# Euroopan unionin C 115/16.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 115 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta16. toukokuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 115

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta16. toukokuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 16.—17. marraskuuta 2005 pidetty 62. täysistunto |
| 2006/C 115/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Valtiontuen toimintasuunnitelma — Valtiontuen vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005—2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Kilpailukyky ja hallinnon hajauttaminen | 10 |
| 2006/C 115/4 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007—2013) perustamisesta | 17 |
| 2006/C 115/5 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007—2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät | 27 |
| 2006/C 115/7 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Demokratian toteuttaminen unionissa: lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien rooli | 32 |
| 2006/C 115/8 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Suuntaviivat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamiselle ja valvonnalle | 35 |
| 2006/C 115/9 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa | 42 |
| 2006/C 115/0 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustaminen vuosiksi 2007—2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle: Kosovon tulevaisuus Euroopassa | 53 |
| 2006/C 115/2 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007—2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä | 61 |
| 2006/C 115/4 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille — puitestrategia ja Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta | 65 |
| 2006/C 115/5 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuonna 2006 | 69 |
| 2006/C 115/6 | Päätöslauselma aiheesta Vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymät: ratkaisun ainekset | 73 |
| 2006/C 115/7 | Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Kaikkien liikennemuotojen turvallisuus, mukaan luettuna rahoituskysymys | 75 |
| 2006/C 115/8 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaudella 2007—2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi | 81 |
| 2006/C 115/9 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta | 84 |
| 2006/C 115/0 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten panos ilmastonmuutoksen torjuntaan | 88 |
| 2006/C 115/1 | Alueiden komitean suuntaa-antava selvitys aiheesta Kaatopaikoista annetun direktiivin (1999/31/EY) täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla | 95 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

16.—17. marraskuuta 2005 pidetty 62. täysistunto

2006/C 115/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013

1

2006/C 115/2

Alueiden komitean lausunto aiheesta Valtiontuen toimintasuunnitelma — Valtiontuen vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005—2009

6

2006/C 115/3

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Kilpailukyky ja hallinnon hajauttaminen

10

2006/C 115/4

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007—2013) perustamisesta

17

2006/C 115/5

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007—2013)

20

2006/C 115/6

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät

27

2006/C 115/7

Alueiden komitean lausunto aiheesta Demokratian toteuttaminen unionissa: lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien rooli

32

2006/C 115/8

Alueiden komitean lausunto aiheesta Suuntaviivat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamiselle ja valvonnalle

35

2006/C 115/9

Alueiden komitean lausunto aiheesta Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa

42

2006/C 115/0

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustaminen vuosiksi 2007—2013

47

2006/C 115/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle: Kosovon tulevaisuus Euroopassa

53

2006/C 115/2

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007—2019

56

2006/C 115/3

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä

61

2006/C 115/4

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille — puitestrategia ja Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta

65

2006/C 115/5

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuonna 2006

69

2006/C 115/6

Päätöslauselma aiheesta Vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymät: ratkaisun ainekset

73

2006/C 115/7

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Kaikkien liikennemuotojen turvallisuus, mukaan luettuna rahoituskysymys

75

2006/C 115/8

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaudella 2007—2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi

81

2006/C 115/9

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta

84

2006/C 115/0

Alueiden komitean lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten panos ilmastonmuutoksen torjuntaan

88

2006/C 115/1

Alueiden komitean suuntaa-antava selvitys aiheesta Kaatopaikoista annetun direktiivin (1999/31/EY) täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla

95

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

16.—17. marraskuuta 2005 pidetty 62. täysistunto

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”

(2006/C 115/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”, KOM(2005) 299 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 5. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 19. toukokuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Koheesiota käsittelevä kolmas väliraportti: kohti uutta kasvua, työllisyyttä ja koheesiota koskevaa kumppanuutta”, KOM(2005) 192 lopullinen, SEC(2005) 632,

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus — Uudenlainen kumppanuuteen perustuva koheesiopolitiikka: lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö”, COM(2004) 107 final, CdR 120/2004 fin (1),

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” antamansa rahoitusnäkymiä käsittelevän lausunnon KOM(2004) 101 lopullinen, CdR 162/2004 fin (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta”, KOM(2004) 495 lopullinen 2004/0167 COD, CdR 233/2004 fin, (3)

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta”, KOM(2004) 494 lopullinen — 2004/0166 AVC, CdR 234/2004 fin (4),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahastosta”, KOM(2004) 493 lopullinen — 2004/0165 COD, CdR 240/2004 fin (5),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä, KOM(2004) 492 lopullinen — 2004/0163 AVC, CdR 232/2004 fin” (6),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. syyskuuta 2005 hyväksymän Birminghamin julistuksen koheesiopolitiikasta ja kansallisista kehyssuunnitelmista Lissabonin strategian toteuttamiseksi,

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokuntansa syyskuun 30. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 140/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Aquitainen aluevaltuuston puheenjohtaja Alain Rousset (FR/PSE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

I   Yleistä

Alueiden komitea

| 1) | panee merkille Euroopan komission 5. heinäkuuta 2005 hyväksymät yhteisön strategiset suuntaviivat. |
| --- | --- |

1)

panee merkille Euroopan komission 5. heinäkuuta 2005 hyväksymät yhteisön strategiset suuntaviivat.

| 2) | on tyytyväinen siihen, että kehityksessä jälkeen jääneet alueet asetetaan lähentymistavoitteen avulla selkeästi etusijalle. Tämä liittyy erityisesti kymmenen uuden jäsenvaltion liittymiseen unionin jäseneksi. Unionilla on velvollisuus osoittaa solidaarisuutta kyseisiä alueita kohtaan ja pyrkiä vauhdittamaan niiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kuten on tehty aiempien ohjelmakokonaisuuksienkin yhteydessä. |
| --- | --- |

2)

on tyytyväinen siihen, että kehityksessä jälkeen jääneet alueet asetetaan lähentymistavoitteen avulla selkeästi etusijalle. Tämä liittyy erityisesti kymmenen uuden jäsenvaltion liittymiseen unionin jäseneksi. Unionilla on velvollisuus osoittaa solidaarisuutta kyseisiä alueita kohtaan ja pyrkiä vauhdittamaan niiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kuten on tehty aiempien ohjelmakokonaisuuksienkin yhteydessä.

| 3) | on tyytyväinen myös siihen, että tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen avulla yhteisön koheesiopolitiikka halutaan tulevaisuudessakin ulottaa kaikkiin Euroopan alueisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisessä tavoitteessa etusijalle tulee asettaa syrjäiset ja/tai kilpailukyvyltään muita heikommat alueet, jotta alueiden väliset ja sisäiset kehityserot pienenisivät. Koheesiopolitiikan päätarkoituksenahan on oikaista alueellisia ja paikallisia eroja eikä tukea kaikkein kilpailukykyisimpiä alueita. |
| --- | --- |

3)

on tyytyväinen myös siihen, että tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen avulla yhteisön koheesiopolitiikka halutaan tulevaisuudessakin ulottaa kaikkiin Euroopan alueisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisessä tavoitteessa etusijalle tulee asettaa syrjäiset ja/tai kilpailukyvyltään muita heikommat alueet, jotta alueiden väliset ja sisäiset kehityserot pienenisivät. Koheesiopolitiikan päätarkoituksenahan on oikaista alueellisia ja paikallisia eroja eikä tukea kaikkein kilpailukykyisimpiä alueita.

| 4) | pahoittelee, ettei yhteisön strategisissa suuntaviivoissa tehdä eroa lähentymisalueita ja tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen alueita koskevien ensisijaisten tavoitteiden välillä. Kilpailukyky- ja työllisyystavoite tulee kohdentaa alueellista kilpailukykyä (tutkimus, innovointi, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, palvelujen saatavuus — liikenne, tieto- ja viestintätekniikka, yleishyödylliset palvelut) vahvistaviin hankkeisiin, ja sen yhteydessä tulee pyrkiä välttämään määrärahojen hajauttamista, jota on kuluvalla kaudella usein kritisoitu. |
| --- | --- |

4)

pahoittelee, ettei yhteisön strategisissa suuntaviivoissa tehdä eroa lähentymisalueita ja tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen alueita koskevien ensisijaisten tavoitteiden välillä. Kilpailukyky- ja työllisyystavoite tulee kohdentaa alueellista kilpailukykyä (tutkimus, innovointi, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, palvelujen saatavuus — liikenne, tieto- ja viestintätekniikka, yleishyödylliset palvelut) vahvistaviin hankkeisiin, ja sen yhteydessä tulee pyrkiä välttämään määrärahojen hajauttamista, jota on kuluvalla kaudella usein kritisoitu.

| 5) | on iloinen siitä, että koheesiopolitiikan todetaan olevan keino toteuttaa Lissabonin strategiaa aluetasolla. Komitea korostaa kuitenkin, että koheesiopolitiikan ensisijaisena tarkoituksena tulee aivan ehdottomasti olla kehityserojen oikaiseminen alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

5)

on iloinen siitä, että koheesiopolitiikan todetaan olevan keino toteuttaa Lissabonin strategiaa aluetasolla. Komitea korostaa kuitenkin, että koheesiopolitiikan ensisijaisena tarkoituksena tulee aivan ehdottomasti olla kehityserojen oikaiseminen alue- ja paikallistasolla.

| 6) | korostaa tarkasteltavana olevan asiakirjan perustavaa merkitystä yhteisön koheesiopolitiikan muotoilussa vuosiksi 2007—2013 sekä kyseiselle politiikalle asetettujen tavoitteiden ja prioriteettien seurannassa yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

6)

korostaa tarkasteltavana olevan asiakirjan perustavaa merkitystä yhteisön koheesiopolitiikan muotoilussa vuosiksi 2007—2013 sekä kyseiselle politiikalle asetettujen tavoitteiden ja prioriteettien seurannassa yhteisön tasolla.

| 7) | painottaa, että yhteisön tasolla tulee laatia alue- ja koheesiopolitiikkaa koskeva strategia-asiakirja. Euroopan työllisyysstrategiasta julkaistiin vastaava asiakirja jo muutama vuosi sitten. |
| --- | --- |

7)

painottaa, että yhteisön tasolla tulee laatia alue- ja koheesiopolitiikkaa koskeva strategia-asiakirja. Euroopan työllisyysstrategiasta julkaistiin vastaava asiakirja jo muutama vuosi sitten.

