# Europeiska unionens C 80E/4 ap

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 80E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången4 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 80E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången4 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 080E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 1/2006 av den 1 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av rådets beslut 96/391/EG och beslut nr 1229/2003/EG | 1 |
| 2006/C 080E/2 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 2/2006 av den 8 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel | 27 |
| 2006/C 080E/3 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 3/2006 av den 8 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel | 43 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 080E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 1/2006 av den 1 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av rådets beslut 96/391/EG och beslut nr 1229/2003/EG

1

2006/C 080E/2

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 2/2006 av den 8 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel

27

2006/C 080E/3

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 3/2006 av den 8 december 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

43

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 80/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 1/2006

antagen av rådet den 1 december 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut 96/391/EG och beslut nr 1229/2003/EG

(2006/C 80 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Sedan Europaparlamentet och rådet antog beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät (3) har det blivit nödvändigt att fullt ut integrera de nya medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna i dessa riktlinjer och att vid behov ytterligare anpassa riktlinjerna till Europeiska unionens nya närhetspolitik. |
| --- | --- |

(1)

Sedan Europaparlamentet och rådet antog beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät (3) har det blivit nödvändigt att fullt ut integrera de nya medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna i dessa riktlinjer och att vid behov ytterligare anpassa riktlinjerna till Europeiska unionens nya närhetspolitik.

| (2) | Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten beror på att den inre marknaden för energi har blivit öppnare och mer konkurrensbetonad till följd av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (4) och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (5). Prioriteringarna ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 beträffande utvecklingen av den infrastruktur som krävs för en fungerande energimarknad. En särskild ansträngning bör göras för att nå målet att öka användningen av förnybara energikällor i syfte att främja politiken för hållbar utveckling. Detta får dock inte störa marknadens normala jämvikt på ett orimligt sätt. Även målen för gemenskapens transportpolitik bör beaktas fullt ut, särskilt möjligheten att minska vägtrafiken genom användning av rörledningar. |
| --- | --- |

(2)

Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten beror på att den inre marknaden för energi har blivit öppnare och mer konkurrensbetonad till följd av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (4) och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (5). Prioriteringarna ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 beträffande utvecklingen av den infrastruktur som krävs för en fungerande energimarknad. En särskild ansträngning bör göras för att nå målet att öka användningen av förnybara energikällor i syfte att främja politiken för hållbar utveckling. Detta får dock inte störa marknadens normala jämvikt på ett orimligt sätt. Även målen för gemenskapens transportpolitik bör beaktas fullt ut, särskilt möjligheten att minska vägtrafiken genom användning av rörledningar.

| (3) | Detta beslut driver utvecklingen närmare det mål för nivån av sammankopplingen mellan medlemsstaternas elnät som Europeiska rådet enades om vid mötet i Barcelona den 15-16 mars 2002, och därigenom förbättra nätens tillförlitlighet och integritet samt garantera försörjningstrygghet och en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut driver utvecklingen närmare det mål för nivån av sammankopplingen mellan medlemsstaternas elnät som Europeiska rådet enades om vid mötet i Barcelona den 15-16 mars 2002, och därigenom förbättra nätens tillförlitlighet och integritet samt garantera försörjningstrygghet och en väl fungerande inre marknad.

| (4) | Byggande och underhåll av energiinfrastruktur bör i regel omfattas av marknadsprinciper. Detta ligger också i linje med de gemensamma reglerna för fullbordandet av den inre marknaden för energi och med de gemensamma reglerna för konkurrensrätt, vilka syftar till att skapa en öppnare och mer konkurrensbetonad inre marknad för energi. Finansiellt stöd från gemenskapen för byggande och underhåll bör därför även fortsättningsvis endast beviljas i undantagsfall. Sådana undantag bör vara välmotiverade. |
| --- | --- |

(4)

Byggande och underhåll av energiinfrastruktur bör i regel omfattas av marknadsprinciper. Detta ligger också i linje med de gemensamma reglerna för fullbordandet av den inre marknaden för energi och med de gemensamma reglerna för konkurrensrätt, vilka syftar till att skapa en öppnare och mer konkurrensbetonad inre marknad för energi. Finansiellt stöd från gemenskapen för byggande och underhåll bör därför även fortsättningsvis endast beviljas i undantagsfall. Sådana undantag bör vara välmotiverade.

| (5) | Energiinfrastruktur bör byggas och underhållas så att den inre marknaden för energi fungerar väl, med beaktande av befintliga förfaranden för samråd med berörda personer, samtidigt som hänsyn tas till strategiska kriterier och, i förekommande fall, kriterier för samhällsomfattande tjänster samt skyldigheter att tillhandahålla offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Energiinfrastruktur bör byggas och underhållas så att den inre marknaden för energi fungerar väl, med beaktande av befintliga förfaranden för samråd med berörda personer, samtidigt som hänsyn tas till strategiska kriterier och, i förekommande fall, kriterier för samhällsomfattande tjänster samt skyldigheter att tillhandahålla offentliga tjänster.

| (6) | Med tanke på eventuella synergieffekter mellan naturgasnät och olefinnät bör lämplig vikt läggas vid utveckling och integrering av olefinnät för att tillgodose gemenskapsindustriernas behov av olefingaser. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på eventuella synergieffekter mellan naturgasnät och olefinnät bör lämplig vikt läggas vid utveckling och integrering av olefinnät för att tillgodose gemenskapsindustriernas behov av olefingaser.

| (7) | Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten är också en följd av att dessa får allt större betydelse när det gäller att trygga och diversifiera gemenskapens energiförsörjning, integrera de nya medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernas energinät och se till att energinäten i gemenskapen och grannländerna samordnas, efter samråd med de berörda medlemsstaterna. Gemenskapens grannländer spelar nämligen en viktig roll i gemenskapens energipolitik. De tillgodoser en stor del av gemenskapens naturgasbehov, är viktiga partner när det gäller transitering av primär energi till gemenskapen och kommer att bli allt viktigare aktörer på gemenskapens inre marknader för gas och el. |
| --- | --- |

(7)

Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten är också en följd av att dessa får allt större betydelse när det gäller att trygga och diversifiera gemenskapens energiförsörjning, integrera de nya medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernas energinät och se till att energinäten i gemenskapen och grannländerna samordnas, efter samråd med de berörda medlemsstaterna. Gemenskapens grannländer spelar nämligen en viktig roll i gemenskapens energipolitik. De tillgodoser en stor del av gemenskapens naturgasbehov, är viktiga partner när det gäller transitering av primär energi till gemenskapen och kommer att bli allt viktigare aktörer på gemenskapens inre marknader för gas och el.

| (8) | Det är nödvändigt att bland de projekt som rör transeuropeiska energinät föra fram prioriterade projekt som är särskilt viktiga för en väl fungerande inre marknad för energi eller försörjningstryggheten på energiområdet. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att bland de projekt som rör transeuropeiska energinät föra fram prioriterade projekt som är särskilt viktiga för en väl fungerande inre marknad för energi eller försörjningstryggheten på energiområdet.

| (9) | Förfarandet för att identifiera projekt av gemensamt intresse som rör transeuropeiska energinät bör säkerställa en smidig tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6). I det förfarandet bör man skilja på två nivåer, nämligen en första nivå där man tar fram ett begränsat antal kriterier för identifiering av sådana projekt, och en andra nivå där man ingående beskriver projekten, så kallade specifikationer. |
| --- | --- |

(9)

Förfarandet för att identifiera projekt av gemensamt intresse som rör transeuropeiska energinät bör säkerställa en smidig tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6). I det förfarandet bör man skilja på två nivåer, nämligen en första nivå där man tar fram ett begränsat antal kriterier för identifiering av sådana projekt, och en andra nivå där man ingående beskriver projekten, så kallade specifikationer.

| (10) | I enlighet med förordning (EG) nr 2236/95 bör prioritet ges åt finansiering av projekt av europeiskt intresse, det vill säga sådana projekt av gemensamt intresse som avses i detta beslut och som omfattas av axlarna för prioriterade projekt enligt detta beslut. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med förordning (EG) nr 2236/95 bör prioritet ges åt finansiering av projekt av europeiskt intresse, det vill säga sådana projekt av gemensamt intresse som avses i detta beslut och som omfattas av axlarna för prioriterade projekt enligt detta beslut.

| (11) | När medlemsstaterna lägger fram projekt inom ramen för berörda gemenskapsfinansieringsinstrument, bör de ge lämplig prioritet åt projekt som omfattas av bilaga I och som uppfyller kriterierna i detta beslut. |
| --- | --- |

(11)

När medlemsstaterna lägger fram projekt inom ramen för berörda gemenskapsfinansieringsinstrument, bör de ge lämplig prioritet åt projekt som omfattas av bilaga I och som uppfyller kriterierna i detta beslut.

| (12) | Eftersom projektens specifikationer kan komma att ändras, kan de endast betraktas som vägledande. Kommissionen bör därför vara bemyndigad att uppdatera dem. Eftersom projekten kan få betydande politiska, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser, är det viktigt att skapa en lämplig jämvikt mellan rättslig kontroll, å ena sidan, och flexibilitet vid fastställandet av vilka projekt som bör tilldelas gemenskapsstöd, å andra sidan. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom projektens specifikationer kan komma att ändras, kan de endast betraktas som vägledande. Kommissionen bör därför vara bemyndigad att uppdatera dem. Eftersom projekten kan få betydande politiska, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser, är det viktigt att skapa en lämplig jämvikt mellan rättslig kontroll, å ena sidan, och flexibilitet vid fastställandet av vilka projekt som bör tilldelas gemenskapsstöd, å andra sidan.

| (13) | För att underlätta framtagandet och genomförandet av vissa prioriterade projekt, delar av prioriterade projekt eller grupper av prioriterade projekt bör under projektets löptid kommissionen, när det är lämpligt, i samråd med de berörda medlemsstaterna säkerställa och samordna samarbetet med användare och operatörer i syfte att säkerställa nödvändig övervakning för att hålla gemenskapen informerad om framstegen. Kommissionen bör därvid, tillsammans med de berörda medlemsstaterna, samråda med operatörer, användare, regionala och lokala myndigheter och företrädare för det civila samhället för att få bättre kännedom om efterfrågan på överföringstjänster, restriktioner och de tjänsteparametrar som krävs för att optimera användningen av infrastrukturen i fråga. |
| --- | --- |

(13)

För att underlätta framtagandet och genomförandet av vissa prioriterade projekt, delar av prioriterade projekt eller grupper av prioriterade projekt bör under projektets löptid kommissionen, när det är lämpligt, i samråd med de berörda medlemsstaterna säkerställa och samordna samarbetet med användare och operatörer i syfte att säkerställa nödvändig övervakning för att hålla gemenskapen informerad om framstegen. Kommissionen bör därvid, tillsammans med de berörda medlemsstaterna, samråda med operatörer, användare, regionala och lokala myndigheter och företrädare för det civila samhället för att få bättre kännedom om efterfrågan på överföringstjänster, restriktioner och de tjänsteparametrar som krävs för att optimera användningen av infrastrukturen i fråga.

| (14) | Medlemsstaterna bör uppmanas att samordna genomförandet av vissa projekt, särskilt gränsöverskridande projekt eller delar av gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör uppmanas att samordna genomförandet av vissa projekt, särskilt gränsöverskridande projekt eller delar av gränsöverskridande projekt.

| (15) | Bättre förutsättningar bör skapas för utvecklingen och byggandet av transeuropeiska energinät, främst genom att stimulera tekniskt samarbete mellan de enheter som har ansvar för näten, genom att underlätta genomförandet av tillståndsförfaranden för nätprojekt i medlemsstaterna för att undvika förseningar och genom att vid behov mobilisera gemenskapens fonder, instrument och finansiella program för nätprojekt. Gemenskapen bör stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att eftersträva detta mål. |
| --- | --- |

(15)

Bättre förutsättningar bör skapas för utvecklingen och byggandet av transeuropeiska energinät, främst genom att stimulera tekniskt samarbete mellan de enheter som har ansvar för näten, genom att underlätta genomförandet av tillståndsförfaranden för nätprojekt i medlemsstaterna för att undvika förseningar och genom att vid behov mobilisera gemenskapens fonder, instrument och finansiella program för nätprojekt. Gemenskapen bör stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att eftersträva detta mål.

| (16) | Eftersom den budget som avsatts för transeuropeiska energinät huvudsakligen är avsedd att finansiera genomförbarhetsstudier är det gemenskapens strukturfonder, finansiella program och instrument som vid behov kan göra det möjligt att finansiera dylika sammankopplingsnät, särskilt interregionala sådana. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom den budget som avsatts för transeuropeiska energinät huvudsakligen är avsedd att finansiera genomförbarhetsstudier är det gemenskapens strukturfonder, finansiella program och instrument som vid behov kan göra det möjligt att finansiera dylika sammankopplingsnät, särskilt interregionala sådana.

| (17) | Projekt av gemensamt intresse, de därtill hörande specifikationerna och prioriterade projekt bör identifieras utan att detta påverkar resultatet av miljökonsekvensbeskrivningarna av projekt, planer eller program. |
| --- | --- |

(17)

Projekt av gemensamt intresse, de därtill hörande specifikationerna och prioriterade projekt bör identifieras utan att detta påverkar resultatet av miljökonsekvensbeskrivningarna av projekt, planer eller program.

| (18) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (19) | Kommissionen bör regelbundet utarbeta en rapport om genomförandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör regelbundet utarbeta en rapport om genomförandet av detta beslut.

| (20) | Rådets beslut 96/391/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn (8) och beslut nr 1229/2003/EG bör upphävas, eftersom de har samma syfte och räckvidd som det här beslutet. |
| --- | --- |

(20)

Rådets beslut 96/391/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn (8) och beslut nr 1229/2003/EG bör upphävas, eftersom de har samma syfte och räckvidd som det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut definieras arten av och räckvidden för gemenskapens insatser för att fastställa riktlinjer för transeuropeiska energinät. I detta beslut fastställs en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för gemenskapens insatser vad avser transeuropeiska energinät. Riktlinjerna anger vilka projekt som är av gemensamt intresse, även sådana som är prioriterade, i fråga om de transeuropeiska näten för el och gas.

Artikel 2

Räckvidd

Detta beslut omfattar följande:

| 1) | När det gäller elnät:






  a) | Samtliga högspänningsledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnät, samt undervattenskablar, förutsatt att denna infrastruktur används för interregionala eller internationella överföringar eller sammankopplingar. |
| --- | --- | --- |

1)

När det gäller elnät:

a)

Samtliga högspänningsledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnät, samt undervattenskablar, förutsatt att denna infrastruktur används för interregionala eller internationella överföringar eller sammankopplingar.

| b) | All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

b)

All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll.

| 2) | När det gäller gasnät (som transporterar naturgas eller olefingaser):






  a) | Högtrycksgasledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnät, som möjliggör försörjning av gemenskapens regioner från interna och externa källor. |
| --- | --- | --- |

2)

När det gäller gasnät (som transporterar naturgas eller olefingaser):

a)

Högtrycksgasledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnät, som möjliggör försörjning av gemenskapens regioner från interna och externa källor.

| b) | Lagringsutrymmen under jord som är anslutna till dessa högtrycksgasledningar. |
| --- | --- |

b)

Lagringsutrymmen under jord som är anslutna till dessa högtrycksgasledningar.

| c) | Anläggningar för mottagning, lagring och återförgasning av flytande naturgas (LNG) samt LNG-tankfartyg, motsvarande de volymer som skall levereras. |
| --- | --- |

c)

Anläggningar för mottagning, lagring och återförgasning av flytande naturgas (LNG) samt LNG-tankfartyg, motsvarande de volymer som skall levereras.

| d) | All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

d)

All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll.

Artikel 3

Mål

Gemenskapen skall främja sammankoppling, driftskompatibilitet och utveckling av transeuropeiska energinät samt tillgång till sådana nät, i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning, i syfte att

| a) | verka för att den inre marknaden i allmänhet och den inre energimarknaden i synnerhet fungerar effektivt och utvecklas, samtidigt som såväl rationell produktion, transport, distribution och användning av energiresurser som utnyttjande och anslutning av förnybara energikällor främjas, i syfte att minska konsumenternas energikostnader och bidra till diversifiering av energikällorna, |
| --- | --- |

a)

verka för att den inre marknaden i allmänhet och den inre energimarknaden i synnerhet fungerar effektivt och utvecklas, samtidigt som såväl rationell produktion, transport, distribution och användning av energiresurser som utnyttjande och anslutning av förnybara energikällor främjas, i syfte att minska konsumenternas energikostnader och bidra till diversifiering av energikällorna,

| b) | underlätta utvecklingen och minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner, och därigenom bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

b)

underlätta utvecklingen och minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner, och därigenom bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

| c) | öka tryggheten i energiförsörjningen, till exempel genom att stärka energisamarbetet med tredjeländer i alla berörda parters ömsesidiga intresse, inte minst inom ramen för energistadgefördraget och de samarbetsavtal som gemenskapen har ingått, |
| --- | --- |

c)

öka tryggheten i energiförsörjningen, till exempel genom att stärka energisamarbetet med tredjeländer i alla berörda parters ömsesidiga intresse, inte minst inom ramen för energistadgefördraget och de samarbetsavtal som gemenskapen har ingått,

| d) | bidra till hållbar utveckling och miljöskydd, bl.a. genom användning av förnybara energikällor och minskning av de miljörisker som är förknippade med transport och överföring av energi. |
| --- | --- |

d)

bidra till hållbar utveckling och miljöskydd, bl.a. genom användning av förnybara energikällor och minskning av de miljörisker som är förknippade med transport och överföring av energi.

Artikel 4

Prioriterade insatser

Gemenskapens prioriterade insatser för transeuropeiska energinät skall vara förenliga med en hållbar utveckling och skall omfatta följande:

| 1) | För både el- och gasnät:






  a) | Anpassning och utveckling av energinäten till stöd för den inre energimarknadens funktion och särskilt en lösning på problem med flaskhalsar, i synnerhet gränsöverskridande sådana, överbelastning och felande länkar, samt beaktande av de behov som uppstår genom den inre marknaden för el och naturgas och Europeiska unionens utvidgning. |
| --- | --- | --- |

1)

För både el- och gasnät:

a)

Anpassning och utveckling av energinäten till stöd för den inre energimarknadens funktion och särskilt en lösning på problem med flaskhalsar, i synnerhet gränsöverskridande sådana, överbelastning och felande länkar, samt beaktande av de behov som uppstår genom den inre marknaden för el och naturgas och Europeiska unionens utvidgning.

| b) | Upprättande av energinät på öar och i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av sådana nät. |
| --- | --- |

b)

Upprättande av energinät på öar och i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av sådana nät.

| 2) | För elnät:






  a) | Anpassning och utveckling av nät för att underlätta integrering och anslutning av förnybar energiproduktion, |
| --- | --- | --- |

2)

För elnät:

a)

Anpassning och utveckling av nät för att underlätta integrering och anslutning av förnybar energiproduktion,

| b) | Säkerställande av driftskompatibilitet mellan gemenskapens elnät och anslutningsländernas och kandidatländernas elnät samt elnäten i andra länder i Europa och i Medelhavs- och Svartahavsområdena. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av driftskompatibilitet mellan gemenskapens elnät och anslutningsländernas och kandidatländernas elnät samt elnäten i andra länder i Europa och i Medelhavs- och Svartahavsområdena.

| 3) | För gasnät:






  a) | Utveckling av naturgasnät i syfte att täcka gemenskapens behov av naturgas och kontrollera dess system för naturgasförsörjning. |
| --- | --- | --- |

3)

För gasnät:

a)

Utveckling av naturgasnät i syfte att täcka gemenskapens behov av naturgas och kontrollera dess system för naturgasförsörjning.

| b) | Säkerställande av driftskompatibilitet mellan gemenskapens naturgasnät och naturgasnäten i anslutningsländerna och kandidatländerna samt andra länder i Europa, i Medelhavs- och Svartahavsområdena och vid Kaspiska havet samt i Mellanöstern och Golfregionen, och diversifiering av naturgaskällor och försörjningsvägar. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av driftskompatibilitet mellan gemenskapens naturgasnät och naturgasnäten i anslutningsländerna och kandidatländerna samt andra länder i Europa, i Medelhavs- och Svartahavsområdena och vid Kaspiska havet samt i Mellanöstern och Golfregionen, och diversifiering av naturgaskällor och försörjningsvägar.

Artikel 5

Insatser

Huvudlinjerna för gemenskapens insatser för transeuropeiska energinät skall vara

| a) | att identifiera sådana projekt av gemensamt intresse som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

a)

att identifiera sådana projekt av gemensamt intresse som avses i artikel 6,

| b) | att skapa bättre förutsättningar för utvecklingen av dessa nät. |
| --- | --- |

b)

att skapa bättre förutsättningar för utvecklingen av dessa nät.

Artikel 6

Projekt av gemensamt intresse

1.   Följande allmänna kriterier skall tillämpas när ett beslut fattas om identifiering, ändringar, specifikationer eller framställningar om uppdatering av projekt av gemensamt intresse:

| a) | Projekten skall falla inom räckvidden för artikel 2. |
| --- | --- |

a)

Projekten skall falla inom räckvidden för artikel 2.

| b) | Projekten skall motsvara de mål och prioriterade insatser som anges i artikel 3 respektive 4. |
| --- | --- |

b)

Projekten skall motsvara de mål och prioriterade insatser som anges i artikel 3 respektive 4.

| c) | Projekten skall uppvisa potentiell ekonomisk bärkraft. |
| --- | --- |

c)

Projekten skall uppvisa potentiell ekonomisk bärkraft.

Bedömningen av den ekonomiska bärkraften skall grunda sig på en lönsamhetsanalys, där hänsyn skall tas till alla kostnader och intäkter, även på medellång och/eller lång sikt, i samband med miljöaspekter, försörjningstrygghet och bidraget till ekonomisk och social sammanhållning. För projekt av gemensamt intresse som berör en medlemsstats territorium skall denna medlemsstats godkännande krävas.

2.   Tilläggskriterier för identifiering av projekt av gemensamt intresse anges i bilaga II. Ändringar av de tilläggskriterier för identifiering av projekt av gemensamt intresse som anges i bilaga II skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

3.   Endast de projekt i bilaga III som uppfyller kriterierna i punkt 1 och i bilaga II skall vara berättigade till gemenskapens finansiella stöd enligt förordning (EG) nr 2236/95.

4.   De vägledande projektspecifikationerna, inklusive en detaljerad–och vid behov också geografisk–beskrivning av projekten, återges i bilaga III. Specifikationerna skall uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 11.2. Uppdateringarna skall vara av teknisk art och begränsas till tekniska ändringar av projekt, modifiering av en del av den specificerade sträckningen eller en begränsad justering av projektets lokalisering.

5.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som de finner nödvändiga för att underlätta och påskynda slutförandet av projekt av gemensamt intresse och minimera förseningarna, med beaktande av gemenskapslagstiftningen och internationella miljökonventioner. I synnerhet skall nödvändiga tillståndsförfaranden slutföras skyndsamt.

6.   Om delar av projekt av gemensamt intresse är belägna inom tredjeländers territorium, får kommissionen genom överenskommelse med berörda medlemsstater lägga fram förslag, när så är lämpligt, inom ramen för gemenskapens avtal med berörda tredjeländer och, i fråga om tredjeländer som är parter i energistadgefördraget, i enlighet med energistadgefördraget och andra multilaterala avtal, för att få de berörda tredjeländerna att erkänna projekten som projekt av ömsesidigt intresse och på så sätt underlätta projektens genomförande.

Artikel 7

Prioriterade projekt

1.   De projekt av gemensamt intresse som avses i artikel 6.3 och som omfattas av axlarna för prioriterade projekt enligt bilaga I skall vara prioriterade i fråga om gemenskapens finansiella stöd enligt förordning (EG) nr 2236/95. Ändringar i bilaga I skall beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

| 2. | a) | När det gäller gränsöverskridande investeringsprojekt skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det faktum att sådana projekt ökar kapaciteten för sammankoppling av två eller flera medlemsstater och därigenom ökar försörjningstryggheten i hela Europa behandlas som ett bedömningskriterium av de behöriga nationella myndigheterna, i enlighet med nationella tillståndsförfaranden. |
| --- | --- | --- |
| b) | Berörda medlemsstater och kommissionen skall, var och en inom sitt behörighetsområde, tillsammans med de ansvariga företagen sträva efter att främja genomförandet av de prioriterade projekten, särskilt gränsöverskridande projekt. |

2.

a)

När det gäller gränsöverskridande investeringsprojekt skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det faktum att sådana projekt ökar kapaciteten för sammankoppling av två eller flera medlemsstater och därigenom ökar försörjningstryggheten i hela Europa behandlas som ett bedömningskriterium av de behöriga nationella myndigheterna, i enlighet med nationella tillståndsförfaranden.

b)

Berörda medlemsstater och kommissionen skall, var och en inom sitt behörighetsområde, tillsammans med de ansvariga företagen sträva efter att främja genomförandet av de prioriterade projekten, särskilt gränsöverskridande projekt.

3.   Prioriterade projekt skall vara förenliga med en hållbar utveckling och skall uppfylla minst ett av följande kriterier:

| a) | De skall ha en väsentlig effekt på konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

a)

De skall ha en väsentlig effekt på konkurrensen på den inre marknaden.

| b) | De skall förbättra gemenskapens försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

b)

De skall förbättra gemenskapens försörjningstrygghet.

| c) | De skall leda till en ökad användning av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

c)

De skall leda till en ökad användning av förnybara energikällor.

Artikel 8

Bättre förutsättningar

1.   För att bidra till att skapa bättre förutsättningar för utvecklingen av transeuropeiska energinät och deras driftskompatibilitet skall gemenskapen beakta medlemsstaternas insatser i enlighet med det målet, fästa den största vikt vid och vid behov främja följande åtgärder:

| a) | Tekniskt samarbete mellan de enheter som har ansvar för de transeuropeiska energinäten, särskilt när det gäller störningsfri funktion av de förbindelser som anges i punkterna 1, 2 och 7 i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Tekniskt samarbete mellan de enheter som har ansvar för de transeuropeiska energinäten, särskilt när det gäller störningsfri funktion av de förbindelser som anges i punkterna 1, 2 och 7 i bilaga II.

| b) | Underlättande av genomförandet av tillståndsförfaranden för projekt för transeuropeiska energinät i syfte att undvika förseningar. |
| --- | --- |

b)

Underlättande av genomförandet av tillståndsförfaranden för projekt för transeuropeiska energinät i syfte att undvika förseningar.

| c) | Bistånd till projekt av gemensamt intresse via gemenskapens fonder, instrument och finansiella program för transeuropeiska energinät. |
| --- | --- |

c)

Bistånd till projekt av gemensamt intresse via gemenskapens fonder, instrument och finansiella program för transeuropeiska energinät.

2.   Kommissionen skall, i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna, göra allt för att främja samordningen av de åtgärder som avses i punkt 1.

3.   De beslut som är nödvändiga för genomförandet av de åtgärder som avses i punkt 1 a och 1 b skall fattas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 9

Följder för konkurrensen

Vid bedömningen av projekt skall följderna för konkurrensen och försörjningstryggheten beaktas. Privat finansiering eller finansiering genom berörda ekonomiska aktörer skall vara den huvudsakliga finansieringskällan och skall uppmuntras. I enlighet med bestämmelserna i fördraget skall all snedvridning av konkurrensen mellan marknadsaktörerna undvikas.

Artikel 10

Begränsningar

1.   Detta beslut skall inte påverka en medlemsstats eller gemenskapens finansiella åtaganden.

2.   Detta beslut skall inte påverka resultatet av miljökonsekvensbeskrivningar av projekt, planer eller program som definierar ramarna för framtida tillstånd för sådana projekt. Resultatet av miljökonsekvensbeskrivningar, om sådana krävs i enlighet med relevant gemenskapslagstiftning, skall beaktas innan det verkligen fattas beslut om projektens genomförande i enlighet med relevant gemenskapslagstiftning.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 12

Rapport

Kommissionen skall vartannat år utarbeta en rapport om genomförandet av detta beslut och överlämna rapporten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Kommissionen skall i sin rapport uppmärksamma genomförandet av de prioriterade projekt som rör gränsöverskridande förbindelser enligt punkterna 2, 4 och 7 i bilaga II, och de framsteg som gjorts vid genomförandet av dessa samt hur de har finansierats, särskilt när det gäller andelen gemenskapsmedel.

Artikel 13

Upphävande

Beslut 96/391/EG och beslut nr 1229/2003/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 241, 28.9.2004, s. 17.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 7 juni 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 11.

3

(4)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (EUT L 236, 7.7.2004, s. 10).

4

(5)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

5

(6)  EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 807/2004 (EUT L 143, 30.4.2004, s. 46).

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 154.

8

---

BILAGA I

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Axlarna för prioriterade projekt enligt artikel 7

Förteckning över prioriterade projekt inom varje axel

ELNÄT

| EL.1 | Frankrike–Belgien–Nederländerna–Tyskland: förstärkningar av elnäten för att åtgärda överbelastning i Beneluxstaterna.

  Prioriterade projekt som ingår: | Förbindelse Avelin (FR)-Avelgem (BE) |
| --- | --- | --- |

EL.1

Frankrike–Belgien–Nederländerna–Tyskland: förstärkningar av elnäten för att åtgärda överbelastning i Beneluxstaterna.

Prioriterade projekt som ingår:

Förbindelse Avelin (FR)-Avelgem (BE)

| | Förbindelse Moulaine (FR)-Aubange (BE) |
| --- | --- |

Förbindelse Moulaine (FR)-Aubange (BE)

EL.2

Italiens gränser mot Frankrike, Österrike, Slovenien och Schweiz: ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Förbindelse Lienz (AT)-Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse Lienz (AT)-Cordignano (IT)

| | Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien |
| --- | --- |

Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien

| | Förbindelse Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) |
| --- | --- |

Förbindelse Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI)

| | Förbindelse S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT)

| | Förbindelse Venedig Nord (IT)–Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse Venedig Nord (IT)–Cordignano (IT)

| | Förbindelse St. Peter (AT)–Tauern (AT) |
| --- | --- |

Förbindelse St. Peter (AT)–Tauern (AT)

| | Förbindelse Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT) |
| --- | --- |

Förbindelse Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT)

| | Österrike–Italien (Thaur-Brixen): sammankoppling via järnvägstunneln genom Brennerpasset |
| --- | --- |

Österrike–Italien (Thaur-Brixen): sammankoppling via järnvägstunneln genom Brennerpasset

EL.3

Frankrike–Spanien–Portugal: ökad sammankopplingskapacitet mellan dessa länders elnät samt Iberiska halvöns elnät och utveckling av kraftledningsnät i öregioner.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Förbindelse Sentmenat (ES)–Becanó (ES)–Baixas (FR) |
| --- | --- |

Förbindelse Sentmenat (ES)–Becanó (ES)–Baixas (FR)

| | Förbindelse Valdigem (PT)–Douro Internacional (PT)–Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna |
| --- | --- |

Förbindelse Valdigem (PT)–Douro Internacional (PT)–Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna

EL.4

Grekland–länderna på Balkanhalvön–UCTE-systemet: utbyggnad av elinfrastrukturen för att ansluta Grekland till UCTE-systemet och för att göra det möjligt att utveckla sydöstra Europas elmarknad.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Förbindelse Filippi (EL)–Hamidabad (TR) |
| --- | --- |

Förbindelse Filippi (EL)–Hamidabad (TR)

EL.5

Förenade kungariket–Kontinentaleuropa och norra Europa: upprättande/ökning av sammankopplingskapacitet mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Undervattenskabel mellan England (UK) och Nederländerna |
| --- | --- |

Undervattenskabel mellan England (UK) och Nederländerna

EL.6

Irland–Förenade kungariket: ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Undervattenskabel mellan Irland och Wales (UK) |
| --- | --- |

Undervattenskabel mellan Irland och Wales (UK)

EL.7

Danmark–Tyskland–Östersjöringen (inklusive Norge–Sverige–Finland–Danmark–Tyskland–Polen–de baltiska staterna–Ryssland): ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Förbindelse Kassø (DK)–Hamburg/Dollern (DE) |
| --- | --- |

Förbindelse Kassø (DK)–Hamburg/Dollern (DE)

| | Förbindelse Hamburg/Krümmel (DE)–Schwerin (DE) |
| --- | --- |

Förbindelse Hamburg/Krümmel (DE)–Schwerin (DE)

| | Förbindelse Kassø (DK)–Revsing (DK)–Tjele (DK) |
| --- | --- |

Förbindelse Kassø (DK)–Revsing (DK)–Tjele (DK)

| | Förbindelse V. Hassing (DK)–Trige (DK) |
| --- | --- |

Förbindelse V. Hassing (DK)–Trige (DK)

| | Undervattenskabel Skagerrak 4 Danmark–Norge |
| --- | --- |

Undervattenskabel Skagerrak 4 Danmark–Norge

| | Förbindelse Polen–Litauen, inklusive nödvändiga förstärkningar av det polska elnätet och PL-DE-profilen för att göra deltagande i den inre marknaden för energi möjligt. |
| --- | --- |

Förbindelse Polen–Litauen, inklusive nödvändiga förstärkningar av det polska elnätet och PL-DE-profilen för att göra deltagande i den inre marknaden för energi möjligt.

| | Undervattenskabel Finland -Estland (Estlink) |
| --- | --- |

Undervattenskabel Finland -Estland (Estlink)

| | Undervattenskabeln Fennoscan Finland–Sverige |
| --- | --- |

Undervattenskabeln Fennoscan Finland–Sverige

| | Halle/Saale (DE)–Schweinfurt (DE) |
| --- | --- |

Halle/Saale (DE)–Schweinfurt (DE)

EL.8

Tyskland–Polen–Tjeckien–Slovakien–Österrike–Ungern–Slovenien: ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Förbindelse Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL) |
| --- | --- |

Förbindelse Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL)

| | Förbindelse Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

Förbindelse Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ)

| | Ny sammankoppling mellan Tyskland och Polen |
| --- | --- |

Ny sammankoppling mellan Tyskland och Polen

| | Vel'ké Kapušany (SK)–Lemešany (SK)–Moldava (SK)–Sajóivánka (HU) |
| --- | --- |

Vel'ké Kapušany (SK)–Lemešany (SK)–Moldava (SK)–Sajóivánka (HU)

| | Gabčíkovo (SK)–Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

Gabčíkovo (SK)–Veľký Ďur (SK)

| | Stupava (SK)–sydöstra Wien (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK)–sydöstra Wien (AT)

EL.9

Medlemsstaterna i Medelhavsområdet–Medelhavsringen: ökad sammankopplingskapacitet mellan medlemsstaterna i Medelhavsområdet och Marocko–Algeriet–Tunisien–Libyen–Egypten–länderna i Främre Orienten–Turkiet.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Elförbindelse för att sammankoppla Tunisien och Italien |
| --- | --- |

Elförbindelse för att sammankoppla Tunisien och Italien

GASNÄT

| NG.1 | Förenade kungariket–norra Kontinentaleuropa, inklusive Nederländerna, Belgien, Danmark, Sverige och Tyskland–Polen–Litauen–Lettland–Estland–Finland–Ryssland:
  Gasledningar för att förbinda några av de största gaskällorna i Europa, förbättra nätens driftskompatibilitet och öka försörjningstryggheten, inklusive naturgasledningarna till havs från Ryssland till EU och på land från Ryssland till Polen och Tyskland, byggande av nya ledningar och ökning av nätkapaciteten i och mellan Tyskland, Danmark och Sverige samt i och mellan Polen, Tjeckien, Slovakien, Tyskland och Österrike.

  Prioriterade projekt som ingår: | North European-gasledningen |
| --- | --- | --- |

NG.1

Förenade kungariket–norra Kontinentaleuropa, inklusive Nederländerna, Belgien, Danmark, Sverige och Tyskland–Polen–Litauen–Lettland–Estland–Finland–Ryssland:

Gasledningar för att förbinda några av de största gaskällorna i Europa, förbättra nätens driftskompatibilitet och öka försörjningstryggheten, inklusive naturgasledningarna till havs från Ryssland till EU och på land från Ryssland till Polen och Tyskland, byggande av nya ledningar och ökning av nätkapaciteten i och mellan Tyskland, Danmark och Sverige samt i och mellan Polen, Tjeckien, Slovakien, Tyskland och Österrike.

