľvek nové návrhy by mali byť predkladané s obozretnosťou a náležitým ohľadom na spotrebiteľov. Analýzy nákladov a ziskov by sa mali automaticky stať integrálnou súčasťou novej legislatívy; táto by zároveň mala byť navrhovaná dostatočne jasne na to, aby sa vyhlo následnému „pozlacovaniu“ (postup známy ako „gold plating“) členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.4

EHSV taktiež podporuje návrh Komisie prehodnotiť jej úsilie na nasledujúcich päť rokov a sústrediť sa na dosiahnutie výsledkov z iniciatív, ktoré boli doposiaľ podniknuté. V tomto štádiu by predchádzajúce iniciatívy mali byť monitorované a zhodnotené, pričom akékoľvek nové návrhy by mali byť predkladané s obozretnosťou a náležitým ohľadom na spotrebiteľov. Analýzy nákladov a ziskov by sa mali automaticky stať integrálnou súčasťou novej legislatívy; táto by zároveň mala byť navrhovaná dostatočne jasne na to, aby sa vyhlo následnému „pozlacovaniu“ (postup známy ako „gold plating“) členskými štátmi.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | EHSV gratuluje Komisie za kvalitu návrhov obsiahnuté v zelenej knihe a plne podporuje väčšinu z nich. Stanovisko EHSV k zelenej knihe sa teda snaží zdôrazniť tie oblasti, ktoré považuje za obzvlášť významné pre organizovanú občiansku spoločnosť EÚ a súčasne žiada Komisiu, aby dodala uviedla špecifických detailov týkajúcich sa jej plánovaných návrhov pri mnohých kľúčových otázkach. |
| --- | --- |

3.1

EHSV gratuluje Komisie za kvalitu návrhov obsiahnuté v zelenej knihe a plne podporuje väčšinu z nich. Stanovisko EHSV k zelenej knihe sa teda snaží zdôrazniť tie oblasti, ktoré považuje za obzvlášť významné pre organizovanú občiansku spoločnosť EÚ a súčasne žiada Komisiu, aby dodala uviedla špecifických detailov týkajúcich sa jej plánovaných návrhov pri mnohých kľúčových otázkach.

3.2   Hlavné politické smery zelenej knihy

| 3.2.1 | EHSV súhlasí so všeobecnými cieľmi politiky Komisie na obdobie najbližších 5 rokov a s navrhnutými hlavnými politickými smermi. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV súhlasí so všeobecnými cieľmi politiky Komisie na obdobie najbližších 5 rokov a s navrhnutými hlavnými politickými smermi.

| 3.2.2 | EHSV podporuje zámer Komisie vytvoriť otvorený a hospodársky účinný európsky finančný trh riadený primeranými kontrolnými pravidlami, ktorá zabezpečí dostatočne vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov. Komisia musí mať na zreteli, že existuje súvislosť medzi ochranou spotrebiteľov a spotrebiteľskou dôverou. Z tohto dôvodu zastávame názor, že ciele komisie smerujú k správnej rovnováhe medzi uznaním úlohy zamestnávateľov a zamestnancov alebo finančných inštitúcií a spotrebiteľov. V organizovanej občianskej spoločnosti by mala byť uznaná hlavná úloha účinnej politiky ochrany spotrebiteľa. Kompetentný a dostatočný personál musí zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní dôvery spotrebiteľov a pri zabezpečení ich vzdelávania. |
| --- | --- |

3.2.2

EHSV podporuje zámer Komisie vytvoriť otvorený a hospodársky účinný európsky finančný trh riadený primeranými kontrolnými pravidlami, ktorá zabezpečí dostatočne vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov. Komisia musí mať na zreteli, že existuje súvislosť medzi ochranou spotrebiteľov a spotrebiteľskou dôverou. Z tohto dôvodu zastávame názor, že ciele komisie smerujú k správnej rovnováhe medzi uznaním úlohy zamestnávateľov a zamestnancov alebo finančných inštitúcií a spotrebiteľov. V organizovanej občianskej spoločnosti by mala byť uznaná hlavná úloha účinnej politiky ochrany spotrebiteľa. Kompetentný a dostatočný personál musí zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní dôvery spotrebiteľov a pri zabezpečení ich vzdelávania.

| 3.2.3 | EHSV zdieľa názor Komisie, že heslá ako cezhraničná konkurencia, prístup na trh, zvýšená transparentnosť, integrita trhu, finančná stabilita, medzinárodná konkurencieschopnosť finančného sektora EÚ a efektívnosť sú aj naďalej platné. Avšak Komisia by mala takisto uznať, že je nutné takisto zvážiť požiadavky spotrebiteľov ako rozhodujúce kritérium pre akúkoľvek navrhnutú iniciatívu. Spotrebiteľská dôvera vo finančné služby by mohla byť dobrým meradlom, podľa ktorého by Komisia mohla zistiť, do akej miery boli úspešní v plnení požiadaviek spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.2.3

EHSV zdieľa názor Komisie, že heslá ako cezhraničná konkurencia, prístup na trh, zvýšená transparentnosť, integrita trhu, finančná stabilita, medzinárodná konkurencieschopnosť finančného sektora EÚ a efektívnosť sú aj naďalej platné. Avšak Komisia by mala takisto uznať, že je nutné takisto zvážiť požiadavky spotrebiteľov ako rozhodujúce kritérium pre akúkoľvek navrhnutú iniciatívu. Spotrebiteľská dôvera vo finančné služby by mohla byť dobrým meradlom, podľa ktorého by Komisia mohla zistiť, do akej miery boli úspešní v plnení požiadaviek spotrebiteľov.

| 3.2.4 | Malé a stredné podniky sú hospodárskymi katalyzátormi a ich potreby by mali byť základným kameňom vytvárania politiky EÚ. EHSV plne podporuje názor, podľa ktorého celkové prostredie podporujúce podnikanie, doplnené dobre fungujúcim trhom rizikového, kapitálu sú základným predpokladom pre podporu nových a inovatívnych podnikov, čo zvýši produktivitu a udržateľné tempo hospodárskeho rastu v EÚ. Politika finančných služieb EÚ priniesla zlepšenie právneho prostredia, v ktorom si malé a stredné podniky zabezpečujú kapitál, napríklad vďaka smernici Prospectus (1). Iniciatívy iného ako regulačného charakteru by taktiež mohli byť vhodné. |
| --- | --- |

3.2.4

Malé a stredné podniky sú hospodárskymi katalyzátormi a ich potreby by mali byť základným kameňom vytvárania politiky EÚ. EHSV plne podporuje názor, podľa ktorého celkové prostredie podporujúce podnikanie, doplnené dobre fungujúcim trhom rizikového, kapitálu sú základným predpokladom pre podporu nových a inovatívnych podnikov, čo zvýši produktivitu a udržateľné tempo hospodárskeho rastu v EÚ. Politika finančných služieb EÚ priniesla zlepšenie právneho prostredia, v ktorom si malé a stredné podniky zabezpečujú kapitál, napríklad vďaka smernici Prospectus (1). Iniciatívy iného ako regulačného charakteru by taktiež mohli byť vhodné.

| 3.2.5 | Vzhľadom k záväzku EHSV prispieť k celkovej konkurencieschopnosti a hospodárskej súťaži EÚ, súhlasíme s Komisiou, že na všetky iniciatívy je nutné prísne uplatňovať metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“. Avšak EHSV trvá na tom, že je nutné vziať do úvahy niekoľko faktorov skôr, ako bude možné uplatniť spomínanú metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“. V prvom rade EHSV očakáva, že štúdie dosahu budú vykonávané nezávislými a kompetentnými organizáciami. Nemala by sa príliš zdôrazňovať integrácia finančných služieb sama o sebe bez toho, aby boli zohľadnené záujmy spotrebiteľov: musia byť zvážené obidve strany tej istej mince. Vo všetkých hodnoteniach musia byť zahrnuté sociálne aspekty a tiež aspekty týkajúce sa zamestnanosti. Je potrebné zaujať vyrovnaný prístup založený na dôkazoch a vykonať rozsiahle konzultácie skôr ako budú dokončené štúdie dosahu. Taktiež sa musí zohľadniť to, že skupiny spotrebiteľov mávajú obvykle v porovnaní s priemyslom obmedzenejšie zdroje. Napríklad účasť na skupinovom fóru týkajúci sa určitých maloobchodných výrobkov môže spotrebiteľskej organizácii odčerpať značné zamestnanecké zdroje. |
| --- | --- |

3.2.5

Vzhľadom k záväzku EHSV prispieť k celkovej konkurencieschopnosti a hospodárskej súťaži EÚ, súhlasíme s Komisiou, že na všetky iniciatívy je nutné prísne uplatňovať metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“. Avšak EHSV trvá na tom, že je nutné vziať do úvahy niekoľko faktorov skôr, ako bude možné uplatniť spomínanú metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“. V prvom rade EHSV očakáva, že štúdie dosahu budú vykonávané nezávislými a kompetentnými organizáciami. Nemala by sa príliš zdôrazňovať integrácia finančných služieb sama o sebe bez toho, aby boli zohľadnené záujmy spotrebiteľov: musia byť zvážené obidve strany tej istej mince. Vo všetkých hodnoteniach musia byť zahrnuté sociálne aspekty a tiež aspekty týkajúce sa zamestnanosti. Je potrebné zaujať vyrovnaný prístup založený na dôkazoch a vykonať rozsiahle konzultácie skôr ako budú dokončené štúdie dosahu. Taktiež sa musí zohľadniť to, že skupiny spotrebiteľov mávajú obvykle v porovnaní s priemyslom obmedzenejšie zdroje. Napríklad účasť na skupinovom fóru týkajúci sa určitých maloobchodných výrobkov môže spotrebiteľskej organizácii odčerpať značné zamestnanecké zdroje.

| 3.2.6 | EHSV zastáva názor, že navrhnutý prístup k vytváraniu politiky založený na dôkazoch je tým správnym prístupom za predpokladu, že náležito vezme do úvahy spotrebiteľský rozmer. Žiada taktiež Komisiu, aby výslovne uviedla, že sa tento záväzok nevzťahuje iba na právne predpisy pochádzajúce z GR pre vnútorný trh a služby, ale taktiež na predpisy, ktoré navrhujú ostatné generálne riaditeľstvá. EHSV by taktiež chcel podporiť Komisiu v jej žiadosti adresovanej Európskemu parlamentu, a podľa našej mienky by mala byť adresovaná hlavne Rade, aby sa uplatňovali tu uvedené zásady „lepšej tvorby právnych predpisov“ ako poistka proti faktu, že návrhy Komisie potom, ako boli prejednané spolurozhodovacím postupom, vyústia ako prílišne komplexné verzie pôvodného textu Komisie. Nakoniec si EHSV praje poznamenať, že je nutné, aby metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“ rovnako uplatňovali výbory 3. úrovne (2) a všetci tí, ktorí stanovujú svetové normy štandardy (3). |
| --- | --- |

3.2.6

EHSV zastáva názor, že navrhnutý prístup k vytváraniu politiky založený na dôkazoch je tým správnym prístupom za predpokladu, že náležito vezme do úvahy spotrebiteľský rozmer. Žiada taktiež Komisiu, aby výslovne uviedla, že sa tento záväzok nevzťahuje iba na právne predpisy pochádzajúce z GR pre vnútorný trh a služby, ale taktiež na predpisy, ktoré navrhujú ostatné generálne riaditeľstvá. EHSV by taktiež chcel podporiť Komisiu v jej žiadosti adresovanej Európskemu parlamentu, a podľa našej mienky by mala byť adresovaná hlavne Rade, aby sa uplatňovali tu uvedené zásady „lepšej tvorby právnych predpisov“ ako poistka proti faktu, že návrhy Komisie potom, ako boli prejednané spolurozhodovacím postupom, vyústia ako prílišne komplexné verzie pôvodného textu Komisie. Nakoniec si EHSV praje poznamenať, že je nutné, aby metódu „lepšej tvorby právnych predpisov“ rovnako uplatňovali výbory 3. úrovne (2) a všetci tí, ktorí stanovujú svetové normy štandardy (3).

| 3.2.7 | EHSV konštatuje, že pokiaľ navrhovaná nariadenia a normy neprejdú testom konkurenceschopnosti, budú nádeje EÚ na splnenie cieľov z Lisabonu zreteľne oslabené. To by znížilo celkovú konkurencieschopnosť EÚ, jej finančnú stabilitu a schopnosť vytvárať pracovné miesta. EHSV považuje túto príležitosť za natoľko výnimočnú a nazdáva sa, že by nemala byť premárnená. Súbežne s testovaním konkurencieschopnosti nových iniciatív Komisia musí preskúmať, či je schopná vysporiadať sa s otázkami, pred ktoré môžu byť postavení spotrebitelia a obstarávatelia na trhu. |
| --- | --- |

3.2.7

EHSV konštatuje, že pokiaľ navrhovaná nariadenia a normy neprejdú testom konkurenceschopnosti, budú nádeje EÚ na splnenie cieľov z Lisabonu zreteľne oslabené. To by znížilo celkovú konkurencieschopnosť EÚ, jej finančnú stabilitu a schopnosť vytvárať pracovné miesta. EHSV považuje túto príležitosť za natoľko výnimočnú a nazdáva sa, že by nemala byť premárnená. Súbežne s testovaním konkurencieschopnosti nových iniciatív Komisia musí preskúmať, či je schopná vysporiadať sa s otázkami, pred ktoré môžu byť postavení spotrebitelia a obstarávatelia na trhu.

| 3.2.8 | EHSV s potešením zaznamenáva, že Komisia je ochotná vo väčšej miere využiť všetky svoje právomoci v oblasti hospodárskej súťaže a tak zabezpečiť, že celkové ciele akčného plánu finančných služieb pre ďalšiu integráciu nie sú brzdené takým správaním, ktoré hospodársku súťaž narušuje. Výbor by však chcel vyzvať Komisiu, aby poskytla právnu bezpečnosť a to napríklad vytvorením „bezpečného prístavu“, ktorého podmienky by zabezpečili, že samoregulácia by nebola považovaná za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.2.8

EHSV s potešením zaznamenáva, že Komisia je ochotná vo väčšej miere využiť všetky svoje právomoci v oblasti hospodárskej súťaže a tak zabezpečiť, že celkové ciele akčného plánu finančných služieb pre ďalšiu integráciu nie sú brzdené takým správaním, ktoré hospodársku súťaž narušuje. Výbor by však chcel vyzvať Komisiu, aby poskytla právnu bezpečnosť a to napríklad vytvorením „bezpečného prístavu“, ktorého podmienky by zabezpečili, že samoregulácia by nebola považovaná za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže.

| 3.2.9 | EHSV podporuje sústavné uplatňovanie Lamfalussyho metódy. Na 2. úrovni (Level 2) procesu Lamfalussy EHSV žiada inštitúcie EÚ, aby dosiahli (interinštitucionálnu) dohodu a priznali Európskemu parlamentu rovnakú pozíciu spolurozhodovateľa pri prijímaní právnych predpisov, akú mu priznával článok I-36 Zmluvy o Ústave. Okrem iného sa tým zabráni tomu, aby od apríla 2007 vstúpili do platnosti ustanovenia o automatickom zániku (tak ako to je v prípade smernice o zneužívaní trhu – Market Abuse Directive) (4). |
| --- | --- |

3.2.9

EHSV podporuje sústavné uplatňovanie Lamfalussyho metódy. Na 2. úrovni (Level 2) procesu Lamfalussy EHSV žiada inštitúcie EÚ, aby dosiahli (interinštitucionálnu) dohodu a priznali Európskemu parlamentu rovnakú pozíciu spolurozhodovateľa pri prijímaní právnych predpisov, akú mu priznával článok I-36 Zmluvy o Ústave. Okrem iného sa tým zabráni tomu, aby od apríla 2007 vstúpili do platnosti ustanovenia o automatickom zániku (tak ako to je v prípade smernice o zneužívaní trhu – Market Abuse Directive) (4).

| 3.2.10 | Zatiaľ čo Komisia prehlasuje, že „v dôsledku Lamfalussyho procesu sa európske rozhodovacie a regulačné štruktúry stali racionálnejšími a účinnejšími“, objavili sa otázky ohľadne účinnosti a rýchlosti tohoto procesu. Tvorbu právnych predpisov nie je možné urýchliť a zefektívniť, pretože požadované konzultácie k vykonávajúcim opatreniam má vplyv na celkovú dobu potrebnú pre schválenie konečného znenia. Záleží teda na všetkých zúčastnených stranách, či nájdu potrebnú rovnováhu medzi dostatočnou konzultačnou dobou na jednej strane a rýchlym splnením povinností na druhej strane. Naviac EHSV má pochybnosti, či má vyjadriť podporu návrhu aplikovať Lamfalussyho proces na otázky finančných služieb pre súkromné osoby, pokiaľ by tým mala byť spochybnená právomoc členských štátov v oblasti ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.2.10

Zatiaľ čo Komisia prehlasuje, že „v dôsledku Lamfalussyho procesu sa európske rozhodovacie a regulačné štruktúry stali racionálnejšími a účinnejšími“, objavili sa otázky ohľadne účinnosti a rýchlosti tohoto procesu. Tvorbu právnych predpisov nie je možné urýchliť a zefektívniť, pretože požadované konzultácie k vykonávajúcim opatreniam má vplyv na celkovú dobu potrebnú pre schválenie konečného znenia. Záleží teda na všetkých zúčastnených stranách, či nájdu potrebnú rovnováhu medzi dostatočnou konzultačnou dobou na jednej strane a rýchlym splnením povinností na druhej strane. Naviac EHSV má pochybnosti, či má vyjadriť podporu návrhu aplikovať Lamfalussyho proces na otázky finančných služieb pre súkromné osoby, pokiaľ by tým mala byť spochybnená právomoc členských štátov v oblasti ochrany spotrebiteľov.