| 8) | pohtii kuitenkin kyseisessä asiakirjassa esitettyjen kunnianhimoisten tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi esitettyjen määrärahojen välistä epäsuhtaa; eräät jäsenvaltiot haluavat varata vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymissä kyseiseen tarkoitukseen vain vaatimattomat määrärahat. |
| --- | --- |

8)

pohtii kuitenkin kyseisessä asiakirjassa esitettyjen kunnianhimoisten tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi esitettyjen määrärahojen välistä epäsuhtaa; eräät jäsenvaltiot haluavat varata vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymissä kyseiseen tarkoitukseen vain vaatimattomat määrärahat.

| 9) | pohtii niin ikään, miten jäsenvaltiot aikovat hyödyntää kyseistä asiakirjaa, jos rahoitusnäkymät eivät ole tavoitteiden mukaiset. |
| --- | --- |

9)

pohtii niin ikään, miten jäsenvaltiot aikovat hyödyntää kyseistä asiakirjaa, jos rahoitusnäkymät eivät ole tavoitteiden mukaiset.

| 10) | toteaa, että vaikka jäsenvaltioille tuleekin jättää subsidiariteettiperiaatteen mukaisesti mahdollisuus mukauttaa yhteisön strategiset suuntaviivat omiin tarpeisiinsa ja erityisoloihinsa sopiviksi, on tärkeää, etteivät jäsenvaltiot rahoita kansallisia toimiaan yhteisön rakennerahastojen varoista. |
| --- | --- |

10)

toteaa, että vaikka jäsenvaltioille tuleekin jättää subsidiariteettiperiaatteen mukaisesti mahdollisuus mukauttaa yhteisön strategiset suuntaviivat omiin tarpeisiinsa ja erityisoloihinsa sopiviksi, on tärkeää, etteivät jäsenvaltiot rahoita kansallisia toimiaan yhteisön rakennerahastojen varoista.

| 11) | on täten huolissaan uhasta, jonka tällainen harha-askel voisi aiheuttaa todellisen yhteisön tason koheesiopolitiikan jatkamiselle pitkällä aikavälillä, koska koheesiopolitiikka on unionin kansalaisille näkyvimpiä yhteisön politiikanlohkoja. |
| --- | --- |

11)

on täten huolissaan uhasta, jonka tällainen harha-askel voisi aiheuttaa todellisen yhteisön tason koheesiopolitiikan jatkamiselle pitkällä aikavälillä, koska koheesiopolitiikka on unionin kansalaisille näkyvimpiä yhteisön politiikanlohkoja.

| 12) | pahoitteleekin, että jäsenvaltioiden painostuksesta Euroopan komissio ei ole liittänyt asiakirjaan selvitystä siitä, miten asiakirjaa toteutettaisiin eri jäsenvaltioissa. Toteutusmallit perustuivat jäsenvaltioiden Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkon (ORATE) välityksellä toteuttaman aluetutkimusohjelman tuloksiin, ja niiden avulla voitiin tarkistaa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien yhteisön tavoitteiden ja kansallisten tavoitteiden strateginen yhteensopivuus. |
| --- | --- |

12)

pahoitteleekin, että jäsenvaltioiden painostuksesta Euroopan komissio ei ole liittänyt asiakirjaan selvitystä siitä, miten asiakirjaa toteutettaisiin eri jäsenvaltioissa. Toteutusmallit perustuivat jäsenvaltioiden Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkon (ORATE) välityksellä toteuttaman aluetutkimusohjelman tuloksiin, ja niiden avulla voitiin tarkistaa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien yhteisön tavoitteiden ja kansallisten tavoitteiden strateginen yhteensopivuus.

1   Yhteisön strategiset suuntaviivat ja Lissabonin strategia

Alueiden komitea

| 1.1 | toistaa kannattavansa yleisesti Lissabonin strategiaa ja panee merkille, että Euroopan komissio haluaa tässä yhteydessä jäsentää yhteisön strategiset suuntaviivat pääasiassa Lissabonin strategian mukaisesti. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että ympäristöasioihin liittyvä ensisijainen tavoite ja Göteborgin strategia jäävät taka-alalle. |
| --- | --- |

1.1

toistaa kannattavansa yleisesti Lissabonin strategiaa ja panee merkille, että Euroopan komissio haluaa tässä yhteydessä jäsentää yhteisön strategiset suuntaviivat pääasiassa Lissabonin strategian mukaisesti. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että ympäristöasioihin liittyvä ensisijainen tavoite ja Göteborgin strategia jäävät taka-alalle.

| 1.2 | kannattaa Euroopan komission ehdottamia kolmea ensisijaista tavoitetta (tehdä Euroopasta ja sen alueista entistä houkuttelevampi paikka sijoittajille, parantaa osaamista ja innovointia kasvun avaintekijöinä sekä edistää uusien ja parempien työpaikkojen luomista). |
| --- | --- |

1.2

kannattaa Euroopan komission ehdottamia kolmea ensisijaista tavoitetta (tehdä Euroopasta ja sen alueista entistä houkuttelevampi paikka sijoittajille, parantaa osaamista ja innovointia kasvun avaintekijöinä sekä edistää uusien ja parempien työpaikkojen luomista).

| 1.3 | pahoittelee kuitenkin sitä, ettei ensisijaisten tavoitteiden yhteydessä viitata tasapainoisen kilpailukyvyn periaatteeseen. Komitea muistuttaa pitävänsä tärkeänä, että kestävän kehityksen kolmeen pilariin (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöpoliittinen pilari) kiinnitetään yhtäläisesti huomiota. |
| --- | --- |

1.3

pahoittelee kuitenkin sitä, ettei ensisijaisten tavoitteiden yhteydessä viitata tasapainoisen kilpailukyvyn periaatteeseen. Komitea muistuttaa pitävänsä tärkeänä, että kestävän kehityksen kolmeen pilariin (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöpoliittinen pilari) kiinnitetään yhtäläisesti huomiota.

| 1.4 | korostaa jälleen, että Lissabonin strategian ja myös Euroopan työllisyysstrategian suurimpana heikkoutena on se, miten varsinkin jäsenvaltiot niitä toteuttavat. Komitea pitää valitettavana etenkin sitä, että puuttuu todellinen hajautettu lähestymistapa eikä alue- ja paikallisviranomaisia ole onnistuttu liittämään mukaan koordinointimenettelyyn. Komitea pahoittelee, että tässä yhteydessä aikaansaatu yhteistyö on jäänyt lähinnä hallitustenväliseksi ja että työmarkkinaosapuolten yhä kasvava merkitys Lissabonin prosessissa on sivuutettu. |
| --- | --- |

1.4

korostaa jälleen, että Lissabonin strategian ja myös Euroopan työllisyysstrategian suurimpana heikkoutena on se, miten varsinkin jäsenvaltiot niitä toteuttavat. Komitea pitää valitettavana etenkin sitä, että puuttuu todellinen hajautettu lähestymistapa eikä alue- ja paikallisviranomaisia ole onnistuttu liittämään mukaan koordinointimenettelyyn. Komitea pahoittelee, että tässä yhteydessä aikaansaatu yhteistyö on jäänyt lähinnä hallitustenväliseksi ja että työmarkkinaosapuolten yhä kasvava merkitys Lissabonin prosessissa on sivuutettu.

| 1.5 | on iloinen siitä, että Euroopan komissio toivoo alue- ja paikallisviranomaisten olevan tästedes keskeisessä roolissa, kun kyseistä strategiaa pannaan täytäntöön, ja että komissio nivoo koheesiopolitiikan osaksi pyrkimystä saavuttaa kyseiset tavoitteet. |
| --- | --- |

1.5

on iloinen siitä, että Euroopan komissio toivoo alue- ja paikallisviranomaisten olevan tästedes keskeisessä roolissa, kun kyseistä strategiaa pannaan täytäntöön, ja että komissio nivoo koheesiopolitiikan osaksi pyrkimystä saavuttaa kyseiset tavoitteet.

| 1.6 | tähdentää siksi, että yhteisön strategiset suuntaviivat, joiden pohjalta jäsenvaltiot ja alueet laativat omat koheesiopolitiikan strategiset painotuksensa, on liitettävä Lissabonin strategian mukaisiin kansallisiin toimintaohjelmiin. Samalla on korostettava alue- ja paikallistason merkitystä strategisen aluekehityksen kannalta. |
| --- | --- |

1.6

tähdentää siksi, että yhteisön strategiset suuntaviivat, joiden pohjalta jäsenvaltiot ja alueet laativat omat koheesiopolitiikan strategiset painotuksensa, on liitettävä Lissabonin strategian mukaisiin kansallisiin toimintaohjelmiin. Samalla on korostettava alue- ja paikallistason merkitystä strategisen aluekehityksen kannalta.

| 1.7 | toivoo, että muualla kuin lähentymisalueilla, jotka ovat ensisijaisia yhteisön toimien kohteita, rakennerahastoja hyödynnettäisiin tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen yhteydessä, jotta voidaan ensinnäkin vauhdittaa syrjäisten ja kilpailukyvyltään muita heikompien alueiden kehitystä keskeisillä aloilla, joita ovat tutkimus, innovointi, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä palvelujen saatavuus (liikenne, tieto- ja viestintätekniikka, yleishyödylliset palvelut). Kaikkien Euroopan alueiden on voitava toteuttaa alue- ja paikallistasolla oma Lissabonin toimintaohjelmansa. |
| --- | --- |

1.7

toivoo, että muualla kuin lähentymisalueilla, jotka ovat ensisijaisia yhteisön toimien kohteita, rakennerahastoja hyödynnettäisiin tulevan kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen yhteydessä, jotta voidaan ensinnäkin vauhdittaa syrjäisten ja kilpailukyvyltään muita heikompien alueiden kehitystä keskeisillä aloilla, joita ovat tutkimus, innovointi, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä palvelujen saatavuus (liikenne, tieto- ja viestintätekniikka, yleishyödylliset palvelut). Kaikkien Euroopan alueiden on voitava toteuttaa alue- ja paikallistasolla oma Lissabonin toimintaohjelmansa.