Prioriterade projekt som ingår:

North European-gasledningen

| | Jamal–Europa-gasledningen |
| --- | --- |

Jamal–Europa-gasledningen

| | Naturgasledning som sammankopplar Danmark, Tyskland och Sverige |
| --- | --- |

Naturgasledning som sammankopplar Danmark, Tyskland och Sverige

| | Ökning av överföringskapaciteten på axeln Tyskland–Belgien–Förenade kungariket |
| --- | --- |

Ökning av överföringskapaciteten på axeln Tyskland–Belgien–Förenade kungariket

NG.2

Algeriet–Spanien–Italien–Frankrike–norra Kontinentaleuropa: byggande av nya naturgasledningar från Algeriet till Spanien, Frankrike och Italien samt en ökning av nätkapaciteten i och mellan Spanien, Frankrike och Italien.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Gasledning Algeriet–Tunisien–Italien |
| --- | --- |

Gasledning Algeriet–Tunisien–Italien

| | Gasledning Algeriet–Italien via Sardinien och Korsika med en grenledning till Frankrike |
| --- | --- |

Gasledning Algeriet–Italien via Sardinien och Korsika med en grenledning till Frankrike

| | Gasledningen Medgas (Algeriet–Spanien–Frankrike–Kontinentaleuropa) |
| --- | --- |

Gasledningen Medgas (Algeriet–Spanien–Frankrike–Kontinentaleuropa)

NG.3

Länderna vid Kaspiska havet–Mellanöstern–Europeiska unionen: nya naturgasledningsnät till Europeiska unionen från nya gaskällor, inklusive naturgasledningar Turkiet–Grekland, Grekland–Italien, Turkiet–Österrike samt Grekland–Slovenien–Österrike (via västra Balkan).

Prioriterade projekt som ingår:

| | Gasledning Turkiet–Grekland–Italien |
| --- | --- |

Gasledning Turkiet–Grekland–Italien

| | Gasledning Turkiet–Österrike |
| --- | --- |

Gasledning Turkiet–Österrike

NG.4

LNG-terminaler i Belgien, Frankrike, Spanien, Portugal, Italien, Grekland, Cypern och Polen: diversifiering av försörjningskällor och inloppspunkter, även LNG-terminalernas förbindelser med överföringsnätet.

NG.5

Lagringsutrymmen under jord för naturgas i Spanien, Portugal, Frankrike, Italien, Grekland och Östersjöområdet: kapacitetsökning i Spanien, Frankrike, Italien och Östersjöområdet och byggande av de första lagringsutrymmena i Portugal, Grekland och Litauen.

NG.6

Medlemsstaterna i Medelhavsområdet–östra Medelhavsringen: upprättande och ökning av kapaciteten i naturgasledningarna mellan medlemsstaterna i Medelhavsområdet och Libyen–Egypten–Jordanien–Syrien–Turkiet.

Prioriterade projekt som ingår:

| | Gasledning Libyen–Italien |
| --- | --- |

Gasledning Libyen–Italien

---

BILAGA II

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Tilläggskriterier för identifiering av projekt av gemensamt intresse enligt artikel 6.2

ELNÄT

| 1. | Utbyggnad av elnät på öar och i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och ökad användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av elnäten i dessa områden:






  — | Irland–Förenade kungariket (Wales) |
| --- | --- | --- |

1.

Utbyggnad av elnät på öar och i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och ökad användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av elnäten i dessa områden:

—

Irland–Förenade kungariket (Wales)

| — | Grekland (öarna) |
| --- | --- |

—

Grekland (öarna)

| — | Italien (Sardinien)–Frankrike (Korsika)–Italien (fastlandet) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien)–Frankrike (Korsika)–Italien (fastlandet)

| — | Förbindelser i öregioner, inklusive förbindelser med fastlandet |
| --- | --- |

—

Förbindelser i öregioner, inklusive förbindelser med fastlandet

| — | Förbindelser i Frankrikes, Spaniens och Portugals yttersta randområden |
| --- | --- |

—

Förbindelser i Frankrikes, Spaniens och Portugals yttersta randområden

| 2. | Utbyggnad av de elförbindelser mellan medlemsstaterna som krävs för att den inre marknaden skall fungera och för att skapa tillförlitliga och driftsäkra elnät:






  — | Frankrike–Belgien–Nederländerna–Tyskland |
| --- | --- | --- |

2.

Utbyggnad av de elförbindelser mellan medlemsstaterna som krävs för att den inre marknaden skall fungera och för att skapa tillförlitliga och driftsäkra elnät:

—

Frankrike–Belgien–Nederländerna–Tyskland

| — | Frankrike–Tyskland |
| --- | --- |

—

Frankrike–Tyskland

| — | Frankrike–Italien |
| --- | --- |

—

Frankrike–Italien

| — | Frankrike–Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrike–Spanien

| — | Portugal–Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal–Spanien

| — | Finland–Sverige |
| --- | --- |

—

Finland–Sverige

| — | Finland–Estland–Lettland–Litauen |
| --- | --- |

—

Finland–Estland–Lettland–Litauen

| — | Österrike–Italien |
| --- | --- |

—

Österrike–Italien

| — | Italien–Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien–Slovenien

| — | Österrike–Italien–Slovenien–Ungern |
| --- | --- |

—

Österrike–Italien–Slovenien–Ungern

| — | Tyskland–Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland–Polen

| — | Tyskland–Polen–Tjeckien–Österrike–Slovakien–Ungern |
| --- | --- |

—

Tyskland–Polen–Tjeckien–Österrike–Slovakien–Ungern

| — | Ungern–Slovakien |
| --- | --- |

—

Ungern–Slovakien

| — | Ungern–Österrike |
| --- | --- |

—

Ungern–Österrike

| — | Polen–Litauen |
| --- | --- |

—

Polen–Litauen

| — | Irland–Förenade kungariket (Nordirland) |
| --- | --- |

—

Irland–Förenade kungariket (Nordirland)

| — | Österrike–Tyskland–Slovenien–Ungern |
| --- | --- |

—

Österrike–Tyskland–Slovenien–Ungern

| — | Nederländerna–Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Nederländerna–Förenade kungariket

| — | Tyskland–Danmark–Sverige |
| --- | --- |

—

Tyskland–Danmark–Sverige

| — | Grekland–Italien |
| --- | --- |

—

Grekland–Italien

| — | Ungern–Slovenien |
| --- | --- |

—

Ungern–Slovenien

| — | Malta–Italien |
| --- | --- |

—

Malta–Italien

| — | Finland–Estland |
| --- | --- |

—

Finland–Estland

| — | Italien–Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien–Slovenien

| 3. | Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna när så krävs för att förbindelserna mellan medlemsstaterna skall kunna utnyttjas, för att den inre marknaden skall fungera väl eller förnybara energikällor skall kunna anslutas:






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

3.

Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna när så krävs för att förbindelserna mellan medlemsstaterna skall kunna utnyttjas, för att den inre marknaden skall fungera väl eller förnybara energikällor skall kunna anslutas:

—

Samtliga medlemsstater

| 4. | Utbyggnad av elförbindelser med icke-medlemsstater, särskilt kandidatländerna, för att på så sätt bidra till driftskompatibla, tillförlitliga och driftsäkra kraftledningsnät eller till elförsörjningen inom Europeiska gemenskapen:






  — | Tyskland–Norge |
| --- | --- | --- |

4.

Utbyggnad av elförbindelser med icke-medlemsstater, särskilt kandidatländerna, för att på så sätt bidra till driftskompatibla, tillförlitliga och driftsäkra kraftledningsnät eller till elförsörjningen inom Europeiska gemenskapen:

—

Tyskland–Norge

| — | Nederländerna–Norge |
| --- | --- |

—

Nederländerna–Norge

| — | Sverige–Norge |
| --- | --- |

—

Sverige–Norge

| — | Förenade kungariket–Norge |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket–Norge

| — | Östersjöringen: Tyskland–Polen–Vitryssland–Ryssland–Litauen–Lettland–Estland–Finland–Sverige–Norge–Danmark |
| --- | --- |

—

Östersjöringen: Tyskland–Polen–Vitryssland–Ryssland–Litauen–Lettland–Estland–Finland–Sverige–Norge–Danmark

| — | Norge–Sverige–Finland–Ryssland |
| --- | --- |

—

Norge–Sverige–Finland–Ryssland

| — | Medelhavsringen: Frankrike–Spanien–Marocko–Algeriet–Tunisien–Libyen–Egypten–länderna i Främre Orienten–Turkiet–Grekland–Italien |
| --- | --- |

—

Medelhavsringen: Frankrike–Spanien–Marocko–Algeriet–Tunisien–Libyen–Egypten–länderna i Främre Orienten–Turkiet–Grekland–Italien

| — | Grekland–Turkiet |
| --- | --- |

—

Grekland–Turkiet

| — | Italien–Schweiz |
| --- | --- |

—

Italien–Schweiz

| — | Österrike–Schweiz |
| --- | --- |

—

Österrike–Schweiz

| — | Ungern–Rumänien |
| --- | --- |

—

Ungern–Rumänien

| — | Ungern–Serbien |
| --- | --- |

—

Ungern–Serbien

| — | Ungern–Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungern–Kroatien

| — | Italien–Tunisien |
| --- | --- |

—

Italien–Tunisien

| — | Grekland–länderna på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Grekland–länderna på Balkanhalvön

| — | Spanien–Marocko |
| --- | --- |

—

Spanien–Marocko

| — | Spanien–Andorra–Frankrike |
| --- | --- |

—

Spanien–Andorra–Frankrike

| — | EU-länderna på Balkanhalvön–Vitryssland–Ryssland–Ukraina |
| --- | --- |

—

EU-länderna på Balkanhalvön–Vitryssland–Ryssland–Ukraina

| — | Svartahavsringen: Ryssland–Ukraina–Rumänien–Bulgarien–Turkiet–Georgien |
| --- | --- |

—

Svartahavsringen: Ryssland–Ukraina–Rumänien–Bulgarien–Turkiet–Georgien

| — | Bulgarien–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Grekland–Albanien–Italien eller Bulgarien–Grekland–Italien |
| --- | --- |

—

Bulgarien–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Grekland–Albanien–Italien eller Bulgarien–Grekland–Italien

| 5. | Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att hantera överbelastning samt anpassa prognosmetoder och metoder för drift av elnäten:






  — | Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande sådana, inom elnäten |
| --- | --- | --- |

5.

Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att hantera överbelastning samt anpassa prognosmetoder och metoder för drift av elnäten:

—

Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande sådana, inom elnäten

| — | Utveckling av lösningar för styrning av elflödet för att hantera problemen med överbelastning av elnäten |
| --- | --- |

—

Utveckling av lösningar för styrning av elflödet för att hantera problemen med överbelastning av elnäten

| — | Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av elnäten för att den inre marknaden skall fungera väl och för användning av en stor procentandel förnybara energikällor |
| --- | --- |

—

Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av elnäten för att den inre marknaden skall fungera väl och för användning av en stor procentandel förnybara energikällor

GASNÄT

| 6. | Införande av naturgas i nya områden, i huvudsak öar, isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samt utveckling av naturgasnät i dessa områden:






  — | Förenade kungariket (Nordirland) |
| --- | --- | --- |

6.

Införande av naturgas i nya områden, i huvudsak öar, isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samt utveckling av naturgasnät i dessa områden:

—

Förenade kungariket (Nordirland)

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Grekland |
| --- | --- |

—

Grekland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Italien (Sardinien) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien)

| — | Frankrike (Korsika) |
| --- | --- |

—

Frankrike (Korsika)

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | De yttersta randområdena i Frankrike, Spanien och Portugal |
| --- | --- |

—

De yttersta randområdena i Frankrike, Spanien och Portugal

| 7. | Utbyggnad av naturgasförbindelser för att täcka den inre marknadens behov eller öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående naturgas- och olefingasnät:






  — | Irland–Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

7.

Utbyggnad av naturgasförbindelser för att täcka den inre marknadens behov eller öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående naturgas- och olefingasnät:

—

Irland–Förenade kungariket

| — | Frankrike–Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrike–Spanien

| — | Frankrike–Schweiz |
| --- | --- |

—

Frankrike–Schweiz

| — | Portugal–Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal–Spanien

| — | Österrike–Tyskland |
| --- | --- |

—

Österrike–Tyskland

| — | Österrike–Ungern |
| --- | --- |

—

Österrike–Ungern

| — | Österrike–Ungern–Slovakien–Polen |
| --- | --- |

—

Österrike–Ungern–Slovakien–Polen

| — | Polen–Tjeckien |
| --- | --- |

—

Polen–Tjeckien

| — | Slovakien–Tjeckien–Tyskland–Österrike |
| --- | --- |

—

Slovakien–Tjeckien–Tyskland–Österrike

| — | Österrike–Italien |
| --- | --- |

—

Österrike–Italien

| — | Grekland–länder på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Grekland–länder på Balkanhalvön

| — | Österrike–Ungern–Rumänien–Bulgarien–Grekland–Turkiet |
| --- | --- |

—

Österrike–Ungern–Rumänien–Bulgarien–Grekland–Turkiet

| — | Frankrike–Italien |
| --- | --- |

—

Frankrike–Italien

| — | Grekland–Italien |
| --- | --- |

—

Grekland–Italien

| — | Österrike–Tjeckien |
| --- | --- |

—

Österrike–Tjeckien

| — | Tyskland–Tjeckien–Österrike–Italien |
| --- | --- |

—

Tyskland–Tjeckien–Österrike–Italien

| — | Österrike–Slovenien–Kroatien |
| --- | --- |

—

Österrike–Slovenien–Kroatien

| — | Ungern–Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungern–Kroatien

| — | Ungern–Rumänien |
| --- | --- |

—

Ungern–Rumänien

| — | Ungern–Slovakien |
| --- | --- |

—

Ungern–Slovakien

| — | Ungern–Ukraina |
| --- | --- |

—

Ungern–Ukraina

| — | Slovenien–länderna på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Slovenien–länderna på Balkanhalvön

| — | Belgien–Nederländerna–Tyskland |
| --- | --- |

—

Belgien–Nederländerna–Tyskland

| — | Förenade kungariket–Nederländerna–Tyskland |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket–Nederländerna–Tyskland

| — | Tyskland–Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland–Polen

| — | Danmark–Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Danmark–Förenade kungariket

| — | Danmark–Tyskland–Sverige |
| --- | --- |

—

Danmark–Tyskland–Sverige

| — | Danmark–Nederländerna |
| --- | --- |

—

Danmark–Nederländerna

| 8. | Utbyggnad av kapaciteten för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och reglera gastillförselsystem, samt diversifiera källor och tillförselvägar:






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

8.

Utbyggnad av kapaciteten för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och reglera gastillförselsystem, samt diversifiera källor och tillförselvägar:

—

Samtliga medlemsstater

| 9. | Utbyggnad av naturgastransportkapaciteten (gastillförselledningar) i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och diversifiera försörjningen från interna och externa källor samt tillförselvägar:






  — | Nordiska gasnätet: Norge–Danmark–Tyskland–Sverige–Finland–Ryssland–de baltiska staterna–Polen |
| --- | --- | --- |

9.

Utbyggnad av naturgastransportkapaciteten (gastillförselledningar) i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och diversifiera försörjningen från interna och externa källor samt tillförselvägar:

—

Nordiska gasnätet: Norge–Danmark–Tyskland–Sverige–Finland–Ryssland–de baltiska staterna–Polen

| — | Algeriet–Spanien–Frankrike |
| --- | --- |

—

Algeriet–Spanien–Frankrike

| — | Ryssland–Ukraina–EU |
| --- | --- |

—

Ryssland–Ukraina–EU

| — | Ryssland–Vitryssland–Ukraina–EU |
| --- | --- |

—

Ryssland–Vitryssland–Ukraina–EU

| — | Ryssland–Vitryssland–EU |
| --- | --- |

—

Ryssland–Vitryssland–EU

| — | Ryssland–Östersjön–Tyskland |
| --- | --- |

—

Ryssland–Östersjön–Tyskland

| — | Ryssland–de baltiska staterna–Polen–Tyskland |
| --- | --- |

—

Ryssland–de baltiska staterna–Polen–Tyskland

| — | Tyskland–Tjeckien–Polen–Tyskland–andra medlemsstater |
| --- | --- |

—

Tyskland–Tjeckien–Polen–Tyskland–andra medlemsstater

| — | Libyen–Italien |
| --- | --- |

—

Libyen–Italien

| — | Tunisien–Libyen–Italien |
| --- | --- |

—

Tunisien–Libyen–Italien

| — | Länderna vid Kaspiska havet–EU |
| --- | --- |

—

Länderna vid Kaspiska havet–EU

| — | Ryssland–Ukraina–Moldavien–Rumänien–Bulgarien–Grekland–Slovenien–andra länder på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Ryssland–Ukraina–Moldavien–Rumänien–Bulgarien–Grekland–Slovenien–andra länder på Balkanhalvön

| — | Ryssland–Ukraina–Slovakien–Ungern–Slovenien–Italien |
| --- | --- |

—

Ryssland–Ukraina–Slovakien–Ungern–Slovenien–Italien

| — | Nederländerna–Tyskland–Schweiz–Italien |
| --- | --- |

—

Nederländerna–Tyskland–Schweiz–Italien

| — | Belgien–Frankrike–Schweiz–Italien |
| --- | --- |

—

Belgien–Frankrike–Schweiz–Italien

| — | Danmark–Polen |
| --- | --- |

—

Danmark–Polen

| — | Norge–Ryssland–EU |
| --- | --- |

—

Norge–Ryssland–EU

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Algeriet–Italien–Frankrike |
| --- | --- |

—

Algeriet–Italien–Frankrike

| — | Algeriet–Tunisien–Italien |
| --- | --- |

—

Algeriet–Tunisien–Italien

| — | Mellanöstern–östra Medelhavsringen–EU |
| --- | --- |

—

Mellanöstern–östra Medelhavsringen–EU

| — | Anläggning för blandning i Winksele på nord-syd-axeln (blandning av vätgas med kväve) |
| --- | --- |

—

Anläggning för blandning i Winksele på nord-syd-axeln (blandning av vätgas med kväve)

| — | Uppgradering av kapaciteten på öst-väst-axeln: Zeebrugge–Eynatten |
| --- | --- |

—

Uppgradering av kapaciteten på öst-väst-axeln: Zeebrugge–Eynatten

| 10. | Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade naturgasnäten på den inre marknaden och i transitländer, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att hantera överbelastning samt anpassa prognosmetoder och metoder för effektiv och säker drift av naturgasnäten:






  — | Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande sådana, inom naturgasnäten |
| --- | --- | --- |

10.

Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade naturgasnäten på den inre marknaden och i transitländer, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att hantera överbelastning samt anpassa prognosmetoder och metoder för effektiv och säker drift av naturgasnäten:

—

Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande sådana, inom naturgasnäten

| — | Utveckling av lösningar för styrning av naturgasflödet för att hantera problemen med överbelastning av gasnäten |
| --- | --- |

—

Utveckling av lösningar för styrning av naturgasflödet för att hantera problemen med överbelastning av gasnäten

| — | Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av naturgasnäten för att den inre marknaden skall fungera väl |
| --- | --- |

—

Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av naturgasnäten för att den inre marknaden skall fungera väl

| — | Förbättring av den totala prestandan, säkerheten och tillförlitligheten hos naturgasnäten i transitländer |
| --- | --- |

—

Förbättring av den totala prestandan, säkerheten och tillförlitligheten hos naturgasnäten i transitländer

| 11. | Utveckling och integrering av den transportkapacitet för olefingaser som behövs för att tillgodose efterfrågan på den inre marknaden:






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

11.

Utveckling och integrering av den transportkapacitet för olefingaser som behövs för att tillgodose efterfrågan på den inre marknaden:

—

Samtliga medlemsstater

---

BILAGA III

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Projekt av gemensamt intresse och därtill hörande specifikationer, för närvarande fastställda enligt kriterierna i bilaga II

ELNÄT

1.   Utbyggnad av elnät i isolerade områden

| 1.1 | Undervattenskabel Irland–Wales (UK) |
| --- | --- |

1.1

Undervattenskabel Irland–Wales (UK)

| 1.2 | Anslutning av södra Kykladerna (EL) (till det sammanlänkade systemet) |
| --- | --- |

1.2

Anslutning av södra Kykladerna (EL) (till det sammanlänkade systemet)

| 1.3 | 30 kV förbindelse via undervattenskabel mellan öarna Faial, Pico och São Jorge (Azorerna, PT) |
| --- | --- |

1.3

30 kV förbindelse via undervattenskabel mellan öarna Faial, Pico och São Jorge (Azorerna, PT)

| 1.4 | Anslutning och förstärkning av kraftledningsnätet på öarna Terceira, Faial och São Miguel (Azorerna, PT) |
| --- | --- |

1.4

Anslutning och förstärkning av kraftledningsnätet på öarna Terceira, Faial och São Miguel (Azorerna, PT)

| 1.5 | Anslutning och förstärkning av kraftledningsnätet på Madeira (PT) |
| --- | --- |

1.5

Anslutning och förstärkning av kraftledningsnätet på Madeira (PT)

| 1.6 | Undervattenskabel Sardinien (IT)–Italien (fastlandet) |
| --- | --- |

1.6

Undervattenskabel Sardinien (IT)–Italien (fastlandet)

| 1.7 | Undervattenskabel Korsika (FR)–Italien |
| --- | --- |

1.7

Undervattenskabel Korsika (FR)–Italien

| 1.8 | Förbindelse Italien (fastlandet)–Sicilien (IT): Fördubbling av förbindelsen Sorgente (IT)–Rizziconi (IT) |
| --- | --- |

1.8

Förbindelse Italien (fastlandet)–Sicilien (IT): Fördubbling av förbindelsen Sorgente (IT)–Rizziconi (IT)

| 1.9 | Nya förbindelser på Balearerna och Kanarieöarna (ES) |
| --- | --- |

1.9

Nya förbindelser på Balearerna och Kanarieöarna (ES)

2.   Utbyggnad av elförbindelserna mellan medlemsstaterna

| 2.1 | Förbindelse Moulaine (FR)–Aubange (BE) |
| --- | --- |

2.1

Förbindelse Moulaine (FR)–Aubange (BE)

| 2.2 | Förbindelse Avelin (FR)–Avelgem (BE) |
| --- | --- |

2.2

Förbindelse Avelin (FR)–Avelgem (BE)

| 2.3 | Sammankoppling mellan Tyskland och Belgien |
| --- | --- |

2.3

Sammankoppling mellan Tyskland och Belgien

| 2.4 | Förbindelse Vigy (FR)–Marlenheim (FR) |
| --- | --- |

2.4

Förbindelse Vigy (FR)–Marlenheim (FR)

| 2.5 | Förbindelse Vigy (FR)–Uchtelfangen (DE) |
| --- | --- |

2.5

Förbindelse Vigy (FR)–Uchtelfangen (DE)

| 2.6 | Fastransformator i La Praz (FR) |
| --- | --- |

2.6

Fastransformator i La Praz (FR)

| 2.7 | Ytterligare kapacitetsökning genom befintlig samtrafik mellan Frankrike och Italien |
| --- | --- |

2.7

Ytterligare kapacitetsökning genom befintlig samtrafik mellan Frankrike och Italien

| 2.8 | Ny sammankoppling mellan Frankrike och Italien |
| --- | --- |

2.8

Ny sammankoppling mellan Frankrike och Italien

| 2.9 | Ny sammankoppling genom Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien |
| --- | --- |

2.9

Ny sammankoppling genom Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien

| 2.10 | Förbindelse i östra Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien |
| --- | --- |

2.10

Förbindelse i östra Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien

| 2.11 | Förbindelser mellan norra Portugal och nordvästra Spanien |
| --- | --- |

2.11

Förbindelser mellan norra Portugal och nordvästra Spanien

| 2.12 | Förbindelse Sines (PT)–Alqueva (PT)–Balboa (ES) |
| --- | --- |

2.12

Förbindelse Sines (PT)–Alqueva (PT)–Balboa (ES)

| 2.13 | Förbindelse mellan södra Portugal och sydvästra Spanien |
| --- | --- |

2.13

Förbindelse mellan södra Portugal och sydvästra Spanien

| 2.14 | Förbindelse Valdigem (PT)–Douro Internacional (PT)–Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna |
| --- | --- |

2.14

Förbindelse Valdigem (PT)–Douro Internacional (PT)–Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna

| 2.15 | Förbindelser norr om Bottniska viken och undervattenskabeln Fennoscan mellan Finland och Sverige |
| --- | --- |

2.15

Förbindelser norr om Bottniska viken och undervattenskabeln Fennoscan mellan Finland och Sverige

| 2.16 | Förbindelse Lienz (AT)–Cordignano (IT) |
| --- | --- |

2.16

Förbindelse Lienz (AT)–Cordignano (IT)

| 2.17 | Sammankoppling Somplago (IT)–Würmbach (AT) |
| --- | --- |

2.17

Sammankoppling Somplago (IT)–Würmbach (AT)

| 2.18 | Sammankoppling Österrike–Italien (Thaur–Brixen) via järnvägstunneln genom Brennerpasset |
| --- | --- |

2.18

Sammankoppling Österrike–Italien (Thaur–Brixen) via järnvägstunneln genom Brennerpasset

| 2.19 | Förbindelse mellan Irland och Nordirland |
| --- | --- |

2.19

Förbindelse mellan Irland och Nordirland

| 2.20 | Förbindelse St. Peter (AT)–Isar (DE) |
| --- | --- |

2.20

Förbindelse St. Peter (AT)–Isar (DE)

| 2.21 | Undervattenskabel mellan sydöstra England och centrala Nederländerna |
| --- | --- |

2.21

Undervattenskabel mellan sydöstra England och centrala Nederländerna

| 2.22 | Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Tyskland, t.ex. förbindelsen Kassø–Hamburg |
| --- | --- |

2.22

Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Tyskland, t.ex. förbindelsen Kassø–Hamburg

| 2.23 | Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Sverige |
| --- | --- |

2.23

Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Sverige

| 2.24 | Ny sammankoppling mellan Slovenien och Ungern: Cirkovce (SI)–Hévíz (HU) |
| --- | --- |

2.24

Ny sammankoppling mellan Slovenien och Ungern: Cirkovce (SI)–Hévíz (HU)

| 2.25 | Sajóivánka (HU)–Rimavská Sobota (SK) |
| --- | --- |

2.25

Sajóivánka (HU)–Rimavská Sobota (SK)

| 2.26 | Moldava (SK)–Sajóivánka (HU) |
| --- | --- |

2.26

Moldava (SK)–Sajóivánka (HU)

| 2.27 | Stupava (SK)–sydöstra Wien (AT) |
| --- | --- |

2.27

Stupava (SK)–sydöstra Wien (AT)

| 2.28 | Polen–Tyskland (förbindelse Neuenhagen [DE]–Vierraden [DE]–Krajnik [PL]) |
| --- | --- |

2.28

Polen–Tyskland (förbindelse Neuenhagen [DE]–Vierraden [DE]–Krajnik [PL])

| 2.29 | Förbindelse Polen–Litauen (Elk–Alytus) |
| --- | --- |

2.29

Förbindelse Polen–Litauen (Elk–Alytus)

| 2.30 | Undervattenskabel för sammankoppling av Finland och Estland |
| --- | --- |

2.30

Undervattenskabel för sammankoppling av Finland och Estland

| 2.31 | Installation av flexibla system för överföring av växelström för sammankoppling av Italien och Slovenien |
| --- | --- |

2.31

Installation av flexibla system för överföring av växelström för sammankoppling av Italien och Slovenien

| 2.32 | Nya förbindelser för sammankoppling av UCTE- och CENTREL-systemen |
| --- | --- |

2.32

Nya förbindelser för sammankoppling av UCTE- och CENTREL-systemen

| 2.33 | Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

2.33

Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ)

| 2.34 | Undervattenselförbindelse för sammankoppling av Malta (MT) och Sicilien (IT) |
| --- | --- |

2.34

Undervattenselförbindelse för sammankoppling av Malta (MT) och Sicilien (IT)

| 2.35 | Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien |
| --- | --- |

2.35

Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien

| 2.36 | Förbindelse Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) |
| --- | --- |

2.36

Förbindelse Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI)

3.   Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna

| 3.1 | Förbindelser på den danska öst-väst-axeln: förbindelse mellan näten i västra (UCTE) och östra (NORDEL) Danmark |
| --- | --- |

3.1

Förbindelser på den danska öst-väst-axeln: förbindelse mellan näten i västra (UCTE) och östra (NORDEL) Danmark

| 3.2 | Förbindelse på den danska nord-syd-axeln |
| --- | --- |

3.2

Förbindelse på den danska nord-syd-axeln

| 3.3 | Nya förbindelser i norra Frankrike |
| --- | --- |

3.3

Nya förbindelser i norra Frankrike

| 3.4 | Nya förbindelser i sydvästra Frankrike |
| --- | --- |

3.4

Nya förbindelser i sydvästra Frankrike

| 3.5 | Förbindelse Trino Vercellese (IT)–Lacchiarella (IT) |
| --- | --- |

3.5

Förbindelse Trino Vercellese (IT)–Lacchiarella (IT)

| 3.6 | Förbindelse Turbigo (IT)–Rho (IT)–Bovisio (IT) |
| --- | --- |

3.6

Förbindelse Turbigo (IT)–Rho (IT)–Bovisio (IT)

| 3.7 | Förbindelse Voghera (IT)–La Casella (IT) |
| --- | --- |

3.7

Förbindelse Voghera (IT)–La Casella (IT)

| 3.8 | Förbindelse S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) |
| --- | --- |

3.8

Förbindelse S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT)

| 3.9 | Förbindelse Venedig Nord (IT)–Cordignano (IT) |
| --- | --- |

3.9

Förbindelse Venedig Nord (IT)–Cordignano (IT)

| 3.10 | Förbindelse Redipuglia (IT)–Udine Ovest (IT) |
| --- | --- |

3.10

Förbindelse Redipuglia (IT)–Udine Ovest (IT)

| 3.11 | Nya förbindelser på den italienska öst-väst-axeln |
| --- | --- |

3.11

Nya förbindelser på den italienska öst-väst-axeln

| 3.12 | Förbindelse Tavarnuzze (IT)–Casellina (IT) |
| --- | --- |

3.12

Förbindelse Tavarnuzze (IT)–Casellina (IT)

| 3.13 | Förbindelse Tavarnuzze (IT)–S. Barbara (IT) |
| --- | --- |

3.13

Förbindelse Tavarnuzze (IT)–S. Barbara (IT)

| 3.14 | Förbindelse Rizziconi (IT)–Feroleto (IT)–Laino (IT) |
| --- | --- |

3.14

Förbindelse Rizziconi (IT)–Feroleto (IT)–Laino (IT)

| 3.15 | Nya förbindelser på den italienska nord-syd-axeln |
| --- | --- |

3.15

Nya förbindelser på den italienska nord-syd-axeln

| 3.16 | Ombyggnad av näten för att underlätta anslutning av förnybar energi i Italien |
| --- | --- |

3.16

Ombyggnad av näten för att underlätta anslutning av förnybar energi i Italien

| 3.17 | Nya anslutningar till vindkraftverk i Italien |
| --- | --- |

3.17

Nya anslutningar till vindkraftverk i Italien

| 3.18 | Nya förbindelser på den spanska nordaxeln |
| --- | --- |

3.18

Nya förbindelser på den spanska nordaxeln

| 3.19 | Nya förbindelser på Medelhavsaxeln i Spanien |
| --- | --- |

3.19

Nya förbindelser på Medelhavsaxeln i Spanien

| 3.20 | Nya förbindelser på Galicien (ES)–Centro (ES)-axeln |
| --- | --- |

3.20

Nya förbindelser på Galicien (ES)–Centro (ES)-axeln

| 3.21 | Nya förbindelser på Centro (ES)–Aragonien (ES)-axeln |
| --- | --- |

3.21

Nya förbindelser på Centro (ES)–Aragonien (ES)-axeln

| 3.22 | Nya förbindelser på Aragonien (ES)–Levante (ES)-axeln |
| --- | --- |

3.22

Nya förbindelser på Aragonien (ES)–Levante (ES)-axeln

| 3.23 | Nya förbindelser på den spanska syd–centrum-axeln (ES) |
| --- | --- |

3.23

Nya förbindelser på den spanska syd–centrum-axeln (ES)

| 3.24 | Nya förbindelser på den spanska öst–centrum-axeln (ES) |
| --- | --- |

3.24

Nya förbindelser på den spanska öst–centrum-axeln (ES)

| 3.25 | Nya förbindelser i Andalusien (ES) |
| --- | --- |

3.25

Nya förbindelser i Andalusien (ES)

| 3.26 | Förbindelse Pedralva (PT)–Riba d'Ave (PT) och Pedralva-anläggningarna |
| --- | --- |

3.26

Förbindelse Pedralva (PT)–Riba d'Ave (PT) och Pedralva-anläggningarna

| 3.27 | Förbindelse Recarei (PT)–Valdigem (PT) |
| --- | --- |

3.27

Förbindelse Recarei (PT)–Valdigem (PT)

| 3.28 | Förbindelse Picote (PT)–Pocinho (PT) (uppgradering) |
| --- | --- |

3.28

Förbindelse Picote (PT)–Pocinho (PT) (uppgradering)

| 3.29 | Ombyggnad av den nuvarande förbindelsen Pego (PT)–Cedillo (ES)/Falagueira (PT) och Falagueira-anläggningarna |
| --- | --- |

3.29

Ombyggnad av den nuvarande förbindelsen Pego (PT)–Cedillo (ES)/Falagueira (PT) och Falagueira-anläggningarna

| 3.30 | Förbindelse Pego (PT)–Batalha (PT) och Batalha-anläggningarna |
| --- | --- |

3.30

Förbindelse Pego (PT)–Batalha (PT) och Batalha-anläggningarna

| 3.31 | I-förbindelse Sines (PT)–Ferreira do Alentejo (PT) (uppgradering) |
| --- | --- |

3.31

I-förbindelse Sines (PT)–Ferreira do Alentejo (PT) (uppgradering)

| 3.32 | Nya anslutningar till vindkraftverk i Portugal |
| --- | --- |

3.32

Nya anslutningar till vindkraftverk i Portugal

| 3.33 | Förbindelser Pereiros (PT)–Zêzere (PT)–Santarém (PT) och Zêzere-anläggningarna |
| --- | --- |

3.33

Förbindelser Pereiros (PT)–Zêzere (PT)–Santarém (PT) och Zêzere-anläggningarna

| 3.34 | I- och II-förbindelser Batalha (PT)–Rio Maior (PT) (uppgraderingar) |
| --- | --- |

3.34

I- och II-förbindelser Batalha (PT)–Rio Maior (PT) (uppgraderingar)

| 3.35 | Förbindelse Carrapatelo (PT)–Mourisca (PT) (uppgradering) |
| --- | --- |

3.35

Förbindelse Carrapatelo (PT)–Mourisca (PT) (uppgradering)

| 3.36 | Förbindelse Valdigem (PT)–Viseu (PT)–Anadia (PT) |
| --- | --- |

3.36

Förbindelse Valdigem (PT)–Viseu (PT)–Anadia (PT)

| 3.37 | Avledning av den nuvarande förbindelsen Rio Maior (PT)–Palmela (PT) till Ribatejo (PT) och Ribatejo-anläggningarna |
| --- | --- |

3.37

Avledning av den nuvarande förbindelsen Rio Maior (PT)–Palmela (PT) till Ribatejo (PT) och Ribatejo-anläggningarna

| 3.38 | Transformatorstationer och anslutningsledningar i Thessaloniki (EL), Lamia (EL) och Patras (EL) |
| --- | --- |

3.38

Transformatorstationer och anslutningsledningar i Thessaloniki (EL), Lamia (EL) och Patras (EL)

| 3.39 | Förbindelser mellan regionerna Evia (EL), Lakonia (EL) och Trakien (EL) |
| --- | --- |

3.39

Förbindelser mellan regionerna Evia (EL), Lakonia (EL) och Trakien (EL)

| 3.40 | Förstärkning av befintliga förbindelser med randområden på det grekiska fastlandet |
| --- | --- |

3.40

Förstärkning av befintliga förbindelser med randområden på det grekiska fastlandet

| 3.41 | Förbindelse Tynagh (IE)–Cashla (IE) |
| --- | --- |

3.41

Förbindelse Tynagh (IE)–Cashla (IE)

| 3.42 | Förbindelse Flagford (IE)–East Sligo (IE) |
| --- | --- |

3.42

Förbindelse Flagford (IE)–East Sligo (IE)

| 3.43 | Förbindelser i nordöstra och västra Spanien, särskilt i syfte att ansluta vindkraftverken till nätet |
| --- | --- |

3.43

Förbindelser i nordöstra och västra Spanien, särskilt i syfte att ansluta vindkraftverken till nätet

| 3.44 | Förbindelser i Baskien (ES), Aragonien (ES) och Navarra (ES) |
| --- | --- |