3.3   Lepšia tvorba právnych predpisov, transpozícia, vynucovanie a priebežné hodnotenie

| 3.3.1 | EHSV v zásade schvaľuje prioritné opatrenia stanovené Komisiou. Teraz je taktiež dôležité, aby Komisia jasne povedala, akým spôsobom chce uskutočniť svoje dobre mienené zámery ohľadne lepšej regulácie a previesť ich na praktické a konkrétne kroky, ktorými dosiahne svojich cieľov. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia tieto predstavy jasne predstavila, aby si zainteresované subjekty mohli vytvoriť reálnu predstavu tom, ako Komisia mieni dosiahnuť svoje ciele a ako sa zainteresované subjekty môžu do tohoto procesu zapojiť. |
| --- | --- |

3.3.1

EHSV v zásade schvaľuje prioritné opatrenia stanovené Komisiou. Teraz je taktiež dôležité, aby Komisia jasne povedala, akým spôsobom chce uskutočniť svoje dobre mienené zámery ohľadne lepšej regulácie a previesť ich na praktické a konkrétne kroky, ktorými dosiahne svojich cieľov. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia tieto predstavy jasne predstavila, aby si zainteresované subjekty mohli vytvoriť reálnu predstavu tom, ako Komisia mieni dosiahnuť svoje ciele a ako sa zainteresované subjekty môžu do tohoto procesu zapojiť.

| 3.3.2 | EÚ potrebuje čo najúčinnejšiu stratégiu pre povzbudenie rastu a vytvárania pracovných miest spôsobom, z ktorého môže ťažiť celá spoločnosť. Príliš komplikované a nevhodné právne predpisy vedú k brzdeniu hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest. EHSV preto so záujmom berie na vedomie návrh zhodnotiť, či súčasné smernice a nariadenie prinášajú očakávané hospodárske zisky. Víta úmysel Komisie, ktorá sa zaväzuje upraviť či zrušiť opatrenia, ktoré týmto testom neprejdú a očakáva, že slová budú systematicky premenené na skutky. EHSV sa napriek tomu nazdáva, že v akomkoľvek hodnotení tohto druhu je treba priznať prioritu záujmom spotrebiteľov. Preto musia byť zohľadnené nielen hospodárske zisky samé o sebe, ale aj špecifické ekonomické výhody pre spotrebiteľov, vrátane možnej škody, ktorú títo môžu utrpieť. |
| --- | --- |

3.3.2

EÚ potrebuje čo najúčinnejšiu stratégiu pre povzbudenie rastu a vytvárania pracovných miest spôsobom, z ktorého môže ťažiť celá spoločnosť. Príliš komplikované a nevhodné právne predpisy vedú k brzdeniu hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest. EHSV preto so záujmom berie na vedomie návrh zhodnotiť, či súčasné smernice a nariadenie prinášajú očakávané hospodárske zisky. Víta úmysel Komisie, ktorá sa zaväzuje upraviť či zrušiť opatrenia, ktoré týmto testom neprejdú a očakáva, že slová budú systematicky premenené na skutky. EHSV sa napriek tomu nazdáva, že v akomkoľvek hodnotení tohto druhu je treba priznať prioritu záujmom spotrebiteľov. Preto musia byť zohľadnené nielen hospodárske zisky samé o sebe, ale aj špecifické ekonomické výhody pre spotrebiteľov, vrátane možnej škody, ktorú títo môžu utrpieť.

| 3.3.3 | EHSV víta, že Komisia kladie silný dôraz na vhodnú transpozíciu, zavádzanie a vymáhanie opatrení v akčnom pláne finančných služieb a považuje to za nevyhnutnú podmienku k tomu, aby stanovené ciele akčného plánu boli splnené. EHSV by však chcel poznamenať, že aktívna účasť členských štátov a výborov 3. úrovne Lamfalusyho procesu je nevyhnutná pre priebeh tohoto procesu, pretože bez ich nepodmienenej a jednoznačnej asistencie sa nič nedosiahne, a to aj napriek tým najlepším úmyslom a vytrvalému úsiliu Komisie. |
| --- | --- |

3.3.3

EHSV víta, že Komisia kladie silný dôraz na vhodnú transpozíciu, zavádzanie a vymáhanie opatrení v akčnom pláne finančných služieb a považuje to za nevyhnutnú podmienku k tomu, aby stanovené ciele akčného plánu boli splnené. EHSV by však chcel poznamenať, že aktívna účasť členských štátov a výborov 3. úrovne Lamfalusyho procesu je nevyhnutná pre priebeh tohoto procesu, pretože bez ich nepodmienenej a jednoznačnej asistencie sa nič nedosiahne, a to aj napriek tým najlepším úmyslom a vytrvalému úsiliu Komisie.

| 3.3.4 | EHSV preto vyzýva Komisiu k tomu, aby sa snažila naďalej dodávať nové podnety a udržať záväzky hláv štátov a predsedov vlád, členov Rady ECOFIN a výborov 3. úrovne, pretože je dôležité, aby sa zainteresovali do otázok jednotného trhu. EHSV sa nazdáva, že v súčasnom ovzduší úvah nad úlohou a budúcnosťou Európskej únie Komisia musí viesť členské štáty k tomu, aby svojim občanom jasne oznamovali ciele rozhodnutí prijatých na európskej úrovni ako aj ich odôvodnenie. Spoločnosť by si mala začať uvedomovať, akým spôsobom môže byť a mala byť súčasťou tvorby jednotlivých európskych politík vo všeobecnosti a osobitne na vytváraní jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.3.4

EHSV preto vyzýva Komisiu k tomu, aby sa snažila naďalej dodávať nové podnety a udržať záväzky hláv štátov a predsedov vlád, členov Rady ECOFIN a výborov 3. úrovne, pretože je dôležité, aby sa zainteresovali do otázok jednotného trhu. EHSV sa nazdáva, že v súčasnom ovzduší úvah nad úlohou a budúcnosťou Európskej únie Komisia musí viesť členské štáty k tomu, aby svojim občanom jasne oznamovali ciele rozhodnutí prijatých na európskej úrovni ako aj ich odôvodnenie. Spoločnosť by si mala začať uvedomovať, akým spôsobom môže byť a mala byť súčasťou tvorby jednotlivých európskych politík vo všeobecnosti a osobitne na vytváraní jednotného trhu.

| 3.3.5 | EHSV osobitne podporuje odporúčanie Komisie č. 6 (5), s úmyslom uľahčiť svetovú konkurencieschopnosť a finančnú stabilitu, ktorú má jednotný trh priniesť. V súvislosti s javom, ktorý sa vo všeobecnosti nazýva „pozlacovanie“ (gold-plating), v spomenutom doporučení sa uvádza, že členské štáty „by sa mali vyhnúť pridávaniu takých podmienok alebo požiadaviek do vnútroštátnych transpozičných právnych predpisov, ktoré nie sú nie sú potrebné na transponovanie dotknutej smernice, pričom by tieto podmienky alebo požiadavky mohli znemožniť dosiahnutie cieľov, ktoré smernica sleduje“. |
| --- | --- |

3.3.5

EHSV osobitne podporuje odporúčanie Komisie č. 6 (5), s úmyslom uľahčiť svetovú konkurencieschopnosť a finančnú stabilitu, ktorú má jednotný trh priniesť. V súvislosti s javom, ktorý sa vo všeobecnosti nazýva „pozlacovanie“ (gold-plating), v spomenutom doporučení sa uvádza, že členské štáty „by sa mali vyhnúť pridávaniu takých podmienok alebo požiadaviek do vnútroštátnych transpozičných právnych predpisov, ktoré nie sú nie sú potrebné na transponovanie dotknutej smernice, pričom by tieto podmienky alebo požiadavky mohli znemožniť dosiahnutie cieľov, ktoré smernica sleduje“.

| 3.3.6 | S ohľadom na uvedené EHSV vyzýva Komisiu, aby dbala na jasnú formuláciu ustanovení v právnych predpisoch. EHSV sa nazdáva, že postup označovaný za „pozlacovanie“ môže byť často iba pokusom členského štátu objasniť texty EÚ, a tým povinnosti uľahčiť ako ich sťažiť. Nezávisle na tom, či sa členský štát snaží dosiahnuť „super ekvivalenciu“ s právnou úpravou EÚ alebo sa pokúša objasniť dikciu právnych textov EÚ, táto záťaž narastá. Vzhľadom k tomu, že podobné komplikácie mávajú neúmerne veľký dosah na malé a stredné podniky, Komisia sa musí snažiť zabezpečiť, aby podnikatelia a inovátori v spoločnosti neboli brzdení byrokraciou a legislatívou. |
| --- | --- |

3.3.6

S ohľadom na uvedené EHSV vyzýva Komisiu, aby dbala na jasnú formuláciu ustanovení v právnych predpisoch. EHSV sa nazdáva, že postup označovaný za „pozlacovanie“ môže byť často iba pokusom členského štátu objasniť texty EÚ, a tým povinnosti uľahčiť ako ich sťažiť. Nezávisle na tom, či sa členský štát snaží dosiahnuť „super ekvivalenciu“ s právnou úpravou EÚ alebo sa pokúša objasniť dikciu právnych textov EÚ, táto záťaž narastá. Vzhľadom k tomu, že podobné komplikácie mávajú neúmerne veľký dosah na malé a stredné podniky, Komisia sa musí snažiť zabezpečiť, aby podnikatelia a inovátori v spoločnosti neboli brzdení byrokraciou a legislatívou.

| 3.3.7 | Jednotný trh naviac nesmie zvýšiť spotrebiteľské riziko tým, že odstráni súčasnú ochranu na vnútroštátnej úrovni. Vnútroštátne predpisy a nariadenia na ochranu spotrebiteľa boli vytvorené preto, aby reagovali na problémy spojené s vnútroštátnymi trhmi a nemali by byť automaticky považované za prekážky vnútornom trhu. EHSV nie je presvedčený o tom, že súčasné vnútroštátne opatrenia na ochranu spotrebiteľov bežne narušujú hospodársku súťaž a inováciu alebo obmedzujú rozvoj cezhraničného trhu. Nestačí iba predpokladať, že odstránenie všetkých vnímaných prekážok bude nutne viesť k vytvoreniu funkčného a účinného cezhraničného spotrebiteľského trhu. Avšak členské štáty musia dbať na to, aby nezavádzali dodatočné opatrenia na ochranu spotrebiteľov v snahe určitým spôsobom chrániť svoje miestne trhy pred konkurenciou z ostatných európskych trhov. EHSV považuje za najúčinnejší prostriedok na vytvorenie skutočného európskeho vnútorného trhu bankových služieb pre súkromné osoby plnú harmonizáciu hlavných prvkov bankovníctva pre súkromné osoby (ako napríklad informácie predchádzajúce uzavretiu zmluvy, ročná percentuálna miera nákladov, atď.), teda „cielenú plnú harmonizáciu“, ktorá súčasne umožní primeranú úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.3.7

Jednotný trh naviac nesmie zvýšiť spotrebiteľské riziko tým, že odstráni súčasnú ochranu na vnútroštátnej úrovni. Vnútroštátne predpisy a nariadenia na ochranu spotrebiteľa boli vytvorené preto, aby reagovali na problémy spojené s vnútroštátnymi trhmi a nemali by byť automaticky považované za prekážky vnútornom trhu. EHSV nie je presvedčený o tom, že súčasné vnútroštátne opatrenia na ochranu spotrebiteľov bežne narušujú hospodársku súťaž a inováciu alebo obmedzujú rozvoj cezhraničného trhu. Nestačí iba predpokladať, že odstránenie všetkých vnímaných prekážok bude nutne viesť k vytvoreniu funkčného a účinného cezhraničného spotrebiteľského trhu. Avšak členské štáty musia dbať na to, aby nezavádzali dodatočné opatrenia na ochranu spotrebiteľov v snahe určitým spôsobom chrániť svoje miestne trhy pred konkurenciou z ostatných európskych trhov. EHSV považuje za najúčinnejší prostriedok na vytvorenie skutočného európskeho vnútorného trhu bankových služieb pre súkromné osoby plnú harmonizáciu hlavných prvkov bankovníctva pre súkromné osoby (ako napríklad informácie predchádzajúce uzavretiu zmluvy, ročná percentuálna miera nákladov, atď.), teda „cielenú plnú harmonizáciu“, ktorá súčasne umožní primeranú úroveň ochrany spotrebiteľa.

3.4   Konsolidácia legislatívy finančných služieb na obdobie rokov 2005-2010

3.4.1   Dokončenie zostávajúcich opatrení

| 3.4.1.1 | Je logické, že je iniciatívy prebiehajúce v súčasnosti by mali byť dokončené a konsolidované pred tým, ako sa podniknú nové opatrenia. EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že hlavnou prioritou na nasledujúcich 12 mesiacov musí byť dokončenie zostávajúcich prvkov FSAP. To znamená dokončenie rokovaní s Európskym parlamentom a Radou, zavŕšenie implementačných opatrení, ktoré Komisia aktívne pripravuje pod dôkladnou a celkovou analýzou dosahu, a preložiť rámcovú smernicu pre zúčtovanie a úhrady cenných papierov. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Je logické, že je iniciatívy prebiehajúce v súčasnosti by mali byť dokončené a konsolidované pred tým, ako sa podniknú nové opatrenia. EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že hlavnou prioritou na nasledujúcich 12 mesiacov musí byť dokončenie zostávajúcich prvkov FSAP. To znamená dokončenie rokovaní s Európskym parlamentom a Radou, zavŕšenie implementačných opatrení, ktoré Komisia aktívne pripravuje pod dôkladnou a celkovou analýzou dosahu, a preložiť rámcovú smernicu pre zúčtovanie a úhrady cenných papierov.

3.4.2   Účinná a efektívna kontrola

| 3.4.2.1 | Napriek tomu, že EHSV víta pokrokový prístup tak, ako ho odporúča Komisia, má silný dojem, že zelená kniha premeškala príležitosť na stanovenie jasných a ambicióznych cieľov pre bankový dozor. Veríme, že je nutné načrtnúť určujúci postup, t. j. ukázať ako bude treba riešiť mnohé jednotlivé, ale vzájomne prepojené otázky počas nasledujúcich rokov EHSV preto dúfa, že v bielej knihe budú stanovené konkrétnejšie návrhy. Návrhy vypracované predložené v oblasti bankového dozoru by sa mali taktiež uplatňovať v sektore poisťovníctva. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Napriek tomu, že EHSV víta pokrokový prístup tak, ako ho odporúča Komisia, má silný dojem, že zelená kniha premeškala príležitosť na stanovenie jasných a ambicióznych cieľov pre bankový dozor. Veríme, že je nutné načrtnúť určujúci postup, t. j. ukázať ako bude treba riešiť mnohé jednotlivé, ale vzájomne prepojené otázky počas nasledujúcich rokov EHSV preto dúfa, že v bielej knihe budú stanovené konkrétnejšie návrhy. Návrhy vypracované predložené v oblasti bankového dozoru by sa mali taktiež uplatňovať v sektore poisťovníctva.

| 3.4.2.2 | Snaha podporiť vlastnú kultúru ochrany spotrebiteľa, kde sa najzraniteľnejším spotrebiteľom priznáva silnejšia ochrana ako skúseným investorom by umožnila EÚ súťažiť vo svetovom meradle a vytvoriť rast. EHSV stanovilo určitý počet otázok, ktoré by mali byť prejednané takým spôsobom, že sa zohľadnia hlavne spotrebiteľské záujmy: zamedzenie duplicitného dozoru;






  — | odstránenie duplicitného dozoru; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

Snaha podporiť vlastnú kultúru ochrany spotrebiteľa, kde sa najzraniteľnejším spotrebiteľom priznáva silnejšia ochrana ako skúseným investorom by umožnila EÚ súťažiť vo svetovom meradle a vytvoriť rast. EHSV stanovilo určitý počet otázok, ktoré by mali byť prejednané takým spôsobom, že sa zohľadnia hlavne spotrebiteľské záujmy: zamedzenie duplicitného dozoru;

—

odstránenie duplicitného dozoru;

| — | odstránenie nezrovnalostí medzi smernicami a zastaralými výnimkami zo zásady krajiny pôvodu; |
| --- | --- |

—

odstránenie nezrovnalostí medzi smernicami a zastaralými výnimkami zo zásady krajiny pôvodu;

| — | revízia bezpečnostných sietí a možné preskúmanie dozorných modelov; |
| --- | --- |

—

revízia bezpečnostných sietí a možné preskúmanie dozorných modelov;

| — | dozorná konvergencia overených postupov; |
| --- | --- |

—

dozorná konvergencia overených postupov;

| — | spolupráca medzi výbormi tretej úrovne (CESR, CEBS a CEIOPS); |
| --- | --- |

—

spolupráca medzi výbormi tretej úrovne (CESR, CEBS a CEIOPS);

| — | spolupráca medzi všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

spolupráca medzi všetkými zainteresovanými stranami.

| 3.4.2.3 | V súlade so svojim stanoviskom (6) z 9. marca 2005 o navrhovanej smernici o kapitálových požiadavkách EHSV víta uznanie Komisie, že konsolidovaný dozor je oprávnenou požiadavkou zo strany priemyslu. Za predpokladu, že konsolidovaný dozor nenarušuje schopnosť členských krajín zareagovať v prípadoch, kde poskytovatelia porušia pravidlá a tým poškodia spotrebiteľov na trhu, EHSV sa domnieva, že takýto dozor by poskytol primeraný stupeň ochrany spotrebiteľa a pritom obmedzil na minimum duplicitu regulačných požiadaviek. Toto by následne zvýšilo účinnosť finančného sektora EÚ. Avšak EHSV sa nazdáva, že z dokumentu Komisie nie je jasné, či dozorná konvergencia je potrebná pred tým, ako by mohol byť zavedený konsolidovaný dozor. EHSV verí, že cieľ a prípadné zavedenie konsolidovaného dozoru v krátkom časovom dohľade by pôsobilo ako katalyzátor pre konvergenciu dozoru. |
| --- | --- |

3.4.2.3

V súlade so svojim stanoviskom (6) z 9. marca 2005 o navrhovanej smernici o kapitálových požiadavkách EHSV víta uznanie Komisie, že konsolidovaný dozor je oprávnenou požiadavkou zo strany priemyslu. Za predpokladu, že konsolidovaný dozor nenarušuje schopnosť členských krajín zareagovať v prípadoch, kde poskytovatelia porušia pravidlá a tým poškodia spotrebiteľov na trhu, EHSV sa domnieva, že takýto dozor by poskytol primeraný stupeň ochrany spotrebiteľa a pritom obmedzil na minimum duplicitu regulačných požiadaviek. Toto by následne zvýšilo účinnosť finančného sektora EÚ. Avšak EHSV sa nazdáva, že z dokumentu Komisie nie je jasné, či dozorná konvergencia je potrebná pred tým, ako by mohol byť zavedený konsolidovaný dozor. EHSV verí, že cieľ a prípadné zavedenie konsolidovaného dozoru v krátkom časovom dohľade by pôsobilo ako katalyzátor pre konvergenciu dozoru.