| 1.8 | kehottaa varomaan yhteisön rahastojen käyttöä kansallisen tai yhteisön politiikan (Euroopan laajuiset liikenneverkot, tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma, kilpailukyky- ja innovointiohjelma) rahoittamiseen tai osarahoittamiseen. Tällöin ainoana ohjenuorana olisi kansallinen kilpailukyky, eikä alueellista yhteenkuuluvuutta otettaisi lainkaan huomioon, joten kyse ei olisi koheesiopolitiikasta. On perusteltua ja ensiarvoisen tärkeää, että kehityksessä jälkeen jääneet alueet voivat käyttää rakennerahastojen määrärahoja tämäntyyppisten toimien rahoittamiseen, mutta sitä vastoin olisi haitallista, jos tulevassa kilpailukyky- ja työllisyystavoitteessa tukikelpoiset alueet eivät voisi kohdentaa määrärahoja aluekehityksen kannalta todella ensisijaisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.8

kehottaa varomaan yhteisön rahastojen käyttöä kansallisen tai yhteisön politiikan (Euroopan laajuiset liikenneverkot, tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma, kilpailukyky- ja innovointiohjelma) rahoittamiseen tai osarahoittamiseen. Tällöin ainoana ohjenuorana olisi kansallinen kilpailukyky, eikä alueellista yhteenkuuluvuutta otettaisi lainkaan huomioon, joten kyse ei olisi koheesiopolitiikasta. On perusteltua ja ensiarvoisen tärkeää, että kehityksessä jälkeen jääneet alueet voivat käyttää rakennerahastojen määrärahoja tämäntyyppisten toimien rahoittamiseen, mutta sitä vastoin olisi haitallista, jos tulevassa kilpailukyky- ja työllisyystavoitteessa tukikelpoiset alueet eivät voisi kohdentaa määrärahoja aluekehityksen kannalta todella ensisijaisiin tavoitteisiin.

| 1.9 | vahvistaa vaatimuksensa, jonka mukaan myös tulevaisuudessa on sallittava osallistuminen yhteisrahoitukseen yksityisin varoin. |
| --- | --- |

1.9

vahvistaa vaatimuksensa, jonka mukaan myös tulevaisuudessa on sallittava osallistuminen yhteisrahoitukseen yksityisin varoin.

| 1.10 | muistuttaa, että vaikka kuluvalla ohjelmakaudella alakohtaisten toimintalinjojen tulee omalta osaltaan edistää koheesiotavoitteen saavuttamista, vuodesta 2007 suunta voisi kääntyä päinvastaiseksi ja koheesiopolitiikalla voitaisiin edellyttää rahoitettavan alakohtaisia toimintalinjoja. |
| --- | --- |

1.10

muistuttaa, että vaikka kuluvalla ohjelmakaudella alakohtaisten toimintalinjojen tulee omalta osaltaan edistää koheesiotavoitteen saavuttamista, vuodesta 2007 suunta voisi kääntyä päinvastaiseksi ja koheesiopolitiikalla voitaisiin edellyttää rahoitettavan alakohtaisia toimintalinjoja.

| 1.11 | toivoo siis, että kun yhteisön strategiset suuntaviivat jäsennetään Lissabonin strategian mukaisesti, jäsenvaltioille ei tarjoutuisi mahdollisuutta hyödyntää koheesiopolitiikkaa omien toimiensa rahoittamiseksi, ellei asiaan liity jonkinlaista taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatetta, jota kyseiseen maahan sovelletaan. |
| --- | --- |

1.11

toivoo siis, että kun yhteisön strategiset suuntaviivat jäsennetään Lissabonin strategian mukaisesti, jäsenvaltioille ei tarjoutuisi mahdollisuutta hyödyntää koheesiopolitiikkaa omien toimiensa rahoittamiseksi, ellei asiaan liity jonkinlaista taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatetta, jota kyseiseen maahan sovelletaan.

| 1.12 | varoittaa siis yhteisön koheesiopolitiikan mahdollisen ”uudelleenkansallistamisen” vaarasta. |
| --- | --- |

1.12

varoittaa siis yhteisön koheesiopolitiikan mahdollisen ”uudelleenkansallistamisen” vaarasta.

| 1.13 | kehottaa näin ollen vahvistamaan yhteisön strategisten suuntaviivojen yhteydessä selkeät ja täsmälliset alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet, jotta kyseinen vaara olisi mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

1.13

kehottaa näin ollen vahvistamaan yhteisön strategisten suuntaviivojen yhteydessä selkeät ja täsmälliset alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet, jotta kyseinen vaara olisi mahdollisimman pieni.

2   Yhteenkuuluvuuspolitiikan alueellinen ulottuvuus

Alueiden komitea

| 2.1 | pahoittelee, ettei koheesiopolitiikan alueelliselle ulottuvuudelle ole asetettu omaa ensisijaista tavoitetta tai ettei sitä sovelleta monialaisesti kaikkien asiakirjassa määriteltyjen kolmen ensisijaisen tavoitteen yhteydessä. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei alueellinen ulottuvuus ole kaikkien yhteisön strategisten suuntaviivojen punaisena lankana samaan tapaan kuin taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

2.1

pahoittelee, ettei koheesiopolitiikan alueelliselle ulottuvuudelle ole asetettu omaa ensisijaista tavoitetta tai ettei sitä sovelleta monialaisesti kaikkien asiakirjassa määriteltyjen kolmen ensisijaisen tavoitteen yhteydessä. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei alueellinen ulottuvuus ole kaikkien yhteisön strategisten suuntaviivojen punaisena lankana samaan tapaan kuin taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.

| 2.2 | toteaa jälleen, että alueellinen ulottuvuus on alue- ja koheesiopolitiikan kivijalka. |
| --- | --- |

2.2

toteaa jälleen, että alueellinen ulottuvuus on alue- ja koheesiopolitiikan kivijalka.

| 2.3 | ihmetteleekin sitä, että alueellista ulottuvuutta koskevassa luvussa käsitellään vain kaupunkeja ja maaseutualueita ja ettei se ole tavoitteiltaan läheskään niin kunnianhimoinen kuin Euroopan komission kolmas koheesiokertomus, vaikka alueellisen dynamiikan avulla eri toimijat ja kansalaiset voivat saada ruohonjuuritasolla käsityksen Euroopan unionin politiikan vaikutuksista. Komitea muistuttaa, että alueellisissa ohjelmissa on käsiteltävä kaupunkiulottuvuutta. |
| --- | --- |

2.3

ihmetteleekin sitä, että alueellista ulottuvuutta koskevassa luvussa käsitellään vain kaupunkeja ja maaseutualueita ja ettei se ole tavoitteiltaan läheskään niin kunnianhimoinen kuin Euroopan komission kolmas koheesiokertomus, vaikka alueellisen dynamiikan avulla eri toimijat ja kansalaiset voivat saada ruohonjuuritasolla käsityksen Euroopan unionin politiikan vaikutuksista. Komitea muistuttaa, että alueellisissa ohjelmissa on käsiteltävä kaupunkiulottuvuutta.

| 2.4 | kehottaa ottamaan huomioon tasapainoisen kilpailukyvyn periaatteen, siten kuin se on muotoiltu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, sekä yhteisön alueen monikeskuksisen kehittämisen, jonka avulla toimintalinjat ja niiden teho voitaisiin sovittaa alueiden tosiasiallisen kilpailukyvyn mukaiseksi. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa ottamaan huomioon tasapainoisen kilpailukyvyn periaatteen, siten kuin se on muotoiltu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, sekä yhteisön alueen monikeskuksisen kehittämisen, jonka avulla toimintalinjat ja niiden teho voitaisiin sovittaa alueiden tosiasiallisen kilpailukyvyn mukaiseksi.

| 2.5 | kehottaa omistamaan alueellisen ulottuvuuden käsittelyn yhteydessä erityisen kohdan pysyvästä haitasta kärsiville alueille (saaret, vuoristoalueet ja harvaan asutut alueet), ulkoalueille, vaikeassa asemassa oleville maaseutu- ja kaupunkialueille sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisen yhteyden vahvistamiselle. Komitea kiinnittää huomiota kaupunkien ja kaupunkialueiden strategiseen merkitykseen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa tavoitteena luoda turvallisia, yhteenkuuluvia ja kestäviä yhteisöjä myös kaikkein vaikeimmassa asemassa oleville kaupunkialueille. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa omistamaan alueellisen ulottuvuuden käsittelyn yhteydessä erityisen kohdan pysyvästä haitasta kärsiville alueille (saaret, vuoristoalueet ja harvaan asutut alueet), ulkoalueille, vaikeassa asemassa oleville maaseutu- ja kaupunkialueille sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisen yhteyden vahvistamiselle. Komitea kiinnittää huomiota kaupunkien ja kaupunkialueiden strategiseen merkitykseen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa tavoitteena luoda turvallisia, yhteenkuuluvia ja kestäviä yhteisöjä myös kaikkein vaikeimmassa asemassa oleville kaupunkialueille.

| 2.6 | odottaa sen vuoksi, että Euroopan komissio julkaisee tiedonantonsa koheesiopolitiikkaa koskevien strategisten suuntaviivojen kaupunkiulottuvuudesta. |
| --- | --- |

2.6

odottaa sen vuoksi, että Euroopan komissio julkaisee tiedonantonsa koheesiopolitiikkaa koskevien strategisten suuntaviivojen kaupunkiulottuvuudesta.

| 2.7 | muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tulee nivoa entistä perusteellisemmin alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen, joka on taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen välttämätön täydennys ja erottamaton osa. |
| --- | --- |

2.7

muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tulee nivoa entistä perusteellisemmin alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen, joka on taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen välttämätön täydennys ja erottamaton osa.

| 2.8 | pahoittelee, että alueellisella yhteistyöllä on koko asiakirjassa vain vaatimaton rooli. Komitea on tästä syystä huolissaan jäsenvaltioiden kaavailemasta määrärahaleikkauksesta, joka koskisi tätä alue- ja koheesiopolitiikan perustavan tärkeää tavoitetta. |
| --- | --- |

2.8

pahoittelee, että alueellisella yhteistyöllä on koko asiakirjassa vain vaatimaton rooli. Komitea on tästä syystä huolissaan jäsenvaltioiden kaavailemasta määrärahaleikkauksesta, joka koskisi tätä alue- ja koheesiopolitiikan perustavan tärkeää tavoitetta.