3.44

Förbindelser i Baskien (ES), Aragonien (ES) och Navarra (ES)

| 3.45 | Förbindelser i Galicien (ES) |
| --- | --- |

3.45

Förbindelser i Galicien (ES)

| 3.46 | Förbindelser i Mellansverige |
| --- | --- |

3.46

Förbindelser i Mellansverige

| 3.47 | Förbindelser i södra Sverige |
| --- | --- |

3.47

Förbindelser i södra Sverige

| 3.48 | Förbindelse Hamburg (DE)–Schwerin-regionen (DE) |
| --- | --- |

3.48

Förbindelse Hamburg (DE)–Schwerin-regionen (DE)

| 3.49 | Förbindelse Halle-Saale-regionen (DE)–Schweinfurt-regionen (DE) |
| --- | --- |

3.49

Förbindelse Halle-Saale-regionen (DE)–Schweinfurt-regionen (DE)

| 3.50 | Nya anslutningar till onshore- och offshore-vindkraftverk i Tyskland |
| --- | --- |

3.50

Nya anslutningar till onshore- och offshore-vindkraftverk i Tyskland

| 3.51 | Uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet i Tyskland för anslutningen av offshore-vindkraftsparker |
| --- | --- |

3.51

Uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet i Tyskland för anslutningen av offshore-vindkraftsparker

| 3.52 | Förbindelser i Nordirland i samband med samtrafik med Irland |
| --- | --- |

3.52

Förbindelser i Nordirland i samband med samtrafik med Irland

| 3.53 | Förbindelser i nordvästra Förenade kungariket |
| --- | --- |

3.53

Förbindelser i nordvästra Förenade kungariket

| 3.54 | Förbindelser i Skottland och England med sikte på en ökad användning av förnybara energikällor för elproduktion |
| --- | --- |

3.54

Förbindelser i Skottland och England med sikte på en ökad användning av förnybara energikällor för elproduktion

| 3.55 | Nya anslutningar till offshore-vindkraftverk i Belgien, inklusive uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet |
| --- | --- |

3.55

Nya anslutningar till offshore-vindkraftverk i Belgien, inklusive uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet

| 3.56 | Transformatorstationen i Borssele (NL) |
| --- | --- |

3.56

Transformatorstationen i Borssele (NL)

| 3.57 | Implementering av utrustning för kompensation av reaktiv effekt (NL) |
| --- | --- |

3.57

Implementering av utrustning för kompensation av reaktiv effekt (NL)

| 3.58 | Installation av fasändrare och/eller kondensatorbatterier i Belgien |
| --- | --- |

3.58

Installation av fasändrare och/eller kondensatorbatterier i Belgien

| 3.59 | Uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet i Belgien för att öka importkapaciteten |
| --- | --- |

3.59

Uppgradering av 380 kV-kraftledningsnätet i Belgien för att öka importkapaciteten

| 3.60 | Förbindelse St. Peter (AT)–Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.60

Förbindelse St. Peter (AT)–Tauern (AT)

| 3.61 | Förbindelse Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT) |
| --- | --- |

3.61

Förbindelse Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT)

| 3.62 | Dunowo (PL)–Żydowo (PL)–Krzewina (PL)–Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.62

Dunowo (PL)–Żydowo (PL)–Krzewina (PL)–Plewiska (PL)

| 3.63 | Pątnów (PL)–Grudziądz (PL) |
| --- | --- |

3.63

Pątnów (PL)–Grudziądz (PL)

| 3.64 | Ostrów (PL)–Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.64

Ostrów (PL)–Plewiska (PL)

| 3.65 | Ostrów (PL)–Trębaczew (Rogowiec) (PL) |
| --- | --- |

3.65

Ostrów (PL)–Trębaczew (Rogowiec) (PL)

| 3.66 | Plewiska (PL)–Pątnów (PL) |
| --- | --- |

3.66

Plewiska (PL)–Pątnów (PL)

| 3.67 | Tarnów (PL)–Krosno (PL) |
| --- | --- |

3.67

Tarnów (PL)–Krosno (PL)

| 3.68 | Ełk (PL)–Olsztyn Matki (PL) |
| --- | --- |

3.68

Ełk (PL)–Olsztyn Matki (PL)

| 3.69 | Ełk (PL)–Narew (PL) |
| --- | --- |

3.69

Ełk (PL)–Narew (PL)

| 3.70 | Mikułowa (PL)–Świebodzice–Dobrzeń (Groszowice) (PL) |
| --- | --- |

3.70

Mikułowa (PL)–Świebodzice–Dobrzeń (Groszowice) (PL)

| 3.71 | Pątnów (PL)–Sochaczew (PL)–Warszawa (PL) |
| --- | --- |

3.71

Pątnów (PL)–Sochaczew (PL)–Warszawa (PL)

| 3.72 | Krsko (SI)–Berevico (SI) |
| --- | --- |

3.72

Krsko (SI)–Berevico (SI)

| 3.73 | Uppgradering av det slovenska överföringssystemet från 220 kV till 400 kV |
| --- | --- |

3.73

Uppgradering av det slovenska överföringssystemet från 220 kV till 400 kV

| 3.74 | Medzibrod (SK)–Liptovská Mara (SK) |
| --- | --- |

3.74

Medzibrod (SK)–Liptovská Mara (SK)

| 3.75 | Lemešany (SK)–Moldava (SK) |
| --- | --- |

3.75

Lemešany (SK)–Moldava (SK)

| 3.76 | Lemešany (SK)–Vel'ké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.76

Lemešany (SK)–Vel'ké Kapušany (SK)

| 3.77 | Gabčikovo (SK)–Vel'ký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.77

Gabčikovo (SK)–Vel'ký Ďur (SK)

| 3.78 | Förbindelser i norra Sverige |
| --- | --- |

3.78

Förbindelser i norra Sverige

| 3.79 | Försörjningen av Saaremaa (EE) överförd till 110 kV |
| --- | --- |

3.79

Försörjningen av Saaremaa (EE) överförd till 110 kV

| 3.80 | Förbättrad strömförsörjning i Tartu (EE) |
| --- | --- |

3.80

Förbättrad strömförsörjning i Tartu (EE)

| 3.81 | Ombyggnad av Eesti (EE) transformatorstation (300 kV) |
| --- | --- |

3.81

Ombyggnad av Eesti (EE) transformatorstation (300 kV)

| 3.82 | Ombyggnad av Kiisa (EE), Püssi (EE) och Viljandi (EE) transformatorstationer (110 kV) |
| --- | --- |

3.82

Ombyggnad av Kiisa (EE), Püssi (EE) och Viljandi (EE) transformatorstationer (110 kV)

| 3.83 | Nošovice (CZ)–Prosenice (CZ): ombyggnad av 400 kV enkel förbindelse till 400 kV dubbel krets |
| --- | --- |

3.83

Nošovice (CZ)–Prosenice (CZ): ombyggnad av 400 kV enkel förbindelse till 400 kV dubbel krets

| 3.84 | Krasíkov (CZ)–Horní Životice (CZ): ny 400 kV enkel förbindelse |
| --- | --- |

3.84

Krasíkov (CZ)–Horní Životice (CZ): ny 400 kV enkel förbindelse

| 3.85 | Nya vindkraftsförbindelser i Malta (MT) |
| --- | --- |

3.85

Nya vindkraftsförbindelser i Malta (MT)

4.   Utbyggnad av elförbindelser med icke-medlemsstater

| 4.1 | Ny sammanlänkning Italien–Schweiz |
| --- | --- |

4.1

Ny sammanlänkning Italien–Schweiz

| 4.2 | Förbindelse Filippi (EL)–Maritsa 3 (Bulgarien) |
| --- | --- |

4.2

Förbindelse Filippi (EL)–Maritsa 3 (Bulgarien)

| 4.3 | Förbindelse Amintaio (EL)–Bitola (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |
| --- | --- |

4.3

Förbindelse Amintaio (EL)–Bitola (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| 4.4 | Förbindelse Kardia (EL)–Elbasan (Albanien) |
| --- | --- |

4.4

Förbindelse Kardia (EL)–Elbasan (Albanien)

| 4.5 | Förbindelse Elbasan (Albanien)–Podgorica (Serbien och Montenegro) |
| --- | --- |

4.5

Förbindelse Elbasan (Albanien)–Podgorica (Serbien och Montenegro)

| 4.6 | Transformatorstation och anslutningsledningar i Mostar (Bosnien och Hercegovina) |
| --- | --- |

4.6

Transformatorstation och anslutningsledningar i Mostar (Bosnien och Hercegovina)

| 4.7 | Transformatorstation och anslutningsledningar i Ernestinovo (Kroatien) |
| --- | --- |

4.7

Transformatorstation och anslutningsledningar i Ernestinovo (Kroatien)

| 4.8 | Nya förbindelser mellan Grekland och Albanien, Bulgarien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

4.8

Nya förbindelser mellan Grekland och Albanien, Bulgarien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| 4.9 | Förbindelse Filippi (EL)–Hamidabad (TR) |
| --- | --- |

4.9

Förbindelse Filippi (EL)–Hamidabad (TR)

| 4.10 | Undervattenskabel mellan nordöstra/östra England och södra Norge |
| --- | --- |

4.10

Undervattenskabel mellan nordöstra/östra England och södra Norge

| 4.11 | Förbindelse Eemshaven (NL)–Feda (Norge) |
| --- | --- |

4.11

Förbindelse Eemshaven (NL)–Feda (Norge)

| 4.12 | Undervattenskabel mellan södra Spanien och Marocko (förstärkning av befintlig förbindelse) |
| --- | --- |

4.12

Undervattenskabel mellan södra Spanien och Marocko (förstärkning av befintlig förbindelse)

| 4.13 | Förbindelser inom Östersjöringen: Tyskland–Polen–Ryssland–Estland–Lettland–Litauen–Sverige–Finland–Danmark–Vitryssland |
| --- | --- |

4.13

Förbindelser inom Östersjöringen: Tyskland–Polen–Ryssland–Estland–Lettland–Litauen–Sverige–Finland–Danmark–Vitryssland

| 4.14 | Förbindelser södra Finland–Ryssland |
| --- | --- |

4.14

Förbindelser södra Finland–Ryssland

| 4.15 | Nya förbindelser mellan norra Sverige och Nordnorge |
| --- | --- |

4.15

Nya förbindelser mellan norra Sverige och Nordnorge

| 4.16 | Nya förbindelser mellan Mellansverige och mellersta Norge |
| --- | --- |

4.16

Nya förbindelser mellan Mellansverige och mellersta Norge

| 4.17 | Förbindelse Borgvik (SE)–Høsle (Norge)–Oslo-området (Norge) |
| --- | --- |

4.17

Förbindelse Borgvik (SE)–Høsle (Norge)–Oslo-området (Norge)

| 4.18 | Nya förbindelser mellan UCTE-CENTREL-systemen och länderna på Balkanhalvön |
| --- | --- |

4.18

Nya förbindelser mellan UCTE-CENTREL-systemen och länderna på Balkanhalvön

| 4.19 | Förbindelser och gränssnitt mellan UCTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, inklusive omlokalisering av omformarstationer för högspänd likström (HVDC) som tidigare varit i drift mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien |
| --- | --- |

4.19

Förbindelser och gränssnitt mellan UCTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, inklusive omlokalisering av omformarstationer för högspänd likström (HVDC) som tidigare varit i drift mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien

| 4.20 | Förbindelser i Svartahavsringen: Ryssland–Ukraina–Rumänien–Bulgarien–Turkiet–Georgien |
| --- | --- |

4.20

Förbindelser i Svartahavsringen: Ryssland–Ukraina–Rumänien–Bulgarien–Turkiet–Georgien

| 4.21 | Nya förbindelser i Svartahavsområdet i syfte att göra UCTE-systemet driftskompatibelt med näten i de länder som omfattas |
| --- | --- |

4.21

Nya förbindelser i Svartahavsområdet i syfte att göra UCTE-systemet driftskompatibelt med näten i de länder som omfattas

| 4.22 | Nya förbindelser i Medelhavsringen: Frankrike–Spanien–Marocko–Algeriet–Tunisien–Libyen–Egypten–länderna i Främre Orienten–Turkiet–Grekland–Italien |
| --- | --- |

4.22

Nya förbindelser i Medelhavsringen: Frankrike–Spanien–Marocko–Algeriet–Tunisien–Libyen–Egypten–länderna i Främre Orienten–Turkiet–Grekland–Italien

| 4.23 | Undervattenskabel mellan södra Spanien och nordvästra Algeriet |
| --- | --- |

4.23

Undervattenskabel mellan södra Spanien och nordvästra Algeriet

| 4.24 | Undervattenskabel mellan Italien och Nordafrika (Algeriet, Tunisien, Libyen) |
| --- | --- |

4.24

Undervattenskabel mellan Italien och Nordafrika (Algeriet, Tunisien, Libyen)

| 4.25 | Elförbindelse mellan Tunisien och Italien |
| --- | --- |

4.25

Elförbindelse mellan Tunisien och Italien

| 4.26 | Nya förbindelser i regionen/området kring Barents hav |
| --- | --- |

4.26

Nya förbindelser i regionen/området kring Barents hav

| 4.27 | Uppgradering av förbindelser mellan Danmark och Norge |
| --- | --- |

4.27

Uppgradering av förbindelser mellan Danmark och Norge

| 4.28 | Obermoorweiler (DE)–Meiningen (AT)–Bonaduz (CH): ytterligare kapacitetsökning |
| --- | --- |

4.28

Obermoorweiler (DE)–Meiningen (AT)–Bonaduz (CH): ytterligare kapacitetsökning

| 4.29 | Békéscsaba (HU)–Oradea (RO) |
| --- | --- |

4.29

Békéscsaba (HU)–Oradea (RO)

| 4.30 | Pécs (HU)–Sombor (Serbien och Montenegro) |
| --- | --- |

4.30

Pécs (HU)–Sombor (Serbien och Montenegro)

| 4.31 | Pécs (HU)–Ernestinovo (HR) |
| --- | --- |

4.31

Pécs (HU)–Ernestinovo (HR)

| 4.32 | Vel'ké Kapušany (SK)–Ukrainas gräns |
| --- | --- |

4.32

Vel'ké Kapušany (SK)–Ukrainas gräns

| 4.33 | Andrall (ES)–Encamp (AD): kapacitetsökning till 220 kV |
| --- | --- |

4.33

Andrall (ES)–Encamp (AD): kapacitetsökning till 220 kV

| 4.34 | Spanien–Andorra–Frankrike: uppgradering av förbindelser |
| --- | --- |

4.34

Spanien–Andorra–Frankrike: uppgradering av förbindelser

5.   Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden

(Ännu inga specifikationer fastställda.)

GASNÄT

6.   Införande av naturgas i nya områden

| 6.1 | Utveckling av gasnät som förbinder Belfast och nordvästra Nordirland (UK) och, om så är lämpligt, Irlands västkust |
| --- | --- |

6.1

Utveckling av gasnät som förbinder Belfast och nordvästra Nordirland (UK) och, om så är lämpligt, Irlands västkust

| 6.2 | LNG-anläggning i Santa Cruz de Tenerife, Kanarieöarna (ES) |
| --- | --- |

6.2

LNG-anläggning i Santa Cruz de Tenerife, Kanarieöarna (ES)

| 6.3 | LNG-anläggning i Las Palmas de Gran Canaria (ES) |
| --- | --- |

6.3

LNG-anläggning i Las Palmas de Gran Canaria (ES)

| 6.4 | LNG-anläggning på Madeira (PT) |
| --- | --- |

6.4

LNG-anläggning på Madeira (PT)

| 6.5 | Utveckling av gasnät i Sverige |
| --- | --- |

6.5

Utveckling av gasnät i Sverige

| 6.6 | Förbindelse mellan Balearerna (ES) och det spanska fastlandet |
| --- | --- |

6.6

Förbindelse mellan Balearerna (ES) och det spanska fastlandet

| 6.7 | Högtrycksgrenledning till Trakien (EL) |
| --- | --- |

6.7

Högtrycksgrenledning till Trakien (EL)

| 6.8 | Högtrycksgrenledning till Korint (EL) |
| --- | --- |

6.8

Högtrycksgrenledning till Korint (EL)

| 6.9 | Högtrycksgrenledning till nordvästra Grekland (EL) |
| --- | --- |

6.9

Högtrycksgrenledning till nordvästra Grekland (EL)

| 6.10 | Förbindelse mellan Lolland (DK) och Falster (DK) |
| --- | --- |

6.10

Förbindelse mellan Lolland (DK) och Falster (DK)

| 6.11 | LNG-anläggning på Cypern, Vasilikos Energy Center |
| --- | --- |

6.11

LNG-anläggning på Cypern, Vasilikos Energy Center

| 6.12 | Förbindelse mellan Vasilikos (CY) LNG-anläggning och kraftverket i Moni (CY) |
| --- | --- |

6.12

Förbindelse mellan Vasilikos (CY) LNG-anläggning och kraftverket i Moni (CY)

| 6.13 | LNG-anläggning på Kreta (EL) |
| --- | --- |

6.13

LNG-anläggning på Kreta (EL)

| 6.14 | Högtrycksgrenledning till Patra (EL) |
| --- | --- |

6.14

Högtrycksgrenledning till Patra (EL)

| 6.15 | LNG-anläggning i Malta |
| --- | --- |

6.15

LNG-anläggning i Malta

7.   Utbyggnad av gasförbindelser för att täcka den inre marknadens behov eller öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående naturgasnät

| 7.1 | Kompletterande förbindelseledning mellan gasnäten i Irland och Skottland |
| --- | --- |

7.1

Kompletterande förbindelseledning mellan gasnäten i Irland och Skottland

| 7.2 | Nord-sydlig sammankoppling, inklusive gasledning Dublin–Belfast |
| --- | --- |

7.2

Nord-sydlig sammankoppling, inklusive gasledning Dublin–Belfast

| 7.3 | Kompressorstation i gasledningen Lacq (FR)–Calahorra (ES) |
| --- | --- |

7.3

Kompressorstation i gasledningen Lacq (FR)–Calahorra (ES)

| 7.4 | Gasledning Lussagnet (FR)–Bilbao (ES) |
| --- | --- |

7.4

Gasledning Lussagnet (FR)–Bilbao (ES)

| 7.5 | Gasledning Perpignan (FR)–Barcelona (ES) |
| --- | --- |

7.5

Gasledning Perpignan (FR)–Barcelona (ES)

| 7.6 | Ökning av transportkapaciteten hos gasledningarna till Portugal genom södra Spanien och till Galicien och Asturien genom Portugal |
| --- | --- |

7.6

Ökning av transportkapaciteten hos gasledningarna till Portugal genom södra Spanien och till Galicien och Asturien genom Portugal

| 7.7 | Gasledning Purchkirchen (AT)–Burghausen (DE) |
| --- | --- |

7.7

Gasledning Purchkirchen (AT)–Burghausen (DE)

| 7.8 | Gasledning Andorf (AT)–Simbach (DE) |
| --- | --- |

7.8

Gasledning Andorf (AT)–Simbach (DE)

| 7.9 | Gasledning Wiener Neustadt (AT)–Sopron (HU) |
| --- | --- |

7.9

Gasledning Wiener Neustadt (AT)–Sopron (HU)

| 7.10 | Gasledning Bad Leonfelden (AT)–Linz (AT) |
| --- | --- |

7.10

Gasledning Bad Leonfelden (AT)–Linz (AT)

| 7.11 | Gasledning nordvästra Grekland–Elbasan (AL) |
| --- | --- |

7.11

Gasledning nordvästra Grekland–Elbasan (AL)

| 7.12 | Förbindelseledning mellan gasnäten i Grekland och Italien |
| --- | --- |

7.12

Förbindelseledning mellan gasnäten i Grekland och Italien

| 7.13 | Kompressorstation i huvudledningen i Grekland |
| --- | --- |

7.13

Kompressorstation i huvudledningen i Grekland

| 7.14 | Förbindelse mellan näten i Österrike och Tjeckien |
| --- | --- |

7.14

Förbindelse mellan näten i Österrike och Tjeckien

| 7.15 | Korridor för distribution av gas till sydöstra Europa via Grekland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Slovenien och Österrike |
| --- | --- |

7.15

Korridor för distribution av gas till sydöstra Europa via Grekland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Slovenien och Österrike

| 7.16 | Korridor för distribution av gas mellan Österrike och Turkiet genom Ungern, Rumänien och Bulgarien |
| --- | --- |

7.16

Korridor för distribution av gas mellan Österrike och Turkiet genom Ungern, Rumänien och Bulgarien

| 7.17 | Gasledningar mellan Förenade kungariket, Nederländerna och Tyskland för sammankoppling av de största gaskällorna och marknaderna i nordvästra Europa |
| --- | --- |

7.17

Gasledningar mellan Förenade kungariket, Nederländerna och Tyskland för sammankoppling av de största gaskällorna och marknaderna i nordvästra Europa

| 7.18 | Förbindelse mellan nordöstra Tyskland (Berlinområdet) och nordvästra Polen (Szczecin-området) med en grenledning från Schmölln till Lubmin (DE, Greifswald-området) |
| --- | --- |

7.18

Förbindelse mellan nordöstra Tyskland (Berlinområdet) och nordvästra Polen (Szczecin-området) med en grenledning från Schmölln till Lubmin (DE, Greifswald-området)

| 7.19 | Gasledning Cieszyn (PL)–Ostrava (CZ) |
| --- | --- |

7.19

Gasledning Cieszyn (PL)–Ostrava (CZ)

| 7.20 | Förlängning och sammankoppling av naturgasnät Görlitz (DE)–Zgorzelec (PL) |
| --- | --- |

7.20

Förlängning och sammankoppling av naturgasnät Görlitz (DE)–Zgorzelec (PL)

| 7.21 | Förlängning Bernau (DE)–Szczecin (PL) |
| --- | --- |

7.21

Förlängning Bernau (DE)–Szczecin (PL)

| 7.22 | Förbindelse mellan offshore-anläggningar i Nordsjön eller från danska offshore- till brittiska onshore-anläggningar |
| --- | --- |

7.22

Förbindelse mellan offshore-anläggningar i Nordsjön eller från danska offshore- till brittiska onshore-anläggningar

| 7.23 | Förstärkning av transportkapaciteten mellan Frankrike och Italien |
| --- | --- |

7.23

Förstärkning av transportkapaciteten mellan Frankrike och Italien

| 7.24 | Baltiska sammankopplingen för gas mellan Danmark, Tyskland och Sverige |
| --- | --- |

7.24

Baltiska sammankopplingen för gas mellan Danmark, Tyskland och Sverige

| 7.25 | Blandningsstation i Winksele (BE) på nord-syd-axeln |
| --- | --- |

7.25

Blandningsstation i Winksele (BE) på nord-syd-axeln

| 7.26 | Uppgradering av kapaciteten hos förbindelsen Zeebrugge (BE)–Eynatten (BE) |
| --- | --- |

7.26

Uppgradering av kapaciteten hos förbindelsen Zeebrugge (BE)–Eynatten (BE)

| 7.27 | Uppgradering av kapaciteten längs nord-väst-axeln: Zelzate (BE)–Zeebrugge (BE) |
| --- | --- |

7.27

Uppgradering av kapaciteten längs nord-väst-axeln: Zelzate (BE)–Zeebrugge (BE)

| 7.28 | Byggande av en gasledning som förbinder Danmark och Nederländerna och sammankopplar befintliga produktionsanläggningar i Nordsjön |
| --- | --- |

7.28

Byggande av en gasledning som förbinder Danmark och Nederländerna och sammankopplar befintliga produktionsanläggningar i Nordsjön

8.   Ökad kapacitet för att ta emot LNG och lagra naturgas

| 8.1 | LNG-anläggning i Le Verdon-sur-mer (FR, ny terminal) och gasledning till lagringsutrymme i Lussagnet (FR) |
| --- | --- |

8.1

LNG-anläggning i Le Verdon-sur-mer (FR, ny terminal) och gasledning till lagringsutrymme i Lussagnet (FR)

| 8.2 | LNG-anläggning i Fos-sur-mer (FR) |
| --- | --- |

8.2

LNG-anläggning i Fos-sur-mer (FR)

| 8.3 | LNG-anläggning i Huelva (ES), utbyggnad av befintlig terminal |
| --- | --- |

8.3

LNG-anläggning i Huelva (ES), utbyggnad av befintlig terminal

| 8.4 | LNG-anläggning i Cartagena (ES), utbyggnad av befintlig terminal |
| --- | --- |

8.4

LNG-anläggning i Cartagena (ES), utbyggnad av befintlig terminal

| 8.5 | LNG-anläggning i Galicien (ES), ny terminal |
| --- | --- |

8.5

LNG-anläggning i Galicien (ES), ny terminal

| 8.6 | LNG-anläggning i Bilbao (ES), ny terminal |
| --- | --- |

8.6

LNG-anläggning i Bilbao (ES), ny terminal

| 8.7 | LNG-anläggning i Valenciaregionen (ES), ny terminal |
| --- | --- |

8.7

LNG-anläggning i Valenciaregionen (ES), ny terminal

| 8.8 | LNG-anläggning i Barcelona (ES), utbyggnad av befintlig terminal |
| --- | --- |

8.8

LNG-anläggning i Barcelona (ES), utbyggnad av befintlig terminal

| 8.9 | LNG-anläggning i Sines (PT), ny terminal |
| --- | --- |

8.9

LNG-anläggning i Sines (PT), ny terminal

| 8.10 | LNG-anläggning i Revithoussa (EL), utbyggnad av befintlig terminal |
| --- | --- |

8.10

LNG-anläggning i Revithoussa (EL), utbyggnad av befintlig terminal

| 8.11 | LNG-anläggning på norra kusten av Adriatiska havet (IT) |
| --- | --- |

8.11

LNG-anläggning på norra kusten av Adriatiska havet (IT)

| 8.12 | LNG-anläggning utanför norra kusten av Adriatiska havet (IT) |
| --- | --- |

8.12

LNG-anläggning utanför norra kusten av Adriatiska havet (IT)

| 8.13 | LNG-anläggning på södra kusten av Adriatiska havet (IT) |
| --- | --- |

8.13

LNG-anläggning på södra kusten av Adriatiska havet (IT)

| 8.14 | LNG-anläggning på kusten av Joniska havet (IT) |
| --- | --- |

8.14

LNG-anläggning på kusten av Joniska havet (IT)

| 8.15 | LNG-anläggning på kusten av Tyrrenska havet (IT) |
| --- | --- |

8.15

LNG-anläggning på kusten av Tyrrenska havet (IT)

| 8.16 | LNG-anläggning på kusten av Liguriska havet (IT) |
| --- | --- |

8.16

LNG-anläggning på kusten av Liguriska havet (IT)

| 8.17 | LNG-anläggning i Zeebrugge (BE, andra etappen av kapacitetsökning) |
| --- | --- |

8.17

LNG-anläggning i Zeebrugge (BE, andra etappen av kapacitetsökning)

| 8.18 | LNG-anläggning på Isle of Grain, Kent (UK) |
| --- | --- |

8.18

LNG-anläggning på Isle of Grain, Kent (UK)

| 8.19 | Konstruktion av en andra LNG-terminal på Greklands fastland |
| --- | --- |

8.19

Konstruktion av en andra LNG-terminal på Greklands fastland

| 8.20 | Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Irland |
| --- | --- |

8.20

Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Irland

| 8.21 | Förvaring i södra Kavala (EL), ombyggnad av nedlagt offshore-gasfält |
| --- | --- |

8.21

Förvaring i södra Kavala (EL), ombyggnad av nedlagt offshore-gasfält

| 8.22 | Lagring i Lussagnet (FR), utbyggnad av befintlig anläggning |
| --- | --- |

8.22

Lagring i Lussagnet (FR), utbyggnad av befintlig anläggning

| 8.23 | Lagring i Pecorade (FR), ombyggnad av nedlagt oljefält |
| --- | --- |

8.23

Lagring i Pecorade (FR), ombyggnad av nedlagt oljefält

| 8.24 | Lagring i Alsace-området (FR), utveckling av saltgruvor |
| --- | --- |

8.24

Lagring i Alsace-området (FR), utveckling av saltgruvor

| 8.25 | Lagring i det centrala området (FR), utveckling avseende grundvatten |
| --- | --- |

8.25

Lagring i det centrala området (FR), utveckling avseende grundvatten

| 8.26 | Lagring längs nord-syd-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Kantabrien, Aragonien, Castilla y Léon, Kastilien–La Mancha och Andalusien |
| --- | --- |

8.26

Lagring längs nord-syd-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Kantabrien, Aragonien, Castilla y Léon, Kastilien–La Mancha och Andalusien

| 8.27 | Lagring längs Medelhavsaxeln i Spanien (nya anläggningar) i Katalonien, Valencia och Murcia |
| --- | --- |

8.27

Lagring längs Medelhavsaxeln i Spanien (nya anläggningar) i Katalonien, Valencia och Murcia

| 8.28 | Lagring i Carriço (PT), ny anläggning |
| --- | --- |

8.28

Lagring i Carriço (PT), ny anläggning

| 8.29 | Lagring i Loenhout (BE), utbyggnad av befintlig anläggning |
| --- | --- |

8.29

Lagring i Loenhout (BE), utbyggnad av befintlig anläggning

| 8.30 | Lagring i Stenlille (DK) och Lille Torup (DK), utbyggnad av befintlig anläggning |
| --- | --- |

8.30

Lagring i Stenlille (DK) och Lille Torup (DK), utbyggnad av befintlig anläggning

| 8.31 | Lagring i Tønder (DK), ny anläggning |
| --- | --- |

8.31

Lagring i Tønder (DK), ny anläggning

| 8.32 | Lagring i Puchkirchen (AT), utbyggnad av befintlig anläggning, inklusive gasledning till Penta West-systemet nära Andorf (AT) |
| --- | --- |

8.32

Lagring i Puchkirchen (AT), utbyggnad av befintlig anläggning, inklusive gasledning till Penta West-systemet nära Andorf (AT)

| 8.33 | Lagring i Baumgarten (AT), ny anläggning |
| --- | --- |

8.33

Lagring i Baumgarten (AT), ny anläggning

| 8.34 | Lagring i Haidach (AT, ny anläggning), inklusive gasledning till det europeiska gasnätet |
| --- | --- |

8.34

Lagring i Haidach (AT, ny anläggning), inklusive gasledning till det europeiska gasnätet

| 8.35 | Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Italien |
| --- | --- |

8.35

Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Italien

| 8.36 | Lagring i Wierzchovice (PL), utbyggnad av befintlig anläggning |
| --- | --- |

8.36

Lagring i Wierzchovice (PL), utbyggnad av befintlig anläggning

| 8.37 | Lagring i Kossakowo (PL), utbyggnad av lagringsutrymmen under jord |
| --- | --- |

8.37

Lagring i Kossakowo (PL), utbyggnad av lagringsutrymmen under jord

| 8.38 | Gasledning Malta (MT)–Sicilien (IT) |
| --- | --- |

8.38

Gasledning Malta (MT)–Sicilien (IT)

| 8.39 | Lagring i Litauen (ny anläggning) |
| --- | --- |

8.39

Lagring i Litauen (ny anläggning)

9.   Ökad gastransportkapacitet (genom försörjningsledningar)

| 9.1 | Upprättande och utveckling av förbindelser i Nordiska gasnätet: Norge–Danmark–Tyskland–Sverige–Finland–Ryssland–de baltiska staterna–Polen |
| --- | --- |

9.1

Upprättande och utveckling av förbindelser i Nordiska gasnätet: Norge–Danmark–Tyskland–Sverige–Finland–Ryssland–de baltiska staterna–Polen

| 9.2 | Mellannordiska gasledningen: Norge, Sverige, Finland |
| --- | --- |

9.2

Mellannordiska gasledningen: Norge, Sverige, Finland

| 9.3 | Nordeuropeiska gasledningen: Ryssland, Östersjön, Tyskland |
| --- | --- |

9.3

Nordeuropeiska gasledningen: Ryssland, Östersjön, Tyskland

| 9.4 | Gasledning från Ryssland till Tyskland via Lettland, Litauen och Polen, inklusive utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Lettland (”Amber-projektet”) |
| --- | --- |

9.4

Gasledning från Ryssland till Tyskland via Lettland, Litauen och Polen, inklusive utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Lettland (”Amber-projektet”)

| 9.5 | Gasledning Finland–Estland |
| --- | --- |

9.5

Gasledning Finland–Estland

| 9.6 | Nya gasledningar från Algeriet till Spanien och Frankrike samt åtföljande kapacitetsökning av dessa länders inhemska nät |
| --- | --- |

9.6

Nya gasledningar från Algeriet till Spanien och Frankrike samt åtföljande kapacitetsökning av dessa länders inhemska nät

| 9.7 | Ökning av transportkapaciteten i gasledning Algeriet–Marocko–Spanien (till Córdoba) |
| --- | --- |

9.7

Ökning av transportkapaciteten i gasledning Algeriet–Marocko–Spanien (till Córdoba)

| 9.8 | Gasledning Córdoba (ES)–Ciudad Real (ES) |
| --- | --- |

9.8

Gasledning Córdoba (ES)–Ciudad Real (ES)

| 9.9 | Gasledning Ciudad Real (ES)–Madrid (ES) |
| --- | --- |

9.9

Gasledning Ciudad Real (ES)–Madrid (ES)

| 9.10 | Gasledning Ciudad Real (ES)–Medelhavskusten (ES) |
| --- | --- |

9.10

Gasledning Ciudad Real (ES)–Medelhavskusten (ES)

| 9.11 | Grenledningar Kastilien– La Mancha (ES) |
| --- | --- |

9.11

Grenledningar Kastilien– La Mancha (ES)

| 9.12 | Förlängning mot nordvästra Spanien |
| --- | --- |

9.12

Förlängning mot nordvästra Spanien

| 9.13 | Undervattensledning Algeriet–Spanien och gasledningar för anslutning till Frankrike |
| --- | --- |

9.13

Undervattensledning Algeriet–Spanien och gasledningar för anslutning till Frankrike

| 9.14 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Ukraina, Slovakien och Tjeckien |
| --- | --- |

9.14

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Ukraina, Slovakien och Tjeckien

| 9.15 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Vitryssland och Polen |
| --- | --- |

9.15

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Vitryssland och Polen

| 9.16 | Naturgasledning Jamal–Europa II |
| --- | --- |

9.16

Naturgasledning Jamal–Europa II

| 9.17 | Gasledningen Yagal Sud (mellan STEGAL-gasledningen till Tyskland–Frankrike–Schweiz-triangeln) |
| --- | --- |

9.17

Gasledningen Yagal Sud (mellan STEGAL-gasledningen till Tyskland–Frankrike–Schweiz-triangeln)

| 9.18 | Östra SUDAL-gasledningen (mellan MIDAL-gasledningen nära Heppenheim till Burghausen-anslutningen till PENTA-gasledningen i Österrike) |
| --- | --- |

9.18

Östra SUDAL-gasledningen (mellan MIDAL-gasledningen nära Heppenheim till Burghausen-anslutningen till PENTA-gasledningen i Österrike)

| 9.19 | Ökning av STEGAL-gasledningens kapacitet för transport av ytterligare gas från den tjeckisk-tyska gränsen och från den polsk-tyska gränsen genom Tyskland till andra medlemsstater |
| --- | --- |

9.19

Ökning av STEGAL-gasledningens kapacitet för transport av ytterligare gas från den tjeckisk-tyska gränsen och från den polsk-tyska gränsen genom Tyskland till andra medlemsstater

| 9.20 | Gasledning till Italien från källor i Libyen |
| --- | --- |

9.20

Gasledning till Italien från källor i Libyen

| 9.21 | Gasledning till Europeiska unionen från källor i länderna vid Kaspiska havet |
| --- | --- |

9.21

Gasledning till Europeiska unionen från källor i länderna vid Kaspiska havet

| 9.22 | Gasledning Grekland–Turkiet |
| --- | --- |

9.22

Gasledning Grekland–Turkiet

| 9.23 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Grekland och övriga länder på Balkanhalvön via Ukraina, Moldavien, Rumänien och Bulgarien |
| --- | --- |

9.23

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Grekland och övriga länder på Balkanhalvön via Ukraina, Moldavien, Rumänien och Bulgarien

| 9.24 | Gasledning St. Zagora (Bulgarien)–Ihtiman (Bulgarien) |
| --- | --- |

9.24

Gasledning St. Zagora (Bulgarien)–Ihtiman (Bulgarien)

| 9.25 | Transadriatisk ledning–naturgasledning för transport av gas som importeras från området vid Kaspiska havet, Ryssland eller Mellanöstern för anslutning till Italien och energimarknaderna i Sydösteuropa |
| --- | --- |

9.25

Transadriatisk ledning–naturgasledning för transport av gas som importeras från området vid Kaspiska havet, Ryssland eller Mellanöstern för anslutning till Italien och energimarknaderna i Sydösteuropa

| 9.26 | Anslutningsledningar mellan gasnäten i Tyskland, Tjeckien, Österrike och Italien |
| --- | --- |

9.26

Anslutningsledningar mellan gasnäten i Tyskland, Tjeckien, Österrike och Italien

| 9.27 | Gasledningar från ryska källor till Italien via Ukraina, Slovakien, Ungern och Slovenien |
| --- | --- |

9.27

Gasledningar från ryska källor till Italien via Ukraina, Slovakien, Ungern och Slovenien

| 9.28 | Ökning av transportkapaciteten hos TENP-gasledningen från Nederländerna till Italien via Tyskland |
| --- | --- |

9.28

Ökning av transportkapaciteten hos TENP-gasledningen från Nederländerna till Italien via Tyskland

| 9.29 | Gasledning Taisnieres (FR)–Oltingue (CH) |
| --- | --- |

9.29

Gasledning Taisnieres (FR)–Oltingue (CH)

| 9.30 | Gasledning från Danmark till Polen, eventuellt via Sverige |
| --- | --- |

9.30

Gasledning från Danmark till Polen, eventuellt via Sverige

| 9.31 | Nybro (DK)–Dragør (DK), gasledning inklusive förbindelseledning till lagerutrymmen i Stenlille (DK) |
| --- | --- |

9.31

Nybro (DK)–Dragør (DK), gasledning inklusive förbindelseledning till lagerutrymmen i Stenlille (DK)

| 9.32 | Gasnät från källorna i Barents hav till Europeiska unionen via Sverige och Finland |
| --- | --- |

9.32

Gasnät från källorna i Barents hav till Europeiska unionen via Sverige och Finland

| 9.33 | Gasledning från gasfältet i Corrib (IE), offshore |
| --- | --- |

9.33

Gasledning från gasfältet i Corrib (IE), offshore

| 9.34 | Gasledning från källor i Algeriet till Italien via Sardinien med en grenledning till Korsika |
| --- | --- |

9.34

Gasledning från källor i Algeriet till Italien via Sardinien med en grenledning till Korsika

| 9.35 | Gasnät från källorna i Mellanöstern till Europeiska unionen |
| --- | --- |

9.35

Gasnät från källorna i Mellanöstern till Europeiska unionen

| 9.36 | Gasledning från Norge till Förenade kungariket |
| --- | --- |

9.36

Gasledning från Norge till Förenade kungariket

| 9.37 | Anslutning Pécs (HU)–Kroatien |
| --- | --- |

9.37

Anslutning Pécs (HU)–Kroatien

| 9.38 | Anslutning Szeged (HU)–Oradea (RO) |
| --- | --- |

9.38

Anslutning Szeged (HU)–Oradea (RO)

| 9.39 | Anslutning Vecsés (HU)–Slovakien |
| --- | --- |

9.39

Anslutning Vecsés (HU)–Slovakien

| 9.40 | Kapacitetsökning Beregdaróc (HU)–Ukraina |
| --- | --- |

9.40

Kapacitetsökning Beregdaróc (HU)–Ukraina

10.   Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade gasnäten på den inre marknaden

(Ännu inga specifikationer fastställda).