3.4.3   Umožnenie cezhraničných investícií a hospodárskej súťaže

| 3.4.3.1 | Odstránenie neodôvodnených bariér konsolidácii prinesie hospodársky úžitok. Tieto hospodárske zisky sa premenia do zvýšeného dynamizmu európskeho hospodárstva, čo bude predstavovať EÚ, ktorá lepšie vytvára pracovné miesta a zvyšuje životný štandard svojich občanov. EHSV preto podporuje cieľ Komisie odstrániť alebo znížiť neopodstatnené prekážky cezhraničným transakciám, ako konsolidácia prostredníctvom koncentrácií a akvizícií (K a A). V predchádzajúcich rokoch došlo k významnému nárastu cezhraničnej činnosti. Zatiaľ však sme zaznamenali len relatívne nízku úroveň K a A v bankovom sektore EÚ, aj keď napriek tomu, že takéto transakcie boli dokončené v nedávnych mesiacoch alebo práve prebiehajú. Čiastočným dôvodom sú štrukturálne prekážky na európskom bankovom trhu, z ktorých mnoho nemôže byť zdôvodnených na základe zvyšovania ohľadu na spotrebiteľa alebo finančnej stability, a ktoré by mohli byť odstránené alebo ich účinky znížené politickými iniciatívami. Reštrukturalizácia tohto odvetvia prinesie významné zmeny všetkým zúčastneným stranám – zamestnancom, podnikom aj zákazníkom. Je potrebná celková stratégia zameraná na vyrovnanie sa s účinkami zmien. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Odstránenie neodôvodnených bariér konsolidácii prinesie hospodársky úžitok. Tieto hospodárske zisky sa premenia do zvýšeného dynamizmu európskeho hospodárstva, čo bude predstavovať EÚ, ktorá lepšie vytvára pracovné miesta a zvyšuje životný štandard svojich občanov. EHSV preto podporuje cieľ Komisie odstrániť alebo znížiť neopodstatnené prekážky cezhraničným transakciám, ako konsolidácia prostredníctvom koncentrácií a akvizícií (K a A). V predchádzajúcich rokoch došlo k významnému nárastu cezhraničnej činnosti. Zatiaľ však sme zaznamenali len relatívne nízku úroveň K a A v bankovom sektore EÚ, aj keď napriek tomu, že takéto transakcie boli dokončené v nedávnych mesiacoch alebo práve prebiehajú. Čiastočným dôvodom sú štrukturálne prekážky na európskom bankovom trhu, z ktorých mnoho nemôže byť zdôvodnených na základe zvyšovania ohľadu na spotrebiteľa alebo finančnej stability, a ktoré by mohli byť odstránené alebo ich účinky znížené politickými iniciatívami. Reštrukturalizácia tohto odvetvia prinesie významné zmeny všetkým zúčastneným stranám – zamestnancom, podnikom aj zákazníkom. Je potrebná celková stratégia zameraná na vyrovnanie sa s účinkami zmien.

| 3.4.3.2 | EHSV súhlasí s názorom vyjadreným v zelenej knihe, že konsolidácia nie je samotným cieľom, ale spôsobom, ako dosiahnuť výhod z rozsahu a dosahu. Toto následne umožní bankám ponúknuť ich zákazníkom či už súkromným osobám, MSP alebo väčším podnikom širšiu ponuku služieb za lepšiu cenu. Malo by sa zároveň brať do úvahy, že konsolidácia a zosúladenie spoločného úsilia automaticky neznamenajú znižovanie počtu zamestnancov potom, ako v bankovej skupine došlo ku koncentrácii. V skutočnosti je často pravdou opačná tendencia. Z tohto dôvodu EHSV toto považuje za dôležitý faktor pre zamestnanosť, pretože finančný sektor je už podstatným zamestnávateľom v Európe. Banky podstúpia náklady a riziká spojené s K a A iba vtedy, ak je možné dosiahnuť ekonomický zisk alebo zosúladenie spoločných úsilí. V tomto zmysle EHSV očakáva budúcu štúdiu Európskej komisie o prekážkach cezhraničným K a A v Európe |
| --- | --- |

3.4.3.2

EHSV súhlasí s názorom vyjadreným v zelenej knihe, že konsolidácia nie je samotným cieľom, ale spôsobom, ako dosiahnuť výhod z rozsahu a dosahu. Toto následne umožní bankám ponúknuť ich zákazníkom či už súkromným osobám, MSP alebo väčším podnikom širšiu ponuku služieb za lepšiu cenu. Malo by sa zároveň brať do úvahy, že konsolidácia a zosúladenie spoločného úsilia automaticky neznamenajú znižovanie počtu zamestnancov potom, ako v bankovej skupine došlo ku koncentrácii. V skutočnosti je často pravdou opačná tendencia. Z tohto dôvodu EHSV toto považuje za dôležitý faktor pre zamestnanosť, pretože finančný sektor je už podstatným zamestnávateľom v Európe. Banky podstúpia náklady a riziká spojené s K a A iba vtedy, ak je možné dosiahnuť ekonomický zisk alebo zosúladenie spoločných úsilí. V tomto zmysle EHSV očakáva budúcu štúdiu Európskej komisie o prekážkach cezhraničným K a A v Európe

| 3.4.3.3 | Je preto logické, že EHSV požaduje, aby Komisia predložila orientačný plán opatrení, ktoré mieni uskutočniť v tejto oblasti s osobitnou zmienkou o časovom rámci, v rámci ktorého budú tieto opatrenia prijaté. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Je preto logické, že EHSV požaduje, aby Komisia predložila orientačný plán opatrení, ktoré mieni uskutočniť v tejto oblasti s osobitnou zmienkou o časovom rámci, v rámci ktorého budú tieto opatrenia prijaté.

3.4.4   Vonkajší rozmer

| 3.4.4.1 | EHSV celkovo schvaľuje túto časť dokumentu a plne súhlasí s Komisiou v tom, že finančný sektor EÚ musí byť konkurencieschopný na svetových trhoch. EHSV preto osobitne víta iniciatívu Komisie na prehĺbenie dialógu o finančných trhoch, na posilnenie finančných vzťahov medzi Japonskom, Čínou a Indiou a na rozšírenie tém spomínaného dialógu. EHSV sa nazdáva, že ide o záležitosť prvoradého významu vzhľadom k stále významnejšej úlohe, ktorú zohrávajú Čína a India vo svetovom hospodárstve. |
| --- | --- |

3.4.4.1

EHSV celkovo schvaľuje túto časť dokumentu a plne súhlasí s Komisiou v tom, že finančný sektor EÚ musí byť konkurencieschopný na svetových trhoch. EHSV preto osobitne víta iniciatívu Komisie na prehĺbenie dialógu o finančných trhoch, na posilnenie finančných vzťahov medzi Japonskom, Čínou a Indiou a na rozšírenie tém spomínaného dialógu. EHSV sa nazdáva, že ide o záležitosť prvoradého významu vzhľadom k stále významnejšej úlohe, ktorú zohrávajú Čína a India vo svetovom hospodárstve.

| 3.4.4.2 | Globalizácia kapitálových trhov a finančných služieb a absencia skutočných medzinárodných normotvorných orgánov spôsobili, že svetové organizácie stanovujúce štandardy zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri tvorbe noriem. EHSV sa domnieva, že EÚ sa na niektorých z týchto fórach neprejavuje jednohlasne. V niektorých prípadoch to môže mať vplyv na schopnosť EÚ tieto štandardy ovplyvňovať a môže to viesť k obmedzeniu európskych záujmov. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Globalizácia kapitálových trhov a finančných služieb a absencia skutočných medzinárodných normotvorných orgánov spôsobili, že svetové organizácie stanovujúce štandardy zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri tvorbe noriem. EHSV sa domnieva, že EÚ sa na niektorých z týchto fórach neprejavuje jednohlasne. V niektorých prípadoch to môže mať vplyv na schopnosť EÚ tieto štandardy ovplyvňovať a môže to viesť k obmedzeniu európskych záujmov.

| 3.4.4.3 | Vzhľadom k tomu, že tieto fóra majú rôzny charakter a úlohu, mali by byť uprednostňované cielené riešenia oproti prístupu „jedného riešenie pre všetkých“ a pritom zabezpečiť, aby pri medzinárodnom stanovaní štandardov Európa hovorila jedným jediným silným hlasom. EHSV zdôrazňuje, že cieľom v tejto oblasti je dosiahnuť jednotné svetové normy, najmä vhodné pre účtovníctvo, kde európske názory budú dobre reprezentované, a nie vytvárať odlišné európske normy, ktoré sú v rozpore so svetovými normami. Tento prístup by zabezpečil to, že európsky sektor finančných služieb a jeho spotrebitelia budú zastúpení jedným silným hlasom na svetovej scéne. Uvedené by prispelo k vytvoreniu svetového priestoru pre tieto aktivity so všetkými výhodami, ktoré by takýto vývoj priniesol. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Vzhľadom k tomu, že tieto fóra majú rôzny charakter a úlohu, mali by byť uprednostňované cielené riešenia oproti prístupu „jedného riešenie pre všetkých“ a pritom zabezpečiť, aby pri medzinárodnom stanovaní štandardov Európa hovorila jedným jediným silným hlasom. EHSV zdôrazňuje, že cieľom v tejto oblasti je dosiahnuť jednotné svetové normy, najmä vhodné pre účtovníctvo, kde európske názory budú dobre reprezentované, a nie vytvárať odlišné európske normy, ktoré sú v rozpore so svetovými normami. Tento prístup by zabezpečil to, že európsky sektor finančných služieb a jeho spotrebitelia budú zastúpení jedným silným hlasom na svetovej scéne. Uvedené by prispelo k vytvoreniu svetového priestoru pre tieto aktivity so všetkými výhodami, ktoré by takýto vývoj priniesol.

3.5   Potenciálne, nové cieľové iniciatívy

| 3.5.1 | Čo sa týka prípadných nových cielených iniciatív, EHSV by predovšetkým chcel upozorniť na iniciatívy v oblasti finančných služieb pre súkromné osoby, pretože je presvedčený, že kvalita výberu má pre spotrebiteľa taký istý význam, ak nie väčší, ako kvantita výberu. EHSV sa preto nazdáva, že prispôsobenie sa miestnym trhom je kľúčovou otázkou pre poskytovateľov služieb pre súkromné osoby bez ohľadu na zvolenú formu distribúcie. |
| --- | --- |

3.5.1

Čo sa týka prípadných nových cielených iniciatív, EHSV by predovšetkým chcel upozorniť na iniciatívy v oblasti finančných služieb pre súkromné osoby, pretože je presvedčený, že kvalita výberu má pre spotrebiteľa taký istý význam, ak nie väčší, ako kvantita výberu. EHSV sa preto nazdáva, že prispôsobenie sa miestnym trhom je kľúčovou otázkou pre poskytovateľov služieb pre súkromné osoby bez ohľadu na zvolenú formu distribúcie.

| 3.5.2 | S ohľadom na doporučenia formulované skupinovým fórom o hypotekárnych úveroch, EHSV je presvedčený, že namiesto harmonizácie hypotekárnych produktov by bol prijateľnejší prístup založený na hospodárskej súťaži, pretože toto by viedlo k lepšej možnosti výberu ako aj lepšej kvalite produktu. EHSV taktiež oceňuje dôkladnosť prípravných prác vykonaných Komisiou v snahe zrevidovať súčasné právne predpisy, ktorými sa riadi sektor správy aktív. Čo sa týka otázky, či by tieto práce mali viesť v roku 2006 ku konkrétnym iniciatívam v oblasti hypotekárnych úverov alebo správe aktív potom, ako Komisia začiatkom tohto roku túto oblasť prekonzultovala, EHSV zastáva názor, že najprv je potrebné vykonať účelné hodnotenie dosahu vrátane analýzy nákladov a ziskov. |
| --- | --- |

3.5.2

S ohľadom na doporučenia formulované skupinovým fórom o hypotekárnych úveroch, EHSV je presvedčený, že namiesto harmonizácie hypotekárnych produktov by bol prijateľnejší prístup založený na hospodárskej súťaži, pretože toto by viedlo k lepšej možnosti výberu ako aj lepšej kvalite produktu. EHSV taktiež oceňuje dôkladnosť prípravných prác vykonaných Komisiou v snahe zrevidovať súčasné právne predpisy, ktorými sa riadi sektor správy aktív. Čo sa týka otázky, či by tieto práce mali viesť v roku 2006 ku konkrétnym iniciatívam v oblasti hypotekárnych úverov alebo správe aktív potom, ako Komisia začiatkom tohto roku túto oblasť prekonzultovala, EHSV zastáva názor, že najprv je potrebné vykonať účelné hodnotenie dosahu vrátane analýzy nákladov a ziskov.

| 3.5.3 | EHSV je aj naďalej presvedčený o prínose takzvaného 26. režimu, osobitne v súvislosti so spotrebiteľmi. Súhlasí s Komisiou, že výhody uvedeného „26. režimu“ je potrebné overiť a dosiahnutie dohody o alternatívnych európskych štandardoch vytvorených len pre určité produkty, bude náročné. Pre spotrebiteľov môžu byť zavádzajúce vnútroštátne normy a nariadenia o informačných povinnostiach ako aj tie, ktoré sa uplatňujú inde. Je pravdepodobné, že zavedenie 26. režimu bude komplikované, keďže ide o európske občianske právo vrátane procesného práva, systému súdov, atď. Napriek tomu, 26. režim je výzvou a je vhodné pristúpiť k jeho preskúmaniu. |
| --- | --- |

3.5.3

EHSV je aj naďalej presvedčený o prínose takzvaného 26. režimu, osobitne v súvislosti so spotrebiteľmi. Súhlasí s Komisiou, že výhody uvedeného „26. režimu“ je potrebné overiť a dosiahnutie dohody o alternatívnych európskych štandardoch vytvorených len pre určité produkty, bude náročné. Pre spotrebiteľov môžu byť zavádzajúce vnútroštátne normy a nariadenia o informačných povinnostiach ako aj tie, ktoré sa uplatňujú inde. Je pravdepodobné, že zavedenie 26. režimu bude komplikované, keďže ide o európske občianske právo vrátane procesného práva, systému súdov, atď. Napriek tomu, 26. režim je výzvou a je vhodné pristúpiť k jeho preskúmaniu.

| 3.5.4 | Je však jasné, že akýkoľvek dodatočný, alternatívny alebo dobrovoľný režim by nemal viesť k tomu, aby nútil poskytovateľov zaviesť štandardizáciu produktov, čo by malo nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu sektora finančných služieb a znížilo by to kapacitu tohto sektora splniť požiadavky jeho klientov. |
| --- | --- |

3.5.4

Je však jasné, že akýkoľvek dodatočný, alternatívny alebo dobrovoľný režim by nemal viesť k tomu, aby nútil poskytovateľov zaviesť štandardizáciu produktov, čo by malo nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu sektora finančných služieb a znížilo by to kapacitu tohto sektora splniť požiadavky jeho klientov.

| 3.5.5 | Vzhľadom k pokračujúcej diskusii by teda EHSV ocenil akékoľvek ďalšie upresnenie zo strany Komisie pre lepšie pochopenie 26. režimu. EHSV víta štúdiu o uskutočniteľnosti, ktorej realizácia bola oznámená. |
| --- | --- |

3.5.5

Vzhľadom k pokračujúcej diskusii by teda EHSV ocenil akékoľvek ďalšie upresnenie zo strany Komisie pre lepšie pochopenie 26. režimu. EHSV víta štúdiu o uskutočniteľnosti, ktorej realizácia bola oznámená.

| 3.5.6 | Vo všeobecnosti, rozsiahlejšie využívanie skupinového fóra je pozitívnym prvkom. Ako už bolo uvedené, vytvorenie skupinového fóra pre určité maloobchodné produkty môže do značnej miery odčerpať zdroje spotrebiteľských organizácií. |
| --- | --- |

3.5.6

Vo všeobecnosti, rozsiahlejšie využívanie skupinového fóra je pozitívnym prvkom. Ako už bolo uvedené, vytvorenie skupinového fóra pre určité maloobchodné produkty môže do značnej miery odčerpať zdroje spotrebiteľských organizácií.

3.5.7   Oblasti potenciálnych budúcich aktivít

| 3.5.7.1 | EHSV je potešený, že Európska komisia má snahu kodifikovať a prípadne zjednodušiť súčasné predpisy o informačnej povinnosti.. Výbor sa však ráznejšie zastáva zjednodušenia skôr ako kodifikácie. EHSV chápe odkaz na zjednodušenie, ako prejav snahy Komisie zlepšiť kvalitu skôr ako kvantitu informácií poskytovaných spotrebiteľom. V snahe zvýšiť požiadavky na kvalitu by EHSV chcel požiadať Komisiu, aby preskúmala súčasné právne požiadavky (tak na národnej úrovni ako aj na úrovni Spoločenstva) s cieľom racionalizovať jednotlivé informačné povinnosti a štandardizovať ustanovenia v oblasti informovanosti (vrátane kodifikácie) s ohľadom na spotrebiteľom zvolené prostriedky. |
| --- | --- |

3.5.7.1

EHSV je potešený, že Európska komisia má snahu kodifikovať a prípadne zjednodušiť súčasné predpisy o informačnej povinnosti.. Výbor sa však ráznejšie zastáva zjednodušenia skôr ako kodifikácie. EHSV chápe odkaz na zjednodušenie, ako prejav snahy Komisie zlepšiť kvalitu skôr ako kvantitu informácií poskytovaných spotrebiteľom. V snahe zvýšiť požiadavky na kvalitu by EHSV chcel požiadať Komisiu, aby preskúmala súčasné právne požiadavky (tak na národnej úrovni ako aj na úrovni Spoločenstva) s cieľom racionalizovať jednotlivé informačné povinnosti a štandardizovať ustanovenia v oblasti informovanosti (vrátane kodifikácie) s ohľadom na spotrebiteľom zvolené prostriedky.

| 3.5.7.2 | EHSV sa nazdáva, že spotrebitelia by mali pocítiť výhody lepších štandardov pre základné informácie, zatiaľ napríklad v podobe zrozumiteľných, štruktúrovaných a porovnateľných údajov v kľúčových aspektoch zmlúv. Vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov musí byť zaručená s tým, že tieto informácie sú adekvátne, zrozumiteľné a poskytujú dostatočnú právnu ochranu. |
| --- | --- |

3.5.7.2

EHSV sa nazdáva, že spotrebitelia by mali pocítiť výhody lepších štandardov pre základné informácie, zatiaľ napríklad v podobe zrozumiteľných, štruktúrovaných a porovnateľných údajov v kľúčových aspektoch zmlúv. Vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov musí byť zaručená s tým, že tieto informácie sú adekvátne, zrozumiteľné a poskytujú dostatočnú právnu ochranu.

| 3.5.7.3 | V oblasti finančného sprostredkovania a vzťahov finančných inštitúcií a spotrebiteľov so sprostredkovateľmi EHSV konštatuje, že finančné sprostredkovanie sa riadi podľa rôznych stupňov regulácie na úrovni EÚ. Smernica o sprostredkovaní (7) v poisťovníctve a smernica o trhoch vo finančných nástrojoch (MiDID) (8) stanovujú rôzne pojmy a úrovne právnej úpravy sprostredkovania v oblasti finančných služieb a produktov. Mali by byť podporené väčšia súdržnosť a konvergencia v tejto oblasti, ale EHSV verí, že režim MiFID ako komplexnejšia metóda by mala dostať čas na preukázanie účinnosti pred tým, ako budú vyvodené nejaké urýchlené závery ohľadne možnej potreby pre ďalšiu právnu úpravu v oblasti sprostredkovania úverov. |
| --- | --- |

3.5.7.3

V oblasti finančného sprostredkovania a vzťahov finančných inštitúcií a spotrebiteľov so sprostredkovateľmi EHSV konštatuje, že finančné sprostredkovanie sa riadi podľa rôznych stupňov regulácie na úrovni EÚ. Smernica o sprostredkovaní (7) v poisťovníctve a smernica o trhoch vo finančných nástrojoch (MiDID) (8) stanovujú rôzne pojmy a úrovne právnej úpravy sprostredkovania v oblasti finančných služieb a produktov. Mali by byť podporené väčšia súdržnosť a konvergencia v tejto oblasti, ale EHSV verí, že režim MiFID ako komplexnejšia metóda by mala dostať čas na preukázanie účinnosti pred tým, ako budú vyvodené nejaké urýchlené závery ohľadne možnej potreby pre ďalšiu právnu úpravu v oblasti sprostredkovania úverov.

| 3.5.7.4 | Vzhľadom k potrebe ďalšieho prispôsobenia predpisov o správaní sa podnikov a pravidiel predaja by sa mali stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých poskytovateľov finančných služieb pre súkromné osoby s tým, že sa zoberú v úvahu jednotlivé národné úpravy.. Bolo by však užitočnejšie zabezpečiť konvergenciu a harmonizáciu vnútroštátnych noriem ohľadne marketingu a distribúcie s cieľom predložiť nové iniciatívy v oblasti pravidiel správania sa podnikateľov na trhu |
| --- | --- |