| 2.9 | toistaa kannattavansa rajatylittävää yhteistyötä, joka on keskeinen keino edistää Euroopan yhdentymistä. Komitea toivoo, että esimerkiksi kulttuurilla, ympäristöasioilla, viranomaisten välisillä yhteyksillä, pelastustoimella tai terveydenhuollolla olisi asianmukainen sijansa kyseisessä toiminnassa. |
| --- | --- |

2.9

toistaa kannattavansa rajatylittävää yhteistyötä, joka on keskeinen keino edistää Euroopan yhdentymistä. Komitea toivoo, että esimerkiksi kulttuurilla, ympäristöasioilla, viranomaisten välisillä yhteyksillä, pelastustoimella tai terveydenhuollolla olisi asianmukainen sijansa kyseisessä toiminnassa.

| 2.10 | suosittaa, että käynnistettäisiin sellainen valtioidenvälinen yhteistyö, joka menisi pidemmälle kuin pelkästään toimien toteuttamiseksi tehtävä jäsenvaltioiden yhteistyö. Pidemmälle viedyn yhteistyön avulla voidaan todella edistää alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

2.10

suosittaa, että käynnistettäisiin sellainen valtioidenvälinen yhteistyö, joka menisi pidemmälle kuin pelkästään toimien toteuttamiseksi tehtävä jäsenvaltioiden yhteistyö. Pidemmälle viedyn yhteistyön avulla voidaan todella edistää alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 2.11 | edellyttää, että valtioidenväliselle yhteistyölle annetaan strateginen asema alueiden rakenteen ja niiden välisen kanssakäymisen edistämisessä. Komitea muistuttaa, että ORATEn selvityksissä ehdotetaan useita mahdollisia tapoja kohdentaa valtioidenvälinen yhteistyö muutamaan keskeiseen tavoitteeseen. Komitea kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset entistä tiiviimmin mukaan sekä ohjelmien hallintaan että ensisijaisten toiminta-alojen määrittelyyn. |
| --- | --- |

2.11

edellyttää, että valtioidenväliselle yhteistyölle annetaan strateginen asema alueiden rakenteen ja niiden välisen kanssakäymisen edistämisessä. Komitea muistuttaa, että ORATEn selvityksissä ehdotetaan useita mahdollisia tapoja kohdentaa valtioidenvälinen yhteistyö muutamaan keskeiseen tavoitteeseen. Komitea kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset entistä tiiviimmin mukaan sekä ohjelmien hallintaan että ensisijaisten toiminta-alojen määrittelyyn.

| 2.12 | pyytää, etteivät jäsenvaltiot leikkaisi Euroopan komission valtioidenväliseen yhteistyöhön esittämiä määrärahoja. |
| --- | --- |

2.12

pyytää, etteivät jäsenvaltiot leikkaisi Euroopan komission valtioidenväliseen yhteistyöhön esittämiä määrärahoja.

| 2.13 | suosittelee, että alueidenvälisiin kysymyksiin kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota, ja muistuttaa, että on ratkaisevan tärkeää varata toimintaan riittävät määrärahat. |
| --- | --- |

2.13

suosittelee, että alueidenvälisiin kysymyksiin kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota, ja muistuttaa, että on ratkaisevan tärkeää varata toimintaan riittävät määrärahat.

3   Rahoituksen riittävyys asetettuihin tavoitteisiin nähden

Alueiden komitea

| 3.1 | toteaa ensinnäkin, että Euroopan unionilla tulee olla käytettävissään riittävät määrärahat pyrkimystensä ja etenkin Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

toteaa ensinnäkin, että Euroopan unionilla tulee olla käytettävissään riittävät määrärahat pyrkimystensä ja etenkin Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3.2 | onkin huolissaan siitä, että kunnianhimoisten strategisten tavoitteiden ja määrärahojen välille saattaa syntyä voimakas ristiriita, sillä viimeksi käytyjen hallitustenvälisten neuvottelujen valossa määrärahat uhkaavat jäädä vaatimattomiksi. |
| --- | --- |

3.2

onkin huolissaan siitä, että kunnianhimoisten strategisten tavoitteiden ja määrärahojen välille saattaa syntyä voimakas ristiriita, sillä viimeksi käytyjen hallitustenvälisten neuvottelujen valossa määrärahat uhkaavat jäädä vaatimattomiksi.

| 3.3 | pahoittelee, ettei Euroopan komissio ehdota yhteisön toimien keskittämistä yhä enemmän sellaisille aloille ja alueille, joilla voidaan saada aikaan todellista vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

3.3

pahoittelee, ettei Euroopan komissio ehdota yhteisön toimien keskittämistä yhä enemmän sellaisille aloille ja alueille, joilla voidaan saada aikaan todellista vipuvaikutusta.

| 3.4 | katsoo, että tulevassa kilpailukyky- ja työllisyystavoitteessa saattaa olla hyödyllistä tehdä ero EAKR:n ja ESR:n toimintakriteerien välillä, sillä ilmeisistä työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvistä syistä ESR:n on perusteltua toimia kaikilla Euroopan alueilla, kun taas EAKR:n toiminnassa ja varojen myöntämisessä tulee ottaa huomioon tietty määrä alueellisia kriteerejä. |
| --- | --- |

3.4

katsoo, että tulevassa kilpailukyky- ja työllisyystavoitteessa saattaa olla hyödyllistä tehdä ero EAKR:n ja ESR:n toimintakriteerien välillä, sillä ilmeisistä työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvistä syistä ESR:n on perusteltua toimia kaikilla Euroopan alueilla, kun taas EAKR:n toiminnassa ja varojen myöntämisessä tulee ottaa huomioon tietty määrä alueellisia kriteerejä.

| 3.5 | ehdottaakin, että rakennerahastoista myönnettäisiin varoja ensisijaisesti alueille, joiden kilpailukyky ja asema ovat heikoimmat. Jakoperusteena olisivat yhteisön kriteerit, mutta selkeiden ja objektiivisten alueellisten kriteerien mukaisesti painotettuina. |
| --- | --- |

3.5

ehdottaakin, että rakennerahastoista myönnettäisiin varoja ensisijaisesti alueille, joiden kilpailukyky ja asema ovat heikoimmat. Jakoperusteena olisivat yhteisön kriteerit, mutta selkeiden ja objektiivisten alueellisten kriteerien mukaisesti painotettuina.

| 3.6 | pahoittelee, ettei 16.—17. kesäkuuta 2005 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päästy yhteisymmärrykseen rahoitusnäkymistä. Komitea muistuttaa, että tulevan ohjelmakauden 2007—2013 valmistelu saattaa vaikeutua, ellei rahoitusnäkymistä päästä pikaisesti sopuun. |
| --- | --- |

3.6

pahoittelee, ettei 16.—17. kesäkuuta 2005 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päästy yhteisymmärrykseen rahoitusnäkymistä. Komitea muistuttaa, että tulevan ohjelmakauden 2007—2013 valmistelu saattaa vaikeutua, ellei rahoitusnäkymistä päästä pikaisesti sopuun.

II   Suositukset

Alueiden komitea

| 1 | toteaa, että Euroopan komissio on tehnyt merkittävän työn strategia-asiakirjan esittämiseksi, mutta pohtii, miten jäsenvaltiot aikovat sitä hyödyntää. |
| --- | --- |

1

toteaa, että Euroopan komissio on tehnyt merkittävän työn strategia-asiakirjan esittämiseksi, mutta pohtii, miten jäsenvaltiot aikovat sitä hyödyntää.

| 2 | vahvistaa tukevansa lähentymisalueiden asettamista etusijalle, mikä liittyy erityisesti kymmenen uuden jäsenvaltion EU-jäsenyyteen. |
| --- | --- |

2

vahvistaa tukevansa lähentymisalueiden asettamista etusijalle, mikä liittyy erityisesti kymmenen uuden jäsenvaltion EU-jäsenyyteen.

| 3 | katsoo, että alue- ja koheesiopolitiikan ei tulisi rajoittua vain siihen, että jäsenvaltiot rahoittavat Lissabonin strategian mukaan ensisijaisia alakohtaisia politiikkoja. Koheesiopolitiikan tärkein tehtävähän on oikaista alueellisia ja paikallisia eroja eikä tukea kaikkein kilpailukykyisimpiä alueita. |
| --- | --- |

3

katsoo, että alue- ja koheesiopolitiikan ei tulisi rajoittua vain siihen, että jäsenvaltiot rahoittavat Lissabonin strategian mukaan ensisijaisia alakohtaisia politiikkoja. Koheesiopolitiikan tärkein tehtävähän on oikaista alueellisia ja paikallisia eroja eikä tukea kaikkein kilpailukykyisimpiä alueita.

| 4 | katsoo, että Lissabonin strategian onnistuminen riippuu ennen muuta siitä, miten sitä toteutetaan alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

4

katsoo, että Lissabonin strategian onnistuminen riippuu ennen muuta siitä, miten sitä toteutetaan alue- ja paikallistasolla.

| 5 | toivoo, että alueet, jotka voivat saada tukea tulevasta kilpailukyky- ja työllisyystavoitteesta, voivat keskittää yhteisön tuen aluetasolla toteutettavien todellisten aluekehitysstrategioiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

5

toivoo, että alueet, jotka voivat saada tukea tulevasta kilpailukyky- ja työllisyystavoitteesta, voivat keskittää yhteisön tuen aluetasolla toteutettavien todellisten aluekehitysstrategioiden rahoittamiseen.

| 6 | on huolissaan siitä, ettei alueellista ulottuvuutta oteta riittävästi huomioon, vaikka nimenomaan se on todellisen yhteisön koheesiopolitiikan olemassaolon perusta. |
| --- | --- |

6

on huolissaan siitä, ettei alueellista ulottuvuutta oteta riittävästi huomioon, vaikka nimenomaan se on todellisen yhteisön koheesiopolitiikan olemassaolon perusta.

| 7 | pitää siis tärkeimpänä sitä, että alueellinen yhteenkuuluvuus on tavoitteena tulevaisuudessakin. Sillä on erityisen suuri merkitys unionin laajentumisen johdosta. |
| --- | --- |

7

pitää siis tärkeimpänä sitä, että alueellinen yhteenkuuluvuus on tavoitteena tulevaisuudessakin. Sillä on erityisen suuri merkitys unionin laajentumisen johdosta.