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 10 december 2003 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (1).

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande (2) den 2 juni 2004. Regionkommittén beslutade att inte avge något yttrande.

Europaparlamentet antog sitt yttrande (3) vid första behandlingen den 7 juni 2005.

Den 1 december 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget.

II.   FÖRSLAGETS SYFTE

Det huvudsakliga syftet med förslaget är, särskilt med hänsyn till de nya medlemsstaterna, att anpassa de riktlinjer för transeuropeiska energinät som antogs i juni 2003 (4) och möjliggöra finansiering (5) av projekt som är av gemensamt intresse för den utvidgade unionen. Översynen av riktlinjerna inbegriper projekt som kommer att underlätta nya medlemsstaters integration i den inre marknaden för energi och gas. I förslaget behandlas också nödvändigheten av projekt som inbegriper ”grannländerna”.

När det gäller de mekanismer som planeras för förberedandet och genomförandet av prioriterade projekt föreslog dessutom kommissionen två nya bestämmelser, nämligen

| a) | en förklaring om europeiskt intresse när det gäller sådana gränsöverskridande prioriterade projekt som är av stor betydelse för integrationen av de berörda näten, och |
| --- | --- |

a)

en förklaring om europeiskt intresse när det gäller sådana gränsöverskridande prioriterade projekt som är av stor betydelse för integrationen av de berörda näten, och

| b) | en möjlighet för kommissionen att utse en europeisk samordnare för en viss prioriterad förbindelse eller ett enskilt prioriterat projekt. |
| --- | --- |

b)

en möjlighet för kommissionen att utse en europeisk samordnare för en viss prioriterad förbindelse eller ett enskilt prioriterat projekt.

Slutligen skall enligt förslaget också ”olefiniska gaser” inkluderas i beslutets räckvidd. Projekt som avser olefiniska gaser skulle dock inte kunna beviljas gemenskapsfinansiering enligt förordning (EG) nr 2236/95.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter och huvudsakliga ändringar som gjorts av rådet

Rent allmänt försökte rådet förenkla beslutets struktur (när det gäller prioriteringsnivåer och antal bilagor) och se till att det i möjligaste mån överensstämmer med beslut 1229/2003/EG.

Rådet stöder kommissionens huvudsakliga syfte med förslaget, dvs. att anpassa riktlinjerna för transeuropeiska energinät till följderna av unionens senaste utvidgning. Rådet accepterade dock inte de nya delar som kommissionen infört i detta förslag (jämfört med beslut nr 1229/2003/EG), nämligen skapandet av ytterligare en ny kategori av ”projekt av europeiskt intresse” (artikel 8), kombinerad med bestämmelser om genomförandet av sådana projekt (artikel 9) och den europeiska samordnaren (artikel 10).

Det har anförts att dessa nya bestämmelser har godtagits av rådet när det gäller transeuropeiska transportnät. Två betydande skillnader finns dock mellan transeuropeiska energinät och transeuropeiska transportnät, nämligen den mycket snäva budgeten för transeuropeiska energinät och det faktum att det i allmänhet är privata investerare som åtar sig energiinfrastrukturprojekt. Således skulle konsekvensen av införandet av en ny kategori ”projekt av europeiskt intresse” i praktiken kunna bli att TEN-finansiering av ”normala prioriterade projekt” som en privat investerare skulle vara beredd att ta i övervägande faktiskt helt och hållet utesluts. När det gäller bestämmelserna om en eventuell ”europeisk samordnare” anser rådet att mycket mindre byråkratiska bestämmelser kan fastställas för samma syfte, vilket Europaparlamentet självt noterade i sin ändring 21.

I detta avseende noterar rådet den stora räckvidden för bestämmelsen om bemyndigande i artikel 8.2. Med hänsyn till de båda ovannämnda skillnaderna och den negativa konsekvens som införandet av en extra kategori kan ha för förverkligandet av andra livskraftiga projekt anser rådet att merkostnaderna och den administrativa börda som medlemsstaterna åläggs som ett resultat av bestämmelserna i artiklarna 8–10 i kommissionens förslag inte står i proportion till deras potentiella fördelar.

Vid ett informellt trepartsmöte med Europaparlamentet under förberedandet av den gemensamma ståndpunkten nåddes kompromisser när det gäller frågorna om lämpliga hänvisningar till olefiniska gaser och förnybara energikällor. Dessa kompromisser har tagits med i den gemensamma ståndpunkten.

2.   Europaparlamentets ändringar

I fråga om de 30 ändringar som antagits av Europaparlamentet godtog rådet följande 20 ändringar:

| — | I sin helhet (i vissa fall med omarbetning av lydelsen): ändringarna 1, 2, 4, 5 (skäl 6), 6 (skäl 11), 8 (skäl 14a), 11, 16, 22 (artikel 8.1), 23 (artikel 9) och 30. |
| --- | --- |

—

I sin helhet (i vissa fall med omarbetning av lydelsen): ändringarna 1, 2, 4, 5 (skäl 6), 6 (skäl 11), 8 (skäl 14a), 11, 16, 22 (artikel 8.1), 23 (artikel 9) och 30.

| — | Delvis: ändringarna 7 (skäl 14), 12, 17 och 24–29 (6). |
| --- | --- |

—

Delvis: ändringarna 7 (skäl 14), 12, 17 och 24–29 (6).

Rådet avslog följande tio ändringar: 3, 9, 10, 13, 14, 15, 18, 19, 38 och 21.

3.   Andra ändringar som gjorts av rådet

När det gäller kommissionens förslag har rådet gjort ett antal ändringar som återges nedan.

| — | I enlighet med strykningen av artiklarna 8–10 strök rådet i skälen också hänvisningarna till förklaringen om europeiskt intresse (skäl 6 andra meningen) och den europeiska samordnaren (skäl 9). För att bibehålla vissa delar av dessa artiklar och skäl införde rådet dock de nya skälen 9, 10, 12 och 13 i sin gemensamma ståndpunkt. Ett nytt skäl 5 om olefiniska gaser lades också till. |
| --- | --- |

—

I enlighet med strykningen av artiklarna 8–10 strök rådet i skälen också hänvisningarna till förklaringen om europeiskt intresse (skäl 6 andra meningen) och den europeiska samordnaren (skäl 9). För att bibehålla vissa delar av dessa artiklar och skäl införde rådet dock de nya skälen 9, 10, 12 och 13 i sin gemensamma ståndpunkt. Ett nytt skäl 5 om olefiniska gaser lades också till.

| — | I artikel 4.2 b infördes en hänvisning till ”kandidatländer”. Hänvisningen till olefiniska gaser ströks (artikel 4.3 c i kommissionens förslag). |
| --- | --- |

—

I artikel 4.2 b infördes en hänvisning till ”kandidatländer”. Hänvisningen till olefiniska gaser ströks (artikel 4.3 c i kommissionens förslag).

| — | Hänvisningen till ”prioriterade projekt” ströks i artikel 5 a. |
| --- | --- |

—

Hänvisningen till ”prioriterade projekt” ströks i artikel 5 a.

| — | I artikel 6.6 ersattes ”efter att ha hört” [medlemsstaterna] med ”genom överenskommelse med”, och en hänvisning till multilaterala avtal lades till. |
| --- | --- |

—

I artikel 6.6 ersattes ”efter att ha hört” [medlemsstaterna] med ”genom överenskommelse med”, och en hänvisning till multilaterala avtal lades till.

| — | En hänvisning till ”ansvariga företag” lades till i artikel 7.2. |
| --- | --- |

—

En hänvisning till ”ansvariga företag” lades till i artikel 7.2.

| — | I artikel 12 (artikel 9 i den gemensamma ståndpunkten) föreskrevs det att privat finansiering eller finansiering av ekonomiska aktörer skall vara ”den huvudsakliga finansieringskällan”. |
| --- | --- |

—

I artikel 12 (artikel 9 i den gemensamma ståndpunkten) föreskrevs det att privat finansiering eller finansiering av ekonomiska aktörer skall vara ”den huvudsakliga finansieringskällan”.

| — | När det gäller bilagorna erinras det om att bilagorna I och IV slogs ihop och att vissa ytterligare ändringar och korrigeringar av projekten gjordes med kommissionens samtycke. Dessa ändringar återspeglas i Europaparlamentets ändringar 24–30. |
| --- | --- |

—

När det gäller bilagorna erinras det om att bilagorna I och IV slogs ihop och att vissa ytterligare ändringar och korrigeringar av projekten gjordes med kommissionens samtycke. Dessa ändringar återspeglas i Europaparlamentets ändringar 24–30.

IV.   SLUTSATS

Rådet ställer sig bakom det huvudsakliga syftet med kommissionens förslag, vilket är att anpassa riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten till följderna av unionens senaste utvidgning. Rådet har inom ramen för ett informellt trepartsmöte godtagit kompromisslösningar i olika frågor. Med hänsyn till den betydelse som anpassningen av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten har för unionen i sin helhet och i synnerhet för de nya medlemsstaterna tillstyrker rådet ett snabbt antagande av ett lätt genomförbart beslut.

---

(1)  Dok. 6218/04 ENER 49 RELEX 62 CODEC 198, ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(2)  EUT C 241, 28.9.2004, s. 17.

(3)  Dok. 9835/05 CODEC 471 ENER 92 RELEX 295, ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut nr 1254/96/EG (EUT L 176, 15.7.2003, s. 11).

(5)  Det erinras om att beviljandet av gemenskapsfinansieringsstöd på området för transeuropeiska nät styrs av förordning (EG) nr 2236/95, ändrad genom förordning (EG) nr 807/2004 av den 21 april 2004.

(6)

Anm.: I ändringarna 24–29, som avser bilagorna, godtog rådet inte hänvisningarna till ”projekt av europeiskt intresse” och inte heller ändringarna av bilaga I, Elnät, EL.7.

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 80/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 80/27

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 2/2006

antagen av rådet den 8 december 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel

(2006/C 80 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Det finns ett stort antal näringsämnen och andra ingredienser som kan användas vid livsmedelstillverkning, bland annat vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror och fibrer samt olika växt- och örtextrakt. Tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel regleras i medlemsstaterna av olika nationella bestämmelser som hindrar den fria rörligheten för dessa produkter, skapar ojämlika konkurrensförhållanden och därigenom direkt påverkar den inre marknadens funktion. Det är därför nödvändigt att anta gemenskapsbestämmelser för att harmonisera nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Det finns ett stort antal näringsämnen och andra ingredienser som kan användas vid livsmedelstillverkning, bland annat vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror och fibrer samt olika växt- och örtextrakt. Tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel regleras i medlemsstaterna av olika nationella bestämmelser som hindrar den fria rörligheten för dessa produkter, skapar ojämlika konkurrensförhållanden och därigenom direkt påverkar den inre marknadens funktion. Det är därför nödvändigt att anta gemenskapsbestämmelser för att harmonisera nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel.

| (2) | Denna förordning syftar till att reglera tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och användningen av vissa andra ämnen eller ingredienser som innehåller andra ämnen än vitaminer och mineralämnen och som tillsätts i livsmedel eller används i livsmedelstillverkning under förhållanden som leder till intag i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller på annat sätt torde utgöra en potentiell risk för konsumenterna. I avsaknad av särskilda gemenskapsbestämmelser om förbud mot eller begränsning av användning av ämnen eller ingredienser som innehåller andra substanser än vitaminer och mineralämnen enligt denna förordning eller enligt andra särskilda gemenskapsbestämmelser får relevanta nationella bestämmelser tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Denna förordning syftar till att reglera tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och användningen av vissa andra ämnen eller ingredienser som innehåller andra ämnen än vitaminer och mineralämnen och som tillsätts i livsmedel eller används i livsmedelstillverkning under förhållanden som leder till intag i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller på annat sätt torde utgöra en potentiell risk för konsumenterna. I avsaknad av särskilda gemenskapsbestämmelser om förbud mot eller begränsning av användning av ämnen eller ingredienser som innehåller andra substanser än vitaminer och mineralämnen enligt denna förordning eller enligt andra särskilda gemenskapsbestämmelser får relevanta nationella bestämmelser tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av fördraget.

| (3) | I några medlemsstater föreskrivs obligatorisk tillsättning av vissa vitaminer och mineralämnen i vissa vanliga livsmedel av folkhälsoskäl. Dessa skäl kan vara relevanta på nationell eller till och med regional nivå men torde för närvarande inte innebära att obligatorisk tillsättning av näringsämnen bör harmoniseras i hela gemenskapen. Bestämmelser härom kan dock komma att antas på gemenskapsnivå om och när så anses vara lämpligt. Under tiden är det av värde att sammanställa information om sådana nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

I några medlemsstater föreskrivs obligatorisk tillsättning av vissa vitaminer och mineralämnen i vissa vanliga livsmedel av folkhälsoskäl. Dessa skäl kan vara relevanta på nationell eller till och med regional nivå men torde för närvarande inte innebära att obligatorisk tillsättning av näringsämnen bör harmoniseras i hela gemenskapen. Bestämmelser härom kan dock komma att antas på gemenskapsnivå om och när så anses vara lämpligt. Under tiden är det av värde att sammanställa information om sådana nationella åtgärder.

| (4) | Livsmedelstillverkarna kan tillsätta vitaminer och mineralämnen i livsmedel, antingen på frivillig grund eller för att detta är obligatoriskt enligt viss gemenskapslagstiftning. Dessa ämnen får också tillsättas av tekniska skäl som tillsatser, färgämnen och aromer eller inom andra liknande användningsområden, till exempel godkända oenologiska metoder och processer enligt relevant gemenskapslagstiftning. Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar särskilda gemenskapsbestämmelser om tillsättning eller användning av vitaminer och mineralämnen i specifika produkter eller produktgrupper eller i andra syften än dem som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Livsmedelstillverkarna kan tillsätta vitaminer och mineralämnen i livsmedel, antingen på frivillig grund eller för att detta är obligatoriskt enligt viss gemenskapslagstiftning. Dessa ämnen får också tillsättas av tekniska skäl som tillsatser, färgämnen och aromer eller inom andra liknande användningsområden, till exempel godkända oenologiska metoder och processer enligt relevant gemenskapslagstiftning. Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar särskilda gemenskapsbestämmelser om tillsättning eller användning av vitaminer och mineralämnen i specifika produkter eller produktgrupper eller i andra syften än dem som omfattas av denna förordning.

| (5) | Eftersom detaljerade bestämmelser om kosttillskott som innehåller vitaminer och mineralämnen har antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (3), bör de bestämmelser i denna förordning som rör vitaminer och mineralämnen inte tillämpas på kosttillskott. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom detaljerade bestämmelser om kosttillskott som innehåller vitaminer och mineralämnen har antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (3), bör de bestämmelser i denna förordning som rör vitaminer och mineralämnen inte tillämpas på kosttillskott.

| (6) | Vitaminer och mineralämnen tillsätts i livsmedel av tillverkarna i flera olika syften, bl.a. för att återställa en halt om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, eller för att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka de är avsedda att utgöra ett alternativ. |
| --- | --- |

(6)

Vitaminer och mineralämnen tillsätts i livsmedel av tillverkarna i flera olika syften, bl.a. för att återställa en halt om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, eller för att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka de är avsedda att utgöra ett alternativ.

| (7) | Lämplig och varierad kost i mängder som fastställs och rekommenderas enligt allmänt vedertagna vetenskapliga rön kan under normala förhållanden innehålla alla näringsämnen som behövs för en normal utveckling och för att bibehålla hälsan. Undersökningar visar dock att denna ideala situation inte uppnås vare sig för alla vitaminer och mineralämnen eller hos alla befolkningsgrupper i gemenskapen. Livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen tycks utgöra ett avsevärt bidrag till intaget av dessa näringsämnen och kan således anses utgöra ett positivt bidrag till det totala intaget. |
| --- | --- |

(7)

Lämplig och varierad kost i mängder som fastställs och rekommenderas enligt allmänt vedertagna vetenskapliga rön kan under normala förhållanden innehålla alla näringsämnen som behövs för en normal utveckling och för att bibehålla hälsan. Undersökningar visar dock att denna ideala situation inte uppnås vare sig för alla vitaminer och mineralämnen eller hos alla befolkningsgrupper i gemenskapen. Livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen tycks utgöra ett avsevärt bidrag till intaget av dessa näringsämnen och kan således anses utgöra ett positivt bidrag till det totala intaget.

| (8) | Det kan konstateras att vissa näringsbrister för närvarande förekommer i gemenskapen, även om detta inte är så vanligt. Förändringar i den socioekonomiska situationen inom gemenskapen och de olika befolkningsgruppernas livsstilar har lett till olika näringsbehov och ändrade kostvanor. Detta har i sin tur lett till förändringar i olika befolkningsgruppers energi- och näringsbehov och till att intaget av vissa vitaminer och mineralämnen i dessa grupper torde ligga under det rekommenderade intaget i olika medlemsstater. Dessutom visar nyare vetenskapliga rön att intaget av vissa näringsämnen skulle kunna vara högre än det som för närvarande rekommenderas för att bästa möjliga hälsa och välbefinnande skall kunna bevaras. |
| --- | --- |

(8)

Det kan konstateras att vissa näringsbrister för närvarande förekommer i gemenskapen, även om detta inte är så vanligt. Förändringar i den socioekonomiska situationen inom gemenskapen och de olika befolkningsgruppernas livsstilar har lett till olika näringsbehov och ändrade kostvanor. Detta har i sin tur lett till förändringar i olika befolkningsgruppers energi- och näringsbehov och till att intaget av vissa vitaminer och mineralämnen i dessa grupper torde ligga under det rekommenderade intaget i olika medlemsstater. Dessutom visar nyare vetenskapliga rön att intaget av vissa näringsämnen skulle kunna vara högre än det som för närvarande rekommenderas för att bästa möjliga hälsa och välbefinnande skall kunna bevaras.

| (9) | Endast sådana vitaminer och mineralämnen som normalt förekommer i kosten och intas som en del av denna och som anses vara essentiella näringsämnen bör tillåtas som tillsatser i livsmedel, även om detta inte innebär att de nödvändigtvis måste tillsättas. Eventuell oenighet om vilka dessa essentiella näringsämnen är bör undvikas. Det är därför lämpligt att upprätta en positivlista över sådana vitaminer och mineralämnen. |
| --- | --- |

(9)

Endast sådana vitaminer och mineralämnen som normalt förekommer i kosten och intas som en del av denna och som anses vara essentiella näringsämnen bör tillåtas som tillsatser i livsmedel, även om detta inte innebär att de nödvändigtvis måste tillsättas. Eventuell oenighet om vilka dessa essentiella näringsämnen är bör undvikas. Det är därför lämpligt att upprätta en positivlista över sådana vitaminer och mineralämnen.

| (10) | Kemiska ämnen som används som källa för vitaminer och mineralämnen som kan tillsättas i livsmedel bör vara säkra och dessutom biotillgängliga, dvs. vara i en form som kroppen kan tillgodogöra sig. Därför bör även en positivlista över sådana ämnen upprättas. Ämnen som utifrån ovan nämnda kriterier för säkerhet och biotillgänglighet har godkänts av vetenskapliga livsmedelskommittén i ett yttrande av den 12 maj 1999 och som kan användas vid tillverkning av livsmedel för spädbarn och småbarn, andra livsmedel för särskilda näringsändamål eller kosttillskott bör tas upp i denna positivlista. Trots att natriumklorid (koksalt) inte förekommer bland ämnena i denna lista får detta ämne även i fortsättningen användas som en ingrediens vid beredning av livsmedel. |
| --- | --- |

(10)

Kemiska ämnen som används som källa för vitaminer och mineralämnen som kan tillsättas i livsmedel bör vara säkra och dessutom biotillgängliga, dvs. vara i en form som kroppen kan tillgodogöra sig. Därför bör även en positivlista över sådana ämnen upprättas. Ämnen som utifrån ovan nämnda kriterier för säkerhet och biotillgänglighet har godkänts av vetenskapliga livsmedelskommittén i ett yttrande av den 12 maj 1999 och som kan användas vid tillverkning av livsmedel för spädbarn och småbarn, andra livsmedel för särskilda näringsändamål eller kosttillskott bör tas upp i denna positivlista. Trots att natriumklorid (koksalt) inte förekommer bland ämnena i denna lista får detta ämne även i fortsättningen användas som en ingrediens vid beredning av livsmedel.

| (11) | Det är viktigt att vid behov snabbt se över de ovannämnda listorna för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För att förenkla och påskynda förfarandet bör denna översyn ske genom genomförandeåtgärder av teknisk art, vilka kan anförtros kommissionen att besluta om. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att vid behov snabbt se över de ovannämnda listorna för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För att förenkla och påskynda förfarandet bör denna översyn ske genom genomförandeåtgärder av teknisk art, vilka kan anförtros kommissionen att besluta om.

| (12) | Om vitaminer och mineralämnen har tillsatts i livsmedel framhåller tillverkarna oftast detta i reklamen, och konsumenterna kan därför få intrycket att produkterna har ett bättre näringsvärde eller andra fysiologiska eller hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter utan tillsatta näringsämnen. Detta kan få konsumenterna att göra vissa val som av andra skäl inte är önskvärda. För att motverka denna potentiella icke önskvärda effekt anses det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller i vilka produkter vitaminer och mineralämnen får tillsättas, utöver de begränsningar som uppkommer naturligt på grund av tekniska hänsyn eller som är nödvändiga av säkerhetsskäl när de högsta halterna av vitaminer och mineralämnen i sådana produkter fastställs. Att produkten innehåller vissa ämnen, till exempel alkohol, skulle i detta sammanhang vara ett lämpligt kriterium för att inte tillåta tillsättning av vitaminer och mineralämnen. Varje undantag från förbud mot tillsättning av vitaminer och mineralämnen i alkoholhaltiga drycker bör begränsas till skydd av traditionella vinrecept, varvid produkterna i fråga bör anmälas till kommissionen. Inga påståenden om närings- eller hälsofördelar med sådana tillsatser bör göras. För att undvika oklarhet bland konsumenterna om det naturliga näringsvärdet hos färskvaror bör man dessutom heller inte tillåta att vitaminer och mineralämnen tillsätts i dessa. |
| --- | --- |

(12)

Om vitaminer och mineralämnen har tillsatts i livsmedel framhåller tillverkarna oftast detta i reklamen, och konsumenterna kan därför få intrycket att produkterna har ett bättre näringsvärde eller andra fysiologiska eller hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter utan tillsatta näringsämnen. Detta kan få konsumenterna att göra vissa val som av andra skäl inte är önskvärda. För att motverka denna potentiella icke önskvärda effekt anses det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller i vilka produkter vitaminer och mineralämnen får tillsättas, utöver de begränsningar som uppkommer naturligt på grund av tekniska hänsyn eller som är nödvändiga av säkerhetsskäl när de högsta halterna av vitaminer och mineralämnen i sådana produkter fastställs. Att produkten innehåller vissa ämnen, till exempel alkohol, skulle i detta sammanhang vara ett lämpligt kriterium för att inte tillåta tillsättning av vitaminer och mineralämnen. Varje undantag från förbud mot tillsättning av vitaminer och mineralämnen i alkoholhaltiga drycker bör begränsas till skydd av traditionella vinrecept, varvid produkterna i fråga bör anmälas till kommissionen. Inga påståenden om närings- eller hälsofördelar med sådana tillsatser bör göras. För att undvika oklarhet bland konsumenterna om det naturliga näringsvärdet hos färskvaror bör man dessutom heller inte tillåta att vitaminer och mineralämnen tillsätts i dessa.

| (13) | Denna förordning är inte avsedd att omfatta användningen av vitaminer och mineralämnen i spårämnesmängder som äkthetsmarkörer i syfte att bekämpa bedrägeri. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning är inte avsedd att omfatta användningen av vitaminer och mineralämnen i spårämnesmängder som äkthetsmarkörer i syfte att bekämpa bedrägeri.

| (14) | Alltför höga intag av vitaminer och mineralämnen kan medföra negativa effekter, vilket innebär att det i förekommande fall måste fastställas högsta säkra halter för dessa när de tillsätts i livsmedel. Dessa halter måste vara sådana att normal användning av produkten, i enlighet med de anvisningar som tillverkaren tillhandahåller och som led i en varierad kost, inte medför någon risk för konsumenten. Dessa halter bör därför vara högsta säkra totalhalter av vitaminer och mineralämnen som förekommer naturligt i livsmedlet och/eller tillsätts i livsmedlet av tekniska eller andra skäl. |
| --- | --- |

(14)

Alltför höga intag av vitaminer och mineralämnen kan medföra negativa effekter, vilket innebär att det i förekommande fall måste fastställas högsta säkra halter för dessa när de tillsätts i livsmedel. Dessa halter måste vara sådana att normal användning av produkten, i enlighet med de anvisningar som tillverkaren tillhandahåller och som led i en varierad kost, inte medför någon risk för konsumenten. Dessa halter bör därför vara högsta säkra totalhalter av vitaminer och mineralämnen som förekommer naturligt i livsmedlet och/eller tillsätts i livsmedlet av tekniska eller andra skäl.

| (15) | Dessa högsta halter och alla övriga villkor som begränsar tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel bör därför fastställas med beaktande av de övre säkra nivåer av dessa vitaminer och mineralämnen som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga rön och potentiellt intag via andra livsmedel. Vederbörlig hänsyn bör även tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen hos befolkningen. Där det är nödvändigt att införa begränsningar för vissa vitaminer och mineralämnen när det gäller i vilka livsmedel de kan tillsättas, bör man prioritera syftet att återställa halten, om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, och att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka dessa livsmedel är avsedda att utgöra ett alternativ. |
| --- | --- |

(15)

Dessa högsta halter och alla övriga villkor som begränsar tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel bör därför fastställas med beaktande av de övre säkra nivåer av dessa vitaminer och mineralämnen som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga rön och potentiellt intag via andra livsmedel. Vederbörlig hänsyn bör även tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen hos befolkningen. Där det är nödvändigt att införa begränsningar för vissa vitaminer och mineralämnen när det gäller i vilka livsmedel de kan tillsättas, bör man prioritera syftet att återställa halten, om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, och att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka dessa livsmedel är avsedda att utgöra ett alternativ.

| (16) | Vitaminer och mineralämnen som tillsätts i livsmedel bör resultera i att livsmedlen innehåller en lägsta mängd av dessa ämnen. Alltför små och obetydliga mängder vitaminer och mineralämnen i sådana berikade livsmedel skulle vara vilseledande och inte innebära någon fördel för konsumenten. Samma princip ligger bakom kravet att dessa näringsämnen bör förekomma i betydande mängd i livsmedlet för att de skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen. Det är därför lämpligt att de lägsta mängderna av vitaminer och mineralämnen i livsmedel till vilka vitaminer och mineralämnen har tillsatts motsvarar de betydande mängder som livsmedlet bör innehålla för att dessa näringsämnen skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen, såvida inte annat fastställs genom befogade undantag. |
| --- | --- |

(16)

Vitaminer och mineralämnen som tillsätts i livsmedel bör resultera i att livsmedlen innehåller en lägsta mängd av dessa ämnen. Alltför små och obetydliga mängder vitaminer och mineralämnen i sådana berikade livsmedel skulle vara vilseledande och inte innebära någon fördel för konsumenten. Samma princip ligger bakom kravet att dessa näringsämnen bör förekomma i betydande mängd i livsmedlet för att de skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen. Det är därför lämpligt att de lägsta mängderna av vitaminer och mineralämnen i livsmedel till vilka vitaminer och mineralämnen har tillsatts motsvarar de betydande mängder som livsmedlet bör innehålla för att dessa näringsämnen skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen, såvida inte annat fastställs genom befogade undantag.

| (17) | Fastställande av högsta halter och andra villkor för användningen baserade på de principer och kriterier som anges i denna förordning och fastställande av lägsta halter är genomförandeåtgärder av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet. |
| --- | --- |

(17)

Fastställande av högsta halter och andra villkor för användningen baserade på de principer och kriterier som anges i denna förordning och fastställande av lägsta halter är genomförandeåtgärder av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet.

| (18) | Allmänna bestämmelser om märkning samt definitioner finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (4). Denna förordning bör därför endast omfatta nödvändiga ytterligare bestämmelser. Dessa ytterligare bestämmelser bör också tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (5). |
| --- | --- |

(18)

Allmänna bestämmelser om märkning samt definitioner finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (4). Denna förordning bör därför endast omfatta nödvändiga ytterligare bestämmelser. Dessa ytterligare bestämmelser bör också tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (5).

| (19) | Eftersom produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen är näringsmässigt viktiga och potentiellt påverkar kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma dessa produkters generella näringskvalitet. Med avvikelse från artikel 2 i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (6) bör näringsvärdesdeklaration därför vara obligatoriskt. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen är näringsmässigt viktiga och potentiellt påverkar kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma dessa produkters generella näringskvalitet. Med avvikelse från artikel 2 i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (6) bör näringsvärdesdeklaration därför vara obligatoriskt.

| (20) | En normal och varierad kost innehåller många ingredienser som i sin tur innehåller många olika ämnen. Intaget av dessa ämnen eller ingredienser vid normal och traditionell användning i dagens kosthållning torde inte ge anledning till oro och behöver inte regleras. Vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen eller ingredienser som innehåller sådana ämnen tillsätts dock i livsmedel som extrakt eller koncentrat, och detta kan leda till att intaget blir betydligt högre än med en väl sammansatt och varierad kost. Det kan i vissa fall starkt ifrågasättas om dessa metoder är säkra, och det är oklart vilka fördelar de innebär. De bör därför regleras. Det är i sådana fall lämpligt att livsmedelsföretagarna, som ansvarar för att de livsmedel som de släpper ut på marknaden är säkra, har bevisbördan när det gäller deras säkerhet. |
| --- | --- |

(20)

En normal och varierad kost innehåller många ingredienser som i sin tur innehåller många olika ämnen. Intaget av dessa ämnen eller ingredienser vid normal och traditionell användning i dagens kosthållning torde inte ge anledning till oro och behöver inte regleras. Vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen eller ingredienser som innehåller sådana ämnen tillsätts dock i livsmedel som extrakt eller koncentrat, och detta kan leda till att intaget blir betydligt högre än med en väl sammansatt och varierad kost. Det kan i vissa fall starkt ifrågasättas om dessa metoder är säkra, och det är oklart vilka fördelar de innebär. De bör därför regleras. Det är i sådana fall lämpligt att livsmedelsföretagarna, som ansvarar för att de livsmedel som de släpper ut på marknaden är säkra, har bevisbördan när det gäller deras säkerhet.

| (21) | Eftersom livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen har särskilda egenskaper bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare möjligheter utöver de normala för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen har särskilda egenskaper bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare möjligheter utöver de normala för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter.

| (22) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl när det gäller tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl när det gäller tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (23) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning harmoniseras de bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som avser tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen till livsmedel, i syfte att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd.

2.   Bestämmelserna avseende vitaminer och mineralämnen i denna förordning skall inte gälla kosttillskott som omfattas av direktiv 2002/46/EG.

3.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om

| a) | livsmedel för särskilda näringsändamål samt, om det inte finns några särskilda bestämmelser, krav på sådana produkters sammansättning som är nödvändiga med tanke på målgruppens specifika näringsbehov, |
| --- | --- |

a)

livsmedel för särskilda näringsändamål samt, om det inte finns några särskilda bestämmelser, krav på sådana produkters sammansättning som är nödvändiga med tanke på målgruppens specifika näringsbehov,

| b) | nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser, |
| --- | --- |

b)

nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser,

| c) | genetiskt modifierade livsmedel, |
| --- | --- |

c)

genetiskt modifierade livsmedel,

| d) | livsmedelstillsatser och aromer, |
| --- | --- |

d)

livsmedelstillsatser och aromer,

| e) | godkända oenologiska metoder och processer. |
| --- | --- |

e)

godkända oenologiska metoder och processer.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med myndigheten: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (8).

KAPITEL II

TILLSÄTTNING AV VITAMINER OCH MINERALÄMNEN

Artikel 3

Krav för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

1.   Endast de vitaminer och/eller mineralämnen som förtecknas i bilaga I, i de former som förtecknas i bilaga II, får tillsättas i livsmedel enligt bestämmelserna i denna förordning.

2.   Vitaminer och mineralämnen får tillsättas i livsmedel, oberoende av om de vanligen ingår i livsmedlet eller ej, för att ta hänsyn till

| a) | en brist på en eller flera vitaminer och/eller ett eller flera mineralämnen hos befolkningen eller inom särskilda befolkningsgrupper som kan påvisas genom klinisk eller subklinisk evidens eller genom uppskattningar som visar att intaget av näringsämnen är lågt, eller |
| --- | --- |

a)

en brist på en eller flera vitaminer och/eller ett eller flera mineralämnen hos befolkningen eller inom särskilda befolkningsgrupper som kan påvisas genom klinisk eller subklinisk evidens eller genom uppskattningar som visar att intaget av näringsämnen är lågt, eller

| b) | möjligheten att förbättra nutritionsstatus hos befolkningen eller särskilda befolkningsgrupper och/eller avhjälpa eventuella brister i fråga om intaget av vitaminer och mineralämnen på grund av ändrade kostvanor, eller |
| --- | --- |

b)

möjligheten att förbättra nutritionsstatus hos befolkningen eller särskilda befolkningsgrupper och/eller avhjälpa eventuella brister i fråga om intaget av vitaminer och mineralämnen på grund av ändrade kostvanor, eller

| c) | utvecklingen av allmänt vedertagna vetenskapliga rön om vitaminers och mineralämnens betydelse från näringssynpunkt och följdeffekter på hälsan. |
| --- | --- |

c)

utvecklingen av allmänt vedertagna vetenskapliga rön om vitaminers och mineralämnens betydelse från näringssynpunkt och följdeffekter på hälsan.