3.5.7.4

Vzhľadom k potrebe ďalšieho prispôsobenia predpisov o správaní sa podnikov a pravidiel predaja by sa mali stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých poskytovateľov finančných služieb pre súkromné osoby s tým, že sa zoberú v úvahu jednotlivé národné úpravy.. Bolo by však užitočnejšie zabezpečiť konvergenciu a harmonizáciu vnútroštátnych noriem ohľadne marketingu a distribúcie s cieľom predložiť nové iniciatívy v oblasti pravidiel správania sa podnikateľov na trhu

| 3.5.7.5 | Čo sa týka úlohy profesionálneho a nezávislého poradenstva, EHSV zastáva názor, že by sa mal vytvoriť jasný rozdiel medzi i) samotným poradenstvom, plateným poradenstvom na objednávku klienta a ii) poskytovaním informácií, ktoré spotrebiteľ potrebuje na to, aby mohol vykonať uváženú voľbu. |
| --- | --- |

3.5.7.5

Čo sa týka úlohy profesionálneho a nezávislého poradenstva, EHSV zastáva názor, že by sa mal vytvoriť jasný rozdiel medzi i) samotným poradenstvom, plateným poradenstvom na objednávku klienta a ii) poskytovaním informácií, ktoré spotrebiteľ potrebuje na to, aby mohol vykonať uváženú voľbu.

| 3.5.7.6 | Najdôležitejšie je mať stanovené jasné pravidlá a štandardy pre finančných sprostredkovateľov, ktorí hrajú hlavnú úlohu najmä v oblasti investičných produktov, ale taktiež aj pri sprostredkovaní pôžičiek. Sprostredkovatelia musia zároveň byť schopní preukázať dobrú znalosť svojej obchodnej oblasti a produktov. Makléri a nezávislí agenti by mali byť zodpovední za to, že klientom poskytujú primerané, poctivé a spoľahlivé rady. Zároveň musí byť vytvorený mechanizmus umožňujúci rýchle a účinné riešenie sporov. Znalecké posudky musia byť špecifické – t.j. mohli by byť rozdelené na nasledujúce sekcie: úspory, investície, poistenie, hypotéky a úvery. Prejednanie týchto otázok musí prebehnúť súbežne s vývojom na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Najdôležitejšie je mať stanovené jasné pravidlá a štandardy pre finančných sprostredkovateľov, ktorí hrajú hlavnú úlohu najmä v oblasti investičných produktov, ale taktiež aj pri sprostredkovaní pôžičiek. Sprostredkovatelia musia zároveň byť schopní preukázať dobrú znalosť svojej obchodnej oblasti a produktov. Makléri a nezávislí agenti by mali byť zodpovední za to, že klientom poskytujú primerané, poctivé a spoľahlivé rady. Zároveň musí byť vytvorený mechanizmus umožňujúci rýchle a účinné riešenie sporov. Znalecké posudky musia byť špecifické – t.j. mohli by byť rozdelené na nasledujúce sekcie: úspory, investície, poistenie, hypotéky a úvery. Prejednanie týchto otázok musí prebehnúť súbežne s vývojom na vnútroštátnej úrovni.

| 3.5.7.7 | EHSV so záujmom berie na vedomie, že vôľu Komisie detailnejšie preskúmať známe prekážky pri otváraní cezhraničných bankových účtov a otázky ohľadne možného zaobchádzania, prenositeľnosti, prevoditeľnosti a zatvárania bankových účtov. V uvedených otázkach nemôže byť prehliadnutý vplyv súčasných elektronických a IT systémov. |
| --- | --- |

3.5.7.7

EHSV so záujmom berie na vedomie, že vôľu Komisie detailnejšie preskúmať známe prekážky pri otváraní cezhraničných bankových účtov a otázky ohľadne možného zaobchádzania, prenositeľnosti, prevoditeľnosti a zatvárania bankových účtov. V uvedených otázkach nemôže byť prehliadnutý vplyv súčasných elektronických a IT systémov.

| 3.5.7.8 | EHSV je presvedčený, že zelená kniha Komisie sa mala explicitne zaoberať daňovými otázkami. Od vtedy ako bola prijatá 6. smernica o DPH (9), a hlavne počas posledného desaťročia, nedostatok neutrality pri uplatňovaní DPH na finančné služby ako aj nedostatok právnej istoty spôsobujú v súčasnom systéme stále viac a viac problémov. |
| --- | --- |

3.5.7.8

EHSV je presvedčený, že zelená kniha Komisie sa mala explicitne zaoberať daňovými otázkami. Od vtedy ako bola prijatá 6. smernica o DPH (9), a hlavne počas posledného desaťročia, nedostatok neutrality pri uplatňovaní DPH na finančné služby ako aj nedostatok právnej istoty spôsobujú v súčasnom systéme stále viac a viac problémov.

| 3.5.7.9 | Skupina expertov na bankový sektor poukazuje vo svojej správe o stave finančnej integrácie v EÚ na to, že „uplatňovať DPH na outsourcing takým spôsobom, aby nemal charakter trestu, je hlavnou podmienkou pre ďalšiu integráciu úloh v expertných centrách, ktoré poskytujú služby jednotlivým častiam bankových skupín v EÚ“. Oficiálne by malo byť uznané, že súčasný systém DPH pre finančné služby bráni účinnému zavedeniu jednotného trhu. Plán Komisie nadväzujúci na akčný plán finančných služieb by mal slúžiť ako rámec pre toto oficiálne uznanie. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby stanovila svoj pracovný harmonogram pre túto oblasť. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Skupina expertov na bankový sektor poukazuje vo svojej správe o stave finančnej integrácie v EÚ na to, že „uplatňovať DPH na outsourcing takým spôsobom, aby nemal charakter trestu, je hlavnou podmienkou pre ďalšiu integráciu úloh v expertných centrách, ktoré poskytujú služby jednotlivým častiam bankových skupín v EÚ“. Oficiálne by malo byť uznané, že súčasný systém DPH pre finančné služby bráni účinnému zavedeniu jednotného trhu. Plán Komisie nadväzujúci na akčný plán finančných služieb by mal slúžiť ako rámec pre toto oficiálne uznanie. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby stanovila svoj pracovný harmonogram pre túto oblasť.

| 3.5.7.10 | Nakoniec by EHSV chcel zdôrazniť, že spotrebitelia budú schopní zaobchádzať s finančnými produktmi efektívnejšie, ak im bude poskytnutého viac profesionálneho a nezávislého kvalitného poradenstva. Spotrebiteľom by sa malo dostať čo najlepšieho poradenstva o produktoch a službách, ktoré najlepšie zodpovedajú ich potrebám a (finančným) okolnostiam. Spotrebitelia sa však nemôžu úplne vyhnúť zodpovednosti, ktorú v sebe nesie voľba (či už v súvislosti s aspektmi produktu alebo s odborníkom poskytujúcim poradenstvo o týchto aspektoch). Spotrebiteľ by tiež mal byť pripravený na to, aby si uvedomele vybral a rozumel následkom svojej voľby. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Nakoniec by EHSV chcel zdôrazniť, že spotrebitelia budú schopní zaobchádzať s finančnými produktmi efektívnejšie, ak im bude poskytnutého viac profesionálneho a nezávislého kvalitného poradenstva. Spotrebiteľom by sa malo dostať čo najlepšieho poradenstva o produktoch a službách, ktoré najlepšie zodpovedajú ich potrebám a (finančným) okolnostiam. Spotrebitelia sa však nemôžu úplne vyhnúť zodpovednosti, ktorú v sebe nesie voľba (či už v súvislosti s aspektmi produktu alebo s odborníkom poskytujúcim poradenstvo o týchto aspektoch). Spotrebiteľ by tiež mal byť pripravený na to, aby si uvedomele vybral a rozumel následkom svojej voľby.

| 3.5.7.11 | EHSV teda podporuje zásadu vzdelávania spotrebiteľov a zvyšovania úrovne finančného povedomia v celej EÚ. ESHV sa domnieva, že predovšetkým pojmy rizika a návratnosti musia byť hlavnými témami školenia pre investorov Výbor súhlasí s povinnosťou sprostredkovateľov poskytovať primerané, poctivé a spoľahlivé rady. Táto povinnosť získava význam tým, ako pracovníci budú stále viac musieť vykonať vlastné opatrenia pre väčšinu svojich dôchodkových príjmov. Spotrebiteľom musia byť poskytnuté dostatočné informácie, ktoré im umožnia porovnať rôzne produkty a prijať premyslené rozhodnutie týkajúce sa konkurujúcich produktov a spektra rizikových profilov.. |
| --- | --- |

3.5.7.11

EHSV teda podporuje zásadu vzdelávania spotrebiteľov a zvyšovania úrovne finančného povedomia v celej EÚ. ESHV sa domnieva, že predovšetkým pojmy rizika a návratnosti musia byť hlavnými témami školenia pre investorov Výbor súhlasí s povinnosťou sprostredkovateľov poskytovať primerané, poctivé a spoľahlivé rady. Táto povinnosť získava význam tým, ako pracovníci budú stále viac musieť vykonať vlastné opatrenia pre väčšinu svojich dôchodkových príjmov. Spotrebiteľom musia byť poskytnuté dostatočné informácie, ktoré im umožnia porovnať rôzne produkty a prijať premyslené rozhodnutie týkajúce sa konkurujúcich produktov a spektra rizikových profilov..

4.   Záver

| 4.1 | EHSV sa nazdáva, že táto celková revízia všetkého, čo bolo dosiahnuté a čo je ešte potrebné vykonať v oblasti finančných služieb je pre EÚ príležitosťou dosiahnuť významný pokrok v snahe oživiť európsku ekonomiku, redukovať byrokraciu, vytvárať pracovné miesta a posilniť prosperitu a dôveru všetkých Európanov k finančnému systému. Inými slovami, je to príležitosť urobiť skutočný krok vpred k naplneniu cieľov, ktoré si EÚ sama stanovila v Lisabonskom programe. |
| --- | --- |

4.1

EHSV sa nazdáva, že táto celková revízia všetkého, čo bolo dosiahnuté a čo je ešte potrebné vykonať v oblasti finančných služieb je pre EÚ príležitosťou dosiahnuť významný pokrok v snahe oživiť európsku ekonomiku, redukovať byrokraciu, vytvárať pracovné miesta a posilniť prosperitu a dôveru všetkých Európanov k finančnému systému. Inými slovami, je to príležitosť urobiť skutočný krok vpred k naplneniu cieľov, ktoré si EÚ sama stanovila v Lisabonskom programe.

| 4.2 | V oblasti finančných služieb môže EÚ podniknúť významné kroky k naplneniu cieľov z Lisabonu tým, že nájde riešenie na rad otázok. EHSV je toho názoru že medzi tieto otázky patria:






  — | prísne aplikovať lepší regulačný rámec na všetky nové a súčasné právne predpisy; |
| --- | --- | --- |

4.2

V oblasti finančných služieb môže EÚ podniknúť významné kroky k naplneniu cieľov z Lisabonu tým, že nájde riešenie na rad otázok. EHSV je toho názoru že medzi tieto otázky patria:

—

prísne aplikovať lepší regulačný rámec na všetky nové a súčasné právne predpisy;

| — | merať dôveru spotrebiteľov a ich ochotou prijať daný návrh; |
| --- | --- |

—

merať dôveru spotrebiteľov a ich ochotou prijať daný návrh;

| — | prinútiť inštitúcie EÚ a členské štáty pracovať spoločne a transponovať a vykonávať právne predpisy včas a v tom zmysle, v akom boli vytvorené; |
| --- | --- |

—

prinútiť inštitúcie EÚ a členské štáty pracovať spoločne a transponovať a vykonávať právne predpisy včas a v tom zmysle, v akom boli vytvorené;

| — | sústrediť sa na dokončenie opatrení akčného plánu finančných služieb a prípadne aplikovať cielené plne harmonizované opatrenia; |
| --- | --- |

—

sústrediť sa na dokončenie opatrení akčného plánu finančných služieb a prípadne aplikovať cielené plne harmonizované opatrenia;

| — | pracovať spoločne na odstránení prekážok brániacich optimálnemu rámcu dozoru pre európsky konsolidovaný dozor; |
| --- | --- |

—

pracovať spoločne na odstránení prekážok brániacich optimálnemu rámcu dozoru pre európsky konsolidovaný dozor;

| — | odstrániť neopodstatnené zábrany, brániace zvýšenej aktivite v oblasti fúzií a akvizícií v Európe, najmä v sektore bankovníctva; a |
| --- | --- |

—

odstrániť neopodstatnené zábrany, brániace zvýšenej aktivite v oblasti fúzií a akvizícií v Európe, najmä v sektore bankovníctva; a

| — | uznať, že pre spotrebiteľa je kvalita rovnako dôležitá ako kvantita produktov na trhu, ak nie dôležitejšia. |
| --- | --- |

—

uznať, že pre spotrebiteľa je kvalita rovnako dôležitá ako kvantita produktov na trhu, ak nie dôležitejšia.

| 4.3 | Vonkajší rozmer politiky finančných služieb EÚ na nasledujúcich päť rokov má tiež zásadný význam pre ich dlhodobú svetovú konkurencieschopnosť. EHSV sa teda dôrazne zasadzuje za snahy o posilnenie a prehĺbenie regulačného dialógu so svetovými konkurentmi EÚ, napríklad Spojenými štátmi, Japonskom, Čínou a Indiou. |
| --- | --- |

4.3

Vonkajší rozmer politiky finančných služieb EÚ na nasledujúcich päť rokov má tiež zásadný význam pre ich dlhodobú svetovú konkurencieschopnosť. EHSV sa teda dôrazne zasadzuje za snahy o posilnenie a prehĺbenie regulačného dialógu so svetovými konkurentmi EÚ, napríklad Spojenými štátmi, Japonskom, Čínou a Indiou.

| 4.4 | Úvaha o budúcich prioritách pre finančné služby v roku 2005 dáva celej organizovanej občianskej spoločnosti príležitosť podieľať sa na úsilí naplniť ciele z Lisabonu. Ide o príliš dôležité záujmy európskeho hospodárstva a najmä spotrebiteľov služieb, ktoré táto ekonomika poskytuje, na to, aby sme túto príležitosť nevyužili. |
| --- | --- |

4.4

Úvaha o budúcich prioritách pre finančné služby v roku 2005 dáva celej organizovanej občianskej spoločnosti príležitosť podieľať sa na úsilí naplniť ciele z Lisabonu. Ide o príliš dôležité záujmy európskeho hospodárstva a najmä spotrebiteľov služieb, ktoré táto ekonomika poskytuje, na to, aby sme túto príležitosť nevyužili.

V Bruseli 20. októbra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Smernica 2003/71/ES, Ú. v. L 345, z 31. 12. 2003

1

(2)  Výbormi 3. úrovne sa označujú Európsky výbor s cennými papiermi (Comittee of European Securities Regulators – CESR), Výbor európskych bankových dozorných orgánov (Committee of European Banking Supervisors – CEBS) a Výbor európskych dozorových orgánov nad poisťovňami a zamestnaneckými penzijnými fondami (Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors – CEIOPS)

2

(3)  Napríklad Bazilejský dohovor pre bankový dohľad (Basel Committee on Banking Supervision - BCBS), Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiery (International Organisation of Securities Committees - IOSCO), Medzinárodná organizácia pre boj s praním špinavých peňazí (Financial Action Task Force on money laundering – FATF pri OECD) a Rada pre medzinárodné účtovnícke štandardy (International Accounting Standards Board - IASB).

3

(4)  Smernica 2003/6/ES, Ú. v. L 96, 12. 4. 2003

4

(5)  SEC(2004) 918

5

(6)  Ú.v. ES C 234, 22.9.2005.

6

(7)  Smernica 2002/92/ES, Ú. v. ES L 9, z 15.1.2004.

7

(8)  Smernica 2004/39/ES, Ú. v. L 145, z 30.4.2004.

8

(9)  6. smernica Rady 77/388/EHS, Ú. v. L 145, 13. 6. 1977

9

---

| 17.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 65/141

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Hygienické predpisy a remeselné spracovateľské podniky“

(2006/C 65/25)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 9. – 10. februára 2005 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať: „Hygienické predpisy a remeselné spracovateľské podniky“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005. Spravodajcom bol pán RIBBE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 422. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2005 (schôdza z 15. decembra 2005) 98 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Nové hygienické predpisy v EÚ (1), ktoré začali platiť od 20. mája 2004, majú za cieľ zabezpečiť prostredníctvom postupu integrovaného na každom stupni potravinového reťazca („od pestovateľov až na stôl“) vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa vo vzťahu k bezpečnosti potravín. Okrem toho majú jednotné pravidlá zabezpečiť bezproblémové fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.1

Nové hygienické predpisy v EÚ (1), ktoré začali platiť od 20. mája 2004, majú za cieľ zabezpečiť prostredníctvom postupu integrovaného na každom stupni potravinového reťazca („od pestovateľov až na stôl“) vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa vo vzťahu k bezpečnosti potravín. Okrem toho majú jednotné pravidlá zabezpečiť bezproblémové fungovanie vnútorného trhu.

| 1.2 | Základným pravidlom je, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov nesú plnú zodpovednosť za zdravotnú nezávadnosť svojich výrobkov. Toto by malo byť zaručené dodržiavaním základných a špecifických hygienických noriem, ako aj uplatňovaním zásad systému analýzy rizika a kritických kontrolných bodov (HACCP (2)). |
| --- | --- |

1.2

Základným pravidlom je, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov nesú plnú zodpovednosť za zdravotnú nezávadnosť svojich výrobkov. Toto by malo byť zaručené dodržiavaním základných a špecifických hygienických noriem, ako aj uplatňovaním zásad systému analýzy rizika a kritických kontrolných bodov (HACCP (2)).

| 1.3 | Nové predpisy týkajúce sa hygieny pozostávajú z viacerých nariadení:







  — | nariadenie (ES) č. 178/2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva (tzv. základné nariadenie), |
| --- | --- | --- |

1.3

Nové predpisy týkajúce sa hygieny pozostávajú z viacerých nariadení:

—

nariadenie (ES) č. 178/2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva (tzv. základné nariadenie),

| — | nariadenie (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín, |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín,

| — | nariadenie (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu, |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu,

| — | nariadenie (ES) č. 854/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu, |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 854/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu,

| — | nariadenie (ES) č. 882/2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečenia overenia dodržiavania potravinového a krmivového práva, a |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 882/2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečenia overenia dodržiavania potravinového a krmivového práva, a

| — | nariadenie o mikrobiologických kritériách (existuje zatiaľ len ako návrh). |
| --- | --- |

—

nariadenie o mikrobiologických kritériách (existuje zatiaľ len ako návrh).

| 1.4 | Aby bolo možné zabezpečiť čo najjednotnejšie uplatňovanie nariadení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, vypracovalo generálne riaditeľstvo pre zdravie o ochranu spotrebiteľov (SANCO) nasledujúce usmernenia (guidances), ktoré majú charakter odporúčaní a sú určené samotným potravinárskym podnikom, ako aj miestnym úradom:






  — | usmernenie na uplatňovanie niektorých ustanovení nariadenia č. 852/2004, SANCO/1513/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005, |
| --- | --- | --- |