| 8 | kehottaa parantamaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kilpailukykyvaatimusten sekä yhteisön alueellisen yhteenkuuluvuuden tarpeiden välistä tasapainoa. |
| --- | --- |

8

kehottaa parantamaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kilpailukykyvaatimusten sekä yhteisön alueellisen yhteenkuuluvuuden tarpeiden välistä tasapainoa.

| 9 | on sitä mieltä, että tasapainoa voidaan parantaa antamalla kaikille Euroopan alueille mahdollisuus saada tukea. Lisäksi jäsenvaltioiden kansallisiin strategiapuitteisiin tulee sisällyttää todellinen alueulottuvuus, jotta yhteisön toimet voidaan kohdentaa keskitetysti syrjäisiin ja/tai kilpailukyvyltään muita heikompiin alueisiin. |
| --- | --- |

9

on sitä mieltä, että tasapainoa voidaan parantaa antamalla kaikille Euroopan alueille mahdollisuus saada tukea. Lisäksi jäsenvaltioiden kansallisiin strategiapuitteisiin tulee sisällyttää todellinen alueulottuvuus, jotta yhteisön toimet voidaan kohdentaa keskitetysti syrjäisiin ja/tai kilpailukyvyltään muita heikompiin alueisiin.

| 10 | suosittaa, että alueyhteistyölle yleensä ja valtioidenväliselle yhteistyölle erityisesti annettaisiin nykyistä suurempi merkitys ja että tällaisen yhteistyön strategista luonnetta voimistettaisiin yhteisön alueiden rakenteessa. Yhteistyöhön tulee myös osoittaa asianmukaiset määrärahat. |
| --- | --- |

10

suosittaa, että alueyhteistyölle yleensä ja valtioidenväliselle yhteistyölle erityisesti annettaisiin nykyistä suurempi merkitys ja että tällaisen yhteistyön strategista luonnetta voimistettaisiin yhteisön alueiden rakenteessa. Yhteistyöhön tulee myös osoittaa asianmukaiset määrärahat.

| 11 | muistuttaa lopuksi, että komitea kannattaa Euroopan komission ehdotuksia vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymistä. Komitea katsoo, että yhteisön strategisissa suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa ilman realistista ja kunnianhimoista yhteisön talousarviota, joka mahdollistaa todellisen alue- ja koheesiopolitiikan jatkamisen koko Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

11

muistuttaa lopuksi, että komitea kannattaa Euroopan komission ehdotuksia vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymistä. Komitea katsoo, että yhteisön strategisissa suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa ilman realistista ja kunnianhimoista yhteisön talousarviota, joka mahdollistaa todellisen alue- ja koheesiopolitiikan jatkamisen koko Euroopan unionissa.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  EUVL C 231, 20.9.2005, s. 19.

3

(4)  EUVL C 231, 20.9.2005, s. 35.

4

(5)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 48.

5

(6)  EUVL C 231, 20.9.2005, s. 1.

6

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Valtiontuen toimintasuunnitelma — Valtiontuen vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005—2009”

(2006/C 115/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Valtiontuen toimintasuunnitelma — Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005—2009”, KOM(2005) 107 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 8. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 22. helmikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission 18. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävään valtiontukeen, komission direktiivin x/x/EY jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta sekä yhteisön puitteista julkisen palvelun velvoitteesta maksettavalle valtiontuelle,

ottaa huomioon lausuntonsa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta (CdR 77/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa komission päätöksestä, joka koskee perustamissopimuksen 86 artiklan määräysten soveltamista julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävään valtiontukeen, ehdotuksesta direktiiviksi jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta sekä luonnoksesta yhteisön puitteiksi julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettäväksi valtiontueksi (CdR 155/2004 fin (1)),

ottaa huomioon lausuntonsa yleishyödyllisiä palveluja koskevasta valkoisesta kirjasta (CdR 327/2004 fin) (2),

ottaa huomioon alueiden komitean 24. helmikuuta 2005 antaman päätöslauselman aiheesta ”Lissabonin strategian elvyttäminen”,

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 23. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 225/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Budapestin kaupunginvaltuutettu sekä Budapestin kaupunginvaltuuston Euroopan integraatiota ja ulkosuhteita käsittelevän lautakunnan puheenjohtaja Gábor Bihary (HU/PSE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

kannattaa Euroopan komission pyrkimystä järjestää laaja kuulemismenettely valtiontukipolitiikan uudistuksesta ja sisällyttää siihen eurooppalaisia paikallis- ja alueviranomaisia alueiden komitean välityksellä.

toistaa aiemman näkemyksensä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta.

1   Valtiontukipolitiikan nykyaikaistaminen kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian yhteydessä

Alueiden komitea

| 1.1 | kannattaa valtiontukipolitiikan tiivistä yhdistämistä Lissabonin strategian tavoitteisiin. Komitea kannattaa lisäksi tukipolitiikan uudelleensuuntaamista siten, että sovelletaan entistä valikoivampaa horisontaalista lähestymistapaa (väheksymättä kuitenkaan erityiskohdealueiden tarpeita), sekä sen keskittämistä tärkeimpiin politiikkoihin, joiden kohteina ovat muun muassa innovaatiot ja tutkimus- ja kehitystoiminta, inhimillinen pääoma, yrittäjyys, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut, aluetuet, ympäristön kannalta kestävä kehitys sekä liikenne- ja energiainfrastruktuurit ja tieto- ja viestintäteknologiset infrastruktuurit. |
| --- | --- |

1.1

kannattaa valtiontukipolitiikan tiivistä yhdistämistä Lissabonin strategian tavoitteisiin. Komitea kannattaa lisäksi tukipolitiikan uudelleensuuntaamista siten, että sovelletaan entistä valikoivampaa horisontaalista lähestymistapaa (väheksymättä kuitenkaan erityiskohdealueiden tarpeita), sekä sen keskittämistä tärkeimpiin politiikkoihin, joiden kohteina ovat muun muassa innovaatiot ja tutkimus- ja kehitystoiminta, inhimillinen pääoma, yrittäjyys, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut, aluetuet, ympäristön kannalta kestävä kehitys sekä liikenne- ja energiainfrastruktuurit ja tieto- ja viestintäteknologiset infrastruktuurit.

| 1.2 | katsoo, että komission kehittämä markkinahäiriön kriteeri valtiontuen perustelemiseksi on mielenkiintoinen lähtökohta. Se ei kuitenkaan kuulu EY:n perustamissopimuksen käsitteistöön eikä sitä ole myöskään määritelty selkeästi. Kyseistä käsitettä ei myöskään voida soveltaa silloin, kun markkinat eivät vielä ole muodostuneet. Komitea vastustaakin sitä, että markkinahäiriö olisi keskeinen kriteeri arvioitaessa valtiontuen luvallisuutta. AK katsoo, että kyseisen kriteerin soveltaminen tulee kysymykseen vain, kun se ei loukkaa toissijaisuusperiaatetta ja mikäli myös jäsenvaltioilla ja alueilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jatkossakin asianmukainen arviointivara, kun ajatellaan markkinahäiriöiden rajaamista ja niiden torjuntakeinojen valintaa. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että komission kehittämä markkinahäiriön kriteeri valtiontuen perustelemiseksi on mielenkiintoinen lähtökohta. Se ei kuitenkaan kuulu EY:n perustamissopimuksen käsitteistöön eikä sitä ole myöskään määritelty selkeästi. Kyseistä käsitettä ei myöskään voida soveltaa silloin, kun markkinat eivät vielä ole muodostuneet. Komitea vastustaakin sitä, että markkinahäiriö olisi keskeinen kriteeri arvioitaessa valtiontuen luvallisuutta. AK katsoo, että kyseisen kriteerin soveltaminen tulee kysymykseen vain, kun se ei loukkaa toissijaisuusperiaatetta ja mikäli myös jäsenvaltioilla ja alueilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jatkossakin asianmukainen arviointivara, kun ajatellaan markkinahäiriöiden rajaamista ja niiden torjuntakeinojen valintaa.

| 1.3 | muistuttaa, että AK:n 24. helmikuuta 2005 antamassa, Lissabonin strategian elvyttämistä koskevassa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Valtiontukien vähentämisen sijaan EU:n tulisi keskittyä valtiontukijärjestelmän parantamiseen korkealaatuisen palvelujen toimittamisen varmistamiseksi pitkällä aikavälillä”. Komitean mielestä on väärin keskittyä valtiontuen kokonaiskustannuksiin erittelemättä valtiontuen eri lajeja ja niistä kertyvää yhteistä etua. |
| --- | --- |

1.3

muistuttaa, että AK:n 24. helmikuuta 2005 antamassa, Lissabonin strategian elvyttämistä koskevassa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Valtiontukien vähentämisen sijaan EU:n tulisi keskittyä valtiontukijärjestelmän parantamiseen korkealaatuisen palvelujen toimittamisen varmistamiseksi pitkällä aikavälillä”. Komitean mielestä on väärin keskittyä valtiontuen kokonaiskustannuksiin erittelemättä valtiontuen eri lajeja ja niistä kertyvää yhteistä etua.

| 1.4 | huomauttaa, että jos valtiontuki on riittävän hyvin kohdennettua ja tehokkaasti hallinnoitua, se voi vaikuttaa merkittävästi siihen, että alue- ja paikallisviranomaisten asettamat vaatimukset julkisten palveluiden tarjoamisesta voidaan täyttää, ja katsoo, että tämä olisi otettava huomioon valtiontukisäännösten uudistuksessa samalla kun otetaan huomioon valtionavun vaikutus markkinoiden toimintaan. |
| --- | --- |

1.4

huomauttaa, että jos valtiontuki on riittävän hyvin kohdennettua ja tehokkaasti hallinnoitua, se voi vaikuttaa merkittävästi siihen, että alue- ja paikallisviranomaisten asettamat vaatimukset julkisten palveluiden tarjoamisesta voidaan täyttää, ja katsoo, että tämä olisi otettava huomioon valtiontukisäännösten uudistuksessa samalla kun otetaan huomioon valtionavun vaikutus markkinoiden toimintaan.