3.   Ändringar av de förteckningar som avses i punkt 1 i denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 med beaktande av myndighetens yttrande.

Artikel 4

Begränsningar för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

Vitaminer och mineralämnen får inte tillsättas i

| a) | obearbetade livsmedel, bland annat frukt, grönsaker, kött, fjäderfä och fisk, |
| --- | --- |

a)

obearbetade livsmedel, bland annat frukt, grönsaker, kött, fjäderfä och fisk,

| b) | drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol, utom, med avvikelse från vad som sägs i artikel 3.2, produkter






  i) | som avses i artikel 44.6 och 44.13 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9), och |
| --- | --- | --- |

b)

drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol, utom, med avvikelse från vad som sägs i artikel 3.2, produkter

i)

som avses i artikel 44.6 och 44.13 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9), och

| ii) | som släpptes ut på marknaden före antagandet av denna förordning, och |
| --- | --- |

ii)

som släpptes ut på marknaden före antagandet av denna förordning, och

| iii) | som anmälts till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

iii)

som anmälts till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 11,

förutsatt att det inte görs några närings- eller hälsopåståenden.

Andra livsmedel eller livsmedelskategorier där vitaminer och mineralämnen inte får tillsättas får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 mot bakgrund av vetenskaplig evidens och med hänsyn till deras näringsvärde.

Artikel 5

Renhetskriterier

1.   Renhetskriterierna för vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, utom när de tillämpas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

2.   Om renhetskriterier har fastställts i gemenskapslagstiftningen för vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II, för användning vid livsmedelstillverkning för andra ändamål än dem som omfattas av denna förordning, skall de kriterierna gälla.

3.   För de vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II för vilka renhetskriterier inte fastställs i gemenskapslagstiftningen, skall de allmänt vedertagna renhetskriterier som rekommenderas av internationella organ tillämpas till dess att gemenskapsbestämmelser antagits, och nationella bestämmelser om strängare renhetskriterier får bibehållas.

Artikel 6

Villkor för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

1.   När ett vitamin eller ett mineralämne tillsätts i livsmedel, oavsett ändamål, får den totala mängden av vitaminet eller mineralämnet i livsmedlet när det säljs inte överstiga de högsta mängder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. För koncentrerade och torkade produkter skall de högsta mängder som fastställs vara de som finns i livsmedlen när de bereds för konsumtion enligt tillverkarens anvisningar.

2.   Eventuella villkor som begränsar eller förbjuder tillsättningen av ett visst vitamin eller mineralämne i ett livsmedel eller en livsmedelskategori skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

3.   De högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 skall fastställas med hänsyn till följande:

| a) | De övre säkra nivåerna för vitaminer och mineralämnen enligt vad som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering baserad på allmänt vedertagna vetenskapliga rön, i förekommande fall med beaktande av olika konsumentgruppers varierande grad av känslighet. |
| --- | --- |

a)

De övre säkra nivåerna för vitaminer och mineralämnen enligt vad som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering baserad på allmänt vedertagna vetenskapliga rön, i förekommande fall med beaktande av olika konsumentgruppers varierande grad av känslighet.

| b) | Intag av vitaminer och mineralämnen från andra kostkällor. |
| --- | --- |

b)

Intag av vitaminer och mineralämnen från andra kostkällor.

4.   Vid fastställandet av de högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 skall även vederbörlig hänsyn tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen för befolkningen.

5.   När de högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 fastställs för vitaminer och mineralämnen vilkas referensintag för befolkningen ligger nära den säkra övre nivån, skall även följande beaktas vid behov:

| a) | Enskilda produkters bidrag till den totala kosten för befolkningen i allmänhet eller för olika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

a)

Enskilda produkters bidrag till den totala kosten för befolkningen i allmänhet eller för olika befolkningsgrupper.

| b) | Produktens näringsprofil enligt förordning (EG) nr .../2006 (10). |
| --- | --- |

b)

Produktens näringsprofil enligt förordning (EG) nr .../2006 (10).

6.   Tillsättning av ett vitamin eller ett mineralämne i ett livsmedel skall leda till att livsmedlet innehåller åtminstone en betydande mängd av det vitaminet eller mineralämnet, om en sådan mängd definieras i bilagan till direktiv 90/496/EEG. De lägsta mängderna, inbegripet eventuella lägre mängder som avviker från de betydande mängder som nämns ovan, skall för särskilda livsmedel eller livsmedelskategorier fastställas enligt förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 7

Märkning, presentation och reklam

1.   I märkning och presentation av samt reklam för livsmedel som tillsatts vitaminer och mineralämnen får det inte påstås eller antydas att en väl sammansatt och varierad kost inte skulle tillhandahålla tillräckliga mängder näringsämnen. Undantag avseende ett särskilt näringsämne får om lämpligt beviljas enligt förfarandet i artikel 14.2.

2.   Märkning och presentation av samt reklam för livsmedel som tillsatts vitaminer och mineralämnen får inte förvirra eller vilseleda konsumenten i fråga om ett livsmedels eventuellt ökade näringsvärde till följd av tillsättningen av dessa näringsämnen.

3.   Näringsvärdesdeklarationer skall vara obligatoriska för sådana produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen som omfattas av denna förordning. Den information som skall lämnas skall bestå av de uppgifter som anges i artikel 4.1 grupp 2 i direktiv 90/496/EEG och av de totala ingående mängderna av de vitaminer och mineralämnen som tillsatts i livsmedlet.

4.   I märkningen av produkter som tillsatts vitaminer och mineralämnen får det finnas en uppgift som anger denna tillsättning enligt villkoren i förordning (EG) nr .../2006 (10).

5.   Denna artikel skall inte påverka andra bestämmelser i gällande livsmedelslagstiftning som är tillämpliga på särskilda livsmedelskategorier.

6.   Tillämpningsföreskrifter för denna artikel får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

KAPITEL III

TILLSÄTTNING AV VISSA ANDRA ÄMNEN

Artikel 8

Ämnen som omfattas av förbud eller begränsningar eller som är föremål för gemenskapens granskning

1.   Förfarandet i denna artikel skall följas om ett annat ämne än vitaminer och mineralämnen, eller en ingrediens som innehåller ett sådant annat ämne, tillsätts i livsmedel eller används vid livsmedelstillverkning under förhållanden som skulle leda till att ämnet intas i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller annars skulle komma att utgöra en potentiell risk för konsumenterna.

2.   På eget initiativ eller på grundval av information från medlemsstaterna får kommissionen, efter myndighetens bedömning av tillgänglig information i varje enskilt fall och i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, besluta att vid behov ta upp ämnet eller ingrediensen i bilaga III. Särskilt gäller följande:

| a) | Om det framgår att ämnet har en skadlig effekt på hälsan, skall ämnet och/eller den ingrediens som innehåller ämnet






  i) | tas upp i del A i bilaga III, vilket innebär ett förbud mot tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Om det framgår att ämnet har en skadlig effekt på hälsan, skall ämnet och/eller den ingrediens som innehåller ämnet

i)

tas upp i del A i bilaga III, vilket innebär ett förbud mot tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning, eller

| ii) | tas upp i del B i bilaga III, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som där anges. |
| --- | --- |

ii)

tas upp i del B i bilaga III, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som där anges.

| b) | Om det framgår att ämnet kan ha en skadlig effekt på hälsan utan att det ännu är vetenskapligt bevisat, skall ämnet tas upp i del C i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Om det framgår att ämnet kan ha en skadlig effekt på hälsan utan att det ännu är vetenskapligt bevisat, skall ämnet tas upp i del C i bilaga III.

3.   Gemenskapsbestämmelser som gäller särskilda livsmedel får även omfatta ytterligare begränsningar för eller förbud mot användning av vissa ämnen utöver dem som fastställs i denna förordning.

4.   Livsmedelsföretagare eller andra berörda parter får när som helst, för bedömning, lämna in dokumentation till myndigheten med vetenskapliga uppgifter som visar att ett ämne som förtecknas i del C i bilaga III är säkert enligt villkoren för dess användning i ett livsmedel eller en livsmedelskategori och en beskrivning av syftet med användningen. Myndigheten skall utan dröjsmål informera medlemsstaterna och kommissionen om inlämnandet och låta dem ta del av dokumentationen.

5.   Inom fyra år efter det att ett ämne har tagits upp i del C i bilaga III skall ett beslut fattas, enligt förfarandet i artikel 14.2 och med beaktande av myndighetens yttrande om den dokumentation som lämnats in för bedömning enligt punkt 4 i denna artikel, om huruvida användning av ämnet i del C i bilaga III skall tillåtas allmänt eller om ämnet i stället skall tas upp i del A eller B i bilaga III.

6.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 fastställa genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna artikel, inbegripet bestämmelser om den inlämning av dokumentation som avses i punkt 4 i denna artikel.

KAPITEL IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9

Gemenskapsregister

1.   Kommissionen skall upprätta och underhålla ett gemenskapsregister om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (nedan kallat ”registret”).

2.   Registret skall innehålla följande:

| a) | De vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga I.

| b) | De vitaminföreningar och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De vitaminföreningar och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga II.

| c) | De högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel och eventuella tillhörande villkor enligt artikel 6. |
| --- | --- |

c)

De högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel och eventuella tillhörande villkor enligt artikel 6.

| d) | Den information om nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

d)

Den information om nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen som avses i artikel 11.

| e) | Eventuella begränsningar för tillsättningen av vitaminer och mineralämnen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

e)

Eventuella begränsningar för tillsättningen av vitaminer och mineralämnen enligt artikel 4.

| f) | De ämnen för vilka dokumentation har lämnats in enligt artikel 17.1 b. |
| --- | --- |

f)

De ämnen för vilka dokumentation har lämnats in enligt artikel 17.1 b.

| g) | Information om de ämnen som avses i bilaga III och skälen till att de tagits upp där. |
| --- | --- |

g)

Information om de ämnen som avses i bilaga III och skälen till att de tagits upp där.

3.   Registret skall göras tillgängligt för allmänheten.

Artikel 10

Fri rörlighet för varor

Om inte annat följer av fördraget, särskilt artiklarna 28 och 30, får medlemsstaterna inte förbjuda eller begränsa handeln med livsmedel som överensstämmer med denna förordning och med gemenskapsrättsakter som antagits i syfte att genomföra denna, genom att tillämpa icke-harmoniserade nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel.

Artikel 11

Nationella bestämmelser

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (11) underrätta kommissionen om gällande nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen och om produkter som omfattas av undantaget i artikel 4 b.

2.   Om det saknas gemenskapsbestämmelser och en medlemsstat anser att det är nödvändigt att anta ny lagstiftning

| a) | om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen i särskilda livsmedel eller kategorier av livsmedel, eller |
| --- | --- |

a)

om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen i särskilda livsmedel eller kategorier av livsmedel, eller

| b) | om förbjuden eller begränsad användning av vissa andra ämnen vid tillverkning av särskilda livsmedel, |
| --- | --- |

b)

om förbjuden eller begränsad användning av vissa andra ämnen vid tillverkning av särskilda livsmedel,

skall den anmäla detta till kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 12.

Artikel 12

Anmälningsförfarande

1.   Om en medlemsstat anser att det är nödvändigt att anta ny lagstiftning, skall den anmäla de planerade åtgärderna och skälen för dessa till kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall samråda med den kommitté som avses i artikel 14, om den anser det lämpligt eller om en medlemsstat begär detta, och skall yttra sig om de planerade åtgärderna.

3.   Den berörda medlemsstaten får vidta de planerade åtgärderna tidigast sex månader efter anmälan enligt punkt 1 och förutsatt att kommissionens yttrande inte är negativt.

Om kommissionens yttrande är negativt skall kommissionen enligt förfarandet i artikel 14.2, och före utgången av den tid som avses i första stycket i denna punkt, avgöra om de planerade åtgärderna får genomföras. Kommissionen kan kräva vissa ändringar av de planerade åtgärderna.

Artikel 13

Skyddsåtgärder

1.   Om en medlemsstat har starka skäl att anse att en produkt innebär en fara för människors hälsa trots att den uppfyller kraven i denna förordning, får medlemsstaten tillfälligt upphäva eller begränsa tillämpningen av de berörda bestämmelserna inom sitt territorium.

Medlemsstaten skall omedelbart underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta och ange skälen för sitt beslut.

2.   Ett beslut skall fattas enligt förfarandet i artikel 14.2, när så är lämpligt efter det att myndigheten yttrat sig.

Kommissionen får inleda detta förfarande på eget initiativ.

3.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 får bibehålla upphävandet eller begränsningen fram till dess att den har underrättats om det beslut som avses i punkt 2.

Artikel 14

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats enligt artikel 58.1 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Övervakning

För att underlätta en effektiv övervakning av livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen, och av livsmedel som innehåller ämnen som förtecknas i delarna B och C i bilaga III, kan medlemsstaterna kräva att tillverkaren eller den som släpper ut sådana livsmedel på marknaden inom deras territorium skall underrätta den behöriga myndigheten om utsläppandet på marknaden genom att tillhandahålla en förlaga av den etikett som används för produkten. I sådana fall kan det också krävas information om att produkten dras tillbaka från marknaden.

Artikel 16

Utvärdering

Senast den ... (12) skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om effekterna av förordningens tillämpning, särskilt vad gäller utvecklingen på marknaden för livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen, konsumtionen av dessa, befolkningens intag av näringsämnen och ändrade kostvanor samt tillsats av vissa andra ämnen, och till denna rapport foga eventuella förslag till ändringar av denna förordning som kommissionen anser vara nödvändiga. I detta sammanhang skall medlemsstaterna lämna nödvändig relevant information till kommissionen senast den ... (13). Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall anges i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 17

Övergångsbestämmelser

1.   Medlemsstaterna får, med avvikelse från artikel 3.1 och till och med den ... (14), inom sina respektive territorier tillåta användning av vitaminer och mineralämnen som inte tas upp på förteckningen i bilaga I eller i andra former än dem som anges i bilaga II, förutsatt att

| a) | ämnet i fråga tillsätts i livsmedel som saluförs i gemenskapen den ... (15), och |
| --- | --- |

a)

ämnet i fråga tillsätts i livsmedel som saluförs i gemenskapen den ... (15), och

| b) | myndigheten inte avgett ett negativt yttrande om användningen av detta ämne eller en användning i denna form vid livsmedelstillverkning, på grundval av dokumentation som stöder användningen av ämnet och som skall ha lämnats in till kommissionen av medlemsstaten senast den ... (16). |
| --- | --- |

b)

myndigheten inte avgett ett negativt yttrande om användningen av detta ämne eller en användning i denna form vid livsmedelstillverkning, på grundval av dokumentation som stöder användningen av ämnet och som skall ha lämnats in till kommissionen av medlemsstaten senast den ... (16).

2.   Till och med den ... (14) får medlemsstaterna enligt bestämmelserna i fördraget fortsätta att tillämpa gällande nationella begränsningar av eller förbud mot handel med livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen som inte förtecknas i bilaga I eller i former som inte förtecknas i bilaga II.

3.   Medlemsstaterna får, i enlighet med bestämmelserna i fördraget, fortsätta att tillämpa gällande nationella bestämmelser om högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen förtecknade i bilaga I som tillsatts i livsmedel och om de villkor som gäller för denna tillsättning, till dess att motsvarande gemenskapsbestämmelser antagits i enlighet med artikel 6 eller i enlighet med andra särskilda gemenskapsbestämmelser.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den ... (17).

Livsmedel som släpps ut på marknaden eller märks före den ... (17) och som inte uppfyller kraven i denna förordning får saluföras till och med den ... (18).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ... 2006.

Ordförande

På Europaparlamentets vägnar

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 44.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 26 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

3

(4)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

4

(5)  Gemensam ståndpunkt (EG) nr 3/2006 (se sidan ... i detta nummer av EUT).

5

(6)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

8

(9)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1795/2003 (EUT L 262, 14.10.2003, s. 13).

9

(10)  Förordningen om näringspåståenden och hälsopåståenden från skäl 18.

10

(11)  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

11

(12)  Första dagen i sjätte månaden efter den dag då denna förordning träder i kraft + sex år.

12

(13)  Första dagen i sjätte månaden efter den dag då denna förordning träder i kraft + fem år.

13

(14)  Sju år efter den dag då denna förordning träder i kraft.

14

(15)  Den dag då denna förordning träder i kraft.

15

(16)  Tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft.

16

(17)  Första dagen i sjätte månaden efter den dag då denna förordning träder i kraft.

17

(18)  Sista dagen i tjugonionde månaden efter den dag då denna förordning träder i kraft.

18

---

BILAGA I

VITAMINER OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

1.   Vitaminer

Vitamin A

Vitamin D

Vitamin E

Vitamin K

Vitamin B1

Vitamin B2

Niacin

Pantotensyra

Vitamin B6

Folsyra

Vitamin B12

Biotin

Vitamin C

2.   Mineralämnen

Kalcium

Magnesium

Järn

Koppar

Jod

Zink

Mangan

Natrium

Kalium

Selen

Krom

Molybden

Fluorid

Klorid

Fosfor

---

BILAGA II

VITAMINFÖRENINGAR OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

1.   Vitaminföreningar

VITAMIN A

Retinol

Retinylacetat

Retinylpalmitat

Betakaroten

VITAMIN D

Kolekalciferol

Ergokalciferol

VITAMIN E

D-alfa-tokoferol

DL-alfa-tokoferol

D-alfa-tokoferylacetat

DL-alfa-tokoferylacetat

D-alfa-tokoferylsyrasuccinat

VITAMIN K

Fyllokinon (fytomenadion)

VITAMIN B1

Tiaminhydroklorid

Tiaminmononitrat

VITAMIN B2

Riboflavin

Natriumriboflavin-5'-fosfat

NIACIN

Nikotinsyra

Nikotinamid

PANTOTENSYRA

Kalcium-D-pantotenat

Natrium-D-pantotenat

Dexpantenol

VITAMIN B6

Pyridoxinhydroklorid

Pyridoxin-5'-fosfat

Pyridoxindipalmitat

FOLSYRA

Pteroylmonoglutaminsyra

VITAMIN B12

Cyanokobalamin

Hydroxykobalamin

BIOTIN

D-biotin

VITAMIN C

L-askorbinsyra

Natrium-L-askorbat

Kalcium-L-askorbat

Kalium-L-askorbat

L-askorbyl-6-palmitat

2.   Mineralämnen

Kalciumkarbonat

Kalciumklorid

Kalciumsalter av citronsyra

Kalciumglukonat

Kalciumglycerolfosfat

Kalciumlaktat

Kalciumsalter av ortofosforsyra

Kalciumhydroxid

Kalciumoxid

Kalciumsulfat

Magnesiumacetat

Magnesiumkarbonat

Magnesiumklorid

Magnesiumsalter av citronsyra

Magnesiumglukonat

Magnesiumglycerolfosfat

Magnesiumsalter av ortofosforsyra

Magnesiumlaktat

Magnesiumhydroxid

Magnesiumoxid

Magnesiumsulfat

Ferrokarbonat

Ferrocitrat

Ferriammoniumcitrat

Ferroglukonat

Ferrofumarat

Natriumferridifosfat

Ferrolaktat

Ferrosulfat

Ferridifosfat (ferripyrofosfat)

Ferrisackarat

Elementarjärn (karbonyljärn, elektrolytjärn, ferrum reductum)

Kopparkarbonat

Kopparcitrat

Kopparglukonat

Kopparsulfat

Kopparlysin-komplex

Natriumjodid

Natriumjodat

Kaliumjodid

Kaliumjodat

Zinkacetat

Zinkklorid

Zinkcitrat

Zinkglukonat

Zinklaktat

Zinkoxid

Zinkkarbonat

Zinksulfat

Mangankarbonat

Manganklorid

Mangancitrat

Manganglukonat

Manganglycerolfosfat

Mangansulfat

Natriumbikarbonat

Natriumkarbonat

Natriumcitrat

Natriumglukonat

Natriumlaktat

Natriumhydroxid

Natriumsalter av ortofosforsyra

Natriumselenat

Natriumväteselenit

Natriumselenit

Natriumfluorid

Kaliumfluorid

Kaliumbikarbonat

Kaliumkarbonat

Kaliumklorid

Kaliumcitrat

Kaliumglukonat

Kaliumglycerolfosfat

Kaliumlaktat

Kaliumhydroxid

Kaliumsalter av ortofosforsyra

Krom (III) klorid och dess hexahydrat

Krom (III) sulfat och dess hexahydrat

Ammoniummolybdat (molybden (VI))

Natriummolybdat (molybden (VI))

---

BILAGA III

ÄMNEN VILKAS ANVÄNDNING I LIVSMEDEL ÄR FÖRBJUDEN, BEGRÄNSAD ELLER FÖREMÅL FÖR GEMENSKAPENS GRANSKNING

Del A – Förbjudna ämnen

Del B – Ämnen som omfattas av begränsningar

Del C – Ämnen som är föremål för gemenskapens granskning

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 14 november 2003 överlämnade kommissionen till rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. Förslaget grundas på artikel 95 i fördraget. |
| --- | --- |

1.

Den 14 november 2003 överlämnade kommissionen till rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. Förslaget grundas på artikel 95 i fördraget.

| 2. | Europaparlamentet antog den 26 maj 2005 sitt yttrande vid den första behandlingen (1).
  Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 31 mars 2004 (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet antog den 26 maj 2005 sitt yttrande vid den första behandlingen (1).

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 31 mars 2004 (2).

| 3. | Den 8 december 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

3.

Den 8 december 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget.

II.   SYFTE

Syftet med den föreslagna förordningen är att harmonisera reglerna för tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel i avsikt att underlätta fri rörlighet för dessa produkter inom gemenskapen eftersom de nuvarande tillämpliga nationella reglerna för sådana tillsatser skiljer sig åt avsevärt och ofta leder till hinder i handeln inom gemenskapen.

En sådan harmonisering kommer även att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet i hela gemenskapen och garantera att de berörda produkterna inte utgör någon risk för folkhälsan.

I den föreslagna förordningen

| — | förtecknas de vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel (bilaga I) och i vilken form de får tillsättas (bilaga II), |
| --- | --- |

—

förtecknas de vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel (bilaga I) och i vilken form de får tillsättas (bilaga II),

| — | anges vissa begränsningar beträffande i vilka livsmedel vitaminer och mineralämnen får tillsättas, kriterier för fastställande av högsta halter samt bestämmelser om fastställande av de lägsta halter av vitaminer och mineralämnen som får finnas i slutprodukten, |
| --- | --- |

—

anges vissa begränsningar beträffande i vilka livsmedel vitaminer och mineralämnen får tillsättas, kriterier för fastställande av högsta halter samt bestämmelser om fastställande av de lägsta halter av vitaminer och mineralämnen som får finnas i slutprodukten,

| — | fastställs reglerna för märkning, presentation och reklam när det gäller de berörda produkterna, |
| --- | --- |

—

fastställs reglerna för märkning, presentation och reklam när det gäller de berörda produkterna,

| — | skapas en grundval för granskning och vid behov förbud mot tillsättning i livsmedel av vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen, |
| --- | --- |

—

skapas en grundval för granskning och vid behov förbud mot tillsättning i livsmedel av vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen,

| — | tillåts nationella åtgärder beträffande den obligatoriska tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel förutsatt att kommissionens yttrande om dessa åtgärder inte är negativt. |
| --- | --- |

—

tillåts nationella åtgärder beträffande den obligatoriska tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel förutsatt att kommissionens yttrande om dessa åtgärder inte är negativt.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter

Rådets gemensamma ståndpunkt överensstämmer med målsättningarna i kommissionens förslag samtidigt som det införs ett begränsat antal ändringar. Dessa omfattar följande:

| — | Man har tagit bort definitionerna i artikel 2 om skälen till tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och i stället fört in en förklaring av de omständigheter under vilka vitaminer och mineralämnen får tillsättas i livsmedel i artikel 3 (krav). |
| --- | --- |

—

Man har tagit bort definitionerna i artikel 2 om skälen till tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och i stället fört in en förklaring av de omständigheter under vilka vitaminer och mineralämnen får tillsättas i livsmedel i artikel 3 (krav).

| — | En mer exakt beskrivning av de undantag som är tillämpliga på artikel 4 (där det anges i vilka fall vitaminer och mineralämnen inte får tillsättas) när det gäller alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

—

En mer exakt beskrivning av de undantag som är tillämpliga på artikel 4 (där det anges i vilka fall vitaminer och mineralämnen inte får tillsättas) när det gäller alkoholhaltiga drycker.

| — | Förenkling av bestämmelserna för andra ämnen än vitaminer och mineralämnen (sammanslagning av artiklarna 10 och 11 i det ursprungliga förslaget). |
| --- | --- |

—

Förenkling av bestämmelserna för andra ämnen än vitaminer och mineralämnen (sammanslagning av artiklarna 10 och 11 i det ursprungliga förslaget).

| — | Förtydligande av förfarandena för anmälan av befintliga och nya nationella bestämmelser (ny artikel 11 och strykning av artikel 9 i det ursprungliga förslaget). |
| --- | --- |

—

Förtydligande av förfarandena för anmälan av befintliga och nya nationella bestämmelser (ny artikel 11 och strykning av artikel 9 i det ursprungliga förslaget).

Kommissionen har godtagit den gemensamma ståndpunkt som rådet enades om.

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid plenaromröstningen den 26 maj 2005 antog Europaparlamentet 46 ändringar av förslaget (ändring 8 är en språklig ändring och påverkar inte den engelska versionen).

Rådet

| a) | införde i den gemensamma ståndpunkten 20 ändringar fullt ut, delvis eller i princip enligt följande:
  Ingressen:

  Ändring 1 (skäl 10) och ändring 2 (skäl 12): har införts delvis med strykning av den sista meningen i skäl 8 och en ändring i skäl 10.

  Ändring 4 (skäl 20a): har godtagits i princip och delvis i skäl 3 (andra meningen) och i artikel 11.2.

  Ändring 5 (skäl 20b): har godtagits i princip genom en omformulering av artikel 6.6.
  Artiklarna

  Ändring 13 (artikel 3.3): har införts delvis när det gäller myndighetens yttrande medan den ursprungliga hänvisningen till genomförandebestämmelser har strukits (med tanke på att det inte längre finns någon hänvisning till återställande, näringsmässig likvärdighet och ersättningslivsmedel i artiklarna 2 och 3).

  Ändring 16 (artikel 4.1 [ny]): har behållits i sak i artikel 17.1 b och artikel 9.2 d.

  Ändring 17 (artikel 4.2): har införts delvis i artikel 17.2

  Ändringarna 49 rev och 54 rev (artikel 5.1 b): har införts helt i artikel 4.

  Ändring 25 (artikel 7.5): har införts delvis (när det gäller den föreslagna strykningen) i artikel 6.6. I detta sammanhang noterar rådet dessutom att kommissionen avser att se över och uppdatera referensvärdena i bilagan till direktiv 90/496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel.

  Ändring 31 (artikel 9.2 andra stycket): syftet med ändringen har införts i artikel 9.2 d (se även artikel 11).

  Ändring 34 (artikel 10), ändring 55 (artikel 10a [ny]) och ändring 35 (artikel 11): har införts i artikel 8. Punkt 3 i den föreslagna nya artikel 10a finns i artikel 11.2 b.

  Ändring 38 (artikel 12.2 fa och fb (nya): avsikten med ändringen har delvis beaktats i artikel 9.2 d.

  Ändring 39 (artikel 13): de önskemål som ligger till grund för ändringen har delvis beaktats i artikel 11.2 b (när det gäller införandet av nya bestämmelser).

  Ändring 41 (artikel 16.1): principen beaktas i artikel 3.3, men rådet anser inte att myndigheten bör involveras automatiskt närhelst kommittéförfarandet åberopas.

  Ändring 44 (bilaga I), ändring 45 (bilaga I) och ändring 46 (bilaga II): har fullt ut införts i bilagorna (med en omformulering av ändring 45 och ändrad placering när det gäller ändring 46). |
| --- | --- |

a)

införde i den gemensamma ståndpunkten 20 ändringar fullt ut, delvis eller i princip enligt följande:

Ingressen:

Ändring 1 (skäl 10) och ändring 2 (skäl 12): har införts delvis med strykning av den sista meningen i skäl 8 och en ändring i skäl 10.

Ändring 4 (skäl 20a): har godtagits i princip och delvis i skäl 3 (andra meningen) och i artikel 11.2.

Ändring 5 (skäl 20b): har godtagits i princip genom en omformulering av artikel 6.6.

Artiklarna

Ändring 13 (artikel 3.3): har införts delvis när det gäller myndighetens yttrande medan den ursprungliga hänvisningen till genomförandebestämmelser har strukits (med tanke på att det inte längre finns någon hänvisning till återställande, näringsmässig likvärdighet och ersättningslivsmedel i artiklarna 2 och 3).

Ändring 16 (artikel 4.1 [ny]): har behållits i sak i artikel 17.1 b och artikel 9.2 d.

Ändring 17 (artikel 4.2): har införts delvis i artikel 17.2

Ändringarna 49 rev och 54 rev (artikel 5.1 b): har införts helt i artikel 4.

Ändring 25 (artikel 7.5): har införts delvis (när det gäller den föreslagna strykningen) i artikel 6.6. I detta sammanhang noterar rådet dessutom att kommissionen avser att se över och uppdatera referensvärdena i bilagan till direktiv 90/496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel.

Ändring 31 (artikel 9.2 andra stycket): syftet med ändringen har införts i artikel 9.2 d (se även artikel 11).

Ändring 34 (artikel 10), ändring 55 (artikel 10a [ny]) och ändring 35 (artikel 11): har införts i artikel 8. Punkt 3 i den föreslagna nya artikel 10a finns i artikel 11.2 b.

Ändring 38 (artikel 12.2 fa och fb (nya): avsikten med ändringen har delvis beaktats i artikel 9.2 d.

Ändring 39 (artikel 13): de önskemål som ligger till grund för ändringen har delvis beaktats i artikel 11.2 b (när det gäller införandet av nya bestämmelser).

Ändring 41 (artikel 16.1): principen beaktas i artikel 3.3, men rådet anser inte att myndigheten bör involveras automatiskt närhelst kommittéförfarandet åberopas.

Ändring 44 (bilaga I), ändring 45 (bilaga I) och ändring 46 (bilaga II): har fullt ut införts i bilagorna (med en omformulering av ändring 45 och ändrad placering när det gäller ändring 46).

| b) | tog inte med 26 ändringar i den gemensamma ståndpunkten.
  Beträffande ändringarna 3, 6, 9, 10, 14, 15, 19, 20, 21, 23, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 36, 37, 40 och 43 följde rådet kommissionens ståndpunkt. |
| --- | --- |

b)

tog inte med 26 ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

Beträffande ändringarna 3, 6, 9, 10, 14, 15, 19, 20, 21, 23, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 36, 37, 40 och 43 följde rådet kommissionens ståndpunkt.

Beträffande ändringarna 21, 26 och 30 noterar rådet emellertid kommissionens avsikt att

| — | inom ramen för sina överväganden om översynen av direktiv 90/496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel ta upp följande punkter när det gäller vitaminer och mineralämnen:






  — | Översyn/uppdatering av referensvärdena i bilagan till direktiv 90/496/EEG och av vilka nivåer som kan betraktas som betydande mängder: |
| --- | --- | --- |

—

inom ramen för sina överväganden om översynen av direktiv 90/496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel ta upp följande punkter när det gäller vitaminer och mineralämnen:

—

Översyn/uppdatering av referensvärdena i bilagan till direktiv 90/496/EEG och av vilka nivåer som kan betraktas som betydande mängder:

| — | Fastställande av toleransnivåer för godtagbar variation från det deklarerade värdet för tillsatta vitaminer och mineralämnen i näringsvärdesdeklarationen. |
| --- | --- |

—

Fastställande av toleransnivåer för godtagbar variation från det deklarerade värdet för tillsatta vitaminer och mineralämnen i näringsvärdesdeklarationen.

| — | Att låta eventuella ändringar av de obligatoriska elementen i näringsvärdesdeklarationen, som kan komma att anpassas vid en framtida översyn av direktivet om näringsvärdesdeklaration, avspeglas i artikel 7.3 i förordningen om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

—

Att låta eventuella ändringar av de obligatoriska elementen i näringsvärdesdeklarationen, som kan komma att anpassas vid en framtida översyn av direktivet om näringsvärdesdeklaration, avspeglas i artikel 7.3 i förordningen om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel.

| — | Snarast möjligt, och i alla händelser inom två år efter antagandet av förordningen, lägga fram ett förslag om fastställande av högsta och lägsta halter av vitaminer och mineralämnen samt eventuella villkor för att de skall få tillsättas i livsmedel så som avses i artikel 6.2. |
| --- | --- |

—

Snarast möjligt, och i alla händelser inom två år efter antagandet av förordningen, lägga fram ett förslag om fastställande av högsta och lägsta halter av vitaminer och mineralämnen samt eventuella villkor för att de skall få tillsättas i livsmedel så som avses i artikel 6.2.

Beträffande ändring 36, genom vilken en ny artikel 11a om märkning och presentation av samt reklam för andra ämnen införs, bör det noteras att kommissionen kan komma att överväga märkningsregler i artikel 8.6 om antagande av genomförandebestämmelser för tillämpningen av artikel 8.

Beträffande ändringarna 11, 12, 22, 28, 40 och 42 som godtogs delvis av kommissionen men som inte har införts i den gemensamma ståndpunkten gäller följande:

Ändring 11 (artikel 3.2 inledningen): det kan påpekas att principen i ändringen, om behovet av att tillsätta vitaminer och mineralämnen i en form som är biotillgänglig för människokroppen, redan finns angiven i den första meningen i skäl 11.

Ändring 12 (artikel 3.2a [ny]) och ändring 28 (artikel 8.2): sakinnehållet i dessa ändringar bibehålls i artikel 7.2 eftersom det är märkningen (inklusive ingrediensförteckning), presentation och reklam som kan förvirra eller vilseleda konsumenten.

Ändring 22 (artikel 7.2 b): kosttillskott anses underförstått omfattas av punkten i fråga enligt vilken ”andra källor i kosten” bör beaktas vid fastställandet av de högsta halterna och villkoren för tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel.

Ändring 40 (artikel 14.3): finns, delvis och underförstått, i artikel 12.3 andra stycket med tanke på att samråd med kommittén blir obligatoriskt om kommissionens yttrande om den planerade åtgärden är negativt.

Ändring 42 (artikel 17): för de övervakningsuppgifter som utförs av de behöriga myndigheterna anser rådet att skyldigheten att till kommissionen anmäla varje utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller vitaminer och mineralämnen inte skulle vara i överensstämmelse med subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.

3.   Övriga förändringar införda av rådet

Den gemensamma ståndpunkten innehåller följande nya inslag:

| — | Samlande av alla tillämpliga övergångsåtgärder i en ny artikel 17 med strykning av artikel 4 i det ursprungliga förslaget. |
| --- | --- |

—

Samlande av alla tillämpliga övergångsåtgärder i en ny artikel 17 med strykning av artikel 4 i det ursprungliga förslaget.

| — | En revidering av artikel 6 (om villkor för tillsättning av vitaminer och mineralämnen) och artikel 7 (om märkning, presentation och reklam) efter strykning av definitionerna i artikel 2. |
| --- | --- |

—

En revidering av artikel 6 (om villkor för tillsättning av vitaminer och mineralämnen) och artikel 7 (om märkning, presentation och reklam) efter strykning av definitionerna i artikel 2.

| — | En ändring av artikel 15 om övervakning så att när det krävs en anmälning om utsläppande på marknaden kan det också krävas information om att produkten dras tillbaka från marknaden. |
| --- | --- |

—

En ändring av artikel 15 om övervakning så att när det krävs en anmälning om utsläppande på marknaden kan det också krävas information om att produkten dras tillbaka från marknaden.

| — | En hänvisning till genomförandebestämmelser för tillämpningen av artikel 16. |
| --- | --- |

—

En hänvisning till genomförandebestämmelser för tillämpningen av artikel 16.

| — | Strykning av natriumklorid i bilaga II och en motsvarande ändring av skäl 11 med en förklaring av ändringen. |
| --- | --- |

—

Strykning av natriumklorid i bilaga II och en motsvarande ändring av skäl 11 med en förklaring av ändringen.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att dess gemensamma ståndpunkt, där de ändringar som anges i avsnitt III.2 a har införlivats, i hög grad beaktar Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen och utgör en balanserad lösning för att säkerställa att målen i förordningen uppnås.