1.4

Aby bolo možné zabezpečiť čo najjednotnejšie uplatňovanie nariadení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, vypracovalo generálne riaditeľstvo pre zdravie o ochranu spotrebiteľov (SANCO) nasledujúce usmernenia (guidances), ktoré majú charakter odporúčaní a sú určené samotným potravinárskym podnikom, ako aj miestnym úradom:

—

usmernenie na uplatňovanie niektorých ustanovení nariadenia č. 852/2004, SANCO/1513/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005,

| — | usmernenie na uplatňovanie niektorých ustanovení nariadenia č. 853/2004, SANCO/1514/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

usmernenie na uplatňovanie niektorých ustanovení nariadenia č. 853/2004, SANCO/1514/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005,

| — | usmernenie na zjednodušenie uplatňovanie princípu HACCP v potravinárskych podnikoch (food business) SANCO/1955/2005 z 30. augusta 2005. |
| --- | --- |

—

usmernenie na zjednodušenie uplatňovanie princípu HACCP v potravinárskych podnikoch (food business) SANCO/1955/2005 z 30. augusta 2005.

| 1.5 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) prijal v rámci legislatívnych postupov 28. – 29. marca 2004 stanoviská (3) napr. k nariadeniam (ES) č. 852/2004 až 854/2004, pričom výslovne podporil ako nové nariadenia, tak aj základné princípy týchto nariadení. |
| --- | --- |

1.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) prijal v rámci legislatívnych postupov 28. – 29. marca 2004 stanoviská (3) napr. k nariadeniam (ES) č. 852/2004 až 854/2004, pričom výslovne podporil ako nové nariadenia, tak aj základné princípy týchto nariadení.

| 1.6 | Predložením stanoviska z vlastnej iniciatívy chce dať výbor podnet na preskúmanie, či sú nové hygienické predpisy, v zmysle zjednotenia cieľov a opatrení, tým najlepším prínosom k politicky žiadúcemu trvalo udržateľnému rozvoju vidieckych oblastí. Pre ich hospodársky rozvoj majú malé, remeselné a/alebo tradičné spracovateľské podniky zvláštny význam. Mnohé skúsenosti však ukazujú, že v posledných rokoch došlo k radikálnemu úbytku takýchto štruktúr, najmä v oblasti spracovania mäsa a mlieka a ich uvádzania na trh. Mnohokrát príslušní aktéri ako aj zodpovedné orgány poukazovali na skutočnosť, že takúto štrukturálnu zmenu zapríčinili „vysoké normy v oblasti hygieny v EÚ“. |
| --- | --- |

1.6

Predložením stanoviska z vlastnej iniciatívy chce dať výbor podnet na preskúmanie, či sú nové hygienické predpisy, v zmysle zjednotenia cieľov a opatrení, tým najlepším prínosom k politicky žiadúcemu trvalo udržateľnému rozvoju vidieckych oblastí. Pre ich hospodársky rozvoj majú malé, remeselné a/alebo tradičné spracovateľské podniky zvláštny význam. Mnohé skúsenosti však ukazujú, že v posledných rokoch došlo k radikálnemu úbytku takýchto štruktúr, najmä v oblasti spracovania mäsa a mlieka a ich uvádzania na trh. Mnohokrát príslušní aktéri ako aj zodpovedné orgány poukazovali na skutočnosť, že takúto štrukturálnu zmenu zapríčinili „vysoké normy v oblasti hygieny v EÚ“.

| 1.7 | Na tomto základe by preto malo byť preskúmané, či je EÚ skutočne priamo či nepriamo zodpovedná za štrukturálne zmeny spôsobené hygienickými požiadavkami. Pri tomto skúmaní samozrejme nebude spochybňovaný vlastný cieľ týchto predpisov, a to zabrániť ohrozeniu ľudského zdravia. Avšak je potrebné si položiť otázku, či na dosiahnutie všetkých cieľov vytýčených EÚ (hygiena, ako aj vytváranie a udržanie pracovných miest) nie sú potrebné diferencované predpisy, a či je zaručená potrebná flexibilita. |
| --- | --- |

1.7

Na tomto základe by preto malo byť preskúmané, či je EÚ skutočne priamo či nepriamo zodpovedná za štrukturálne zmeny spôsobené hygienickými požiadavkami. Pri tomto skúmaní samozrejme nebude spochybňovaný vlastný cieľ týchto predpisov, a to zabrániť ohrozeniu ľudského zdravia. Avšak je potrebné si položiť otázku, či na dosiahnutie všetkých cieľov vytýčených EÚ (hygiena, ako aj vytváranie a udržanie pracovných miest) nie sú potrebné diferencované predpisy, a či je zaručená potrebná flexibilita.

| 1.8 | V rámci tohto stanoviska je potrebné preskúmať, či:






  a) | je rámec hygienických predpisov pre malé potravinárske podniky s prevažne remeselnými a/alebo tradičnými metódami výroby prínosom alebo prekážkou; |
| --- | --- | --- |

1.8

V rámci tohto stanoviska je potrebné preskúmať, či:

a)

je rámec hygienických predpisov pre malé potravinárske podniky s prevažne remeselnými a/alebo tradičnými metódami výroby prínosom alebo prekážkou;

| b) | prípadne niektoré z flexibilizačných ustanovení uplatňovaných v jednotlivých krajinách, nevedú k znevýhodneniu remeselných výrobkov resp. malých potravinárskych podnikov v rámci hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

b)

prípadne niektoré z flexibilizačných ustanovení uplatňovaných v jednotlivých krajinách, nevedú k znevýhodneniu remeselných výrobkov resp. malých potravinárskych podnikov v rámci hospodárskej súťaže.

| 1.9 | Keďže sa špeciálne hygienické predpisy v nariadeniach (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 vzťahujú výlučne na produkty živočíšneho pôvodu, zameria sa aj toto skúmanie na potravinárske podniky vyrábajúce produkty živočíšneho pôvodu. Do rámca tohto stanoviska teda nie sú zahrnutí spracovatelia rastlinných produktov (o. i. pekárne, cukrárne a pod.) a iných produktov živočíšneho pôvodu (napr. rýb), ktorí taktiež spadajú do rámca nových hygienických predpisov tak, ako ich stanovuje nariadenie (ES) č. 852/2004. |
| --- | --- |

1.9

Keďže sa špeciálne hygienické predpisy v nariadeniach (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 vzťahujú výlučne na produkty živočíšneho pôvodu, zameria sa aj toto skúmanie na potravinárske podniky vyrábajúce produkty živočíšneho pôvodu. Do rámca tohto stanoviska teda nie sú zahrnutí spracovatelia rastlinných produktov (o. i. pekárne, cukrárne a pod.) a iných produktov živočíšneho pôvodu (napr. rýb), ktorí taktiež spadajú do rámca nových hygienických predpisov tak, ako ich stanovuje nariadenie (ES) č. 852/2004.

| 1.10 | EHSV sleduje týmto stanoviskom cieľ podnietenia diskusie o štandardoch bezpečnosti potravín a s nimi spojeného rozvoja vidieckych oblastí. Výbor pritom zastáva názor, že ciele ochrany spotrebiteľov, zachovania kultúrnej rozmanitosti, zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže, a zachovania a rozvoja pracovných miest vo vidieckych oblastiach sú rovnocenné a preto musia byť vzájomne zosúladené. |
| --- | --- |

1.10

EHSV sleduje týmto stanoviskom cieľ podnietenia diskusie o štandardoch bezpečnosti potravín a s nimi spojeného rozvoja vidieckych oblastí. Výbor pritom zastáva názor, že ciele ochrany spotrebiteľov, zachovania kultúrnej rozmanitosti, zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže, a zachovania a rozvoja pracovných miest vo vidieckych oblastiach sú rovnocenné a preto musia byť vzájomne zosúladené.

2.   Zhrnutie obsahu návrhu nariadenia

| 2.1 | Nariadenie (ES) č. 178/2002 stanovuje okrem všeobecných základných pravidiel a požiadaviek týkajúcich sa potravinového práva okrem iného aj postupy týkajúce sa bezpečnosti potravín, na zabezpečenie fungovania vnútorného trhu a zlepšenie voľného obehu potravín a krmív. Okrem toho má zjednotenie až doteraz silne národne viazaných konceptov, základných princípov a postupov v oblasti potravinového práva na úrovni Spoločenstva zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.1

Nariadenie (ES) č. 178/2002 stanovuje okrem všeobecných základných pravidiel a požiadaviek týkajúcich sa potravinového práva okrem iného aj postupy týkajúce sa bezpečnosti potravín, na zabezpečenie fungovania vnútorného trhu a zlepšenie voľného obehu potravín a krmív. Okrem toho má zjednotenie až doteraz silne národne viazaných konceptov, základných princípov a postupov v oblasti potravinového práva na úrovni Spoločenstva zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov.

| 2.2 | Nariadenie (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín konkretizuje ciele nariadenia (ES) č. 178/2002 a stanovuje základné princípy hygienickej výroby všetkých potravín. Platí pre všetky stupne výroby, spracúvania a distribúcie potravín. „Poľnohospodárska prvovýroba“ taktiež spadá do pôsobnosti tohto nariadenia. Na rozdiel od „potravinárskych podnikov“ (ešte) nemusia poľnohospodárski prvovýrobcovia zavádzať postupy založené na princípe HACCP, musia sa však riadiť základnými princípmi definovanými v prílohe I. Na rozdiel od nich sa všetky potravinárske podniky musia zaregistrovať a splniť všeobecné hygienické požiadavky tak, ako sú uvedené v prílohe II nariadenia. Postupy registrácie podnikov stanovujú národné úrady na základe článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004. |
| --- | --- |

2.2

Nariadenie (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín konkretizuje ciele nariadenia (ES) č. 178/2002 a stanovuje základné princípy hygienickej výroby všetkých potravín. Platí pre všetky stupne výroby, spracúvania a distribúcie potravín. „Poľnohospodárska prvovýroba“ taktiež spadá do pôsobnosti tohto nariadenia. Na rozdiel od „potravinárskych podnikov“ (ešte) nemusia poľnohospodárski prvovýrobcovia zavádzať postupy založené na princípe HACCP, musia sa však riadiť základnými princípmi definovanými v prílohe I. Na rozdiel od nich sa všetky potravinárske podniky musia zaregistrovať a splniť všeobecné hygienické požiadavky tak, ako sú uvedené v prílohe II nariadenia. Postupy registrácie podnikov stanovujú národné úrady na základe článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004.

| 2.3 | Všetky potravinárske podniky musia okrem toho prijať ešte nasledujúce hygienické opatrenia:






  — | splnenie mikrobiologických kritérií pre potraviny, |
| --- | --- | --- |

2.3

Všetky potravinárske podniky musia okrem toho prijať ešte nasledujúce hygienické opatrenia:

—

splnenie mikrobiologických kritérií pre potraviny,

| — | dodržiavanie určitých postupov, potrebných pre dosiahnutie cieľov, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie určitých postupov, potrebných pre dosiahnutie cieľov,

| — | splnenie kritérií kontroly teploty pre potraviny, |
| --- | --- |

—

splnenie kritérií kontroly teploty pre potraviny,

| — | zachovanie chladiaceho reťazca, |
| --- | --- |

—

zachovanie chladiaceho reťazca,

| — | odoberanie vzoriek a ich analýza. |
| --- | --- |

—

odoberanie vzoriek a ich analýza.

| 2.4 | Z pôsobnosti tohto nariadenia sú vyňaté:






  — | prvovýroba pre domáce potreby a domáce spracovanie pre vlastnú spotrebu, |
| --- | --- | --- |

2.4

Z pôsobnosti tohto nariadenia sú vyňaté:

—

prvovýroba pre domáce potreby a domáce spracovanie pre vlastnú spotrebu,

| — | priamy predaj malých množstiev prvotných výrobkov resp. malých množstiev mäsa z hydiny a králikov, zabitých priamo na farme, koncovému spotrebiteľovi alebo miestnym maloobchodným podnikom. |
| --- | --- |

—

priamy predaj malých množstiev prvotných výrobkov resp. malých množstiev mäsa z hydiny a králikov, zabitých priamo na farme, koncovému spotrebiteľovi alebo miestnym maloobchodným podnikom.

| 2.5 | Podrobné predpisy pre kritériá uvedené v bode 2.3 (napr. druh mikrobiologických kritérií, rozsah odoberania vzoriek, a druh analýzy) však nové právo v oblasti hygieny nestanovuje. Na základe článku 4 nariadenia (ES) č. 852/2004 je však už vypracovaný návrh samostatného nariadenia o mikrobiologických kritériách pre potraviny. |
| --- | --- |

2.5

Podrobné predpisy pre kritériá uvedené v bode 2.3 (napr. druh mikrobiologických kritérií, rozsah odoberania vzoriek, a druh analýzy) však nové právo v oblasti hygieny nestanovuje. Na základe článku 4 nariadenia (ES) č. 852/2004 je však už vypracovaný návrh samostatného nariadenia o mikrobiologických kritériách pre potraviny.

| 2.6 | Keďže z potravín živočíšneho pôvodu môžu vyplývať niektoré osobitné zdravotné riziká, zaoberajú sa nimi dve špecifické nariadenia:






  — | nariadenie (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu, a |
| --- | --- | --- |

2.6

Keďže z potravín živočíšneho pôvodu môžu vyplývať niektoré osobitné zdravotné riziká, zaoberajú sa nimi dve špecifické nariadenia:

—

nariadenie (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu, a

| — | nariadenie (ES) č. 854/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 854/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu.

| 2.7 | Potravinárske podniky, ktoré pracujú s potravinami živočíšneho pôvodu, musia:






  — | získať oprávnenie. Postupy, ktoré je potrebné pri udeľovaní oprávnení podnikom dodržať stanovujú národné úrady na základe článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004, |
| --- | --- | --- |

2.7

Potravinárske podniky, ktoré pracujú s potravinami živočíšneho pôvodu, musia:

—

získať oprávnenie. Postupy, ktoré je potrebné pri udeľovaní oprávnení podnikom dodržať stanovujú národné úrady na základe článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004,

| — | spĺňať osobitné hygienické predpisy, stanovené prílohami nariadenia (ES) č. 853/2004, ktoré sa vzťahujú okrem iného na prepravu a porážku zvierat, rozrábanie a spracovanie mäsa (červené mäso, hydina, divina) a produkciu surového mlieka, spracovanie mlieka atď., ale aj na vajcia, výrobky z vajec, ryby a rybie produkty, ako aj mušle a iné morské živočíchy, |
| --- | --- |

—

spĺňať osobitné hygienické predpisy, stanovené prílohami nariadenia (ES) č. 853/2004, ktoré sa vzťahujú okrem iného na prepravu a porážku zvierat, rozrábanie a spracovanie mäsa (červené mäso, hydina, divina) a produkciu surového mlieka, spracovanie mlieka atď., ale aj na vajcia, výrobky z vajec, ryby a rybie produkty, ako aj mušle a iné morské živočíchy,

| — | aj malé podniky, ktoré pracujú s produktmi živočíšneho pôvodu získať oprávnenie, pričom Komisia v bode 4.2 svojho usmernenia SANCO 1514/2005/REV. 1 výslovne uvádza, že „požiadavky na oprávnenie podnikov nesmú znamenať žiadnu ďalšiu záťaž pre podniky“. |
| --- | --- |

—

aj malé podniky, ktoré pracujú s produktmi živočíšneho pôvodu získať oprávnenie, pričom Komisia v bode 4.2 svojho usmernenia SANCO 1514/2005/REV. 1 výslovne uvádza, že „požiadavky na oprávnenie podnikov nesmú znamenať žiadnu ďalšiu záťaž pre podniky“.

| 2.8 | Z pôsobnosti nariadenia (ES) č. 853/2004 sú okrem toho vyňaté:






  — | priamy predaj malých množstiev prvotných výrobkov resp. malých množstiev mäsa a hydiny a králičieho mäsa, ktoré boli zabité na farme, priamo koncovému spotrebiteľovi alebo miestnym maloobchodným podnikom, |
| --- | --- | --- |

2.8

Z pôsobnosti nariadenia (ES) č. 853/2004 sú okrem toho vyňaté:

—

priamy predaj malých množstiev prvotných výrobkov resp. malých množstiev mäsa a hydiny a králičieho mäsa, ktoré boli zabité na farme, priamo koncovému spotrebiteľovi alebo miestnym maloobchodným podnikom,

| — | maloobchod, za určitých podmienok (článok 1 ods. 5 písm. a)). |
| --- | --- |

—

maloobchod, za určitých podmienok (článok 1 ods. 5 písm. a)).

| 2.9 | Bod 3.5 usmernenia SANCO 1514/2005 REV. 1 upresňuje, že maloobchod má byť vyňatý z rámca pôsobnosti nariadenia (ES) č. 852/2004 a spadať do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 852/2004, len pokiaľ ide o a) priame uvedenie na trh; resp b) obmedzené regionálne a dočasné dodávky v malom rozsahu pre iné zariadenia pracujúce s produktmi živočíšneho pôvodu. Napriek tomu zostáva v kompetencii členských štátov prijať opatrenia týkajúce sa maloobchodu vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

2.9

Bod 3.5 usmernenia SANCO 1514/2005 REV. 1 upresňuje, že maloobchod má byť vyňatý z rámca pôsobnosti nariadenia (ES) č. 852/2004 a spadať do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 852/2004, len pokiaľ ide o a) priame uvedenie na trh; resp b) obmedzené regionálne a dočasné dodávky v malom rozsahu pre iné zariadenia pracujúce s produktmi živočíšneho pôvodu. Napriek tomu zostáva v kompetencii členských štátov prijať opatrenia týkajúce sa maloobchodu vo všeobecnosti.

| 2.10 | Nové právo v oblasti hygieny vyzdvihuje obzvlášť flexibilitu:






  a) | Určenie cieľov namiesto konkrétnych predpisov. Na rozdiel od doteraz platných právnych predpisov sú nové nariadenia, najmä nariadenie (ES) č. 853/2004, omnoho menej podrobné (napríklad v oblasti stavebných požiadaviek na bitúnky a rozrábkarne). |
| --- | --- | --- |

2.10

Nové právo v oblasti hygieny vyzdvihuje obzvlášť flexibilitu:

a)

Určenie cieľov namiesto konkrétnych predpisov. Na rozdiel od doteraz platných právnych predpisov sú nové nariadenia, najmä nariadenie (ES) č. 853/2004, omnoho menej podrobné (napríklad v oblasti stavebných požiadaviek na bitúnky a rozrábkarne).

| b) | Splnomocnenie na zavedenie predpisov na úrovni jednotlivých štátov (článok 13 nariadenia (ES) č. 852/2004, článok 10 nariadenia (ES) č. 853/2004 a článok 17 nariadenia (ES) č. 854/2004) na prispôsobenie požiadaviek stanovených nariadením tak, aby umožňovali používanie tradičných metód na všetkých stupňoch výroby, spracovania a distribúcie a zohľadňovali potreby potravinárskych podnikov pôsobiacich v geograficky nevýhodných podmienkach. |
| --- | --- |

b)

Splnomocnenie na zavedenie predpisov na úrovni jednotlivých štátov (článok 13 nariadenia (ES) č. 852/2004, článok 10 nariadenia (ES) č. 853/2004 a článok 17 nariadenia (ES) č. 854/2004) na prispôsobenie požiadaviek stanovených nariadením tak, aby umožňovali používanie tradičných metód na všetkých stupňoch výroby, spracovania a distribúcie a zohľadňovali potreby potravinárskych podnikov pôsobiacich v geograficky nevýhodných podmienkach.

| c) | Splnomocnenie na zavedenie predpisov na úrovni jednotlivých štátov o ustanoveniach pre priamy predaj (pozri body 2.4 a 2.8) a maloobchod (pozri body 2.8 a 2.9). |
| --- | --- |

c)

Splnomocnenie na zavedenie predpisov na úrovni jednotlivých štátov o ustanoveniach pre priamy predaj (pozri body 2.4 a 2.8) a maloobchod (pozri body 2.8 a 2.9).