| 1.5 | huomauttaa, että yrityksiin sovellettavia kilpailusääntöjä koskevien EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan tavoitteena on suojata markkinakilpailua kuluttajien hyvinvoinnin lisäämiseksi. Kun otetaan huomioon, että ”kilpailun” määritelmän on oltava yhtenäinen koko perustamissopimuksessa, alueiden komitea pahoittelee, ettei valtiontuen toimintasuunnitelmassa viitata lainkaan kuluttajien hyvinvointiin. |
| --- | --- |

1.5

huomauttaa, että yrityksiin sovellettavia kilpailusääntöjä koskevien EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan tavoitteena on suojata markkinakilpailua kuluttajien hyvinvoinnin lisäämiseksi. Kun otetaan huomioon, että ”kilpailun” määritelmän on oltava yhtenäinen koko perustamissopimuksessa, alueiden komitea pahoittelee, ettei valtiontuen toimintasuunnitelmassa viitata lainkaan kuluttajien hyvinvointiin.

| 1.6 | panee huolestuneena merkille, että periaatetta, jonka mukaan tuki ei saa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei enää käytetä pääkriteerinä valtiontukea myönnettäessä. AK toteaa, että tuki, jota paikallis- ja alueviranomaiset maksavat julkisen palvelun velvoitteista huolehtiville yrityksille, ei välttämättä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhtenäismarkkinoilla tai haittaa vakavasti kilpailua esim. siten, että asianomaisille yrityksille syntyy määräävä markkina-asema tai se vahvistuu. |
| --- | --- |

1.6

panee huolestuneena merkille, että periaatetta, jonka mukaan tuki ei saa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei enää käytetä pääkriteerinä valtiontukea myönnettäessä. AK toteaa, että tuki, jota paikallis- ja alueviranomaiset maksavat julkisen palvelun velvoitteista huolehtiville yrityksille, ei välttämättä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhtenäismarkkinoilla tai haittaa vakavasti kilpailua esim. siten, että asianomaisille yrityksille syntyy määräävä markkina-asema tai se vahvistuu.

| 1.7 | korostaa, että houkutellakseen ulkomaisia investointeja Euroopan unionin on oltava kansainvälisesti kilpailukykyinen. Komitea katsoo, että valtiontukisääntöjen tulee entistä paremmin vastata avoimessa ja globaalissa taloudessa tapahtuvan liiketoiminnan todellisuutta ja joustaa riittävästi, jotta jäsenvaltioiden alueet voivat kilpailla ulkomaisista investointihankkeista (joissa EU ei ole mukana) sellaisten unionin ulkopuolisten alueiden kanssa, jotka saavat runsaasti tukea. |
| --- | --- |

1.7

korostaa, että houkutellakseen ulkomaisia investointeja Euroopan unionin on oltava kansainvälisesti kilpailukykyinen. Komitea katsoo, että valtiontukisääntöjen tulee entistä paremmin vastata avoimessa ja globaalissa taloudessa tapahtuvan liiketoiminnan todellisuutta ja joustaa riittävästi, jotta jäsenvaltioiden alueet voivat kilpailla ulkomaisista investointihankkeista (joissa EU ei ole mukana) sellaisten unionin ulkopuolisten alueiden kanssa, jotka saavat runsaasti tukea.

| 1.8 | katsoo, että valtiontuen merkitys on suurin heikon talouskasvun kausina, ja ehdottaa siksi harkitsemaan joustavia sääntöjä, joissa tämä voitaisiin ottaa huomioon. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että valtiontuen merkitys on suurin heikon talouskasvun kausina, ja ehdottaa siksi harkitsemaan joustavia sääntöjä, joissa tämä voitaisiin ottaa huomioon.

| 1.9 | toteaa myös, että unioni muodostaa taloudellisesti integroituneen alueen ja mitä vähemmän kehittynyt jäsenvaltion talous on, sitä perustellumpaa saattaa olla valtiontuen sitominen tiettyyn prosenttiosuuteen BKT:stä, jotta julkisia palveluita voidaan kehittää tai tarjota samantasoisia julkisia palveluita kuin muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi komitea katsoo, että jäsenvaltioiden joillekin alueille (etenkin heikosti kehittyneille alueille ja siirtymävaiheessa oleville alueille) tulisi myöntää erityisiä lisätukia. |
| --- | --- |

1.9

toteaa myös, että unioni muodostaa taloudellisesti integroituneen alueen ja mitä vähemmän kehittynyt jäsenvaltion talous on, sitä perustellumpaa saattaa olla valtiontuen sitominen tiettyyn prosenttiosuuteen BKT:stä, jotta julkisia palveluita voidaan kehittää tai tarjota samantasoisia julkisia palveluita kuin muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi komitea katsoo, että jäsenvaltioiden joillekin alueille (etenkin heikosti kehittyneille alueille ja siirtymävaiheessa oleville alueille) tulisi myöntää erityisiä lisätukia.

| 1.10 | ehdottaa, että Euroopan komission tulisi tehostaa omien päätöksiensä vaikutusanalyysia valtionapujen alalla, etenkin kun otetaan huomioon, että valtiontuen toimintasuunnitelmaa laadittaessa on sovellettu taloudellista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.10

ehdottaa, että Euroopan komission tulisi tehostaa omien päätöksiensä vaikutusanalyysia valtionapujen alalla, etenkin kun otetaan huomioon, että valtiontuen toimintasuunnitelmaa laadittaessa on sovellettu taloudellista lähestymistapaa.

| 1.11 | pahoittelee, että valtiontuen toimintasuunnitelmassa ei käsitellä yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyösopimusten erityislaatuisuutta valtiontukeen nähden. |
| --- | --- |

1.11

pahoittelee, että valtiontuen toimintasuunnitelmassa ei käsitellä yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyösopimusten erityislaatuisuutta valtiontukeen nähden.

2   Painopistealoihin keskittyminen

Alueiden komitea

| 2.1 | pitää tervetulleena aikomusta yksinkertaistaa ja vahvistaa koulutusta ja työllisyyttä koskevia ryhmäpoikkeussääntöjä ja kiinnittää huomiota siihen, että se antaa tilaisuuden myös yhdenmukaistaa määritelmiä, kuten epäedullisessa asemassa olevan työntekijän määritelmän, joka vaihtelee riippuen siitä, minkälaisesta ryhmäpoikkeuksesta on kysymys. |
| --- | --- |

2.1

pitää tervetulleena aikomusta yksinkertaistaa ja vahvistaa koulutusta ja työllisyyttä koskevia ryhmäpoikkeussääntöjä ja kiinnittää huomiota siihen, että se antaa tilaisuuden myös yhdenmukaistaa määritelmiä, kuten epäedullisessa asemassa olevan työntekijän määritelmän, joka vaihtelee riippuen siitä, minkälaisesta ryhmäpoikkeuksesta on kysymys.

| 2.2 | katsoo, että erikoiskoulutuksen ja yleiskoulutuksen välinen ero on yleensä käytännössä keinotekoinen, ja ehdottaa, että valtiontuen määristä ei jatkossa päätettäisi tällä perusteella. |
| --- | --- |

2.2

katsoo, että erikoiskoulutuksen ja yleiskoulutuksen välinen ero on yleensä käytännössä keinotekoinen, ja ehdottaa, että valtiontuen määristä ei jatkossa päätettäisi tällä perusteella.

| 2.3 | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin lopettaa Altmarkin tuomion (3) jälkeen vallinnut epävarmuus toteuttamalla julkisten palvelujen velvoitteiden rahoitusta koskevia toimia. Alueiden komitea katsoo, että velvoittamalla paikallis- ja alueviranomaiset laatimaan julkisia palveluita koskevat sopimuksensa aiempaa huolellisemmin voidaan näiden toimenpiteiden avulla lisätä avoimuutta ja demokraattista vastuullisuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden hallinnoimisessa. |
| --- | --- |

2.3

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin lopettaa Altmarkin tuomion (3) jälkeen vallinnut epävarmuus toteuttamalla julkisten palvelujen velvoitteiden rahoitusta koskevia toimia. Alueiden komitea katsoo, että velvoittamalla paikallis- ja alueviranomaiset laatimaan julkisia palveluita koskevat sopimuksensa aiempaa huolellisemmin voidaan näiden toimenpiteiden avulla lisätä avoimuutta ja demokraattista vastuullisuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden hallinnoimisessa.

| 2.4 | on tyytyväinen huomatessaan, että tässä yhteydessä Euroopan komissio on samaa mieltä alueiden komitean kanssa sairaaloiden ja sosiaalisesta asuntotuotannosta huolehtivien yritysten jättämisestä ilmoitusmenettelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

2.4

on tyytyväinen huomatessaan, että tässä yhteydessä Euroopan komissio on samaa mieltä alueiden komitean kanssa sairaaloiden ja sosiaalisesta asuntotuotannosta huolehtivien yritysten jättämisestä ilmoitusmenettelyn ulkopuolelle.

| 2.5 | korostaa, että myönteisten periaatteiden määrittelemistä helpottava ehdotus julkisia palveluita koskevaksi lainsäädäntökehykseksi on tarpeellisempi kuin koskaan. Näiden puitteiden tulisi sisältää esimerkiksi






  — | kriteerit yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen erottamiseksi |
| --- | --- | --- |

2.5

korostaa, että myönteisten periaatteiden määrittelemistä helpottava ehdotus julkisia palveluita koskevaksi lainsäädäntökehykseksi on tarpeellisempi kuin koskaan. Näiden puitteiden tulisi sisältää esimerkiksi

—

kriteerit yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen erottamiseksi

| — | yleishyödyllisiä palveluja koskevat yleisperiaatteet ja yleiset velvoitteet, kuten kokonaisvaltaisuus, jatkuvuus, laatu, tehokkuus, saatavuus sekä käyttäjien ja kuluttajien suoja |
| --- | --- |

—

yleishyödyllisiä palveluja koskevat yleisperiaatteet ja yleiset velvoitteet, kuten kokonaisvaltaisuus, jatkuvuus, laatu, tehokkuus, saatavuus sekä käyttäjien ja kuluttajien suoja

| — | kriteerit kaupan vääristymien estämiseksi |
| --- | --- |

—

kriteerit kaupan vääristymien estämiseksi

| — | paikallis- ja alueyhteisöjen oikeuden tunnustaminen yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen omaan tuotantoon sekä rahoituksen suuntaviivat |
| --- | --- |

—

paikallis- ja alueyhteisöjen oikeuden tunnustaminen yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen omaan tuotantoon sekä rahoituksen suuntaviivat

| — | arviointimekanismit. |
| --- | --- |

—

arviointimekanismit.