---

(1)  Dok. 9200/05.

(2)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 44.

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 80/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 80/43

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 3/2006

antagen av rådet den 8 december 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

(2006/C 80 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Allt fler av de livsmedel som säljs och marknadsförs i gemenskapen är försedda med näringspåståenden och hälsopåståenden. För att garantera en hög nivå på konsumentskyddet och underlätta konsumenternas val måste de produkter som släpps ut på marknaden vara säkra och korrekt märkta. |
| --- | --- |

(1)

Allt fler av de livsmedel som säljs och marknadsförs i gemenskapen är försedda med näringspåståenden och hälsopåståenden. För att garantera en hög nivå på konsumentskyddet och underlätta konsumenternas val måste de produkter som släpps ut på marknaden vara säkra och korrekt märkta.

| (2) | Skillnader mellan de nationella bestämmelserna om sådana påståenden kan hindra den fria rörligheten för livsmedel och skapa ojämlika konkurrensförhållanden. De påverkar därigenom direkt den inre marknadens funktion. Man måste därför anta gemenskapsbestämmelser om användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Skillnader mellan de nationella bestämmelserna om sådana påståenden kan hindra den fria rörligheten för livsmedel och skapa ojämlika konkurrensförhållanden. De påverkar därigenom direkt den inre marknadens funktion. Man måste därför anta gemenskapsbestämmelser om användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel.

| (3) | Allmänna märkningsbestämmelser finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3). Genom direktiv 2000/13/EG förbjuds användning av information som skulle kunna vilseleda köparen eller som tillskriver livsmedel medicinska egenskaper. Denna förordning bör komplettera de allmänna principerna i direktiv 2000/13/EG och föreskriva särskilda bestämmelser om användning av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel som skall levereras som sådana till konsumenten. |
| --- | --- |

(3)

Allmänna märkningsbestämmelser finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3). Genom direktiv 2000/13/EG förbjuds användning av information som skulle kunna vilseleda köparen eller som tillskriver livsmedel medicinska egenskaper. Denna förordning bör komplettera de allmänna principerna i direktiv 2000/13/EG och föreskriva särskilda bestämmelser om användning av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel som skall levereras som sådana till konsumenten.

| (4) | Denna förordning bör tillämpas på alla näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, inbegripet bl.a. generisk reklam för livsmedel och reklamkampanjer, till exempel sådana som helt eller delvis stöds av offentliga myndigheter. Den bör inte gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis riktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer. Denna förordning bör också gälla varumärken och andra märkesnamn som kan tolkas som näringspåståenden eller hälsopåståenden. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning bör tillämpas på alla näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, inbegripet bl.a. generisk reklam för livsmedel och reklamkampanjer, till exempel sådana som helt eller delvis stöds av offentliga myndigheter. Den bör inte gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis riktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer. Denna förordning bör också gälla varumärken och andra märkesnamn som kan tolkas som näringspåståenden eller hälsopåståenden.

| (5) | Ogynnsamma näringspåståenden omfattas inte av tillämpningsområdet för denna förordning. Medlemsstater som avser att införa nationella ordningar beträffande ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4). |
| --- | --- |

(5)

Ogynnsamma näringspåståenden omfattas inte av tillämpningsområdet för denna förordning. Medlemsstater som avser att införa nationella ordningar beträffande ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4).

| (6) | På det internationella planet antog Codex Alimentarius 1991 allmänna riktlinjer för användningen av påståenden och 1997 riktlinjer för användningen av näringspåståenden. En ändring av de senare antogs 2004 av Codex Alimentarius-kommissionen. Denna ändring gäller införande av hälsopåståenden i riktlinjerna från 1997. De definitioner och villkor som anges i Codexriktlinjerna kommer att beaktas. |
| --- | --- |

(6)

På det internationella planet antog Codex Alimentarius 1991 allmänna riktlinjer för användningen av påståenden och 1997 riktlinjer för användningen av näringspåståenden. En ändring av de senare antogs 2004 av Codex Alimentarius-kommissionen. Denna ändring gäller införande av hälsopåståenden i riktlinjerna från 1997. De definitioner och villkor som anges i Codexriktlinjerna kommer att beaktas.

| (7) | Möjligheten att använda påståendet ”med låg fetthalt” om bredbara fetter i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2991/94 av den 5 december 1994 om regler för bredbara fetter (5) bör så snart som möjligt anpassas till bestämmelserna i denna förordning. Under tiden är förordning (EG) nr 2991/94 tillämplig för de produkter den omfattar. |
| --- | --- |

(7)

Möjligheten att använda påståendet ”med låg fetthalt” om bredbara fetter i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2991/94 av den 5 december 1994 om regler för bredbara fetter (5) bör så snart som möjligt anpassas till bestämmelserna i denna förordning. Under tiden är förordning (EG) nr 2991/94 tillämplig för de produkter den omfattar.

| (8) | Det finns ett antal näringsämnen och andra ämnen, inklusive, men inte begränsat till, vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror, kostfibrer, olika växt- och örtextrakt, med näringsmässiga eller fysiologiska effekter som kan finnas i ett livsmedel och bli föremål för ett påstående. Därför bör det fastställas allmänna principer som gäller samtliga påståenden om livsmedel, i syfte att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå och ge konsumenterna tillräckligt med information för att de skall kunna göra sina val med beaktande av alla fakta samt för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

(8)

Det finns ett antal näringsämnen och andra ämnen, inklusive, men inte begränsat till, vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror, kostfibrer, olika växt- och örtextrakt, med näringsmässiga eller fysiologiska effekter som kan finnas i ett livsmedel och bli föremål för ett påstående. Därför bör det fastställas allmänna principer som gäller samtliga påståenden om livsmedel, i syfte att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå och ge konsumenterna tillräckligt med information för att de skall kunna göra sina val med beaktande av alla fakta samt för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för livsmedelsindustrin.

| (9) | Konsumenterna kan tro att livsmedel som saluförs med påståenden har näringsmässiga, fysiologiska eller andra hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter till vilka sådana näringsämnen och andra ämnen inte tillsatts. Detta kan uppmuntra konsumenterna att göra val som direkt påverkar deras totala intag av enskilda näringsämnen eller andra ämnen på ett sätt som skulle strida mot vetenskapliga rekommendationer. För att motverka denna potentiella oönskade effekt är det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller produkter som är försedda med påståenden. Faktorer som förekomsten av vissa ämnen, till exempel alkoholhalten i en produkt, eller en produkts näringsprofil är lämpliga kriterier när det gäller att bestämma huruvida en produkt kan förses med ett påstående. Samtidigt som användningen av sådana kriterier på nationell nivå är motiverad för att den ger konsumenterna möjlighet att göra välgrundade näringsval, kan den förmodas leda till hinder för handeln inom gemenskapen och bör därför harmoniseras på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(9)

Konsumenterna kan tro att livsmedel som saluförs med påståenden har näringsmässiga, fysiologiska eller andra hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter till vilka sådana näringsämnen och andra ämnen inte tillsatts. Detta kan uppmuntra konsumenterna att göra val som direkt påverkar deras totala intag av enskilda näringsämnen eller andra ämnen på ett sätt som skulle strida mot vetenskapliga rekommendationer. För att motverka denna potentiella oönskade effekt är det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller produkter som är försedda med påståenden. Faktorer som förekomsten av vissa ämnen, till exempel alkoholhalten i en produkt, eller en produkts näringsprofil är lämpliga kriterier när det gäller att bestämma huruvida en produkt kan förses med ett påstående. Samtidigt som användningen av sådana kriterier på nationell nivå är motiverad för att den ger konsumenterna möjlighet att göra välgrundade näringsval, kan den förmodas leda till hinder för handeln inom gemenskapen och bör därför harmoniseras på gemenskapsnivå.

| (10) | Användningen av näringsprofiler som kriterium skulle syfta till att undvika en situation där näringspåståenden eller hälsopåståenden döljer en livsmedelsprodukts övergripande näringsegenskaper, vilket kan vilseleda konsumenter som försöker göra ett sunt val i fråga om balanserad kost. Näringsprofilerna enligt denna förordning skulle endast vara avsedda att fastställa under vilka omständigheter påståenden får göras. De bör grundas på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta om sambandet mellan kostvanor och hälsa. Profilerna bör emellertid även ge utrymme för produktinnovation och ta hänsyn till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag. |
| --- | --- |

(10)

Användningen av näringsprofiler som kriterium skulle syfta till att undvika en situation där näringspåståenden eller hälsopåståenden döljer en livsmedelsprodukts övergripande näringsegenskaper, vilket kan vilseleda konsumenter som försöker göra ett sunt val i fråga om balanserad kost. Näringsprofilerna enligt denna förordning skulle endast vara avsedda att fastställa under vilka omständigheter påståenden får göras. De bör grundas på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta om sambandet mellan kostvanor och hälsa. Profilerna bör emellertid även ge utrymme för produktinnovation och ta hänsyn till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag.

| (11) | När man fastställer näringsprofiler bör man beakta innehållet av olika näringsämnen och ämnen med en näringsmässig eller fysiologisk effekt, särskilt fett, mättat fett, transfettsyror, salt, natrium och sockerarter, som enligt rekommendationerna inte bör utgöra en alltför stor del av den totala kosten, samt fleromättade och enkelomättade fetter, andra tillgängliga kolhydrater än sockerarter, vitaminer, mineralämnen, protein och kostfiber. När näringsprofilerna bestäms bör de olika kategorierna av livsmedel och deras andel av och betydelse för den totala kosten beaktas. Det kan hända att man måste bevilja undantag från kravet att respektera etablerade näringsprofiler när det gäller vissa livsmedel eller kategorier av livsmedel, beroende på vilken betydelse de har och hur stor andel de utgör av befolkningens kost. Detta arbete är tekniskt komplicerat, och det bör vara kommissionen som antar de relevanta bestämmelserna och därvid tar hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(11)

När man fastställer näringsprofiler bör man beakta innehållet av olika näringsämnen och ämnen med en näringsmässig eller fysiologisk effekt, särskilt fett, mättat fett, transfettsyror, salt, natrium och sockerarter, som enligt rekommendationerna inte bör utgöra en alltför stor del av den totala kosten, samt fleromättade och enkelomättade fetter, andra tillgängliga kolhydrater än sockerarter, vitaminer, mineralämnen, protein och kostfiber. När näringsprofilerna bestäms bör de olika kategorierna av livsmedel och deras andel av och betydelse för den totala kosten beaktas. Det kan hända att man måste bevilja undantag från kravet att respektera etablerade näringsprofiler när det gäller vissa livsmedel eller kategorier av livsmedel, beroende på vilken betydelse de har och hur stor andel de utgör av befolkningens kost. Detta arbete är tekniskt komplicerat, och det bör vara kommissionen som antar de relevanta bestämmelserna och därvid tar hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| (12) | Kosttillskott såsom de fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (6), i flytande form och med ett innehåll på mer än 1,2 volymprocent alkohol betraktas inte som drycker enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Kosttillskott såsom de fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (6), i flytande form och med ett innehåll på mer än 1,2 volymprocent alkohol betraktas inte som drycker enligt denna förordning.

| (13) | Det finns en mångfald olika påståenden som för närvarande används på märkningen av och i reklamen för livsmedel i vissa medlemsstater och som gäller ämnen som inte påvisats vara gynnsamma eller om vilka det för närvarande inte råder tillräcklig vetenskaplig enighet. Det måste säkerställas att det har påvisats att de ämnen för vilka det görs ett påstående har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt. |
| --- | --- |

(13)

Det finns en mångfald olika påståenden som för närvarande används på märkningen av och i reklamen för livsmedel i vissa medlemsstater och som gäller ämnen som inte påvisats vara gynnsamma eller om vilka det för närvarande inte råder tillräcklig vetenskaplig enighet. Det måste säkerställas att det har påvisats att de ämnen för vilka det görs ett påstående har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt.

| (14) | För att säkerställa att påståendena är sanningsenliga måste det ämne som påståendet hänför sig till förekomma i tillräckligt stora mängder i slutprodukten, eller ämnet måste saknas eller förekomma i lämpligen minskad mängd, för att ge upphov till den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten. Ämnet bör också kunna tillgodogöras av kroppen. Dessutom bör vid behov en betydande mängd av det ämne som skall ge den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten kunna erhållas från en sådan mängd av livsmedlet som rimligtvis kommer att konsumeras. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa att påståendena är sanningsenliga måste det ämne som påståendet hänför sig till förekomma i tillräckligt stora mängder i slutprodukten, eller ämnet måste saknas eller förekomma i lämpligen minskad mängd, för att ge upphov till den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten. Ämnet bör också kunna tillgodogöras av kroppen. Dessutom bör vid behov en betydande mängd av det ämne som skall ge den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten kunna erhållas från en sådan mängd av livsmedlet som rimligtvis kommer att konsumeras.

| (15) | Det är viktigt att påståenden om livsmedel kan förstås av konsumenten, och det är lämpligt att skydda alla konsumenter från vilseledande påståenden. Efter antagandet av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om vilseledande och jämförande reklam (7) har Europeiska gemenskapernas domstol vid avgöranden som rört reklam emellertid funnit det nödvändigt att bedöma deras inverkan på en tänkt typisk konsument. I enlighet med proportionalitetsprincipen, och för att de skyddsåtgärder som förordningen innebär faktiskt skall kunna förverkligas, utgår denna förordning från en genomsnittskonsument som är normalt informerad samt skäligen uppmärksam och upplyst med beaktande av sociala, kulturella och språkliga faktorer i enlighet med domstolens tolkning, men innehåller också bestämmelser för att förhindra exploatering av konsumenter vars egenskaper gör dem särskilt sårbara för vilseledande påståenden. Om ett påstående är särskilt riktat till en viss konsumentgrupp, till exempel barn, är det önskvärt att påståendets inverkan bedöms ur ett perspektiv som är representativt för den genomsnittliga medlemmen i denna grupp. Begreppet genomsnittskonsument är inte ett statistiskt begrepp. De nationella domstolarna och myndigheterna måste använda sitt eget omdöme, med beaktande av domstolens rättspraxis, när de fastställer genomsnittskonsumentens typiska reaktion i ett givet fall. |
| --- | --- |

(15)

Det är viktigt att påståenden om livsmedel kan förstås av konsumenten, och det är lämpligt att skydda alla konsumenter från vilseledande påståenden. Efter antagandet av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om vilseledande och jämförande reklam (7) har Europeiska gemenskapernas domstol vid avgöranden som rört reklam emellertid funnit det nödvändigt att bedöma deras inverkan på en tänkt typisk konsument. I enlighet med proportionalitetsprincipen, och för att de skyddsåtgärder som förordningen innebär faktiskt skall kunna förverkligas, utgår denna förordning från en genomsnittskonsument som är normalt informerad samt skäligen uppmärksam och upplyst med beaktande av sociala, kulturella och språkliga faktorer i enlighet med domstolens tolkning, men innehåller också bestämmelser för att förhindra exploatering av konsumenter vars egenskaper gör dem särskilt sårbara för vilseledande påståenden. Om ett påstående är särskilt riktat till en viss konsumentgrupp, till exempel barn, är det önskvärt att påståendets inverkan bedöms ur ett perspektiv som är representativt för den genomsnittliga medlemmen i denna grupp. Begreppet genomsnittskonsument är inte ett statistiskt begrepp. De nationella domstolarna och myndigheterna måste använda sitt eget omdöme, med beaktande av domstolens rättspraxis, när de fastställer genomsnittskonsumentens typiska reaktion i ett givet fall.

| (16) | Vetenskapliga belägg bör vara den viktigaste aspekten att beakta vid användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden, och de livsmedelsföretagare som använder påståenden bör motivera dem. |
| --- | --- |

(16)

Vetenskapliga belägg bör vara den viktigaste aspekten att beakta vid användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden, och de livsmedelsföretagare som använder påståenden bör motivera dem.

| (17) | Ett näringspåstående eller hälsopåstående bör inte göras om det är oförenligt med allmänt vedertagna närings- och hälsoprinciper eller uppmanar till eller tolererar överdriven konsumtion av något livsmedel eller nedvärderar goda kostvanor. |
| --- | --- |

(17)

Ett näringspåstående eller hälsopåstående bör inte göras om det är oförenligt med allmänt vedertagna närings- och hälsoprinciper eller uppmanar till eller tolererar överdriven konsumtion av något livsmedel eller nedvärderar goda kostvanor.

| (18) | Med tanke på att livsmedel med näringspåståenden eller hälsopåståenden har en positiv image och att de potentiellt kan påverka kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma deras totala näringskvalitet. Näringsvärdesdeklarationer bör därför vara obligatoriska och de bör vara utförliga på alla livsmedel som är försedda med hälsopåståenden. |
| --- | --- |

(18)

Med tanke på att livsmedel med näringspåståenden eller hälsopåståenden har en positiv image och att de potentiellt kan påverka kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma deras totala näringskvalitet. Näringsvärdesdeklarationer bör därför vara obligatoriska och de bör vara utförliga på alla livsmedel som är försedda med hälsopåståenden.

| (19) | Allmänna bestämmelser om näringsvärdesdeklaration återfinns i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (8). När ett näringspåstående förekommer i märkning, presentation eller reklam, med undantag för generisk reklam, skall, enligt det direktivet, näringsvärdesdeklaration vara obligatorisk. När ett näringspåstående görs för sockerarter, mättade fettsyror, kostfiber eller natrium skall den information som lämnas motsvara grupp 2 i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG. För att uppnå en hög konsumentskyddsnivå bör denna skyldighet att lämna den information som motsvarar grupp 2 också vara tillämplig om ett hälsopåstående görs, med undantag för generisk reklam. |
| --- | --- |

(19)

Allmänna bestämmelser om näringsvärdesdeklaration återfinns i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (8). När ett näringspåstående förekommer i märkning, presentation eller reklam, med undantag för generisk reklam, skall, enligt det direktivet, näringsvärdesdeklaration vara obligatorisk. När ett näringspåstående görs för sockerarter, mättade fettsyror, kostfiber eller natrium skall den information som lämnas motsvara grupp 2 i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG. För att uppnå en hög konsumentskyddsnivå bör denna skyldighet att lämna den information som motsvarar grupp 2 också vara tillämplig om ett hälsopåstående görs, med undantag för generisk reklam.

| (20) | En förteckning över tillåtna näringspåståenden och villkoren för användning av dem bör också upprättas, med utgångspunkt i de villkor för användningen av sådana påståenden som man kommit överens om nationellt eller internationellt och som fastställts i gemenskapens lagstiftning. Alla påståenden som anses ha samma innebörd för konsumenten som ett näringspåstående som ingår i den ovan nämnda förteckningen bör omfattas av samma villkor för användning som där anges. Exempelvis skall påståenden om tillsatta vitaminer och mineraler, som till exempel ”med ...”, ”återställd ...”, ”tillsatt ...” eller ”berikad” omfattas av samma villkor som för påståendet ”källa till ...” . Förteckningen bör uppdateras regelbundet för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. När det gäller jämförande påståenden måste det vidare tydligt anges för slutkonsumenten vilka produkter som jämförs med varandra. |
| --- | --- |

(20)

En förteckning över tillåtna näringspåståenden och villkoren för användning av dem bör också upprättas, med utgångspunkt i de villkor för användningen av sådana påståenden som man kommit överens om nationellt eller internationellt och som fastställts i gemenskapens lagstiftning. Alla påståenden som anses ha samma innebörd för konsumenten som ett näringspåstående som ingår i den ovan nämnda förteckningen bör omfattas av samma villkor för användning som där anges. Exempelvis skall påståenden om tillsatta vitaminer och mineraler, som till exempel ”med ...”, ”återställd ...”, ”tillsatt ...” eller ”berikad” omfattas av samma villkor som för påståendet ”källa till ...” . Förteckningen bör uppdateras regelbundet för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. När det gäller jämförande påståenden måste det vidare tydligt anges för slutkonsumenten vilka produkter som jämförs med varandra.

| (21) | Villkor för påståenden som exempelvis ”laktosfri” eller ”glutenfri” vilka riktar sig till konsumenter med särskilda störningar bör behandlas i rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (9). I det direktivet föreskrivs dessutom möjligheten att för livsmedel som är avsedda för normal konsumtion ange huruvida de är lämpliga för dessa grupper av konsumenter om livsmedlet uppfyller villkoren för sådana påståenden. Fram till dess att villkoren för sådana påståenden fastställts inom gemenskapen får medlemsstaterna behålla eller anta relevanta nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(21)

Villkor för påståenden som exempelvis ”laktosfri” eller ”glutenfri” vilka riktar sig till konsumenter med särskilda störningar bör behandlas i rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (9). I det direktivet föreskrivs dessutom möjligheten att för livsmedel som är avsedda för normal konsumtion ange huruvida de är lämpliga för dessa grupper av konsumenter om livsmedlet uppfyller villkoren för sådana påståenden. Fram till dess att villkoren för sådana påståenden fastställts inom gemenskapen får medlemsstaterna behålla eller anta relevanta nationella åtgärder.

| (22) | Hälsopåståenden bör endast godkännas för användning i gemenskapen efter en vetenskaplig bedömning av högsta möjliga standard. För att säkerställa en harmoniserad vetenskaplig bedömning av dessa påståenden bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet göra dessa bedömningar. |
| --- | --- |

(22)

Hälsopåståenden bör endast godkännas för användning i gemenskapen efter en vetenskaplig bedömning av högsta möjliga standard. För att säkerställa en harmoniserad vetenskaplig bedömning av dessa påståenden bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet göra dessa bedömningar.

| (23) | Det finns många andra faktorer än de kostrelaterade som påverkar de psykologiska funktionerna och beteendet. Det är därför mycket komplicerat att informera om dessa funktioner, och det är svårt att förmedla ett allsidigt, sanningsenligt och meningsfullt budskap i ett kortfattat påstående som skall användas på märkning och i reklam för livsmedel. Det är därför lämpligt att kräva vetenskapliga belägg för psykologiska och beteenderelaterade påståenden. |
| --- | --- |

(23)

Det finns många andra faktorer än de kostrelaterade som påverkar de psykologiska funktionerna och beteendet. Det är därför mycket komplicerat att informera om dessa funktioner, och det är svårt att förmedla ett allsidigt, sanningsenligt och meningsfullt budskap i ett kortfattat påstående som skall användas på märkning och i reklam för livsmedel. Det är därför lämpligt att kräva vetenskapliga belägg för psykologiska och beteenderelaterade påståenden.

| (24) | Mot bakgrund av kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10) där det förbjuds att på märkningen och presentationen av samt i reklamen för produkter som omfattas av direktivet ange hur snabbt eller hur mycket man kan gå ned i vikt om man nyttjar dessa produkter, anses det lämpligt att utvidga denna begränsning till samtliga livsmedel. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10) där det förbjuds att på märkningen och presentationen av samt i reklamen för produkter som omfattas av direktivet ange hur snabbt eller hur mycket man kan gå ned i vikt om man nyttjar dessa produkter, anses det lämpligt att utvidga denna begränsning till samtliga livsmedel.

| (25) | Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk, och bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, bör genomgå en annan slags bedömning och godkännande. En gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden måste därför antas efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(25)

Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk, och bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, bör genomgå en annan slags bedömning och godkännande. En gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden måste därför antas efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| (26) | Den förteckning som avses ovan bör alltid vid behov ses över snabbt så att den står i överensstämmelse med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. En sådan översyn är en genomförandeåtgärd av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet. |
| --- | --- |

(26)

Den förteckning som avses ovan bör alltid vid behov ses över snabbt så att den står i överensstämmelse med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. En sådan översyn är en genomförandeåtgärd av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet.

| (27) | En mångsidig och balanserad kost är en förutsättning för god hälsa, och enskilda produkters betydelse bör ses i förhållande till hela kosten. Kosten är dessutom en av de många faktorer som påverkar uppkomsten av vissa mänskliga sjukdomar. Andra faktorer som ålder, genetiskt anlag, nivån av fysisk aktivitet, bruk av tobak och andra droger, miljöfaktorer och stress kan alla påverka uppkomsten av mänskliga sjukdomar. Särskilda märkningskrav bör därför gälla för påståenden om minskad risk för sjukdom. |
| --- | --- |

(27)

En mångsidig och balanserad kost är en förutsättning för god hälsa, och enskilda produkters betydelse bör ses i förhållande till hela kosten. Kosten är dessutom en av de många faktorer som påverkar uppkomsten av vissa mänskliga sjukdomar. Andra faktorer som ålder, genetiskt anlag, nivån av fysisk aktivitet, bruk av tobak och andra droger, miljöfaktorer och stress kan alla påverka uppkomsten av mänskliga sjukdomar. Särskilda märkningskrav bör därför gälla för påståenden om minskad risk för sjukdom.

| (28) | För att garantera att hälsopåståendena är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenternas val av en hälsosam kost bör formuleringen och presentationen av hälsopåståendet beaktas i yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och i det därpå följande förfarandet för godkännande. |
| --- | --- |

(28)

För att garantera att hälsopåståendena är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenternas val av en hälsosam kost bör formuleringen och presentationen av hälsopåståendet beaktas i yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och i det därpå följande förfarandet för godkännande.

| (29) | I vissa fall kan enbart vetenskapliga riskbedömningar inte ge all den information som bör ligga till grund för ett beslut om riskhantering. Andra berättigade faktorer av betydelse för den aktuella frågan bör därför beaktas. |
| --- | --- |

(29)

I vissa fall kan enbart vetenskapliga riskbedömningar inte ge all den information som bör ligga till grund för ett beslut om riskhantering. Andra berättigade faktorer av betydelse för den aktuella frågan bör därför beaktas.

| (30) | Av öppenhetsskäl och för att undvika flerdubbla ansökningar om påståenden som redan har bedömts bör ett offentligt register som innehåller förteckningarna över sådana påståenden upprättas och uppdateras av kommissionen. |
| --- | --- |

(30)

Av öppenhetsskäl och för att undvika flerdubbla ansökningar om påståenden som redan har bedömts bör ett offentligt register som innehåller förteckningarna över sådana påståenden upprättas och uppdateras av kommissionen.

| (31) | För att uppmuntra forskning och utveckling inom livsmedelsindustrin är det ändamålsenligt att skydda de investeringar som innovatörer gjort i samband med insamling av information och uppgifter som bildar underlaget för en ansökan enligt denna förordning. Detta skydd bör emellertid begränsas tidsmässigt för att undvika onödig upprepning av undersökningar och försök. |
| --- | --- |

(31)

För att uppmuntra forskning och utveckling inom livsmedelsindustrin är det ändamålsenligt att skydda de investeringar som innovatörer gjort i samband med insamling av information och uppgifter som bildar underlaget för en ansökan enligt denna förordning. Detta skydd bör emellertid begränsas tidsmässigt för att undvika onödig upprepning av undersökningar och försök.

| (32) | Eftersom livsmedel som är försedda med påståenden är av en speciell karaktär bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare befogenheter utöver de gängse för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom livsmedel som är försedda med påståenden är av en speciell karaktär bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare befogenheter utöver de gängse för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter.

| (33) | Lämpliga övergångsåtgärder för att livsmedelsföretagarna skall kunna anpassa sig till kraven i denna förordning är nödvändiga. |
| --- | --- |

(33)

Lämpliga övergångsåtgärder för att livsmedelsföretagarna skall kunna anpassa sig till kraven i denna förordning är nödvändiga.

| (34) | Eftersom målen för denna förordning, dvs. att säkerställa en väl fungerande inre marknad beträffande näringspåståenden och hälsopåståenden och att samtidigt trygga en hög konsumentskyddsnivå, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom målen för denna förordning, dvs. att säkerställa en väl fungerande inre marknad beträffande näringspåståenden och hälsopåståenden och att samtidigt trygga en hög konsumentskyddsnivå, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (35) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Denna förordning harmoniserar de bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar och som gäller näringspåståenden och hälsopåståenden, för att säkerställa en väl fungerande inre marknad och samtidigt en hög konsumentskyddsnivå.

2.   Denna förordning skall tillämpas på näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, oavsett om dessa är i form av märkning och presentation av eller reklam för livsmedel som skall levereras som sådana till slutkonsumenten, inbegripet livsmedel som släpps ut på marknaden oförpackade eller levereras i lös vikt.

Den skall också tillämpas på livsmedel avsedda att levereras till restauranger, sjukhus, skolor, serveringar och liknande storhushåll.

3.   Ett sådant varumärke, märkesnamn eller fantasinamn som förekommer i märkningen eller presentationen, eller i reklamen för ett livsmedel som kan tolkas som ett näringspåstående eller ett hälsopåstående får användas utan att genomgå det godkännandeförfarande som föreskrivs i denna förordning under förutsättning att det åtföljs av ett närbesläktat näringspåstående eller hälsopåstående i märkningen, presentationen eller reklamen, som uppfyller bestämmelserna i denna förordning.

4.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av följande gemenskapsbestämmelser:

| a) | Direktiv 89/398/EEG och direktiv som antagits på grundval av detta. |
| --- | --- |

a)

Direktiv 89/398/EEG och direktiv som antagits på grundval av detta.

| b) | Rådets direktiv 80/777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (12). |
| --- | --- |

b)

Rådets direktiv 80/777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (12).

| c) | Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (13). |
| --- | --- |

c)

Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (13).

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning skall

| a) | definitionerna av ”livsmedel”, ”livsmedelsföretagare”, ”utsläppande på marknaden” och ”slutkonsument” i artikel 2, artikel 3.3, 3.8 och 3.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (14) gälla, |
| --- | --- |

a)

definitionerna av ”livsmedel”, ”livsmedelsföretagare”, ”utsläppande på marknaden” och ”slutkonsument” i artikel 2, artikel 3.3, 3.8 och 3.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (14) gälla,

| b) | definitionen av ”kosttillskott” i direktiv 2002/46/EG gälla, |
| --- | --- |

b)

definitionen av ”kosttillskott” i direktiv 2002/46/EG gälla,

| c) | definitionerna av ”näringsvärdesdeklaration”, ”protein”, ”kolhydrater”, ”socker”, ”fett”, ”mättade fettsyror”, ”enkelomättade fettsyror”, ”fleromättade fettsyror”, ”kostfiber” i direktiv 90/496/EEG gälla, |
| --- | --- |

c)

definitionerna av ”näringsvärdesdeklaration”, ”protein”, ”kolhydrater”, ”socker”, ”fett”, ”mättade fettsyror”, ”enkelomättade fettsyror”, ”fleromättade fettsyror”, ”kostfiber” i direktiv 90/496/EEG gälla,

| d) | definitionen av ”märkning” enligt artikel 1.3 a i direktiv 2000/13/EG gälla. |
| --- | --- |

d)

definitionen av ”märkning” enligt artikel 1.3 a i direktiv 2000/13/EG gälla.

2.   Följande definitioner skall också gälla:

| 1. | påstående: varje budskap eller framställning som inte är obligatorisk enligt gemenskapens eller medlemsstaternas lagstiftning, inklusive framställningar bestående av bilder, grafiska element eller symboler, oavsett form, och som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

1.

påstående: varje budskap eller framställning som inte är obligatorisk enligt gemenskapens eller medlemsstaternas lagstiftning, inklusive framställningar bestående av bilder, grafiska element eller symboler, oavsett form, och som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda egenskaper.

| 2. | näringsämne: protein, kolhydrater, fett, kostfiber, natrium, vitaminer och mineralämnen som anges i bilagan till direktiv 90/496/EEG samt ämnen som hör till eller utgör beståndsdelar av en av dessa kategorier. |
| --- | --- |

2.

näringsämne: protein, kolhydrater, fett, kostfiber, natrium, vitaminer och mineralämnen som anges i bilagan till direktiv 90/496/EEG samt ämnen som hör till eller utgör beståndsdelar av en av dessa kategorier.

| 3. | annat ämne: ett ämne som inte är ett näringsämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter. |
| --- | --- |

3.

annat ämne: ett ämne som inte är ett näringsämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter.

| 4. | näringspåstående: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda gynnsamma näringsmässiga egenskaper på grund av






  a) | den energi (det kalorivärde) det






  i) | ger, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

näringspåstående: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda gynnsamma näringsmässiga egenskaper på grund av

a)

den energi (det kalorivärde) det

i)

ger,

| ii) | ger i minskad eller ökad grad, eller |
| --- | --- |

ii)

ger i minskad eller ökad grad, eller

| iii) | inte ger, och/eller |
| --- | --- |

iii)

inte ger, och/eller

| b) | de näringsämnen eller andra ämnen det






  i) | innehåller, |
| --- | --- | --- |

b)

de näringsämnen eller andra ämnen det

i)

innehåller,

| ii) | innehåller i minskade eller ökade proportioner, eller |
| --- | --- |

ii)

innehåller i minskade eller ökade proportioner, eller

| iii) | inte innehåller. |
| --- | --- |

iii)

inte innehåller.

| 5. | hälsopåstående: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att det finns ett samband mellan en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa. |
| --- | --- |

5.

hälsopåstående: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att det finns ett samband mellan en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa.

| 6. | påstående om minskad sjukdomsrisk: varje hälsopåstående som anger, låter förstå eller antyder att konsumtion av en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller av en av dess beståndsdelar väsentligt minskar en riskfaktor för utveckling av sjukdom hos människor. |
| --- | --- |

6.

påstående om minskad sjukdomsrisk: varje hälsopåstående som anger, låter förstå eller antyder att konsumtion av en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller av en av dess beståndsdelar väsentligt minskar en riskfaktor för utveckling av sjukdom hos människor.

| 7. | myndigheten: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

7.

myndigheten: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002.

KAPITEL II

ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 3

Allmänna principer som gäller samtliga påståenden

Näringspåståenden och hälsopåståenden får användas på märkning och presentation av och i reklam för livsmedel som släpps ut på marknaden i gemenskapen endast om de är förenliga med bestämmelserna i denna förordning.

Utan att det påverkar bestämmelserna i direktiven 2000/13/EG och 84/450/EEG får användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden inte

| a) | vara felaktig, tvetydig eller vilseledande, |
| --- | --- |

a)

vara felaktig, tvetydig eller vilseledande,

| b) | föranleda tvivel om andra livsmedels säkerhet och/eller näringsmässiga lämplighet, |
| --- | --- |

b)

föranleda tvivel om andra livsmedels säkerhet och/eller näringsmässiga lämplighet,

| c) | uppmuntra eller överse med överkonsumtion av ett livsmedel, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra eller överse med överkonsumtion av ett livsmedel,

| d) | ange, föreslå eller antyda att en balanserad och varierad kost inte kan ge lämpliga mängder av näringsämnen i allmänhet. Undantag för näringsämnen där tillräckliga mängder inte kan fås genom en balanserad och varierad kost, liksom tillämpningsvillkor för dessa, får antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2, med beaktande av särskilda omständigheter i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

ange, föreslå eller antyda att en balanserad och varierad kost inte kan ge lämpliga mängder av näringsämnen i allmänhet. Undantag för näringsämnen där tillräckliga mängder inte kan fås genom en balanserad och varierad kost, liksom tillämpningsvillkor för dessa, får antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2, med beaktande av särskilda omständigheter i medlemsstaterna,

| e) | hänvisa till förändringar av de fysiologiska funktionerna, vare sig genom texten eller framställningar i form av bilder, grafiska element eller symboler som skulle kunna ge upphov till eller utnyttja rädsla hos konsumenterna. |
| --- | --- |

e)

hänvisa till förändringar av de fysiologiska funktionerna, vare sig genom texten eller framställningar i form av bilder, grafiska element eller symboler som skulle kunna ge upphov till eller utnyttja rädsla hos konsumenterna.

Artikel 4

Villkor för användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden

1.   Senast ... (15) skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, fastställa särskilda näringsprofiler och villkor, inbegripet undantag, som skall följas vid användning av näringspåståenden och hälsopåståenden för livsmedel och/eller kategorier av livsmedel.

Dessa näringsprofiler för livsmedel och/eller vissa kategorier av livsmedel samt villkoren för användning av näringspåståenden eller hälsopåståenden med avseende på näringsprofilerna skall fastställas med beaktande särskilt av

| a) | kvantiteterna av vissa näringsämnen och andra ämnen i livsmedlet, exempelvis fett, mättade fettsyror, transfettsyror, sockerarter och salt/natrium, |
| --- | --- |

a)

kvantiteterna av vissa näringsämnen och andra ämnen i livsmedlet, exempelvis fett, mättade fettsyror, transfettsyror, sockerarter och salt/natrium,

| b) | livsmedlets (eller livsmedelskategoriernas) roll och betydelse i kosten för befolkningen i allmänhet eller, i förekommande fall, för vissa riskgrupper, inbegripet barn, |
| --- | --- |

b)

livsmedlets (eller livsmedelskategoriernas) roll och betydelse i kosten för befolkningen i allmänhet eller, i förekommande fall, för vissa riskgrupper, inbegripet barn,

| c) | livsmedlets totala näringssammansättning och förekomsten av näringsämnen som vetenskapligt erkänts ha en hälsoeffekt. |
| --- | --- |

c)

livsmedlets totala näringssammansättning och förekomsten av näringsämnen som vetenskapligt erkänts ha en hälsoeffekt.