3.   Malé potravinárske podniky a rozvoj vidieckych oblastí

Pojmy a ich vymedzenie

| 3.1 | Škála potravinárskych podnikov je v mnohých členských štátoch ešte stále široká. Spracovanie poľnohospodárskych surovín a výroba potravín môže prebiehať ako vo veľkých, priemyselných a na medzinárodný trh orientovaných podnikoch, tak aj v malých potravinárskych podnikoch, silnejšie (ale nie výlučne!) zameraných na zásobovanie regionálnych trhov, a v najmenších podnikoch (mikropodnikoch). Tieto mikropodniky môžu byť v rámci organizácie a aj miestne spojené s hospodárskymi producentmi. |
| --- | --- |

3.1

Škála potravinárskych podnikov je v mnohých členských štátoch ešte stále široká. Spracovanie poľnohospodárskych surovín a výroba potravín môže prebiehať ako vo veľkých, priemyselných a na medzinárodný trh orientovaných podnikoch, tak aj v malých potravinárskych podnikoch, silnejšie (ale nie výlučne!) zameraných na zásobovanie regionálnych trhov, a v najmenších podnikoch (mikropodnikoch). Tieto mikropodniky môžu byť v rámci organizácie a aj miestne spojené s hospodárskymi producentmi.

| 3.2 | Na štruktúru a kapacitu spracovania týchto potravinárskych podnikov sa spravidla viažu osobitné výrobné metódy. Aj ich spektrum je veľmi široké a siaha od priemyselných/sériových metód až po remeselné a tradičné postupy. Prechody medzi nimi však sú plynulé. |
| --- | --- |

3.2

Na štruktúru a kapacitu spracovania týchto potravinárskych podnikov sa spravidla viažu osobitné výrobné metódy. Aj ich spektrum je veľmi široké a siaha od priemyselných/sériových metód až po remeselné a tradičné postupy. Prechody medzi nimi však sú plynulé.

| 3.3 | V ďalšom sa zameriame najmä na malé potravinárske podniky a mikropodniky, ktoré pracujú viac remeselnými a/alebo tradičnými metódami. |
| --- | --- |

3.3

V ďalšom sa zameriame najmä na malé potravinárske podniky a mikropodniky, ktoré pracujú viac remeselnými a/alebo tradičnými metódami.

| 3.4 | Druhé zameranie potom tvoria potravinárske spracovateľské podniky v oblasti mäsového sektora (vrátane hydiny a ostatných malých zvierat) a sektora mlieka, keďže pre oba tieto, s ohľadom na využívanie poľnohospodárstva v mnohých členských štátoch dôležité, sektory boli zavedené osobitné hygienické predpisy (pozri aj bod 1.9). Konkrétne ide najmä o regionálne bitúnky, samostatné zárobkovo činné bitúnky, ktoré porážajú aj spracúvajú, regionálne mliekárne, malé samostatné syrárne, syrárne na farmách a salaše. |
| --- | --- |

3.4

Druhé zameranie potom tvoria potravinárske spracovateľské podniky v oblasti mäsového sektora (vrátane hydiny a ostatných malých zvierat) a sektora mlieka, keďže pre oba tieto, s ohľadom na využívanie poľnohospodárstva v mnohých členských štátoch dôležité, sektory boli zavedené osobitné hygienické predpisy (pozri aj bod 1.9). Konkrétne ide najmä o regionálne bitúnky, samostatné zárobkovo činné bitúnky, ktoré porážajú aj spracúvajú, regionálne mliekárne, malé samostatné syrárne, syrárne na farmách a salaše.

Malé potravinárske podniky, vidiecke oblasti, práca a kvalita

| 3.5 | Malé potravinárske podniky tvoria vo väčšine členských štátov väčšinu, a majú preto veľký význam najmä v oblasti vytvárania pracovných miest. K malým potravinárskym podnikom patria aj remeselné podniky. Tieto sa často nachádzajú v centrách miest a vytvárajú vo vysokej miere diverzitu produktov, kultúrnu rozmanitosť a ponúkajú – čo by malo byť zdôraznené – často pracovné miesta aj etnickým menšinám. Naša pozornosť sa však zameriava najmä na potravinárske podniky pracujúce na úrovni produkcie a spracovania, ktoré stoja vo viac či menej úzkom vzťahu s poľnohospodárskou prvovýrobou resp. produkciou surovín. Mnohé z týchto podnikov sa nachádzajú vo vidieckych oblastiach. Ich význam pre zachovanie a ďalší rozvoj práce práve vo vidieckych, mnohokrát štrukturálne slabých oblastiach, oblastiach je čiastočne obrovský. |
| --- | --- |

3.5

Malé potravinárske podniky tvoria vo väčšine členských štátov väčšinu, a majú preto veľký význam najmä v oblasti vytvárania pracovných miest. K malým potravinárskym podnikom patria aj remeselné podniky. Tieto sa často nachádzajú v centrách miest a vytvárajú vo vysokej miere diverzitu produktov, kultúrnu rozmanitosť a ponúkajú – čo by malo byť zdôraznené – často pracovné miesta aj etnickým menšinám. Naša pozornosť sa však zameriava najmä na potravinárske podniky pracujúce na úrovni produkcie a spracovania, ktoré stoja vo viac či menej úzkom vzťahu s poľnohospodárskou prvovýrobou resp. produkciou surovín. Mnohé z týchto podnikov sa nachádzajú vo vidieckych oblastiach. Ich význam pre zachovanie a ďalší rozvoj práce práve vo vidieckych, mnohokrát štrukturálne slabých oblastiach, oblastiach je čiastočne obrovský.

| 3.5.1 | Príklady: V Európe hospodári viac ako 150 000 samostatne zárobkovo činných mäsiarov, ktorí majú celkom asi 1 milión zamestnancov. Len v Nemecku je v súčasnosti asi 18 000 mäsiarskych remeselných podnikov (resp. 29 000 mäsiarstiev vrátane pobočiek) s približne 168 000 zamestnancami. Ešte stále poráža 15 % týchto podnikov samo, 10 % necháva zabíjať svoje zvieratá na bitúnkoch. Ďalším ťažiskom mäsiarskeho remesla je Španielsko s približne 35 400 samostatne zárobkovo činnými mäsiarstvami (vrátane pobočiek) a zhruba 70 000 zamestnancami, rovnako ako Francúzsko s takmer 35 000 mäsiarstvami a viac ako 55 000 zamestnancami. |
| --- | --- |

3.5.1

Príklady: V Európe hospodári viac ako 150 000 samostatne zárobkovo činných mäsiarov, ktorí majú celkom asi 1 milión zamestnancov. Len v Nemecku je v súčasnosti asi 18 000 mäsiarskych remeselných podnikov (resp. 29 000 mäsiarstiev vrátane pobočiek) s približne 168 000 zamestnancami. Ešte stále poráža 15 % týchto podnikov samo, 10 % necháva zabíjať svoje zvieratá na bitúnkoch. Ďalším ťažiskom mäsiarskeho remesla je Španielsko s približne 35 400 samostatne zárobkovo činnými mäsiarstvami (vrátane pobočiek) a zhruba 70 000 zamestnancami, rovnako ako Francúzsko s takmer 35 000 mäsiarstvami a viac ako 55 000 zamestnancami.

| 3.5.2 | V posledných rokoch bol síce zaznamenaný trend nakupovať mäso a mäsové výrobky vo veľkých supermarketoch a diskontných predajniach, EHSV však výslovne zdôrazňuje význam a dôležitosť týchto skôr štruktúrou malých podnikov, ktoré sa nedajú vyčítať z ich predajnej bilancie (4). |
| --- | --- |

3.5.2

V posledných rokoch bol síce zaznamenaný trend nakupovať mäso a mäsové výrobky vo veľkých supermarketoch a diskontných predajniach, EHSV však výslovne zdôrazňuje význam a dôležitosť týchto skôr štruktúrou malých podnikov, ktoré sa nedajú vyčítať z ich predajnej bilancie (4).

| 3.5.3 | Aj v sektore mlieka je množstvo malých podnikov. Napríklad v Nemecku vzniklo v posledných rokoch v dôsledku rozšírenia ekologickej produkcie mlieka viac ako 500 syrární na farme s približne 1 500 pracovnými miestami. K tomu je potrebné pripočítať novovzniknuté pracovné miesta v biomliekárňach a samostatne zárobkovo činných biosyrární. Bohužiaľ k nim neexistujú žiadne európske údaje. |
| --- | --- |

3.5.3

Aj v sektore mlieka je množstvo malých podnikov. Napríklad v Nemecku vzniklo v posledných rokoch v dôsledku rozšírenia ekologickej produkcie mlieka viac ako 500 syrární na farme s približne 1 500 pracovnými miestami. K tomu je potrebné pripočítať novovzniknuté pracovné miesta v biomliekárňach a samostatne zárobkovo činných biosyrární. Bohužiaľ k nim neexistujú žiadne európske údaje.

| 3.6 | V rámci Agendy 2000 zdôraznila Komisia a členské štáty nielen nutnosť rozvoja konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva na svetovom trhu, ale aj nutnosť sledovania politiky kvality. Na tento účel má byť zachovaný a podporovaný multifunkčný charakter poľnohospodárstva (teda: „Európsky model poľnohospodárstva“). Myslené je poľnohospodárstvo, ktoré okrem iného dodáva vysoko kvalitné produkty a tak zachováva a vytvára nové pracovné miesta. Takáto stratégia zvýšenia využitia vidieckej oblasti je neoddeliteľne spätá so zachovaním a rozvojom nasledujúceho sektora, sektora spracovania potravín. Tejto politike kvality slúžia aj ochranné označenia pôvodu. |
| --- | --- |

3.6

V rámci Agendy 2000 zdôraznila Komisia a členské štáty nielen nutnosť rozvoja konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva na svetovom trhu, ale aj nutnosť sledovania politiky kvality. Na tento účel má byť zachovaný a podporovaný multifunkčný charakter poľnohospodárstva (teda: „Európsky model poľnohospodárstva“). Myslené je poľnohospodárstvo, ktoré okrem iného dodáva vysoko kvalitné produkty a tak zachováva a vytvára nové pracovné miesta. Takáto stratégia zvýšenia využitia vidieckej oblasti je neoddeliteľne spätá so zachovaním a rozvojom nasledujúceho sektora, sektora spracovania potravín. Tejto politike kvality slúžia aj ochranné označenia pôvodu.

| 3.7 | Politika kvality by sa v budúcnosti mala presadzovať okrem iného prostredníctvom nariadenia o poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka so zameraním „Diverzifikácia a...“ ako aj prostredníctvom akčného programu ekologického pestovania. |
| --- | --- |

3.7

Politika kvality by sa v budúcnosti mala presadzovať okrem iného prostredníctvom nariadenia o poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka so zameraním „Diverzifikácia a...“ ako aj prostredníctvom akčného programu ekologického pestovania.

| 3.8 | Malým potravinárskym podnikom a najmä remeselne zameraným mikropodnikom v oblasti spracovania potravín pripadá v rámci tejto stratégie významné miesto. Práve tieto malé potravinárske podniky totiž môžu prispieť k diverzifikácii, t. j. zásobovaniu spotrebiteľov veľkou rôznorodosťou produktov. Rastúci dopyt svedčí o tom, že spotrebitelia takúto širokú ponuku viac oceňujú a práve tradičné a remeselné výrobné metódy sú neodmysliteľne späté s vysokou kvalitou výrobkov. Zároveň sú súčasťou nášho kultúrneho dedičstva. Už desaťročia dokazujú tieto potravinárske podniky, že dokážu vyrobiť bezpečné produkty. |
| --- | --- |

3.8

Malým potravinárskym podnikom a najmä remeselne zameraným mikropodnikom v oblasti spracovania potravín pripadá v rámci tejto stratégie významné miesto. Práve tieto malé potravinárske podniky totiž môžu prispieť k diverzifikácii, t. j. zásobovaniu spotrebiteľov veľkou rôznorodosťou produktov. Rastúci dopyt svedčí o tom, že spotrebitelia takúto širokú ponuku viac oceňujú a práve tradičné a remeselné výrobné metódy sú neodmysliteľne späté s vysokou kvalitou výrobkov. Zároveň sú súčasťou nášho kultúrneho dedičstva. Už desaťročia dokazujú tieto potravinárske podniky, že dokážu vyrobiť bezpečné produkty.

Diferencované riziká potrebujú diferencované bezpečnostné koncepty

| 3.9 | EHSV preto berie so zadosťučinením na vedomie, že nové nariadenia sú v porovnaní s predchádzajúcimi ustanoveniami vyšší stupeň flexibility. Toto spružnenie poskytuje malým potravinárskym podnikom s tradíciou remeselného spracovania nové perspektívy, keďže im jednotné oprávnenie poskytne možnosti v rámci cezhraničného obchodovania. Členské štáty však tieto perspektívy musia aj využívať. |
| --- | --- |

3.9

EHSV preto berie so zadosťučinením na vedomie, že nové nariadenia sú v porovnaní s predchádzajúcimi ustanoveniami vyšší stupeň flexibility. Toto spružnenie poskytuje malým potravinárskym podnikom s tradíciou remeselného spracovania nové perspektívy, keďže im jednotné oprávnenie poskytne možnosti v rámci cezhraničného obchodovania. Členské štáty však tieto perspektívy musia aj využívať.

| 3.10 | Flexibilizácia však zároveň so sebou prináša aj riziká pre malé potravinárske podniky. Predtým len „registrované podniky“ musia teraz spĺňať vysoké požiadavky na získanie oprávnení. K tomu je potrebné pripočítať aj skutočnosť, že niektoré osobitné hygienické opatrenia nariadenia (ES) č. 853/2004 kladú vyššie nároky než doteraz. Táto skutočnosť sa týka najmä s nimi spojených mikrobiologických kontrol. |
| --- | --- |

3.10

Flexibilizácia však zároveň so sebou prináša aj riziká pre malé potravinárske podniky. Predtým len „registrované podniky“ musia teraz spĺňať vysoké požiadavky na získanie oprávnení. K tomu je potrebné pripočítať aj skutočnosť, že niektoré osobitné hygienické opatrenia nariadenia (ES) č. 853/2004 kladú vyššie nároky než doteraz. Táto skutočnosť sa týka najmä s nimi spojených mikrobiologických kontrol.

| 3.11 | Stanovenie cieľov hygieny namiesto strohých predpisov a s tým spojené klauzule o flexibilizácii umožňujú ako dotvorenie princípu HACCP (v súlade s nariadením (ES) č. 852/2004), tak aj prispôsobenie postupu na udeľovanie oprávnení osobitným rizikám výrobných postupov jednotlivých druhov podnikov. |
| --- | --- |

3.11

Stanovenie cieľov hygieny namiesto strohých predpisov a s tým spojené klauzule o flexibilizácii umožňujú ako dotvorenie princípu HACCP (v súlade s nariadením (ES) č. 852/2004), tak aj prispôsobenie postupu na udeľovanie oprávnení osobitným rizikám výrobných postupov jednotlivých druhov podnikov.

| 3.12 | Táto flexibilizácia má centrálny význam pre zachovanie rôznorodej štruktúry potravinárskych podnikov v Európe, keďže hygienické riziká a príslušné požiadavky na hygienu sú sčasti úzko spojené s osobitnými systémami produkcie, spracovania distribúcie. V prípade malých a remeselných potravinárskych podnikov s prevažne miestnou regionálnou distribúciou sú riziká v oblasti bezpečnosti potravín rozložené inak ako u priemyselných veľkopodnikov s nadregionálnou a medzinárodnou distribúciou. Takže je pochopiteľné, že vo veľkopodnikoch s množstvom zamestnancov, vysokou produkciou a oddelenými oblasťami zodpovednosti majú systémy kontroly kvality, označovanie častí jatočných tiel a zdokonalené koncepty rozdelenia priestorov, ako aj mikrobiologické vyšetrenia viazané na jednotlivé výrobné šarže, zmysel. V malých potravinárskych podnikoch, v ktorých nesie zodpovednosť len niekoľko spolupracovníkov a ktoré sa často nezúčastňujú výmeny v rámci Spoločenstva, postačujú zväčša jednoduché koncepty ako námatkové kontroly chladiacej teploty alebo teploty varenia resp. vizuálna kontrola (varené salámy, údené dovárané salámy). Tradičné a osvedčené kontrolné postupy tu majú svoje miesto. Vyššie technické a organizačné bremeno tu neprináša viac hygieny, vyžaduje si však viac finančných prostriedkov a času. |
| --- | --- |

3.12

Táto flexibilizácia má centrálny význam pre zachovanie rôznorodej štruktúry potravinárskych podnikov v Európe, keďže hygienické riziká a príslušné požiadavky na hygienu sú sčasti úzko spojené s osobitnými systémami produkcie, spracovania distribúcie. V prípade malých a remeselných potravinárskych podnikov s prevažne miestnou regionálnou distribúciou sú riziká v oblasti bezpečnosti potravín rozložené inak ako u priemyselných veľkopodnikov s nadregionálnou a medzinárodnou distribúciou. Takže je pochopiteľné, že vo veľkopodnikoch s množstvom zamestnancov, vysokou produkciou a oddelenými oblasťami zodpovednosti majú systémy kontroly kvality, označovanie častí jatočných tiel a zdokonalené koncepty rozdelenia priestorov, ako aj mikrobiologické vyšetrenia viazané na jednotlivé výrobné šarže, zmysel. V malých potravinárskych podnikoch, v ktorých nesie zodpovednosť len niekoľko spolupracovníkov a ktoré sa často nezúčastňujú výmeny v rámci Spoločenstva, postačujú zväčša jednoduché koncepty ako námatkové kontroly chladiacej teploty alebo teploty varenia resp. vizuálna kontrola (varené salámy, údené dovárané salámy). Tradičné a osvedčené kontrolné postupy tu majú svoje miesto. Vyššie technické a organizačné bremeno tu neprináša viac hygieny, vyžaduje si však viac finančných prostriedkov a času.

| 3.13 | Príkladom prenosu opatrení, ktoré sú v priemyselnej oblasti zmysluplné a nutné do remeselnej oblasti je predpis týkajúci sa vybavenia prevádzky sterilizátorom obsiahnutý v smernici 64/433/EHS. Pri pásovom rozrábaní so jeho pre dnešné podniky typickými vysokými rýchlosťami pohybu pásov nezostáva čas na čistenie noža pokiaľ s ním bol napríklad prepichnutý absces. Sterilizačné zariadenie umiestnené na každom mieste rozrábania umožňuje pracovníkovi vziať nový, sterilný, nôž v ktoromkoľvek momente aj pri bežiacom páse. Jednotlivé zviera rozrába jeden človek, preto je v prípade potreby vždy čas vziať si nový a sterilný nôž. Na dosiahnutie sterilnosti tohto noža postačuje, aby mal mäsiar na pracovisku nože sterilizované večer predtým. Sterilizačný prístroj na pracovisku nie je potrebný. Revidovaná verzia dokumentu SANCO č. 1514 z 8. septembra 2005 už reaguje na túto námietku, ktorú predložil EHSV a v bode 5.3 uvádza, že v prípade porážania v malom je dostačujúce pokiaľ je sterilizovaný dostatočný počet nožov pred samotnou porážkou. |
| --- | --- |