| 2.6 | pitää tervetulleena komission aikomusta antaa yleinen ryhmäpoikkeussääntö, jonka nojalla tiettyjä tukitoimenpiteitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, ja katsoo, että tämä uusi asetus parantaa hallintotapoja. |
| --- | --- |

2.6

pitää tervetulleena komission aikomusta antaa yleinen ryhmäpoikkeussääntö, jonka nojalla tiettyjä tukitoimenpiteitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, ja katsoo, että tämä uusi asetus parantaa hallintotapoja.

| 2.7 | tukee pyrkimystä laajentaa ryhmäpoikkeuksia pk-yritysten sekä tutkimuksen ja kehityksen saaman tuen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.7

tukee pyrkimystä laajentaa ryhmäpoikkeuksia pk-yritysten sekä tutkimuksen ja kehityksen saaman tuen lisäämiseksi.

| 2.8 | katsoo, että vähämerkityksistä tukea koskevaa poikkeusta on erittäin vaikea soveltaa käytännössä siihen liittyvien menettelytapavaatimusten takia. Sen vuoksi vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän kaikenlaisen kasvattamisen tulisi olla yhteydessä kyseistä tukea koskevien nykyisten sääntöjen yksinkertaistamisen ja selventämisen kanssa. Erityisesti olisi selvitettävä






  i) | sovelletaanko vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää itsenäisiin yrityksiin vai erillisiin oikeudellisiin yksiköihin |
| --- | --- | --- |

2.8

katsoo, että vähämerkityksistä tukea koskevaa poikkeusta on erittäin vaikea soveltaa käytännössä siihen liittyvien menettelytapavaatimusten takia. Sen vuoksi vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän kaikenlaisen kasvattamisen tulisi olla yhteydessä kyseistä tukea koskevien nykyisten sääntöjen yksinkertaistamisen ja selventämisen kanssa. Erityisesti olisi selvitettävä

i)

sovelletaanko vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää itsenäisiin yrityksiin vai erillisiin oikeudellisiin yksiköihin

| ii) | miten otetaan huomioon sellaisen oikeudellisen yksikön toiminta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltioissa, joka saa vähämerkityksellistä tukea jossakin toisessa jäsenvaltiossa |
| --- | --- |

ii)

miten otetaan huomioon sellaisen oikeudellisen yksikön toiminta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltioissa, joka saa vähämerkityksellistä tukea jossakin toisessa jäsenvaltiossa

| iii) | miten EU-tuet otetaan huomioon arvioitaessa onko vähämerkityksellisen tuen enimmäismäärä saavutettu. |
| --- | --- |

iii)

miten EU-tuet otetaan huomioon arvioitaessa onko vähämerkityksellisen tuen enimmäismäärä saavutettu.

Siksi komitea tukee vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän kasvattamista ja ehdottaa, että korotus perustuisi viimeksi vuonna 2001 tehdyn korotuksen jälkeiseen inflaatioon.

| 2.9 | katsoo, että komission olisi mainittava selkeästi ja nimenomaisesti voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, koska niille myönnetään runsaasti valtiontukia, ja pitäydyttävä tuomioistuimen asiassa omaksumassa oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että komission olisi mainittava selkeästi ja nimenomaisesti voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, koska niille myönnetään runsaasti valtiontukia, ja pitäydyttävä tuomioistuimen asiassa omaksumassa oikeuskäytännössä.

| 2.10 | katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin parantamisella on yhtä suuri merkitys kuin liikenne- ja energiainfrastruktuurin parantamisella. Komitea toteaa kuitenkin, että markkinaolosuhteet ovat erilaiset tieto- ja viestintätekniikan kehitystä ajatellen, ja kiinnittää siksi huomiota tarpeeseen laatia sille erityiset suuntaviivat, joiden pohjalta tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen voidaan ylipäätään myöntää tukea aiempaa joustavammin. |
| --- | --- |

2.10

katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin parantamisella on yhtä suuri merkitys kuin liikenne- ja energiainfrastruktuurin parantamisella. Komitea toteaa kuitenkin, että markkinaolosuhteet ovat erilaiset tieto- ja viestintätekniikan kehitystä ajatellen, ja kiinnittää siksi huomiota tarpeeseen laatia sille erityiset suuntaviivat, joiden pohjalta tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen voidaan ylipäätään myöntää tukea aiempaa joustavammin.

| 2.11.1 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio käynnisti 24. elokuuta 2005 julkisen kuulemisen ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta. Komitea kuitenkin pahoittelee vastausten jättämiselle asetettua tiukkaa määräaikaa (vastaukset oli jätettävä viimeistään 10. lokakuuta 2005). |
| --- | --- |

2.11.1

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio käynnisti 24. elokuuta 2005 julkisen kuulemisen ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta. Komitea kuitenkin pahoittelee vastausten jättämiselle asetettua tiukkaa määräaikaa (vastaukset oli jätettävä viimeistään 10. lokakuuta 2005).

| 2.11.2 | kannattaa nykyisten suuntaviivojen soveltamisalan laajentamista kattamaan myös ”kuluttajien terveys”. Alueiden komitean näkemyksen mukaan ”kuluttajien terveys” sisältää myös käsitteet ”siviiliväestön ja sen ympäristön turvallisuus”, ”työntekijöiden turvallisuus” ja ”työntekijöiden terveys”. |
| --- | --- |

2.11.2

kannattaa nykyisten suuntaviivojen soveltamisalan laajentamista kattamaan myös ”kuluttajien terveys”. Alueiden komitean näkemyksen mukaan ”kuluttajien terveys” sisältää myös käsitteet ”siviiliväestön ja sen ympäristön turvallisuus”, ”työntekijöiden turvallisuus” ja ”työntekijöiden terveys”.

| 2.11.3 | kannattaa selviä sääntöjä, jotka koskevat yrityksille ympäristöinvestointeihin myönnettävää tukea toisten yritysten aiheuttaman saastumisen poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.11.3

kannattaa selviä sääntöjä, jotka koskevat yrityksille ympäristöinvestointeihin myönnettävää tukea toisten yritysten aiheuttaman saastumisen poistamiseksi.

| 2.11.4 | suosittaa, että pk-yrityksille tarkoitetut suuremmat tukitasot säilytetään. |
| --- | --- |

2.11.4

suosittaa, että pk-yrityksille tarkoitetut suuremmat tukitasot säilytetään.

| 2.11.5 | katsoo, että niille alueille, jotka taloudellisen muutosprosessin vuoksi ovat jääneet jälkeen yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimusten toteuttamisessa, olisi säilytettävä mahdollisuus muita suurempiin tukitasoihin. |
| --- | --- |

2.11.5

katsoo, että niille alueille, jotka taloudellisen muutosprosessin vuoksi ovat jääneet jälkeen yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimusten toteuttamisessa, olisi säilytettävä mahdollisuus muita suurempiin tukitasoihin.

| 2.12 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio käynnisti 21. syyskuuta 2005 julkisen kuulemisen innovointiin osoitettavan valtiontuen sääntöjen uudistamisesta (KOM(2005) 436 lopullinen). Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, että aikataulu on tiukka ja että vastausten määräaika on jo 21. marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

2.12

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio käynnisti 21. syyskuuta 2005 julkisen kuulemisen innovointiin osoitettavan valtiontuen sääntöjen uudistamisesta (KOM(2005) 436 lopullinen). Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, että aikataulu on tiukka ja että vastausten määräaika on jo 21. marraskuuta 2005.

| 2.12.1 | ilmaisee kannattavansa yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti sitä, että uusien erityissääntöjen antamisen sijasta innovointi sisällytetään yhteisön nykyisiin valtiontukipuitteisiin (4). |
| --- | --- |

2.12.1

ilmaisee kannattavansa yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti sitä, että uusien erityissääntöjen antamisen sijasta innovointi sisällytetään yhteisön nykyisiin valtiontukipuitteisiin (4).

| 2.12.2 | kannattaa tavoitetta, jonka mukaan innovointiin liittyvä valtiontuki tulee kohdentaa pienille ja keskisuurille yrityksille. |
| --- | --- |

2.12.2

kannattaa tavoitetta, jonka mukaan innovointiin liittyvä valtiontuki tulee kohdentaa pienille ja keskisuurille yrityksille.

| 2.12.3 | toivoo, että nykyisin sallittu innovointi- ja aluetuen yhdistäminen säilytetään. |
| --- | --- |

2.12.3

toivoo, että nykyisin sallittu innovointi- ja aluetuen yhdistäminen säilytetään.

| 2.12.4 | pohtii, miksi innovatiivisille uusille yrityksille sallittaisiin vain ”[50 prosentin] huojennus sosiaaliturvamaksuista ja muista paikallis- tai alueveroista (jotka eivät liity voittoihin)”. |
| --- | --- |

2.12.4

pohtii, miksi innovatiivisille uusille yrityksille sallittaisiin vain ”[50 prosentin] huojennus sosiaaliturvamaksuista ja muista paikallis- tai alueveroista (jotka eivät liity voittoihin)”.

| 2.12.5 | on tyytyväinen siihen, että ”pk-yrityksille ja/tai kaukana markkinoilta harjoitettavalle toiminnalle myönnettävään valtiontukeen voidaan ehkä soveltaa kevyempiä menettelysääntöjä ja vapauttaa se ilmoitusvelvollisuudesta” (KOM(2005) 436 lopullinen, 24 perustelukappale). |
| --- | --- |

2.12.5

on tyytyväinen siihen, että ”pk-yrityksille ja/tai kaukana markkinoilta harjoitettavalle toiminnalle myönnettävään valtiontukeen voidaan ehkä soveltaa kevyempiä menettelysääntöjä ja vapauttaa se ilmoitusvelvollisuudesta” (KOM(2005) 436 lopullinen, 24 perustelukappale).

| 2.12.6 | suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että komissio asettaa keskeiselle sijalle ”markkinahäiriöt”. Komissio kylläkin myöntää, että innovointitoimien erityispiirteenä on se, että ne tapahtuvat usein etäällä markkinoista: ”Kokemuksen mukaan on erittäin vaikea tietää etukäteen, mitkä innovatiiviset tuotteet ja palvelut menestyvät markkinoilla (KOM(2005) 436 lopullinen, 18 perustelukappale).” |
| --- | --- |

2.12.6

suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että komissio asettaa keskeiselle sijalle ”markkinahäiriöt”. Komissio kylläkin myöntää, että innovointitoimien erityispiirteenä on se, että ne tapahtuvat usein etäällä markkinoista: ”Kokemuksen mukaan on erittäin vaikea tietää etukäteen, mitkä innovatiiviset tuotteet ja palvelut menestyvät markkinoilla (KOM(2005) 436 lopullinen, 18 perustelukappale).”