Näringsprofilerna skall grundas på vetenskapliga rön om kost och näring och deras förhållande till hälsa.

När näringsprofilerna fastställs skall kommissionen uppmana myndigheten att inom 12 månader avge lämpliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt inriktade på

| i) | huruvida profiler bör fastställas för livsmedel i allmänhet och/eller för livsmedelskategorier, |
| --- | --- |

i)

huruvida profiler bör fastställas för livsmedel i allmänhet och/eller för livsmedelskategorier,

| ii) | valet av och avvägningen mellan näringsämnen som skall beaktas, |
| --- | --- |

ii)

valet av och avvägningen mellan näringsämnen som skall beaktas,

| iii) | valet av referensmängd/utgångspunkt för profiler, |
| --- | --- |

iii)

valet av referensmängd/utgångspunkt för profiler,

| iv) | tillvägagångssättet för beräkningen av profilerna, och |
| --- | --- |

iv)

tillvägagångssättet för beräkningen av profilerna, och

| v) | utprovning av ett förslag till system. |
| --- | --- |

v)

utprovning av ett förslag till system.

När näringsprofilerna fastställs skall kommissionen samråda med berörda parter, särskilt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper.

Näringsprofilerna och villkoren för deras användning skall uppdateras för att ta hänsyn till den relevanta utvecklingen på det vetenskapliga området i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2.

2.   Genom undantag från punkt 1 skall näringspåståenden som gäller en minskad mängd fett, mättade fettsyror, transfettsyror, socker och salt/natrium vara tillåtna utan hänvisning till en profil för det (de) särskilda näringsämne(n) som påståendet gäller, under förutsättning att de är förenliga med villkoren i denna förordning.

3.   Drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol får inte förses med

| a) | hälsopåståenden, eller |
| --- | --- |

a)

hälsopåståenden, eller

| b) | näringspåståenden, förutom om det gäller reducerad alkoholhalt eller energihalt. |
| --- | --- |

b)

näringspåståenden, förutom om det gäller reducerad alkoholhalt eller energihalt.

4.   Om det inte finns några specifika gemenskapsbestämmelser om näringspåståenden som gäller minskad halt eller avsaknad av alkohol eller energi i drycker som normalt innehåller alkohol, får sådana nationella bestämmelser tillämpas i enlighet med fördraget.

5.   Andra livsmedel eller kategorier av livsmedel än de som avses i punkt 3, för vilka näringspåståenden och hälsopåståenden skall begränsas eller förbjudas, får fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2 och med beaktande av forskningsresultat.

Artikel 5

Allmänna villkor

1.   Det skall vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden endast om följande villkor uppfylls:

| a) | Det har visats att förekomsten, avsaknaden eller den reducerade mängden i ett livsmedel eller en livsmedelskategori av ett näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

a)

Det har visats att förekomsten, avsaknaden eller den reducerade mängden i ett livsmedel eller en livsmedelskategori av ett näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta.

| b) | Det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller






  i) | ingår i slutprodukten i betydande mängd i enlighet med vad som fastställs i gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, i en mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har bekräftats av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller

i)

ingår i slutprodukten i betydande mängd i enlighet med vad som fastställs i gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, i en mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har bekräftats av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, eller

| ii) | ingår inte eller ingår i minskad mängd vilket kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som anges, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

ii)

ingår inte eller ingår i minskad mängd vilket kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som anges, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta.

| c) | I tillämpliga fall, det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller föreligger i en form som kan tillgodogöras av kroppen. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller föreligger i en form som kan tillgodogöras av kroppen.

| d) | Den mängd av produkten som rimligtvis kommer att konsumeras ger en betydande mängd av det näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, i enlighet med gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, en betydande mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

d)

Den mängd av produkten som rimligtvis kommer att konsumeras ger en betydande mängd av det näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, i enlighet med gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, en betydande mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har fastställts av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta.

| e) | De är förenliga med de särskilda villkor som anges i kapitel III eller kapitel IV, allt efter omständigheterna. |
| --- | --- |

e)

De är förenliga med de särskilda villkor som anges i kapitel III eller kapitel IV, allt efter omständigheterna.

2.   Det skall endast vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet.

3.   Näringspåståenden och hälsopåståenden skall gälla livsmedel som är färdiga för konsumtion enligt tillverkarens anvisningar.

Artikel 6

Vetenskapliga belägg för påståenden

1.   Näringspåståenden och hälsopåståenden skall grundas på och dokumenteras med hjälp av allmänt vedertagna vetenskapliga fakta.

2.   En livsmedelsföretagare som gör ett näringspåstående eller hälsopåstående skall motivera användningen av påståendet.

3.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaten får begära att en livsmedelsföretagare eller en person som släpper ut en produkt på marknaden lägger fram all relevant dokumentation och alla relevanta uppgifter som bekräftar överensstämmelsen med denna förordning.

Artikel 7

Information om näringsvärdet

Skyldigheten och de närmare föreskrifterna om att lämna information i enlighet med direktiv 90/496/EEG, när ett näringspåstående görs, skall tillämpas i relevanta delar om det görs ett hälsopåstående, med undantag för generisk reklam. Den information som skall lämnas skall dock bestå av information i grupp 2, i enlighet med definitionen i artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG.

Dessutom skall mängderna av det (eller de) ämne(n) som ett näringspåstående eller hälsopåstående gäller, om de inte ingår i näringsvärdesdeklarationen, anges inom samma synfält som näringsvärdesdeklarationen och uttryckas i enlighet med artikel 6 i direktiv 90/496/EEG.

När det gäller kosttillskott skall näringsvärdesdeklarationen lämnas i enlighet med artikel 8 i direktiv 2002/46/EG.

KAPITEL III

NÄRINGSPÅSTÅENDEN

Artikel 8

Särskilda villkor

1.   Näringspåståenden skall endast tillåtas om de är förtecknade i bilagan och överensstämmer med villkoren i denna förordning.

2.   Ändringar av bilagan skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2 och i tillämpliga fall efter samråd med livsmedelsmyndigheten.

Artikel 9

Jämförande påståenden

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 84/450/EEG får en jämförelse endast göras mellan livsmedel inom samma kategori, med beaktande av ett urval livsmedel inom denna kategori. Skillnaden i mängd av ett näringsämne och/eller i energivärde skall anges, och jämförelsen skall gälla samma mängd livsmedel.

2.   Jämförande näringspåståenden skall jämföra sammansättningen av livsmedlet i fråga med sammansättningen av ett urval livsmedel i samma kategori, som inte får förses med ett påstående, däri inbegripet livsmedel av andra varumärken.

KAPITEL IV

HÄLSOPÅSTÅENDEN

Artikel 10

Särskilda villkor

1.   Hälsopåståenden skall förbjudas om de inte uppfyller de allmänna kraven i kapitel II och de särskilda kraven i detta kapitel samt är godkända i enlighet med denna förordning och ingår i de förteckningar över godkända påståenden som föreskrivs i artiklarna 13 och 14.

2.   Hälsopåståenden skall endast tillåtas om följande uppgifter anges på märkningen, eller om ingen sådan märkning finns, i presentationen och reklamen:

| a) | Ett uttalande om vikten av en mångsidig och balanserad kost och en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

a)

Ett uttalande om vikten av en mångsidig och balanserad kost och en hälsosam livsstil.

| b) | Den mängd livsmedel och de konsumtionsvanor som krävs för att den påstådda gynnsamma effekten skall uppnås. |
| --- | --- |

b)

Den mängd livsmedel och de konsumtionsvanor som krävs för att den påstådda gynnsamma effekten skall uppnås.

| c) | I tillämpliga fall, ett konstaterande riktat till personer som bör undvika att använda produkten. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, ett konstaterande riktat till personer som bör undvika att använda produkten.

| d) | En lämplig varning i fråga om produkter som vid överdriven konsumtion kan utgöra en hälsorisk. |
| --- | --- |

d)

En lämplig varning i fråga om produkter som vid överdriven konsumtion kan utgöra en hälsorisk.

3.   Hänvisningar till näringsämnets eller livsmedlets allmänna, ospecifika gynnsamma inverkan på allmän hälsa eller hälsorelaterat välbefinnande får göras endast om de åtföljs av ett bestämt hälsopåstående som ingår i de förteckningar som föreskrivs i artiklarna 13 eller 14.

4.   Vid behov skall riktlinjer för genomförande av denna artikel antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, och, om det är nödvändigt, i samråd med berörda parter, särskilt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper.

Artikel 11

Nationella läkarsällskap och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning

Om det inte finns specifika gemenskapsbestämmelser om rekommendationer eller stöd från nationella läkarsällskap och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning, får nationella bestämmelser i frågan tillämpas i överensstämmelse med bestämmelserna i fördraget.

Artikel 12

Restriktioner för användningen av vissa hälsopåståenden

Följande hälsopåståenden skall inte vara tillåtna:

| a) | Påståenden som låter förstå att hälsan skulle kunna påverkas om man inte konsumerar livsmedlet. |
| --- | --- |

a)

Påståenden som låter förstå att hälsan skulle kunna påverkas om man inte konsumerar livsmedlet.

| b) | Påståenden som hänvisar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ned i vikt. |
| --- | --- |

b)

Påståenden som hänvisar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ned i vikt.

| c) | Påståenden som hänvisar till rekommendationer av enskilda läkare eller yrkesverksamma personer på hälsoområdet och andra sammanslutningar som inte avses i artikel 11. |
| --- | --- |

c)

Påståenden som hänvisar till rekommendationer av enskilda läkare eller yrkesverksamma personer på hälsoområdet och andra sammanslutningar som inte avses i artikel 11.

Artikel 13

Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk

1.   Hälsopåståenden, som beskriver eller hänvisar till

| a) | ett näringsämnes eller annat ämnes betydelse för kroppens tillväxt, utveckling och funktioner, eller |
| --- | --- |

a)

ett näringsämnes eller annat ämnes betydelse för kroppens tillväxt, utveckling och funktioner, eller

| b) | psykologiska och beteenderelaterade funktioner, eller |
| --- | --- |

b)

psykologiska och beteenderelaterade funktioner, eller

| c) | bantning eller viktkontroll eller nedsatt hungerkänsla eller ökad mättnadskänsla, eller en minskning av kostens energiinnehåll, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/8/EG, |
| --- | --- |

c)

bantning eller viktkontroll eller nedsatt hungerkänsla eller ökad mättnadskänsla, eller en minskning av kostens energiinnehåll, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/8/EG,

och som är upptagna på den förteckning som avses i punkt 3, får göras utan att genomgå det förfarande för godkännande som fastställs i artiklarna 15–18, förutsatt att de

| i) | bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, och |
| --- | --- |

i)

bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, och

| ii) | förstås väl av genomsnittskonsumenten. |
| --- | --- |

ii)

förstås väl av genomsnittskonsumenten.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen lämna förteckningar över de påståenden som avses i punkt 1 senast den ... (16), vilka skall åtföljas av de villkor som gäller för dessa och av hänvisningar till relevant vetenskaplig motivering.

3.   Efter samråd med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, anta en gemenskapsförteckning över de tillåtna påståenden som avses i punkt 1, och alla nödvändiga villkor för att använda sig av dessa påståenden senast den ... (17).

4.   Varje ändring av den förteckning som avses i punkt 3 som grundar sig på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, efter samråd med livsmedelsmyndigheten, antingen på kommissionens eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat.

5.   Varje tillägg av påståenden till den förteckning som avses i punkt 3, vilka grundar sig på nyligen framtagna vetenskapliga fakta och/eller som innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data, skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna 15–18.

Artikel 14

Påståenden om minskad sjukdomsrisk

1.   Trots vad som sägs i artikel 2.1 b i direktiv 2000/13/EG får påståenden om minskad sjukdomsrisk göras om de har godkänts i enlighet med det förfarande som avses i artiklarna 15–18 i denna förordning för att tas upp i en gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden tillsammans med alla nödvändiga villkor för användning av dessa påståenden.

2.   Utöver de allmänna bestämmelser som fastställs i denna förordning och de särskilda bestämmelserna i punkt 1, skall märkningen, eller om ingen sådan märkning finns, presentationen eller reklamen i fråga om påståenden om minskad sjukdomsrisk också innehålla ett uttalande om att en mängd riskfaktorer finns för den sjukdom som påståendet avser och att en ändring av en av dessa riskfaktorer kan, men inte behöver, ha en positiv effekt.

Artikel 15

Ansökan om godkännande

1.   När det hänvisas till denna artikel skall en ansökan om tillstånd lämnas in i enlighet med följande punkter.

2.   Ansökan skall skickas in till den nationella behöriga myndigheten i en medlemsstat.

| a) | Den nationella behöriga myndigheten skall göra följande:






  i) | Skriftligt bekräfta att ansökan tagits emot inom 14 dagar från mottagandet. I meddelandet skall dagen för mottagande av ansökan anges. |
| --- | --- | --- |

a)

Den nationella behöriga myndigheten skall göra följande:

i)

Skriftligt bekräfta att ansökan tagits emot inom 14 dagar från mottagandet. I meddelandet skall dagen för mottagande av ansökan anges.

| ii) | Utan dröjsmål underrätta livsmedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

ii)

Utan dröjsmål underrätta livsmedelsmyndigheten.

| iii) | Ge livsmedelsmyndigheten tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in. |
| --- | --- |

iii)

Ge livsmedelsmyndigheten tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in.

| b) | Myndigheten skall göra följande:






  i) | Utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in. |
| --- | --- | --- |

b)

Myndigheten skall göra följande:

i)

Utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in.

| ii) | Ge allmänheten tillgång till den sammanfattning av ansökan som nämns i punkt 3 g. |
| --- | --- |

ii)

Ge allmänheten tillgång till den sammanfattning av ansökan som nämns i punkt 3 g.

3.   Ansökan skall inbegripa följande:

| a) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress.

| b) | Det näringsämne eller andra ämne, livsmedel eller den kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och de särskilda egenskaperna i fråga. |
| --- | --- |

b)

Det näringsämne eller andra ämne, livsmedel eller den kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och de särskilda egenskaperna i fråga.

| c) | En kopia av de undersökningar, inbegripet oberoende fackgranskade undersökningar, om sådana finns, som utförts när det gäller hälsopåståendet samt allt annat material som är tillgängligt och som kan påvisa att hälsopåståendet är förenligt med de kriterier som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

En kopia av de undersökningar, inbegripet oberoende fackgranskade undersökningar, om sådana finns, som utförts när det gäller hälsopåståendet samt allt annat material som är tillgängligt och som kan påvisa att hälsopåståendet är förenligt med de kriterier som anges i denna förordning.

| d) | I förekommande fall, angivande av de data som skall betraktas som äganderättsligt skyddade åtföljt av en verifierbar motivering. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, angivande av de data som skall betraktas som äganderättsligt skyddade åtföljt av en verifierbar motivering.

| e) | En kopia av övriga vetenskapliga undersökningar som är relevanta för hälsopåståendet. |
| --- | --- |

e)

En kopia av övriga vetenskapliga undersökningar som är relevanta för hälsopåståendet.

| f) | Ett förslag till formulering av det hälsopåstående som ansökan om godkännande gäller samt, i tillämpliga fall, av särskilda villkor för användningen. |
| --- | --- |

f)

Ett förslag till formulering av det hälsopåstående som ansökan om godkännande gäller samt, i tillämpliga fall, av särskilda villkor för användningen.

| g) | En sammanfattning av ansökan. |
| --- | --- |

g)

En sammanfattning av ansökan.

4.   Efter att först ha samrått med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2 fastställa genomförandebestämmelserna för tillämpningen av denna artikel, inbegripet bestämmelser om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram.

5.   Före ... (18) skall myndigheten offentliggöra detaljerad vägledning för att hjälpa sökande att utarbeta och lägga fram ansökan.

Artikel 16

Livsmedelsmyndighetens yttrande

1.   Myndigheten skall sträva efter att avge sitt yttrande inom sex månader från den dag då en giltig ansökan togs emot. Denna tidsfrist skall förlängas om livsmedelsmyndigheten ber sökanden om kompletterande uppgifter i enlighet med punkt 2.

2.   Myndigheten, eller en nationell behörig myndighet genom myndighetens förmedling, får vid behov anmoda sökanden att komplettera uppgifterna i ansökan inom en fastställd tidsfrist.

3.   För att utarbeta sitt yttrande skall myndigheten

| a) | kontrollera att den föreslagna formuleringen av hälsopåståendet kan styrkas med vetenskapliga fakta, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att den föreslagna formuleringen av hälsopåståendet kan styrkas med vetenskapliga fakta,

| b) | överväga om formuleringen av hälsopåståendet uppfyller de kriterier som fastställs i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

överväga om formuleringen av hälsopåståendet uppfyller de kriterier som fastställs i denna förordning,

| c) | ge råd om huruvida den föreslagna formuleringen av hälsopåståendet är begriplig och meningsfull för genomsnittskonsumenten. |
| --- | --- |

c)

ge råd om huruvida den föreslagna formuleringen av hälsopåståendet är begriplig och meningsfull för genomsnittskonsumenten.

4.   Om yttrandet om godkännande av hälsopåståendet är positivt, skall yttrandet innehålla följande uppgifter:

| a) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress.

| b) | Det näringsämne eller annat ämne, livsmedel eller kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och dess särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Det näringsämne eller annat ämne, livsmedel eller kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och dess särskilda egenskaper.

| c) | Den rekommenderade formuleringen av hälsopåståendet samt, i tillämpliga fall, särskilda villkor för användningen. |
| --- | --- |

c)

Den rekommenderade formuleringen av hälsopåståendet samt, i tillämpliga fall, särskilda villkor för användningen.

| d) | I tillämpliga fall, villkoren eller begränsningarna för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning som bör förekomma tillsammans med hälsopåståendet på etiketten och i reklamen. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall, villkoren eller begränsningarna för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning som bör förekomma tillsammans med hälsopåståendet på etiketten och i reklamen.

5.   Myndigheten skall skicka sitt yttrande till kommissionen, medlemsstaterna och sökanden med en rapport som beskriver dess bedömning av hälsopåståendet och anger skälen för sitt yttrande samt de uppgifter som yttrandet grundar sig på.

6.   Myndigheten skall i överensstämmelse med artikel 38.1 i förordning (EG) nr 178/2002 offentliggöra sitt yttrande.

Sökanden eller allmänheten får lämna synpunkter till kommissionen inom 30 dagar från detta offentliggörande.

Artikel 17

Godkännande från gemenskapen

1.   Kommissionen skall, inom tre månader från att den har fått myndighetens yttrande, till den kommitté som avses i artikel 22.2 lämna ett förslag till beslut om förteckningarna över tillåtna hälsopåståenden, med beaktande av myndighetens yttrande, alla tillämpliga bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och övriga berättigade faktorer som är relevanta för det ärende som behandlas. Om förslaget till beslut inte överensstämmer med livsmedelsmyndighetens yttrande, skall kommissionen motivera avvikelserna.

2.   Alla förslag till beslut om ändring av förteckningarna över tillåtna hälsopåståenden skall innehålla de uppgifter som anges i artikel 16.4.

3.   Ett slutligt beslut om ansökan skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2.

4.   Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta sökanden om beslutet och offentliggöra uppgifter om beslutet i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Sådana hälsopåståenden som är upptagna i de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 får, i överensstämmelse med de villkor som de omfattas av, användas av alla livsmedelsföretagare såvida användningen av dem inte är begränsad i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.

6.   Att godkännande beviljats skall inte minska någon livsmedelsföretagares allmänna civilrättsliga och straffrättsliga ansvar med avseende på det berörda livsmedlet.

Artikel 18

Ändring samt tillfällig och permanent indragning av godkännanden

1.   Sökanden/användaren av ett påstående som är upptaget på en av de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 får ansöka om en ändring av förteckningen. Förfarandet enligt artiklarna 15–17 skall tillämpas i relevanta delar.

2.   Myndigheten skall på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller av kommissionen avge ett yttrande om huruvida ett hälsopåstående som är upptaget på de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 fortfarande uppfyller de krav som fastställs i denna förordning.

Den skall genast sända sitt yttrande till kommissionen, medlemsstaterna och, i förekommande fall, den sökande för vilken godkännandet att använda påståendet i fråga ursprungligen beviljades. Myndigheten skall, i enlighet med artikel 38.1 i förordning (EG) nr 178/2002, offentliggöra sitt yttrande.

Sökanden/användaren och allmänheten får lämna synpunkter till kommissionen inom 30 dagar från detta offentliggörande.

Kommissionen skall så snart som möjligt granska myndighetens yttrande och eventuella synpunkter som kommit in. Om så är lämpligt skall godkännandet ändras eller tillfälligt eller permanent dras in i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 17.

KAPITEL V

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 19

Gemenskapens register

1.   Kommissionen skall skapa och upprätthålla ett register över näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel i gemenskapen (nedan kallat ”registret”).

2.   Registret skall innehålla följande uppgifter:

| a) | Näringspåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Näringspåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i bilagan.

| b) | Begränsningar som antagits i enlighet med artikel 4.5. |
| --- | --- |

b)

Begränsningar som antagits i enlighet med artikel 4.5.

| c) | De godkända hälsopåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i artiklarna 13.3, 14.1 och 18.2, i artikel 20 samt i artiklarna 23.2 och 27.6 och de nationella åtgärder som avses i artikel 22.3. |
| --- | --- |

c)

De godkända hälsopåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i artiklarna 13.3, 14.1 och 18.2, i artikel 20 samt i artiklarna 23.2 och 27.6 och de nationella åtgärder som avses i artikel 22.3.

| d) | En förteckning över hälsopåståenden som inte godkänts och skälen till att de inte har godkänts. |
| --- | --- |

d)

En förteckning över hälsopåståenden som inte godkänts och skälen till att de inte har godkänts.

Hälsopåståenden som godkänts på grundval av äganderättsligt skyddade data skall förtecknas i en separat bilaga till registret, tillsammans med följande information:

| 1. | Det datum då kommissionen godkände hälsopåståendet och namnet på den sökande för vilken godkännandet ursprungligen beviljades. |
| --- | --- |

1.

Det datum då kommissionen godkände hälsopåståendet och namnet på den sökande för vilken godkännandet ursprungligen beviljades.

| 2. | Att kommissionen godkände hälsopåståendet på grundval av äganderättsligt skyddade data. |
| --- | --- |

2.

Att kommissionen godkände hälsopåståendet på grundval av äganderättsligt skyddade data.

| 3. | Att användningen av hälsopåståendet är begränsad om inte en efterföljande sökande får godkännande för påståendet utan att hänvisa till de äganderättsligt skyddade data som den första sökanden lämnat. |
| --- | --- |

3.

Att användningen av hälsopåståendet är begränsad om inte en efterföljande sökande får godkännande för påståendet utan att hänvisa till de äganderättsligt skyddade data som den första sökanden lämnat.

3.   Allmänheten skall ha tillgång till registret.

Artikel 20

Dataskydd

1.   De vetenskapliga data och övrig information som ges i ansökan och som krävs enligt artikel 15.2 får inte användas till förmån för en efterföljande sökande under en sjuårsperiod räknat från dagen för godkännandet, om inte den senare sökanden har kommit överens med den tidigare sökanden att dessa uppgifter får användas. Detta gäller om

| a) | ifrågavarande vetenskapliga data och övrig information har förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden när den tidigare ansökan lämnades in, |
| --- | --- |

a)

ifrågavarande vetenskapliga data och övrig information har förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden när den tidigare ansökan lämnades in,

| b) | den tidigare sökanden hade ensamrätt att använda de äganderättsligt skyddade uppgifterna när den tidigare ansökan lämnades in, samt |
| --- | --- |

b)

den tidigare sökanden hade ensamrätt att använda de äganderättsligt skyddade uppgifterna när den tidigare ansökan lämnades in, samt

| c) | hälsopåståendet inte kunde ha godkänts utan de äganderättsligt skyddade data som lämnats in av den tidigare sökanden. |
| --- | --- |

c)

hälsopåståendet inte kunde ha godkänts utan de äganderättsligt skyddade data som lämnats in av den tidigare sökanden.

2.   Fram till slutet på den sjuårsperiod som avses i punkt 1 skall ingen efterföljande sökande ha rätt att hänvisa till data som förklarats äganderättsligt skyddade av en tidigare sökande, om inte först kommissionen fattar ett beslut om huruvida ett påstående skulle kunna eller skulle ha kunnat förekomma i den förteckning som avses i artikel 14 eller, i förekommande fall, artikel 13 utan inlämnande av de data som förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden.

Artikel 21

Nationella bestämmelser

Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, särskilt artiklarna 28 och 30 i detta, får medlemsstaterna inte begränsa eller förbjuda handel med eller reklam för livsmedel som är förenliga med denna förordning genom tillämpning av icke-harmoniserade nationella bestämmelser om påståenden om vissa livsmedel eller om livsmedel i allmänhet.

Artikel 22

Anmälningsförfarande

1.   Om en medlemsstat anser det nödvändigt att införa ny lagstiftning skall den underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de planerade åtgärderna och uppge vilka skäl som ligger till grund för dem.

2.   Kommissionen skall samråda med Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom artikel 58.1 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ”kommittén”), om den anser att ett sådant samråd är ändamålsenligt eller om en medlemsstat begär det, och skall avge ett yttrande om de åtgärder som planeras.

3.   Den berörda medlemsstaten får vidta de planerade åtgärderna sex månader efter den underrättelse som avses i punkt 1, förutsatt att kommissionens yttrande inte är negativt.

Om kommissionens yttrande är negativt skall den i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24 .2och inom den period som anges i första stycket fastställa huruvida de planerade åtgärderna kan genomföras. Kommissionen får begära att vissa ändringar görs i fråga om den planerade åtgärden.

Artikel 23

Skyddsåtgärder

1.   Om en medlemsstat har goda skäl att anse att ett påstående inte är förenligt med denna förordning eller att de vetenskapliga belägg som föreskrivs i artikel 6 inte är tillräckliga får den medlemsstaten tillfälligt förbjuda användningen av sådana påståenden inom sitt territorium.

Medlemsstaten skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen och ange skälen för det tillfälliga förbudet.

2.   Ett beslut skall fattas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, i tillämpliga fall efter att ett yttrande har inhämtats från myndigheten.

Kommissionen får inleda detta förfarande på eget initiativ.

3.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 får upprätthålla det tillfälliga förbudet tills den har underrättats om det beslut som avses i punkt 2.

Artikel 24

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 25

Övervakning

För att underlätta en effektiv övervakning av livsmedel som är försedda med näringspåståenden eller hälsopåståenden får medlemsstaterna kräva att tillverkaren eller den som släpper ut dessa livsmedel på marknaden inom deras territorium skall informera den behöriga myndigheten om detta genom att skicka in ett exemplar av den märkning som används för produkten.

Artikel 26

Utvärdering

Senast den ... (19) skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning, särskilt marknadsutvecklingen när det gäller livsmedel om vilka näringspåståenden eller hälsopåståenden gjorts och om påståendenas begriplighet för konsumenterna, vid behov åtföljd av ett förslag till ändringar.

Artikel 27

Övergångsåtgärder

1.   Livsmedel som släpps ut på marknaden eller som märks före den tillämpningsdag som anges i denna förordning och som inte är förenliga med denna förordning får saluföras fram till sista användningsdag, dock inte längre än till och med ... (20). När det gäller bestämmelserna i artikel 4.1 får livsmedel saluföras till och med tolv månader efter antagandet av de relevanta näringsprofilerna och villkoren för användningen av dem.

2.   Produkter med varumärken eller märkesnamn som fanns före den 1 januari 2005 och som inte är förenliga med denna förordning får fortsätta att saluföras fram till och med ... (21), varefter bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas.

3.   Sådana näringspåståenden som har använts i en medlemsstat före den 1 januari 2005 i överensstämmelse med tillämpliga nationella bestämmelser och som inte är upptagna i bilagan får fortsätta att användas fram till ... (22), på livsmedelsföretagarens ansvar och utan att det påverkar antagandet av de skyddsåtgärder som avses i artikel 23.

4.   För sådana näringspåståenden i form av bilder, grafik eller symboler som är förenliga med denna förordnings allmänna principer, som inte ingår i bilagan och som används i enlighet med särskilda krav och kriterier som utarbetats genom nationella bestämmelser eller regler skall följande gälla:

| a) | Medlemsstaterna skall senast den ... (16) underrätta kommissionen om sådana näringspåståenden och tillämpliga nationella bestämmelser åtföljt av vetenskapliga fakta till stöd för sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna skall senast den ... (16) underrätta kommissionen om sådana näringspåståenden och tillämpliga nationella bestämmelser åtföljt av vetenskapliga fakta till stöd för sådana bestämmelser.

| b) | Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, anta ett beslut om användningen av sådana påståenden. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, anta ett beslut om användningen av sådana påståenden.

Näringspåståenden som inte blir godkända i enlighet med detta förfarande får fortsätta att användas i tolv månader efter antagandet av beslutet.

5.   Sådana hälsopåståenden som avses i artikel 13.1 a får göras från och med den dag då denna förordning träder i kraft till och med den dag då den förteckning som avses i artikel 13.3 antas, på livsmedelsföretagarens ansvar, under förutsättning att de är förenliga med denna förordning och med gällande nationella bestämmelser som är tillämpliga på dem och utan att det påverkar antagandet av de skyddsåtgärder som avses i artikel 23.

6.   Andra hälsopåståenden än de som avses i artikel 13.1 a och artikel 14 och som i enlighet med nationella bestämmelser har använts före den dag då denna förordning träder i kraft skall omfattas av följande:

| a) | Hälsopåståenden som har bedömts och godkänts i en medlemsstat: De skall godkännas enligt följande:






  i) | Medlemsstaterna skall senast den ... (16) underrätta kommissionen om dessa påståenden tillsammans med en rapport som utvärderar de vetenskapliga fakta som stöder påståendet. |
| --- | --- | --- |

a)

Hälsopåståenden som har bedömts och godkänts i en medlemsstat: De skall godkännas enligt följande:

i)

Medlemsstaterna skall senast den ... (16) underrätta kommissionen om dessa påståenden tillsammans med en rapport som utvärderar de vetenskapliga fakta som stöder påståendet.

| ii) | Efter att ha samrått med myndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, anta ett beslut om de hälsopåståenden som godkänts på detta sätt. |
| --- | --- |

ii)

Efter att ha samrått med myndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2, anta ett beslut om de hälsopåståenden som godkänts på detta sätt.

Hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter antagandet av beslutet.

| b) | Hälsopåståenden som inte har bedömts och godkänts i en medlemsstat: Sådana påståenden kan fortsätta att användas under förutsättning att en ansökan görs i enlighet med denna förordning före ... (23); hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter det att ett beslut har fattats enligt artikel 17.3. |
| --- | --- |

b)

Hälsopåståenden som inte har bedömts och godkänts i en medlemsstat: Sådana påståenden kan fortsätta att användas under förutsättning att en ansökan görs i enlighet med denna förordning före ... (23); hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter det att ett beslut har fattats enligt artikel 17.3.

Artikel 28

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med ... (24).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 110, 30.4.2004, s. 18.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 26 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

3

(4)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

4

(5)  EGT L 316, 9.12.1994, s. 2.

5

(6)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

6

(7)  EGT L 250, 19.9.1984, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

7

(8)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/120/EG (EUT L 333, 20.12.2003, s. 51).

8

(9)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EGT L 55, 6.3.1996, s. 22.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EGT L 229, 30.8.1980, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

12

(13)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

13

(14)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

14

(15)  24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

(16)  Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 1 år.

16

(17)  Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 3 år.

17

(18)  Första dagen i den sjätte månaden efter denna förordnings ikraftträdande.

18

(19)  Sista dagen i den femte månaden efter det att denna förordning trädde i kraft plus 6 år.

19

(20)  Sista dagen i den artonde månaden efter denna förordnings ikraftträdande.

20

(21)  Den dag denna förordning trädde i kraft, plus tio år.

21

(22)  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

22

(23)  Tolv månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

23

(24)  Första dagen i den sjätte månaden efter denna förordnings ikraftträdande.

24

---

BILAGA

NÄRINGSPÅSTÅENDEN OCH VILLKOR FÖR ANVÄNDNINGEN AV DEM

LÅGT ENERGIINNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett lågt energiinnehåll, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte innehåller mer än 40 kcal (170 kJ)/100 g för livsmedel i fast form eller mer än 20 kcal (80 kJ)/100 ml för livsmedel i flytande form. För ”bordssötningsmedel” gäller gränsen 4 kcal (17 kJ)/portion, med sötande egenskaper som motsvarar 6 g sackaros (ungefär 1 tesked sackaros).

ENERGIREDUCERAD

Ett påstående om att ett livsmedel är energireducerat, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om energivärdet är minskat med minst 30 % och om de egenskaper anges som gör att livsmedlets totala energivärde minskats.

ENERGIFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är energifritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte innehåller mer än 4 kcal (17 kJ)/100 ml. För ”bordssötningsmedel” gäller gränsen 0,4 kcal (1,7 kJ)/portion, med sötande egenskaper som motsvarar 6 g sackaros (ungefär 1 tesked sackaros).

LÅG FETTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg fetthalt, och varje påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 3 g fett per 100 g för livsmedel i fast form eller 1,5 g fett per 100 ml för livsmedel i flytande form (1,8 g fett per 100 ml för mellanmjölk).

FETTFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är fettfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,5 g fett per 100 g eller 100 ml. Påståenden som formuleras enligt modellen ”X % fettfri” skall vara förbjudna.

LÅG HALT AV MÄTTAT FETT

Ett påstående om att ett livsmedel har lågt innehåll av mättat fett, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om summan av mättade fettsyror och transfettsyror i produkten inte överstiger 1,5 g per 100 g för livsmedel i fast form eller 0,75 g för 100 ml för livsmedel i flytande form. I båda fallen får summan av mättade fettsyror och transfettsyror tillsammans inte ge mer än 10 % av energiinnehållet.

FRI FRÅN MÄTTAT FETT

Ett påstående om att ett livsmedel inte innehåller mättat fett, och varje påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om summan av mättat fett och transfettsyror tillsammans inte överstiger 0,1 g mättat fett per 100 g eller 100 ml.

LÅG SOCKERHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg sockerhalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 5 g sockerarter per 100 g för livsmedel i fast form eller 2,5 g sockerarter per 100 ml för livsmedel i flytande form.

SOCKERFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är sockerfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,5 g sockerarter per 100 g eller 100 ml.

UTAN TILLSATT SOCKER

Ett påstående om att ett livsmedel inte har tillförts sockerarter, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte tillförts mono- eller disackarider eller något annat livsmedel som används på grund av sina sötande egenskaper. Om sockerarter förekommer naturligt i livsmedlet bör även följande uppgift finnas på märkningen: ”INNEHÅLLER NATURLIGT FÖREKOMMANDE SOCKER”.

LÅG NATRIUMHALT/LÅG SALTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg natriumhalt/salthalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,12 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g eller 100 ml. För annat vatten än naturliga mineralvatten som omfattas av direktiv 80/777/EEG bör detta värde inte överstiga 2 mg natrium/100 ml.

MYCKET LÅG NATRIUMHALT/MYCKET LÅG SALTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har mycket låg natrium/salthalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,04 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g eller 100 ml. Detta påstående får inte användas om naturliga mineralvatten och annat vatten.

NATRIUMFRI ELLER SALTFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är natriumfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,005 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g.

KOSTFIBERKÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en kostfiberkälla, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst 3 g kostfiber per 100 g eller minst 1,5 g kostfiber per 100 kcal.

HÖGT KOSTFIBERINNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av kostfiber, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst 6 g kostfiber per 100 g eller minst 3 g kostfiber per 100 kcal.

PROTEINKÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en proteinkälla, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om minst 12 % av livsmedlets energivärde kommer från proteiner.

HÖGT PROTEININNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av protein, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om minst 20 % av livsmedlets energivärde kommer från proteiner.

[VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] OCH/ELLER [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING] KÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en källa till vitaminer och/eller mineralämnen, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst en betydande mängd enligt bilagan till direktiv 90/496/EEG eller en mängd som anges i undantag som beviljats i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (1).