3.13

Príkladom prenosu opatrení, ktoré sú v priemyselnej oblasti zmysluplné a nutné do remeselnej oblasti je predpis týkajúci sa vybavenia prevádzky sterilizátorom obsiahnutý v smernici 64/433/EHS. Pri pásovom rozrábaní so jeho pre dnešné podniky typickými vysokými rýchlosťami pohybu pásov nezostáva čas na čistenie noža pokiaľ s ním bol napríklad prepichnutý absces. Sterilizačné zariadenie umiestnené na každom mieste rozrábania umožňuje pracovníkovi vziať nový, sterilný, nôž v ktoromkoľvek momente aj pri bežiacom páse. Jednotlivé zviera rozrába jeden človek, preto je v prípade potreby vždy čas vziať si nový a sterilný nôž. Na dosiahnutie sterilnosti tohto noža postačuje, aby mal mäsiar na pracovisku nože sterilizované večer predtým. Sterilizačný prístroj na pracovisku nie je potrebný. Revidovaná verzia dokumentu SANCO č. 1514 z 8. septembra 2005 už reaguje na túto námietku, ktorú predložil EHSV a v bode 5.3 uvádza, že v prípade porážania v malom je dostačujúce pokiaľ je sterilizovaný dostatočný počet nožov pred samotnou porážkou.

| 3.14 | Inými slovami: pokiaľ sú hygienické normy a bezpečnostné požiadavky odvodené len podľa prevládajúceho druhu výroby v dnešnej dobe, t. j. priemyselného spracovania a globalizovaného obchodu, a prenášané na remeselné štruktúry, je s tým spojené neustále riziko, že remeselne-tradičné výrobky budú znevýhodnené v hospodárskej súťaži. Budú potom, sčasti priamo a sčasti nepriamo (zvýšením nákladov), vyradené z prístupu na trh. |
| --- | --- |

3.14

Inými slovami: pokiaľ sú hygienické normy a bezpečnostné požiadavky odvodené len podľa prevládajúceho druhu výroby v dnešnej dobe, t. j. priemyselného spracovania a globalizovaného obchodu, a prenášané na remeselné štruktúry, je s tým spojené neustále riziko, že remeselne-tradičné výrobky budú znevýhodnené v hospodárskej súťaži. Budú potom, sčasti priamo a sčasti nepriamo (zvýšením nákladov), vyradené z prístupu na trh.

| 3.15 | Pokiaľ sú v ďalšom texte predkladané požiadavky na vytvorenie konceptov hygieny prispôsobených osobitným postupom a štruktúram, nie je to len s cieľom zabezpečenia rovnakého prístupu na trh. Viac tu ide aj a najmä o zachovanie a podporu inovácie vo vidieckych oblastiach. Jednou z najdôležitejších takýchto inovácií v posledných desaťročiach bolo rozšírenie ekologického obhospodarovania pôdy. Bez existujúcej a novo získanej voľnosti by sa s tým spojený proces opätovného nadobúdania hodnoty tradičných postupov spracovania potravín nemohol uskutočniť. Je preto potrebné aj naďalej vytvárať možnosti pre regionálne zvláštnosti, remeselne-tradičné postupy, osobitné formy spracovania, osobitnú kvalitu a osobitné spôsoby distribúcie a zároveň zaručiť spotrebiteľovi jednotnú a vysokú úroveň bezpečnosti potravín. |
| --- | --- |

3.15

Pokiaľ sú v ďalšom texte predkladané požiadavky na vytvorenie konceptov hygieny prispôsobených osobitným postupom a štruktúram, nie je to len s cieľom zabezpečenia rovnakého prístupu na trh. Viac tu ide aj a najmä o zachovanie a podporu inovácie vo vidieckych oblastiach. Jednou z najdôležitejších takýchto inovácií v posledných desaťročiach bolo rozšírenie ekologického obhospodarovania pôdy. Bez existujúcej a novo získanej voľnosti by sa s tým spojený proces opätovného nadobúdania hodnoty tradičných postupov spracovania potravín nemohol uskutočniť. Je preto potrebné aj naďalej vytvárať možnosti pre regionálne zvláštnosti, remeselne-tradičné postupy, osobitné formy spracovania, osobitnú kvalitu a osobitné spôsoby distribúcie a zároveň zaručiť spotrebiteľovi jednotnú a vysokú úroveň bezpečnosti potravín.

4.   Možné prínosy a prekážky vyplývajúce z nového rámca hygienických predpisov pre malé remeselné potravinárske podniky v sektore mäsa a mlieka

Nariadenie (ES) č. 852/2004

| 4.1 | Niektoré členské štáty využili možnosť, ktorú poskytovali „staré“ predpisy, rozlišovať medzi „oprávnenými“ a „registrovanými“ podnikmi, ktoré spracúvajú mäso a mlieko. Registrované podniky sa nesmeli zapájať do obchodu v rámci Spoločenstva bez toho, aby nemali zdôvodnenie rôznymi hygienickými štandardmi. Usmernenie SANCO 1513/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005 v bode 3.4 výslovne vyzýva členské štáty, aby bol priamym predajcom v pohraničných oblastiach, ktorí sú vyňatí z pôsobnosti nariadení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004 umožnený cezhraničný obchod. Takto získajú podniky v oblastiach okolo hraníc nové možnosti prístupu na trh. |
| --- | --- |

4.1

Niektoré členské štáty využili možnosť, ktorú poskytovali „staré“ predpisy, rozlišovať medzi „oprávnenými“ a „registrovanými“ podnikmi, ktoré spracúvajú mäso a mlieko. Registrované podniky sa nesmeli zapájať do obchodu v rámci Spoločenstva bez toho, aby nemali zdôvodnenie rôznymi hygienickými štandardmi. Usmernenie SANCO 1513/2005 REV. 1 z 8. septembra 2005 v bode 3.4 výslovne vyzýva členské štáty, aby bol priamym predajcom v pohraničných oblastiach, ktorí sú vyňatí z pôsobnosti nariadení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004 umožnený cezhraničný obchod. Takto získajú podniky v oblastiach okolo hraníc nové možnosti prístupu na trh.

| 4.2 | Nariadenie (ES) č. 852/2004 žiada uplatňovanie princípu HACCP na postupy, ktoré slúžia na zabezpečenie bezpečnosti potravín. Záväzné zavádzanie tohto princípu je žiadúce. Je aj v zmysle remesla zabezpečiť čo možno najmenším počtom efektívnych kontrol na správnych miestach maximálnu bezpečnosť produkcie. Usmernenie SANCO 1955/2005 z 30. augusta 2005 uvádza aj spôsoby, ktorými je možné prispôsobiť koncept HACCP rôznym druhom podnikov. V jednotlivých členských štátoch boli taktiež vypracované príslušné usmernenia v oblasti dobrej hygienickej praxe. Tieto by mohli uľahčiť používanie HACCP v malých potravinárskych podnikoch, keďže by sa potom prípadne nemusela vykonávať vlastná analýza nebezpečenstiev a rizík. |
| --- | --- |

4.2

Nariadenie (ES) č. 852/2004 žiada uplatňovanie princípu HACCP na postupy, ktoré slúžia na zabezpečenie bezpečnosti potravín. Záväzné zavádzanie tohto princípu je žiadúce. Je aj v zmysle remesla zabezpečiť čo možno najmenším počtom efektívnych kontrol na správnych miestach maximálnu bezpečnosť produkcie. Usmernenie SANCO 1955/2005 z 30. augusta 2005 uvádza aj spôsoby, ktorými je možné prispôsobiť koncept HACCP rôznym druhom podnikov. V jednotlivých členských štátoch boli taktiež vypracované príslušné usmernenia v oblasti dobrej hygienickej praxe. Tieto by mohli uľahčiť používanie HACCP v malých potravinárskych podnikoch, keďže by sa potom prípadne nemusela vykonávať vlastná analýza nebezpečenstiev a rizík.

| 4.3 | Či koncept HACCP pomôže v tomto zmysle aj remeselným potravinárskym podnikom bude závisieť od toho, ako bude spracované národné usmernenie HACCP. Pokiaľ bude kladený dôraz najmä na dokladovanie a zoznamy, môže sa stať, že vďaka tomuto nástroju náklady prudko narastú, bez toho, aby sa však zvýšili aj bezpečnostné štandardy. |
| --- | --- |

4.3

Či koncept HACCP pomôže v tomto zmysle aj remeselným potravinárskym podnikom bude závisieť od toho, ako bude spracované národné usmernenie HACCP. Pokiaľ bude kladený dôraz najmä na dokladovanie a zoznamy, môže sa stať, že vďaka tomuto nástroju náklady prudko narastú, bez toho, aby sa však zvýšili aj bezpečnostné štandardy.

| 4.4 | S konceptom HACCP sú spojené aj mikrobiologické kontroly, ktorých kritériá a rozsah ešte len budú stanovené (článok 4). Konkrétne prevedenie nového nariadenia o mikrobiologických kritériách bude mať rozhodujúci vplyv na náklady vlastných kontrol. Bude rozhodovať aj o budúcej konkurencieschopnosti malých potravinárskych podnikov, ktoré musia tieto náklady rozložiť na nepomerne nižšie množstvá spracovaného a predaného tovaru v porovnaní s veľkými potravinárskymi podnikmi. Je preto potrebné uvítať navrhované ustanovenia o tom, že frekvenciu kontroly sekaného mäsa v prípade malých bitúnkov a rozrábkarní resp. mäsiarstiev je možné prispôsobiť vyrobenému množstvu. Všetky ostatné podniky musia vykonať kontrolu a vziať vzorky raz do týždňa. |
| --- | --- |

4.4

S konceptom HACCP sú spojené aj mikrobiologické kontroly, ktorých kritériá a rozsah ešte len budú stanovené (článok 4). Konkrétne prevedenie nového nariadenia o mikrobiologických kritériách bude mať rozhodujúci vplyv na náklady vlastných kontrol. Bude rozhodovať aj o budúcej konkurencieschopnosti malých potravinárskych podnikov, ktoré musia tieto náklady rozložiť na nepomerne nižšie množstvá spracovaného a predaného tovaru v porovnaní s veľkými potravinárskymi podnikmi. Je preto potrebné uvítať navrhované ustanovenia o tom, že frekvenciu kontroly sekaného mäsa v prípade malých bitúnkov a rozrábkarní resp. mäsiarstiev je možné prispôsobiť vyrobenému množstvu. Všetky ostatné podniky musia vykonať kontrolu a vziať vzorky raz do týždňa.

Nariadenie (ES) č. 853/2004: Riziká flexibilizácie na príklade spracovania mlieka

| 4.5 | Flexibilizáciou získajú nielen členské štáty samotné, ale najmä regionálne veterinárne úrady zodpovedné za udeľovanie oprávnení pre potravinárske podniky rozsiahle možnosti voľnejšieho posudzovania. Už dnes existujú veľké rozdiely v uplatňovaní hygienických predpisov, najmä v oblastiach, ktoré veterinári považujú za rizikové, napr. remeselná porážka hydiny, syrárne na farmách a výroba produktov zo surového mlieka. |
| --- | --- |

4.5

Flexibilizáciou získajú nielen členské štáty samotné, ale najmä regionálne veterinárne úrady zodpovedné za udeľovanie oprávnení pre potravinárske podniky rozsiahle možnosti voľnejšieho posudzovania. Už dnes existujú veľké rozdiely v uplatňovaní hygienických predpisov, najmä v oblastiach, ktoré veterinári považujú za rizikové, napr. remeselná porážka hydiny, syrárne na farmách a výroba produktov zo surového mlieka.

| 4.6 | V mnohých členských štátoch už v poľnohospodárskych podnikoch zohráva spracovanie mlieka na syr dôležitú úlohu pri zabezpečovaní ich existencie. Regionálne skúsenosti v Poľsku pred vstupom do EÚ a po ňom ukazujú, že regionálne veterinárne správy najskôr zakazovali vytváranie takýchto syrární na farmách s odôvodnením, že to zakazujú „predpisy EÚ“. Ukázalo sa, že vôbec neboli pripravení na prácu s takýmito „novými“ myšlienkami a chceli sa „poistiť“: čo neexistuje, to nemôže spôsobovať žiadne problémy (ani v oblasti hygieny). Je však jasné, že nie EÚ ale príslušné národné a regionálne orgány nesú v tomto prípade zodpovednosť. |
| --- | --- |

4.6

V mnohých členských štátoch už v poľnohospodárskych podnikoch zohráva spracovanie mlieka na syr dôležitú úlohu pri zabezpečovaní ich existencie. Regionálne skúsenosti v Poľsku pred vstupom do EÚ a po ňom ukazujú, že regionálne veterinárne správy najskôr zakazovali vytváranie takýchto syrární na farmách s odôvodnením, že to zakazujú „predpisy EÚ“. Ukázalo sa, že vôbec neboli pripravení na prácu s takýmito „novými“ myšlienkami a chceli sa „poistiť“: čo neexistuje, to nemôže spôsobovať žiadne problémy (ani v oblasti hygieny). Je však jasné, že nie EÚ ale príslušné národné a regionálne orgány nesú v tomto prípade zodpovednosť.

| 4.7 | Mnoho z ustanovení pre spracovanie mlieka, ktoré boli v starých právnych predpisoch EÚ detailne popísané a určené teraz odpadne. Nové nariadenie ponúka práve malým a remeselným potravinárskym podnikom nové príležitosti. Tieto si môžu nechať osvedčiť tzv. „alternatívne postupy“, ktoré však nariadenie presne nedefinuje. |
| --- | --- |

4.7

Mnoho z ustanovení pre spracovanie mlieka, ktoré boli v starých právnych predpisoch EÚ detailne popísané a určené teraz odpadne. Nové nariadenie ponúka práve malým a remeselným potravinárskym podnikom nové príležitosti. Tieto si môžu nechať osvedčiť tzv. „alternatívne postupy“, ktoré však nariadenie presne nedefinuje.

| 4.8 | Preto existuje opodstatnená obava, že niektoré členské štáty sa budú prostredníctvom národného uplatňovania („application“) snažiť presadiť užší, pre malé potravinárske podniky nevýhodnejší výklad tohto nariadenia, než bolo Spoločenstvom zamýšľané. |
| --- | --- |

4.8

Preto existuje opodstatnená obava, že niektoré členské štáty sa budú prostredníctvom národného uplatňovania („application“) snažiť presadiť užší, pre malé potravinárske podniky nevýhodnejší výklad tohto nariadenia, než bolo Spoločenstvom zamýšľané.

| 4.9 | Príklad 1: V Nemecku sú už pripravené prvé návrhy všeobecného správneho nariadenia (Udeľovanie oprávnení podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004). Tieto vyžadujú – ako aj v minulosti – typové skúšky pre osvedčenie pasterizačných zariadení a odstrediviek na čistenie mlieka. Podniky, ktoré používajú iné zariadenia alebo postupy musia znášať dôkazné bremeno a náklady na vypracovanie dobrozdaní. |
| --- | --- |

4.9

Príklad 1: V Nemecku sú už pripravené prvé návrhy všeobecného správneho nariadenia (Udeľovanie oprávnení podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 882/2004). Tieto vyžadujú – ako aj v minulosti – typové skúšky pre osvedčenie pasterizačných zariadení a odstrediviek na čistenie mlieka. Podniky, ktoré používajú iné zariadenia alebo postupy musia znášať dôkazné bremeno a náklady na vypracovanie dobrozdaní.

| 4.10 | Príklad 2: Vo východoeurópskych krajinách ako Česká republika, Poľsko, Slovinsko a v pobaltských krajinách prebehli v rámci prispôsobovania národných zákonov aquis communautaire podobné procesy ako v nových spolkových krajinách v Nemecku po zjednotení. Nielen hospodárske problémy spôsobili masívne štrukturálne zmeny v mliekárňach a na bitúnkoch a s ním súvisiacu stratu pracovných miest, ale aj záujmy veľkých spracovateľov na zlepšení vyťaženosti ich podnikov často ovplyvňovali udeľovanie osvedčení. |
| --- | --- |

4.10

Príklad 2: Vo východoeurópskych krajinách ako Česká republika, Poľsko, Slovinsko a v pobaltských krajinách prebehli v rámci prispôsobovania národných zákonov aquis communautaire podobné procesy ako v nových spolkových krajinách v Nemecku po zjednotení. Nielen hospodárske problémy spôsobili masívne štrukturálne zmeny v mliekárňach a na bitúnkoch a s ním súvisiacu stratu pracovných miest, ale aj záujmy veľkých spracovateľov na zlepšení vyťaženosti ich podnikov často ovplyvňovali udeľovanie osvedčení.

| 4.11 | Spoločenstvo je preto vyzvané dohliadať na dodržiavanie spravodlivej hospodárskej súťaže v jednotlivých členských štátoch v takom zmysle, aby úrady umožnili aj miestnym malým potravinárskym podnikom využívanie možnosti volnejšieho výkladu pre tradičné a regionálne kvalitné výrobky. |
| --- | --- |

4.11

Spoločenstvo je preto vyzvané dohliadať na dodržiavanie spravodlivej hospodárskej súťaže v jednotlivých členských štátoch v takom zmysle, aby úrady umožnili aj miestnym malým potravinárskym podnikom využívanie možnosti volnejšieho výkladu pre tradičné a regionálne kvalitné výrobky.

Nariadenie (ES) č. 853/2004: Prekážky pre malé potravinárske podniky v sektore mäsa

| 4.12 | Nariadenie (ES) č. 853/2004 obsahuje vlastné jasne definované ustanovenia, ktoré idú ďaleko za rámec doteraz platných ustanovení pre malé potravinárske podniky v sektore mäsa a ktoré sa negatívne odrazia na vývoji nákladov a tým aj na podnikoch samotných. Najdôležitejšie z nich sú: |
| --- | --- |

4.12

Nariadenie (ES) č. 853/2004 obsahuje vlastné jasne definované ustanovenia, ktoré idú ďaleko za rámec doteraz platných ustanovení pre malé potravinárske podniky v sektore mäsa a ktoré sa negatívne odrazia na vývoji nákladov a tým aj na podnikoch samotných. Najdôležitejšie z nich sú:

| 4.13 | Podľa nového nariadenia musia mať všetky bitúnky ustajnenia
   (5). Toto by sa týkalo aj remeselných mäsiarov, aj napriek tomu, že na malých bitúnkoch sa zvieratá nezdržiavajú dlho a celkovo je to len pár zvierat za týždeň. Toto ustanovenie vlastne núti malé podniky do rozsiahlych investícií bez toho, že by z nich vyplýval jasný prínos v oblasti hygieny. Preto je potrebné uvítať, že sa týmto problémom zaoberá revidované usmernenie SANCO/1514/2005. V jeho bode 5.2. sa zdôrazňuje, že malé bitúnkoch by nemali byť zaviazané mať k dispozícii príliš rozsiahlu a zložitú infraštruktúru (sophisticated or extensiv infrastructures) resp. zariadenia na napájanie a kŕmenie zvierat. |
| --- | --- |

4.13

Podľa nového nariadenia musia mať všetky bitúnky ustajnenia
   (5). Toto by sa týkalo aj remeselných mäsiarov, aj napriek tomu, že na malých bitúnkoch sa zvieratá nezdržiavajú dlho a celkovo je to len pár zvierat za týždeň. Toto ustanovenie vlastne núti malé podniky do rozsiahlych investícií bez toho, že by z nich vyplýval jasný prínos v oblasti hygieny. Preto je potrebné uvítať, že sa týmto problémom zaoberá revidované usmernenie SANCO/1514/2005. V jeho bode 5.2. sa zdôrazňuje, že malé bitúnkoch by nemali byť zaviazané mať k dispozícii príliš rozsiahlu a zložitú infraštruktúru (sophisticated or extensiv infrastructures) resp. zariadenia na napájanie a kŕmenie zvierat.

| 4.14 | Na porážku a rozrábanie musia byť vyhradené oddelené miestnosti. Pri dostatočnom časovom odstupe medzi týmito dvomi procesmi je možné bez rizika pre bezpečnosť použiť aj tie isté miestnosti. K tomu je potrebné pripočítať aj to, že pri dostatočnom časovom odstupe majú miestnosti možnosť vyschnúť. Toto zlepšuje hygienu a zároveň šetrí malým podnikom zbytočné investície. Zrieknutie sa druhej miestnosti pri súčasnom dostatočnom časovom odstupe medzi porážkou a rozrábaním a patričných čistiacich opatreniach by preto malo byť zahrnuté do prepracovaného znenia usmernenia. |
| --- | --- |

4.14

Na porážku a rozrábanie musia byť vyhradené oddelené miestnosti. Pri dostatočnom časovom odstupe medzi týmito dvomi procesmi je možné bez rizika pre bezpečnosť použiť aj tie isté miestnosti. K tomu je potrebné pripočítať aj to, že pri dostatočnom časovom odstupe majú miestnosti možnosť vyschnúť. Toto zlepšuje hygienu a zároveň šetrí malým podnikom zbytočné investície. Zrieknutie sa druhej miestnosti pri súčasnom dostatočnom časovom odstupe medzi porážkou a rozrábaním a patričných čistiacich opatreniach by preto malo byť zahrnuté do prepracovaného znenia usmernenia.

| 4.15 | Novinkou je aj skutočnosť, že aj malé remeselné podniky, ktoré mali doteraz štatút „registrovaných podnikov“ musia udržiavať v rozrábkarni teplotu 12 °C alebo používať „alternatívne postupy“. Okrem faktu, že práca v teplote 12 °C nie je neproblematická, vznikajú pre malé podniky dodatočné náklady na investície a chladenie (6). Pritom by bolo dostačujúce vyberať mäso na rozrábanie po častiach z chladiacej miestnosti. |
| --- | --- |

4.15

Novinkou je aj skutočnosť, že aj malé remeselné podniky, ktoré mali doteraz štatút „registrovaných podnikov“ musia udržiavať v rozrábkarni teplotu 12 °C alebo používať „alternatívne postupy“. Okrem faktu, že práca v teplote 12 °C nie je neproblematická, vznikajú pre malé podniky dodatočné náklady na investície a chladenie (6). Pritom by bolo dostačujúce vyberať mäso na rozrábanie po častiach z chladiacej miestnosti.

| 4.16 | Obzvlášť problematické sú nové teplotné a kontrolné predpisy pre mleté mäso v rámci nariadenia (ES) č. 853/2004, keďže práve mleté mäso má aj pre drobné podniky a malých spracovateľov mäsa veľký hospodársky význam. Prinajmenšom v Nemecku mali tieto podniky doteraz „len“ štatút „registrovaných podnikov“ a museli preto dodržiavať národné predpisy týkajúce sa mletého mäsa, ktoré požadovali udržiavanie teploty 4 °C. Keďže v budúcnosti budú už len podniky s oprávnením EÚ, musia aj remeselné podniky spĺňať náročné požiadavky na teplotu (2 °C) v rámci nového nariadenia (7). Pokiaľ podniky vyrábali čerstvé mleté mäso, ktoré v deň vyrobenia aj predali (tak, ako to bolo v ustanoveniach starého nariadenia), nevyplývala z nižšej teploty žiadna hygienická výhoda. Keďže staré zariadenia nie je možné jednoducho prestaviť na nižšiu teplotu a zároveň sú potrebné dodatočné zariadenia na rozmrazovanie, musia podniky investovať do nových chladiacich zariadení. Z hľadiska postavenia v hospodárskej súťaži je pre remeselné podniky problematická skutočnosť, že nové nariadenie povoľuje výrobu mletého mäsa z mrazeného mäsa. Tento fakt podporí ďalší cenový dumping. |
| --- | --- |

4.16

Obzvlášť problematické sú nové teplotné a kontrolné predpisy pre mleté mäso v rámci nariadenia (ES) č. 853/2004, keďže práve mleté mäso má aj pre drobné podniky a malých spracovateľov mäsa veľký hospodársky význam. Prinajmenšom v Nemecku mali tieto podniky doteraz „len“ štatút „registrovaných podnikov“ a museli preto dodržiavať národné predpisy týkajúce sa mletého mäsa, ktoré požadovali udržiavanie teploty 4 °C. Keďže v budúcnosti budú už len podniky s oprávnením EÚ, musia aj remeselné podniky spĺňať náročné požiadavky na teplotu (2 °C) v rámci nového nariadenia (7). Pokiaľ podniky vyrábali čerstvé mleté mäso, ktoré v deň vyrobenia aj predali (tak, ako to bolo v ustanoveniach starého nariadenia), nevyplývala z nižšej teploty žiadna hygienická výhoda. Keďže staré zariadenia nie je možné jednoducho prestaviť na nižšiu teplotu a zároveň sú potrebné dodatočné zariadenia na rozmrazovanie, musia podniky investovať do nových chladiacich zariadení. Z hľadiska postavenia v hospodárskej súťaži je pre remeselné podniky problematická skutočnosť, že nové nariadenie povoľuje výrobu mletého mäsa z mrazeného mäsa. Tento fakt podporí ďalší cenový dumping.

| 4.17 | Nová je aj skutočnosť, že remeselné podniky musia vykonávať mikrobiologické kontroly mletého mäsa aj vtedy, pokiaľ ho v deň vyrobenia predajú alebo šokovo zmrazia. Toto vedie k značnému nárastu nákladov bez zjavného prínosu v oblasti hygieny. Otvorenou zostáva otázka, aká frekvencia kontrol môže byť požadovaná. Návrh nariadenia stanovuje len, že v prípade malých podnikov nemusia byť kontroly robené pravidelne každý týždeň (pozri body 4.18 – 4.20). |
| --- | --- |

4.17

Nová je aj skutočnosť, že remeselné podniky musia vykonávať mikrobiologické kontroly mletého mäsa aj vtedy, pokiaľ ho v deň vyrobenia predajú alebo šokovo zmrazia. Toto vedie k značnému nárastu nákladov bez zjavného prínosu v oblasti hygieny. Otvorenou zostáva otázka, aká frekvencia kontrol môže byť požadovaná. Návrh nariadenia stanovuje len, že v prípade malých podnikov nemusia byť kontroly robené pravidelne každý týždeň (pozri body 4.18 – 4.20).

Nariadenie o mikrobiologických kritériách

| 4.18 | Pre budúce postavenie malých potravinárskych podnikov v hospodárskej súťaži bude mať zvlášť veľký význam konečná verzia nariadenia o mikrobiologických kritériách, ktoré sa momentálne pripravuje. Rozsah odoberania vzoriek a ich množstvo vzoriek je potrebné dať do rozumného pomeru k rozsahu výroby v podnikoch, pričom je zároveň potrebné zaručiť ich štatistickú výpovednú hodnotu. |
| --- | --- |

4.18

Pre budúce postavenie malých potravinárskych podnikov v hospodárskej súťaži bude mať zvlášť veľký význam konečná verzia nariadenia o mikrobiologických kritériách, ktoré sa momentálne pripravuje. Rozsah odoberania vzoriek a ich množstvo vzoriek je potrebné dať do rozumného pomeru k rozsahu výroby v podnikoch, pričom je zároveň potrebné zaručiť ich štatistickú výpovednú hodnotu.

| 4.19 | Doteraz museli bitúnky robiť raz ročne mikrobiologické kontroly na celkový počet choroboplodných zárobkov a hnilobných zárodkov (Enterobacteriaceae) a 10-krát za rok príslušné kontroly na zariadení ako aj stenách a pod. Zamýšľané zvýšenie frekvencie odoberania vzoriek povedie k podstatnému zvýšeniu dodatočných nákladov pre malé podniky. (Situácia týkajúca sa mletého mäsa je opísaná v bode 4.16). |
| --- | --- |

4.19

Doteraz museli bitúnky robiť raz ročne mikrobiologické kontroly na celkový počet choroboplodných zárobkov a hnilobných zárodkov (Enterobacteriaceae) a 10-krát za rok príslušné kontroly na zariadení ako aj stenách a pod. Zamýšľané zvýšenie frekvencie odoberania vzoriek povedie k podstatnému zvýšeniu dodatočných nákladov pre malé podniky. (Situácia týkajúca sa mletého mäsa je opísaná v bode 4.16).

| 4.20 | Okrem toho vznikajú vzhľadom na nízke vyrobené množstvá nielen štatistické problémy, ale aj problémy s odoberaním potrebného množstva pre vzorky. Na toto poukázala aj CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), francúzska profesijná organizácia remeselného potravinárstva a maloobchodníkov s potravinami. Ak by sa dodržiaval rozsah odoberania vzoriek, nezostal by v niektorých prípadoch, ako uviedla CGAD, žiadny tovar na predaj, o nákladoch, ktoré by tým vznikli ani nehovoriac. |
| --- | --- |

4.20

Okrem toho vznikajú vzhľadom na nízke vyrobené množstvá nielen štatistické problémy, ale aj problémy s odoberaním potrebného množstva pre vzorky. Na toto poukázala aj CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), francúzska profesijná organizácia remeselného potravinárstva a maloobchodníkov s potravinami. Ak by sa dodržiaval rozsah odoberania vzoriek, nezostal by v niektorých prípadoch, ako uviedla CGAD, žiadny tovar na predaj, o nákladoch, ktoré by tým vznikli ani nehovoriac.

5.   Závery a odporúčania

| 5.1 | EHSV víta pružnosť nových nariadení. Poskytujú tradičným a/alebo remeselným a regionálnym potravinárskym podnikom nové príležitosti. |
| --- | --- |

5.1

EHSV víta pružnosť nových nariadení. Poskytujú tradičným a/alebo remeselným a regionálnym potravinárskym podnikom nové príležitosti.

| 5.2 | EHSV však zároveň dáva na zváženie, že tieto možnosti sú zároveň spojené aj s rizikami pre remeselné potravinárske podniky, pretože národné aj miestne orgány môžu tieto predpisy vykladať v neprospech týchto podnikov. Skúsenosti s implementáciou smernice EÚ vedú skôr týmto smerom. Podniky by v podstate mali mať možnosť určiť spôsob, akým chcú zabezpečiť dosiahnutie uvedených hygienických cieľov. Toto zdôrazňujú aj usmernenia 1513/2005/REV 1 z 8. septembra v bode 4. Komisia sa preto musí postarať o to, aby boli členské štáty patrične o týchto usmerneniach informované. |
| --- | --- |

5.2

EHSV však zároveň dáva na zváženie, že tieto možnosti sú zároveň spojené aj s rizikami pre remeselné potravinárske podniky, pretože národné aj miestne orgány môžu tieto predpisy vykladať v neprospech týchto podnikov. Skúsenosti s implementáciou smernice EÚ vedú skôr týmto smerom. Podniky by v podstate mali mať možnosť určiť spôsob, akým chcú zabezpečiť dosiahnutie uvedených hygienických cieľov. Toto zdôrazňujú aj usmernenia 1513/2005/REV 1 z 8. septembra v bode 4. Komisia sa preto musí postarať o to, aby boli členské štáty patrične o týchto usmerneniach informované.

| 5.3 | EHSV považuje za potrebné zmeniť nariadenia v niekoľkých bodoch: |
| --- | --- |

5.3

EHSV považuje za potrebné zmeniť nariadenia v niekoľkých bodoch:

| 5.3.1 | Remeselná porážka jednotlivého zvieraťa by mala byť uznaná ako „tradičný postup“. Toto sa vzťahuje na všetky národné pozmeňovacie návrhy na základe článku 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 853/2004 a článku 17 ods. 4 nariadenia (ES) č. 854/2004. |
| --- | --- |

5.3.1

Remeselná porážka jednotlivého zvieraťa by mala byť uznaná ako „tradičný postup“. Toto sa vzťahuje na všetky národné pozmeňovacie návrhy na základe článku 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 853/2004 a článku 17 ods. 4 nariadenia (ES) č. 854/2004.

| 5.3.2 | Priestory maloobchodu, ktoré slúžia na prípravu resp. rozrábanie väčších množstiev potravín zvieracieho pôvodu s cieľom ich distribúcie ďalším maloobchodníkom by mali byť bez výnimky zahrnuté do rámca pôsobnosti nariadenia (ES) č. 853/2004 (8). |
| --- | --- |

5.3.2

Priestory maloobchodu, ktoré slúžia na prípravu resp. rozrábanie väčších množstiev potravín zvieracieho pôvodu s cieľom ich distribúcie ďalším maloobchodníkom by mali byť bez výnimky zahrnuté do rámca pôsobnosti nariadenia (ES) č. 853/2004 (8).

| 5.3.3 | V otázke stavebného vybavenia (príloha III nariadenia (ES) č. 853/2004) by mali byť zohľadnené odporúčania z bodu 5.2 dokumentu SANCO 1514 o tom, že samostatne zárobkovo činné remeselné bitúnky nemusia mať ustajnenie a zariadenia na napájanie a kŕmenie zvierat môžu byť jednoduché. |
| --- | --- |

5.3.3

V otázke stavebného vybavenia (príloha III nariadenia (ES) č. 853/2004) by mali byť zohľadnené odporúčania z bodu 5.2 dokumentu SANCO 1514 o tom, že samostatne zárobkovo činné remeselné bitúnky nemusia mať ustajnenie a zariadenia na napájanie a kŕmenie zvierat môžu byť jednoduché.

| 5.3.4 | Pri preukázateľnom časovom odstupe medzi porážkou a rozrábaním by malo byť možné vzdať sa nutnosti mať dve oddelené miestnosti (kapitola II ods. 2 písm. c)). |
| --- | --- |

5.3.4

Pri preukázateľnom časovom odstupe medzi porážkou a rozrábaním by malo byť možné vzdať sa nutnosti mať dve oddelené miestnosti (kapitola II ods. 2 písm. c)).

| 5.3.5 | Malo by sa upustiť od stanovovania teploty v rozrábkarni, pokiaľ je mäso, ako býva v remeselných podnikoch zvykom, po častiach prinášané z chladiacich miestností a tak rozrábané. |
| --- | --- |

5.3.5

Malo by sa upustiť od stanovovania teploty v rozrábkarni, pokiaľ je mäso, ako býva v remeselných podnikoch zvykom, po častiach prinášané z chladiacich miestností a tak rozrábané.

| 5.3.6 | V otázke predpisov týkajúcich sa teploty by sa malo pre remeselných spracovateľov mäsa upustiť od povinnosti chladiť mleté mäso na 2 oC (časť V kapitola III ods. 2 písm. c)) a prevziať „staré nemecké ustanovenie platné pre registrované podniky“ (4 oC pri každodennej príprave čerstvého tovaru, ktorý smie byť predávaný len v deň výroby). Okrem toho by mala byť frekvencia mikrobiologických kontrol mletého mäsa v podnikoch, ktoré ho vyrábajú v malom rozsahu a buď predávajú v deň výroby alebo šokovo zmrazia, prispôsobená skutočne vyrobenému množstvu mletého mäsa (kapitola II článok 4 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 852/2004). |
| --- | --- |

5.3.6

V otázke predpisov týkajúcich sa teploty by sa malo pre remeselných spracovateľov mäsa upustiť od povinnosti chladiť mleté mäso na 2 oC (časť V kapitola III ods. 2 písm. c)) a prevziať „staré nemecké ustanovenie platné pre registrované podniky“ (4 oC pri každodennej príprave čerstvého tovaru, ktorý smie byť predávaný len v deň výroby). Okrem toho by mala byť frekvencia mikrobiologických kontrol mletého mäsa v podnikoch, ktoré ho vyrábajú v malom rozsahu a buď predávajú v deň výroby alebo šokovo zmrazia, prispôsobená skutočne vyrobenému množstvu mletého mäsa (kapitola II článok 4 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 852/2004).

| 5.3.7 | EHSV okrem toho nabáda na vypracovanie porovnávacej štúdie na analyzovanie uplatňovania nariadenia v rôznych, vzhľadom na štruktúru remeselných potravinárskych podnikov štrukturálne odlišných, členských štátoch a predloženie návrhov na zlepšenie postavenia remeselných potravinárskych podnikov na trhu, ktoré by boli založené na tejto štúdii. Najmä by však mala byť preskúmaná dostupnosť školiacich a vzdelávacích opatrení pre malé potravinárske podniky. Aj systémy šírenia usmernení Komisie by mali byť preskúmané, aby sa zaistilo, že malé potravinárske podniky budú dostatočne informované o flexibilizáciách nariadení, ktoré sa ich týkajú. |
| --- | --- |

5.3.7

EHSV okrem toho nabáda na vypracovanie porovnávacej štúdie na analyzovanie uplatňovania nariadenia v rôznych, vzhľadom na štruktúru remeselných potravinárskych podnikov štrukturálne odlišných, členských štátoch a predloženie návrhov na zlepšenie postavenia remeselných potravinárskych podnikov na trhu, ktoré by boli založené na tejto štúdii. Najmä by však mala byť preskúmaná dostupnosť školiacich a vzdelávacích opatrení pre malé potravinárske podniky. Aj systémy šírenia usmernení Komisie by mali byť preskúmané, aby sa zaistilo, že malé potravinárske podniky budú dostatočne informované o flexibilizáciách nariadení, ktoré sa ich týkajú.

V Bruseli 15. decembra 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ú. v. EÚ L 226, 25.6.2004, s. 1.

1

(2)  HACCP = Hazard Analysis Critical Control Points

2

(3)  Ú. v. EÚ C 155, 29.5.2001, s. 39.

3

(4)  V Nemecku ešte stále pochádza 45 % finančného obratu z mäsových výrobkov pochádza z remesla. Pri hodnotení podľa obratu je význam o niečo menší, keďže v remeselníckom sektore je vyššia úroveň cien, ktorá je okrem iného spôsobená vyššími nákladmi na energie a nákladmi na platy.

4

(5)  Príloha III časť I kapitola II ods. 1 písm. a) a ods. 2 písm. c).

5

(6)  Príloha III časť I kapitola V ods. 2 písm. a).

6

(7)  Príloha III časť V kapitola III ods. 2 písm. c).

7

(8)  Pozri aj stanovisko EHSV z 28. marca 2001 (Ú. v. ES C 155, 2001, s. 39).

8

---