HÖGT INNEHÅLL AV [VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] OCH/ELLER [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING]

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av vitaminer och/eller mineralämnen, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst dubbelt så mycket som en produkt som är en ”källa till [VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] och/eller [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING]”.

INNEHÅLLER [NÄRINGSÄMNETS ELLER ANNAT ÄMNES BETECKNING]

Ett påstående om att ett livsmedel innehåller ett näringsämne eller ett annat ämne, för vilket inga särskilda villkor har fastställts i denna förordning, eller varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten är förenlig med alla tillämpliga bestämmelser i förordningen, särskilt artikel 5. När det gäller vitaminer och mineralämnen skall kraven för påståendet ”källa” gälla.

ÖKAT INNEHÅLL AV [NÄRINGSÄMNETS BETECKNING]

Ett påstående om att innehållet av ett eller flera näringsämnen, förutom vitaminer och mineralämnen, har ökats, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten uppfyller kraven för påståendet ”källa” och innehållet har ökats med minst 30 % jämfört med en liknande produkt.

MINSKAT INNEHÅLL AV [NÄRINGSÄMNETS BETECKNING]

Ett påstående om att innehållet av ett eller flera näringsämnen har minskats, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om innehållet har reducerats med minst 30 % jämfört med en liknande produkt utom i fråga om mikronäringsämnen där en avvikelse på 10 % från de referensvärden som anges i rådets direktiv 90/496/EEG godtas, samt för natrium, eller motsvarande värde för salt, där en avvikelse på 25 % godtas.

LÄTT/LIGHT

Ett påstående om att en produkt är ”lätt” eller ”light” och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, skall uppfylla samma villkor som de som gäller för begreppet ”minskat”. Påståendet skall åtföljas av uppgifter om den (eller de) egenskap(er) som gör produkten ”lätt” eller ”light”.

NATURLIG/T

Om ett livsmedel naturligt uppfyller villkoren enligt denna bilaga för användningen av ett näringspåstående får formuleringen ”naturlig/t” läggas till före påståendet.

---

(1)  EUT L ...

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Kommissionen sände den 17 juli 2003 rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1). Förslaget grundar sig på artikel 95 i fördraget. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen sände den 17 juli 2003 rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1). Förslaget grundar sig på artikel 95 i fördraget.

| 2. | Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 26 maj 2005 (2).
  Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 29 februari 2004. (3) |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 26 maj 2005 (2).

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 29 februari 2004. (3)

| 3. | Den 8 december 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

3.

Den 8 december 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget.

II.   MÅL

Den föreslagna förordningen omfattar näringspåståenden och hälsopåståenden i märkning och presentation av samt reklam för livsmedel och syftar till att upprätta villkor för användning av sådana påståenden.

De viktigaste målen för detta förslag är

| — | att förbättra den fria rörligheten för varor inom den inre marknaden, säkerställa lojal konkurrens på livsmedelsområdet och öka rättssäkerheten för ekonomiska aktörer, |
| --- | --- |

—

att förbättra den fria rörligheten för varor inom den inre marknaden, säkerställa lojal konkurrens på livsmedelsområdet och öka rättssäkerheten för ekonomiska aktörer,

| — | att uppnå en hög konsumentskyddsnivå genom att säkerställa att relevant information erhålls och att påståendena bedöms korrekt, |
| --- | --- |

—

att uppnå en hög konsumentskyddsnivå genom att säkerställa att relevant information erhålls och att påståendena bedöms korrekt,

| — | att främja och skydda innovation på livsmedelsområdet. |
| --- | --- |

—

att främja och skydda innovation på livsmedelsområdet.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna anmärkningar

Rådets gemensamma ståndpunkt stämmer överens med målen i kommissionsförslaget men inför samtidigt ett antal ändringar, däribland följande:

| 1. | Näringsprofiler (skälen 9, 10 och 11 samt artikel 4.1)

  Rådet behöll begreppet näringsprofiler som ett viktigt element för att säkerställa effektiv tillämpning av förordningen vad gäller närings- och hälsopåståenden. Det ursprungliga förslaget utvecklades avsevärt, så att man skulle få större koncentration på syftet med och räckvidden för näringsprofilerna och det förfarande som skall användas när dessa utarbetas. Adekvata skyddsbestämmelser infördes för att bemöta farhågor beträffande vetenskaplig objektivitet, bevarande av olika kostvanor och nationella traditioner samt intressenternas deltagande i processen. |
| --- | --- |

1.

Näringsprofiler (skälen 9, 10 och 11 samt artikel 4.1)

Rådet behöll begreppet näringsprofiler som ett viktigt element för att säkerställa effektiv tillämpning av förordningen vad gäller närings- och hälsopåståenden. Det ursprungliga förslaget utvecklades avsevärt, så att man skulle få större koncentration på syftet med och räckvidden för näringsprofilerna och det förfarande som skall användas när dessa utarbetas. Adekvata skyddsbestämmelser infördes för att bemöta farhågor beträffande vetenskaplig objektivitet, bevarande av olika kostvanor och nationella traditioner samt intressenternas deltagande i processen.

| 2. | Hälsopåståenden (artiklarna 10, 11, 12 och 13)

  Det ursprungliga kommissionsförslaget avsåg att förbjuda flera kategorier av hälsopåståenden. Rådet bibehöll förbudet mot vissa av dessa påståenden (artikel 12) och föreskrev att andra kan användas under vissa omständigheter (artikel 10.3 och artikel 13.1 b och 13.1 c).
  Artikel 13 i den gemensamma ståndpunkten förutsätter att en förteckning över vissa hälsopåståenden (som inte avser minskad sjukdomsrisk) skall antas av kommissionen inom tre år från antagandet av förordningen, på grundval av förslag från medlemsstaterna. Artikelns räckvidd har vidgats och inbegriper nu påståenden om psykologiska och beteenderelaterade funktioner (punkt 1 b) samt bantning och viktkontroll (punkt 1 c). Dessutom kan ett godkännandeförfarande användas för att utöka förteckningen med hälsopåståenden som grundar sig på nyligen framtagna vetenskapliga fakta och/eller innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data.
  När det gäller rekommendationer och stöd från nationella läkarsällskap och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning finns det en ny artikel 11, enligt vilken nationell lagstiftning kan fortsätta att tillämpas i överensstämmelse med bestämmelserna i fördraget till dess att gemenskapsbestämmelser har antagits. |
| --- | --- |

2.

Hälsopåståenden (artiklarna 10, 11, 12 och 13)

Det ursprungliga kommissionsförslaget avsåg att förbjuda flera kategorier av hälsopåståenden. Rådet bibehöll förbudet mot vissa av dessa påståenden (artikel 12) och föreskrev att andra kan användas under vissa omständigheter (artikel 10.3 och artikel 13.1 b och 13.1 c).

Artikel 13 i den gemensamma ståndpunkten förutsätter att en förteckning över vissa hälsopåståenden (som inte avser minskad sjukdomsrisk) skall antas av kommissionen inom tre år från antagandet av förordningen, på grundval av förslag från medlemsstaterna. Artikelns räckvidd har vidgats och inbegriper nu påståenden om psykologiska och beteenderelaterade funktioner (punkt 1 b) samt bantning och viktkontroll (punkt 1 c). Dessutom kan ett godkännandeförfarande användas för att utöka förteckningen med hälsopåståenden som grundar sig på nyligen framtagna vetenskapliga fakta och/eller innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data.

När det gäller rekommendationer och stöd från nationella läkarsällskap och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning finns det en ny artikel 11, enligt vilken nationell lagstiftning kan fortsätta att tillämpas i överensstämmelse med bestämmelserna i fördraget till dess att gemenskapsbestämmelser har antagits.

| 3. | Näringspåståendenas räckvidd (skäl 5, artikel 2.4 och artikel 27.4)

  Det ursprungliga förslaget omfattade inte användning av symboler och/eller vägledning som näringspåståenden, men rådet har behandlat denna fråga i detalj, eftersom det möter ökande önskemål om användning av såväl positiv som negativ vägledning om livsmedels näringsstatus (t.ex. placerad på snabbköpens hyllor). Därför klargör den gemensamma ståndpunkten att den föreslagna förordningen endast gäller gynnsamma påståenden, medan påståenden om livsmedels ogynnsamma verkan inte omfattas. I detta hänseende förklaras det att medlemsstater som avser att införa nationella ordningar för ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med direktiv 98/34/EG (skäl 5).
  Dessutom har det, för att beakta vissa näringspåståenden i form av bilder, grafik eller symboler som används i flera medlemsstater, i artikel 27.4 införts ett övergångsarrangemang enligt vilket nationella regler och kriterier för användning av logotyper och symboler skall tillåtas, om de stämmer överens med de allmänna principerna i förordningen. |
| --- | --- |

3.

Näringspåståendenas räckvidd (skäl 5, artikel 2.4 och artikel 27.4)

Det ursprungliga förslaget omfattade inte användning av symboler och/eller vägledning som näringspåståenden, men rådet har behandlat denna fråga i detalj, eftersom det möter ökande önskemål om användning av såväl positiv som negativ vägledning om livsmedels näringsstatus (t.ex. placerad på snabbköpens hyllor). Därför klargör den gemensamma ståndpunkten att den föreslagna förordningen endast gäller gynnsamma påståenden, medan påståenden om livsmedels ogynnsamma verkan inte omfattas. I detta hänseende förklaras det att medlemsstater som avser att införa nationella ordningar för ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med direktiv 98/34/EG (skäl 5).

Dessutom har det, för att beakta vissa näringspåståenden i form av bilder, grafik eller symboler som används i flera medlemsstater, i artikel 27.4 införts ett övergångsarrangemang enligt vilket nationella regler och kriterier för användning av logotyper och symboler skall tillåtas, om de stämmer överens med de allmänna principerna i förordningen.

Kommissionen har godtagit den gemensamma ståndpunkt som rådet enats om.

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid omröstningen i plenarsammanträdet den 26 maj 2005 antog Europaparlamentet 75 ändringar till förslaget (ändringarna 22 och 23 är språkliga och påverkar inte den engelska versionen).

Rådet

| a) | införde 35 ändringar i den gemensamma ståndpunkten helt, delvis eller i princip, i enlighet med följande:
  Skälen
  Ändring 1 (skäl 1 [nytt]) och ändring 10 (skäl 19) ingår delvis i skäl 10 sista meningen med koncentration på näringsprofiler och villkoren för att använda dem. I skälet hänvisas det särskilt till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag.
  Ändring 2 (skäl 3a [nytt]): Godtas delvis i skäl 4, där det klargörs att förordningen inte bör gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis kostriktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller -organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer.
  Ändring 4 (skäl 7) godtas i sak och delvis i skäl 11. I synnerhet klargörs det att kommissionen kommer att ta hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, när den fastställer näringsprofiler och tillämpliga bestämmelser i samband med dem.
  Ändring 6 (skäl 13) och ändring 7 (skäl 15) har formulerats om något och införts i skäl 20 respektive skäl 23.
  Ändring 8 (skäl 16): Den gemensamma ståndpunkten integrerar delvis i sak denna ändring i skäl 24 och i artikel 13. I praktiken anser man att hänvisningar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt visserligen bör förbjudas, som i det ursprungliga förslaget, men att det får göras påståenden om bantning, viktkontroll eller en minskning av kostens energiinnehåll om dessa grundar sig på allmänt accepterade vetenskapliga data och förstås väl av genomsnittskonsumenten.
  Ändring 9 (skäl 17) kan delvis godtas och har införlivats med skäl 25.
  Ändring 12 (skäl 22) ingår något omformulerad i skäl 30.
  Ändring 14 (skäl 26): Första delen kan godtas och ingår i skäl 33.
  Artiklarna
  Ändring 16 (artikel 2.2) har delvis införlivats med artikel 1.2, medan förslaget att undanta produkter som säljs i lös vikt samt frukt och grönsaker från förordningens räckvidd inte kan stödjas av rådet.
  Ändring 17 (artikel 1.3a [ny]) ingår delvis i artikel 1.4.
  Ändringarna 20 och 21 (artikel 2.1) ingår fullständigt i artikel 2.
  Ändringarna 26 och 27 (artikel 3.2 a och 3.2 c) ingår fullständigt i artikel 3.
  Ändring 28 (artikel 3 andra stycket da [ny]): Första delen återspeglas i artikel 3 andra stycket led c, medan andra delen i sak täcks av led d.
  Ändring 30 (artikel 5.1 a): Första delen har nu införlivats med artikel 5.1 a.
  Ändringarna 31, 32 och 33 (artikel 5.1 b, 5.1 c och 5.1 d) har fullständigt godtagits i den föreslagna formen.
  Ändring 36 (artikel 7): Första delen av denna ändring har införts i skäl 10. Hänvisningen till kosttillskott och till direktiv 2002/46/EG (där det bl.a. krävs att de angivna mängderna näringsämnen eller andra ämnen skall avse den dos av produkten som på märkningen rekommenderas för dagligt intag) återfinns i artikel 7 tredje stycket.
  Ändringarna 41 och 91 (artikel 11, titeln) har införlivats fullständigt i den föreslagna formen.
  Ändring 42 (artikel 11.1): Denna ändring har delvis och i princip tagits med i den gemensamma ståndpunkten. I praktiken har vissa av de hälsopåståenden för vilka det ursprungligen föreslogs restriktioner enligt artikel 11 (särskilt i punkt 1 a, 1 b, en del av 1 c och en del av 1 d i det ursprungliga förslaget) avlägsnats från artikeln och nu hänvisas det till dem antingen i artikel 10.3 (där de kan användas på vissa villkor), i artikel 11 (där nationella regler kan tillämpas om det inte finns relevanta gemenskapsregler) eller i artikel 13.1 b och 13.1 c, där de kan upptas på en förteckning över hälsopåståenden, om de bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta och förstås väl av genomsnittskonsumenten.
  Ändringarna 43 och 93 (artikel 11.2): Dessa ändringar har godkänts i sak och återfinns i artikel 10.4.
  Ändring 44 (artikel 12.1) har delvis godtagits vad beträffar strykningen av ordet ”normala” i artikel 13.1 och kravet på att underbygga påståendet i artikel 13.2, där man nu hänvisar till behovet av hänvisningar till relevant vetenskaplig motivering.
  Ändring 45 (artikel 12.2 första stycket) har delvis och i princip tagits med i artikel 13.5, varigenom det är möjligt att inbegripa hälsopåståenden i förteckningen över tillåtna påståenden efter en ansökan om tillstånd från berörda parter.
  Ändring 50 (artikel 14.2 b) har fullständigt införlivats med artikel 15.3 b.
  Ändring 51 (artikel 14.2 e) har delvis godkänts, särskilt när det gäller strykningen av skyldigheten att lägga fram ett förslag till formulering på alla gemenskapsspråk. När det gäller exemplifierande specialåtgärder för små och medelstora företag påpekas det att genomförandebestämmelser för artikel 15, inbegripet bestämmelser om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram, återfinns i punkt 4 i artikeln. Dessutom föreskriver artikel 15.5 att myndigheten före förordningens tillämpningsdatum skall offentliggöra detaljerad vägledning för att hjälpa sökande.
  Ändring 57 (artikel 15.1) har delvis godtagits vad angår tidsfristen för myndighetens yttrande, som har förlängts till sex månader.
  Ändring 61 (artikel 15.4 c) har godkänts i princip – hänvisningen till alla gemenskapsspråk har strukits, i enlighet med ändringen.
  Ändring 62 (artikel 15.4a [ny]) har godkänts delvis och i princip. I artikel 16.6 i den gemensamma ståndpunkten sägs det uttryckligen att sökanden får lämna synpunkter till kommissionen om myndighetens yttrande inom 30 dagar från offentliggörandet. I artikel 17.1 sägs det att kommissionen i sitt utkast till beslut skall beakta myndighetens yttrande och övriga berättigade faktorer som är relevanta för det ärende som behandlas.
  Ändring 72 (artikel 26) angående övergångsåtgärder för produkter som redan finns på marknaden och för hälsopåståenden som redan är i bruk har i stor utsträckning tagits med i sak. Det finns nu en ny artikel 27 som uteslutande handlar om de tillämpliga övergångsåtgärderna, inbegripet livsmedel som redan finns på marknaden, produkter med varumärken eller märkesnamn som fanns före den 1 januari 2005 samt befintliga näringspåståenden och hälsopåståenden. |
| --- | --- |

a)

införde 35 ändringar i den gemensamma ståndpunkten helt, delvis eller i princip, i enlighet med följande:

Skälen

Ändring 1 (skäl 1 [nytt]) och ändring 10 (skäl 19) ingår delvis i skäl 10 sista meningen med koncentration på näringsprofiler och villkoren för att använda dem. I skälet hänvisas det särskilt till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag.

Ändring 2 (skäl 3a [nytt]): Godtas delvis i skäl 4, där det klargörs att förordningen inte bör gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis kostriktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller -organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer.

Ändring 4 (skäl 7) godtas i sak och delvis i skäl 11. I synnerhet klargörs det att kommissionen kommer att ta hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, när den fastställer näringsprofiler och tillämpliga bestämmelser i samband med dem.

Ändring 6 (skäl 13) och ändring 7 (skäl 15) har formulerats om något och införts i skäl 20 respektive skäl 23.

Ändring 8 (skäl 16): Den gemensamma ståndpunkten integrerar delvis i sak denna ändring i skäl 24 och i artikel 13. I praktiken anser man att hänvisningar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt visserligen bör förbjudas, som i det ursprungliga förslaget, men att det får göras påståenden om bantning, viktkontroll eller en minskning av kostens energiinnehåll om dessa grundar sig på allmänt accepterade vetenskapliga data och förstås väl av genomsnittskonsumenten.

Ändring 9 (skäl 17) kan delvis godtas och har införlivats med skäl 25.

Ändring 12 (skäl 22) ingår något omformulerad i skäl 30.

Ändring 14 (skäl 26): Första delen kan godtas och ingår i skäl 33.

Artiklarna

Ändring 16 (artikel 2.2) har delvis införlivats med artikel 1.2, medan förslaget att undanta produkter som säljs i lös vikt samt frukt och grönsaker från förordningens räckvidd inte kan stödjas av rådet.

Ändring 17 (artikel 1.3a [ny]) ingår delvis i artikel 1.4.

Ändringarna 20 och 21 (artikel 2.1) ingår fullständigt i artikel 2.

Ändringarna 26 och 27 (artikel 3.2 a och 3.2 c) ingår fullständigt i artikel 3.

Ändring 28 (artikel 3 andra stycket da [ny]): Första delen återspeglas i artikel 3 andra stycket led c, medan andra delen i sak täcks av led d.

Ändring 30 (artikel 5.1 a): Första delen har nu införlivats med artikel 5.1 a.

Ändringarna 31, 32 och 33 (artikel 5.1 b, 5.1 c och 5.1 d) har fullständigt godtagits i den föreslagna formen.

Ändring 36 (artikel 7): Första delen av denna ändring har införts i skäl 10. Hänvisningen till kosttillskott och till direktiv 2002/46/EG (där det bl.a. krävs att de angivna mängderna näringsämnen eller andra ämnen skall avse den dos av produkten som på märkningen rekommenderas för dagligt intag) återfinns i artikel 7 tredje stycket.

Ändringarna 41 och 91 (artikel 11, titeln) har införlivats fullständigt i den föreslagna formen.

Ändring 42 (artikel 11.1): Denna ändring har delvis och i princip tagits med i den gemensamma ståndpunkten. I praktiken har vissa av de hälsopåståenden för vilka det ursprungligen föreslogs restriktioner enligt artikel 11 (särskilt i punkt 1 a, 1 b, en del av 1 c och en del av 1 d i det ursprungliga förslaget) avlägsnats från artikeln och nu hänvisas det till dem antingen i artikel 10.3 (där de kan användas på vissa villkor), i artikel 11 (där nationella regler kan tillämpas om det inte finns relevanta gemenskapsregler) eller i artikel 13.1 b och 13.1 c, där de kan upptas på en förteckning över hälsopåståenden, om de bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta och förstås väl av genomsnittskonsumenten.

Ändringarna 43 och 93 (artikel 11.2): Dessa ändringar har godkänts i sak och återfinns i artikel 10.4.

Ändring 44 (artikel 12.1) har delvis godtagits vad beträffar strykningen av ordet ”normala” i artikel 13.1 och kravet på att underbygga påståendet i artikel 13.2, där man nu hänvisar till behovet av hänvisningar till relevant vetenskaplig motivering.

Ändring 45 (artikel 12.2 första stycket) har delvis och i princip tagits med i artikel 13.5, varigenom det är möjligt att inbegripa hälsopåståenden i förteckningen över tillåtna påståenden efter en ansökan om tillstånd från berörda parter.

Ändring 50 (artikel 14.2 b) har fullständigt införlivats med artikel 15.3 b.

Ändring 51 (artikel 14.2 e) har delvis godkänts, särskilt när det gäller strykningen av skyldigheten att lägga fram ett förslag till formulering på alla gemenskapsspråk. När det gäller exemplifierande specialåtgärder för små och medelstora företag påpekas det att genomförandebestämmelser för artikel 15, inbegripet bestämmelser om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram, återfinns i punkt 4 i artikeln. Dessutom föreskriver artikel 15.5 att myndigheten före förordningens tillämpningsdatum skall offentliggöra detaljerad vägledning för att hjälpa sökande.

Ändring 57 (artikel 15.1) har delvis godtagits vad angår tidsfristen för myndighetens yttrande, som har förlängts till sex månader.

Ändring 61 (artikel 15.4 c) har godkänts i princip – hänvisningen till alla gemenskapsspråk har strukits, i enlighet med ändringen.

Ändring 62 (artikel 15.4a [ny]) har godkänts delvis och i princip. I artikel 16.6 i den gemensamma ståndpunkten sägs det uttryckligen att sökanden får lämna synpunkter till kommissionen om myndighetens yttrande inom 30 dagar från offentliggörandet. I artikel 17.1 sägs det att kommissionen i sitt utkast till beslut skall beakta myndighetens yttrande och övriga berättigade faktorer som är relevanta för det ärende som behandlas.

Ändring 72 (artikel 26) angående övergångsåtgärder för produkter som redan finns på marknaden och för hälsopåståenden som redan är i bruk har i stor utsträckning tagits med i sak. Det finns nu en ny artikel 27 som uteslutande handlar om de tillämpliga övergångsåtgärderna, inbegripet livsmedel som redan finns på marknaden, produkter med varumärken eller märkesnamn som fanns före den 1 januari 2005 samt befintliga näringspåståenden och hälsopåståenden.

| b) | Rådet tog inte med 38 ändringar av den gemensamma ståndpunkten.
  När det gäller ändringarna 3, 5, 11, 24, 25, 29, 34, 35, 39, 40, 46, 47, 48, 49, 53, 55, 56, 58, 60, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 85 och 96, anslöt sig rådet till kommissionens ståndpunkt.
  När det gäller ändring 85 (artikel 1.4a [ny]) om att utesluta vissa varumärken från förordningens tillämpningsområde, kan det påpekas att artikel 27.2 anger en övergångsperiod på tio år för befintliga produkter med varumärken eller märkesnamn som inte följer bestämmelserna i förordningen.
  Beträffande ändringarna 13, 15, 18, 37, 38, 52, 54, 59, 67 och 71, som delvis eller i princip godtogs av kommissionen men inte togs med i den gemensamma ståndpunkten, kan följande överväganden göras:
  Ändring 13
  Rådet noterar att den gemensamma ståndpunkten redan omfattar samråd med berörda parter vid genomförandet av den föreslagna förordningen (t.ex. i artikel 4.1 femte stycket eller artikel 10.4) och att vederbörlig hänsyn tas till den europeiska livsmedelsindustrins behov. Främjande av innovation t.ex. understryks bl.a. i skälen 10 och 31 och i artikel 13.5 (om andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk där dataskydd krävs). Artikel 27 (ny) anger detaljerade övergångsåtgärder för befintliga produkter och för näringspåståenden och hälsopåståenden som redan är i bruk.
  Ändring 15
  Det föreslagna skälet anses olämpligt, eftersom det inte motsvarar någon faktisk bestämmelse i den föreslagna förordningen. Rådet ifrågasätter inte att en informationskampanj om näringsfrågor och sunda kostvanor kan spela en viktig roll när det gäller att förebygga fetma och därmed relaterade sjukdomar.
  Ändring 18
  Rådet anser att kosttillskott helt faller inom räckvidden för den föreslagna förordningen och stödjer därför inte denna ändring. I artikel 7 tredje stycket hänvisas det till särskilda märkningskrav när det gäller kosttillskott.
  Ändring 37
  Den obligatoriska medverkan av konsumentpaneler närhelst förteckningen över näringspåståenden i bilagan till förordningen ändras innebär en ytterligare belastning i fråga om tid och kostnader i processen för att ändra bilagan. Man anser att artikel 5.2 i den gemensamma ståndpunkten, där de allmänna villkor som gäller för alla påståenden förtecknas, är tillräckligt tydlig i detta hänseende, eftersom följande föreskrivs: ”Det skall endast vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet.”
  Ändring 38
  Förslaget att tillåta näringspåståenden med jämförelser mellan livsmedel i olika kategorier togs inte med i den gemensamma ståndpunkten, eftersom det förekom frågor beträffande de eventuella konsekvenserna för tydligheten och den vetenskapliga objektiviteten i den information som ges konsumenterna.
  Ändring 52
  Enligt rådets mening skulle det föreslagna tilläggskravet på ett provexemplar av den föreslagna livsmedelsförpackning där påståendet skall göras, i ett tidigt skede av godkännandeförfarandet, innebära en ytterligare kostnad för sökanden utan någon motsvarande fördel. Det noteras även att artikel 25 föreskriver att medlemsstaterna i övervakningssyfte får kräva att tillverkaren eller den som släpper ut livsmedlen på marknaden skall lämna in ett exemplar av den märkning som används för produkten.
  Ändring 54
  Rådet anser att flera krav (t.ex. språkkrav) redan har rationaliserats i syfte att förenkla den totala tillståndprocessen. Dessutom föreskrivs det i artikel 15.4 och 15.5 att kommissionen och myndigheten för att hjälpa sökande skall fastställa genomförandebestämmelser respektive vägledning om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram.
  Ändring 59
  Rådet föredrog att behålla den ursprungliga förslagstexten med en liten ändring, eftersom den är exaktare vad beträffar beskrivningen av myndighetens roll och befogenheter vid utvärderingen av ansökningarna.
  Ändring 67
  Rådet anser att den föreslagna tremånaderstidsfristen för kommissionens granskning av myndighetens yttrande inte gör texten tydligare. Det noteras att kommissionen enligt artikel 18.2 i den gemensamma ståndpunkten så snart som möjligt skall granska myndighetens yttrande och eventuella synpunkter som kommit in från sökandena eller allmänheten, som kan lämna in sådana under en trettiodagarsperiod efter yttrandets offentliggörande. Dessutom fastställer redan artikel 17.1 (om de förfaranden som skall följas) detaljerade riktlinjer för detta.
  Ändring 71
  Rådet anser att den föreslagna treårsperioden för kommissionens framläggning av en rapport om tillämpningen av den föreslagna förordningen inte är lämplig, eftersom flera av dess grundläggande aspekter (t.ex. näringsprofilerna eller förteckningen över tillåtna hälsopåståenden) ännu inte kommer att ha genomförts vid den tidpunkten.
  Beträffande den andra delen av ändringen, dvs. att man särskilt skall granska eventuella problem som uppkommit vid tillämpningen av artikel 1.4a (ny) (ändring 85) om undantag för produkter med varumärken, erinras det om att sådana produkter enligt artikel 27 i den gemensamma ståndpunkten får fortsätta att saluföras i tio år, även om de inte uppfyller bestämmelserna i förordningen. Den nuvarande ordalydelsen i artikel 26 lämnar möjligheten öppen för kommissionen att behandla denna fråga i sin utvärdering av tillämpningen av förordningen när det gäller marknadsutvecklingen och påståendenas begriplighet för konsumenterna. |
| --- | --- |

b)

Rådet tog inte med 38 ändringar av den gemensamma ståndpunkten.

När det gäller ändringarna 3, 5, 11, 24, 25, 29, 34, 35, 39, 40, 46, 47, 48, 49, 53, 55, 56, 58, 60, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 85 och 96, anslöt sig rådet till kommissionens ståndpunkt.

När det gäller ändring 85 (artikel 1.4a [ny]) om att utesluta vissa varumärken från förordningens tillämpningsområde, kan det påpekas att artikel 27.2 anger en övergångsperiod på tio år för befintliga produkter med varumärken eller märkesnamn som inte följer bestämmelserna i förordningen.

Beträffande ändringarna 13, 15, 18, 37, 38, 52, 54, 59, 67 och 71, som delvis eller i princip godtogs av kommissionen men inte togs med i den gemensamma ståndpunkten, kan följande överväganden göras:

Ändring 13

Rådet noterar att den gemensamma ståndpunkten redan omfattar samråd med berörda parter vid genomförandet av den föreslagna förordningen (t.ex. i artikel 4.1 femte stycket eller artikel 10.4) och att vederbörlig hänsyn tas till den europeiska livsmedelsindustrins behov. Främjande av innovation t.ex. understryks bl.a. i skälen 10 och 31 och i artikel 13.5 (om andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk där dataskydd krävs). Artikel 27 (ny) anger detaljerade övergångsåtgärder för befintliga produkter och för näringspåståenden och hälsopåståenden som redan är i bruk.

Ändring 15

Det föreslagna skälet anses olämpligt, eftersom det inte motsvarar någon faktisk bestämmelse i den föreslagna förordningen. Rådet ifrågasätter inte att en informationskampanj om näringsfrågor och sunda kostvanor kan spela en viktig roll när det gäller att förebygga fetma och därmed relaterade sjukdomar.

Ändring 18

Rådet anser att kosttillskott helt faller inom räckvidden för den föreslagna förordningen och stödjer därför inte denna ändring. I artikel 7 tredje stycket hänvisas det till särskilda märkningskrav när det gäller kosttillskott.

Ändring 37

Den obligatoriska medverkan av konsumentpaneler närhelst förteckningen över näringspåståenden i bilagan till förordningen ändras innebär en ytterligare belastning i fråga om tid och kostnader i processen för att ändra bilagan. Man anser att artikel 5.2 i den gemensamma ståndpunkten, där de allmänna villkor som gäller för alla påståenden förtecknas, är tillräckligt tydlig i detta hänseende, eftersom följande föreskrivs: ”Det skall endast vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet.”

Ändring 38

Förslaget att tillåta näringspåståenden med jämförelser mellan livsmedel i olika kategorier togs inte med i den gemensamma ståndpunkten, eftersom det förekom frågor beträffande de eventuella konsekvenserna för tydligheten och den vetenskapliga objektiviteten i den information som ges konsumenterna.

Ändring 52

Enligt rådets mening skulle det föreslagna tilläggskravet på ett provexemplar av den föreslagna livsmedelsförpackning där påståendet skall göras, i ett tidigt skede av godkännandeförfarandet, innebära en ytterligare kostnad för sökanden utan någon motsvarande fördel. Det noteras även att artikel 25 föreskriver att medlemsstaterna i övervakningssyfte får kräva att tillverkaren eller den som släpper ut livsmedlen på marknaden skall lämna in ett exemplar av den märkning som används för produkten.

Ändring 54

Rådet anser att flera krav (t.ex. språkkrav) redan har rationaliserats i syfte att förenkla den totala tillståndprocessen. Dessutom föreskrivs det i artikel 15.4 och 15.5 att kommissionen och myndigheten för att hjälpa sökande skall fastställa genomförandebestämmelser respektive vägledning om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram.

Ändring 59

Rådet föredrog att behålla den ursprungliga förslagstexten med en liten ändring, eftersom den är exaktare vad beträffar beskrivningen av myndighetens roll och befogenheter vid utvärderingen av ansökningarna.

Ändring 67

Rådet anser att den föreslagna tremånaderstidsfristen för kommissionens granskning av myndighetens yttrande inte gör texten tydligare. Det noteras att kommissionen enligt artikel 18.2 i den gemensamma ståndpunkten så snart som möjligt skall granska myndighetens yttrande och eventuella synpunkter som kommit in från sökandena eller allmänheten, som kan lämna in sådana under en trettiodagarsperiod efter yttrandets offentliggörande. Dessutom fastställer redan artikel 17.1 (om de förfaranden som skall följas) detaljerade riktlinjer för detta.

Ändring 71

Rådet anser att den föreslagna treårsperioden för kommissionens framläggning av en rapport om tillämpningen av den föreslagna förordningen inte är lämplig, eftersom flera av dess grundläggande aspekter (t.ex. näringsprofilerna eller förteckningen över tillåtna hälsopåståenden) ännu inte kommer att ha genomförts vid den tidpunkten.

Beträffande den andra delen av ändringen, dvs. att man särskilt skall granska eventuella problem som uppkommit vid tillämpningen av artikel 1.4a (ny) (ändring 85) om undantag för produkter med varumärken, erinras det om att sådana produkter enligt artikel 27 i den gemensamma ståndpunkten får fortsätta att saluföras i tio år, även om de inte uppfyller bestämmelserna i förordningen. Den nuvarande ordalydelsen i artikel 26 lämnar möjligheten öppen för kommissionen att behandla denna fråga i sin utvärdering av tillämpningen av förordningen när det gäller marknadsutvecklingen och påståendenas begriplighet för konsumenterna.

3.   Andra nyheter införda av rådet

Andra nyheter som har införts i den gemensamma ståndpunkten inbegriper följande:

| — | Alkoholdrycker: Det allmänna förbudet mot användning av påståenden när det gäller alkoholdrycker, förutom om det gäller reducerad alkoholhalt eller energihalt, har bibehållits i artikel 4.3. Dessutom har det i artikel 4.4. klargjorts att relevanta nationella bestämmelser får tillämpas i enlighet med fördraget, om det inte finns några specifika gemenskapsbestämmelser om sådana påståenden angående drycker som normalt innehåller alkohol. |
| --- | --- |

—

Alkoholdrycker: Det allmänna förbudet mot användning av påståenden när det gäller alkoholdrycker, förutom om det gäller reducerad alkoholhalt eller energihalt, har bibehållits i artikel 4.3. Dessutom har det i artikel 4.4. klargjorts att relevanta nationella bestämmelser får tillämpas i enlighet med fördraget, om det inte finns några specifika gemenskapsbestämmelser om sådana påståenden angående drycker som normalt innehåller alkohol.

| — | Kommersiella märkesnamn eller varumärken: Användning av sådana kommersiella märkesnamn eller varumärken som samtidigt kan betraktas som som påståenden och faller inom den föreslagna förordningens räckvidd på grund av sin presentation eller ordalydelse har tagits upp i artikel 1.3. Denna nya bestämmelse tillåter att sådana märkesnamn eller varumärken används utan att genomgå ett godkännandeförfarande, under förutsättning att de åtföljs av ett närbesläktat näringspåstående eller hälsopåstående i märkningen, presentationen eller reklamen, vilket uppfyller bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

—

Kommersiella märkesnamn eller varumärken: Användning av sådana kommersiella märkesnamn eller varumärken som samtidigt kan betraktas som som påståenden och faller inom den föreslagna förordningens räckvidd på grund av sin presentation eller ordalydelse har tagits upp i artikel 1.3. Denna nya bestämmelse tillåter att sådana märkesnamn eller varumärken används utan att genomgå ett godkännandeförfarande, under förutsättning att de åtföljs av ett närbesläktat näringspåstående eller hälsopåstående i märkningen, presentationen eller reklamen, vilket uppfyller bestämmelserna i denna förordning.

| — | För att ta hänsyn till önskemål beträffande förordningens tillämpning på befintliga märkesnamn och varumärken har det införts en övergångsperiod på tio år för märkesnamn och varumärken som var i bruk före den 1 januari 2005, varefter de bör uppfylla bestämmelserna i förordningen (artikel 27.2). |
| --- | --- |

—

För att ta hänsyn till önskemål beträffande förordningens tillämpning på befintliga märkesnamn och varumärken har det införts en övergångsperiod på tio år för märkesnamn och varumärken som var i bruk före den 1 januari 2005, varefter de bör uppfylla bestämmelserna i förordningen (artikel 27.2).

Bilaga

Villkoren för användning av näringspåståenden i bilagan till förordningen har ändrats, så att hänsyn tas i synnerhet till den senaste tekniska och vetenskapliga utvecklingen på området.

---

(1)  KOM(2003) 424 slutlig –2003/0165 (COD).

(2)  Dok. 9200/05.

(3)  EUT C 110, 30.4.2004, s. 18.

---