3   Valtiontukikäytäntöjen ja -menettelyjen nykyaikaistaminen

Alueiden komitea

| 3.1 | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin valtiontukien hallinnoinnin parantamisesta ja kannattaa erityisesti parhaita toimintatapoja koskevien suuntaviivojen laatimista jäsenvaltioiden ja eri osapuolten kuulemisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.1

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin valtiontukien hallinnoinnin parantamisesta ja kannattaa erityisesti parhaita toimintatapoja koskevien suuntaviivojen laatimista jäsenvaltioiden ja eri osapuolten kuulemisen jälkeen.

| 3.2 | toteaa, että vastuun jakaminen jäsenvaltioiden kanssa on yksi valtiontukiuudistuksen keskeisistä kysymyksistä, ja kannattaa siksi sellaisia valtiontuen toimintasuunnitelman tekijöitä, jotka lisäävät jäsenvaltioiden sitoutuneisuutta. |
| --- | --- |

3.2

toteaa, että vastuun jakaminen jäsenvaltioiden kanssa on yksi valtiontukiuudistuksen keskeisistä kysymyksistä, ja kannattaa siksi sellaisia valtiontuen toimintasuunnitelman tekijöitä, jotka lisäävät jäsenvaltioiden sitoutuneisuutta.

| 3.3 | katsoo, että ehdotusta itsenäisesti toimivien valtiontuen valvontaviranomaisten perustamisesta jäsenvaltioihin tulisi arvioida siltä osin, millaisia menettelyetuja viranomaisten perustamisesta kertyisi ja millaisia viranomaisten tehtävät olisivat. Komitea kehottaa kuulemaan tällaisesta kehityksestä alue- ja paikallisviranomaisia. |
| --- | --- |

3.3

katsoo, että ehdotusta itsenäisesti toimivien valtiontuen valvontaviranomaisten perustamisesta jäsenvaltioihin tulisi arvioida siltä osin, millaisia menettelyetuja viranomaisten perustamisesta kertyisi ja millaisia viranomaisten tehtävät olisivat. Komitea kehottaa kuulemaan tällaisesta kehityksestä alue- ja paikallisviranomaisia.

| 3.4 | kehottaa perustamaan jäsenvaltioiden ja alueiden valtiontukiviranomaisten verkoston jatkuvan tiedonkulun ja parhaiden toimintatapojen vaihtamisen varmistamiseksi. Tämä voisi lisätä jäsenvaltioiden sitoutuneisuutta ja edistää hyviä hallintotapoja. |
| --- | --- |

3.4

kehottaa perustamaan jäsenvaltioiden ja alueiden valtiontukiviranomaisten verkoston jatkuvan tiedonkulun ja parhaiden toimintatapojen vaihtamisen varmistamiseksi. Tämä voisi lisätä jäsenvaltioiden sitoutuneisuutta ja edistää hyviä hallintotapoja.

| 3.5 | kannattaa järjestelmää, jossa yhdistyvät tietynasteinen joustavuus ja tiukka aikataulu, jolloin erotetaan toisistaan yksinkertaiset ja syvempää tarkastelua edellyttävät tapaukset. |
| --- | --- |

3.5

kannattaa järjestelmää, jossa yhdistyvät tietynasteinen joustavuus ja tiukka aikataulu, jolloin erotetaan toisistaan yksinkertaiset ja syvempää tarkastelua edellyttävät tapaukset.

| 3.6 | on tyytyväinen komission ilmoitukseen, että asetusta N:o 659/1999 (menettelyasetus) tarkistetaan perusteellisesti kolmansien osapuolien (edunsaajien ja kantajien) oikeuksien vahvistamiseksi asetuksessa mainitun menettelyn käynnistämistä seuraavissa prosesseissa. |
| --- | --- |

3.6

on tyytyväinen komission ilmoitukseen, että asetusta N:o 659/1999 (menettelyasetus) tarkistetaan perusteellisesti kolmansien osapuolien (edunsaajien ja kantajien) oikeuksien vahvistamiseksi asetuksessa mainitun menettelyn käynnistämistä seuraavissa prosesseissa.

| 3.7 | odottaa tulevansa kuulluksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen arvioimisesta ja muuttamisesta, kuten vuosiksi 2007—2008 laadittu etenemissuunnitelma edellyttää, sekä muista paikallis- ja alueviranomaisia kiinnostavista ja niitä sivuavista uudistuksista. |
| --- | --- |

3.7

odottaa tulevansa kuulluksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen arvioimisesta ja muuttamisesta, kuten vuosiksi 2007—2008 laadittu etenemissuunnitelma edellyttää, sekä muista paikallis- ja alueviranomaisia kiinnostavista ja niitä sivuavista uudistuksista.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 13.

1

(2)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 53.

2

(3)  Tapaus C-280/00, 24.7.2003.

3

(4)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5-16.

4

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/10

---

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Kilpailukyky ja hallinnon hajauttaminen”

(2006/C 115/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 21. tammikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi laatia aiheesta oma-aloitteinen lausunto,

ottaa huomioon Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän raportin ”Facing the challenge. The Lisbon strategy for growth and employment” (marraskuu 2004),

ottaa huomioon komission tiedonannon vuoden 2005 keväällä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle” (KOM(2005) 24 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (KOM(2005) 97 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa Lissabonin strategian puoliväliarviointia koskevasta komission tiedonannosta (CdR 152/2004 fin) (1),

ottaa huomioon24. helmikuuta 2005 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Lissabonin strategian elvyttäminen” (CdR 518/2004 fin) (2),

ottaa huomioon Wrocławissa Puolassa 19.—20. toukokuuta 2005 pidetyssä Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksessa hyväksytyn Wrocławin julistuksen (CdR 158/2005),

ottaa huomioon lausuntoluonnoksensa kasvua ja työllisyyttä koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (2005—2008), komission suosituksesta jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikkojen laajoista suuntaviivoista (EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan nojalla) sekä ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista (CdR 147/2005 fin),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi — Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus” (KOM(2000) 196 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan työllisyysstrategian paikallisulottuvuuden vahvistamisesta (KOM(2001) 629 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta ”Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi — Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus” (CdR 187/2000 fin),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 23. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 23/2005 rev. 2, jonka esittelijä oli Anders Gustâv, Solnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja (SE–PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | On olennaisen tärkeää, että paikallis- ja alueyhteisöillä on tarpeelliset toimivaltuudet sekä hallinnolliset ja taloudelliset resurssit, jotta ne voivat täyttää luonnollisen tehtävänsä kilpailukyky-, innovaatio- ja yhteenkuuluvuuspolitiikan edistäjinä ja toteuttajina alue- ja paikalliskehityksen hyväksi. |
| --- | --- |

1)

On olennaisen tärkeää, että paikallis- ja alueyhteisöillä on tarpeelliset toimivaltuudet sekä hallinnolliset ja taloudelliset resurssit, jotta ne voivat täyttää luonnollisen tehtävänsä kilpailukyky-, innovaatio- ja yhteenkuuluvuuspolitiikan edistäjinä ja toteuttajina alue- ja paikalliskehityksen hyväksi.

| 2) | Kunkin jäsenvaltion erityispiirteisiin mukautettu hajauttaminen vahvistaa autonomiaa sekä alue- ja paikallisdemokratiaa. Se on yksi vastaus globalisaatiota ja maailmanlaajuisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia koskeviin kansalaisten pelkoihin. |
| --- | --- |

2)

Kunkin jäsenvaltion erityispiirteisiin mukautettu hajauttaminen vahvistaa autonomiaa sekä alue- ja paikallisdemokratiaa. Se on yksi vastaus globalisaatiota ja maailmanlaajuisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia koskeviin kansalaisten pelkoihin.

| 3) | Unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason väliset kolmitahoisetsopimukset, joissa otetaan tapauskohtaisesti huomioon myös kaupunkialueiden ongelmat, ovat hyvä keino tehostaa unionin aluepolitiikan täytäntöönpanoa. Niiden avulla voidaan myös varmistaa kaikkien asianomaisten toimijoiden osallistumisen lisääminen ja vastuunjaon parantaminen. |
| --- | --- |

3)

Unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason väliset kolmitahoisetsopimukset, joissa otetaan tapauskohtaisesti huomioon myös kaupunkialueiden ongelmat, ovat hyvä keino tehostaa unionin aluepolitiikan täytäntöönpanoa. Niiden avulla voidaan myös varmistaa kaikkien asianomaisten toimijoiden osallistumisen lisääminen ja vastuunjaon parantaminen.

| 4) | Brysselissä 23. maaliskuuta 2005 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa käynnistettiin Lissabonin strategian elvyttämiseksi työllisyyttä edistävä kumppanuus, jonka yhteydessä käsiteltiin globalisoituvan talouden haasteita. Näihin haasteisiin voidaan vastata aiempaa tehokkaammin soveltamalla alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat kansallisten ohjelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen, sillä kyseisillä viranomaisilla on merkittävä rooli taloudellista kasvua edistävien olosuhteiden luomisessa, |
| --- | --- |

4)

Brysselissä 23. maaliskuuta 2005 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa käynnistettiin Lissabonin strategian elvyttämiseksi työllisyyttä edistävä kumppanuus, jonka yhteydessä käsiteltiin globalisoituvan talouden haasteita. Näihin haasteisiin voidaan vastata aiempaa tehokkaammin soveltamalla alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat kansallisten ohjelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen, sillä kyseisillä viranomaisilla on merkittävä rooli taloudellista kasvua edistävien olosuhteiden luomisessa,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkökannat

1.1   Kilpailukykyä vahvistetaan alueilla, kaupungeissa ja kunnissa

| 1.1.1 | Alueiden komitea toteaa, että Eurooppa-neuvoston Lissabonin strategialle asettama tavoite oli parantaa EU:n kilpailukykyä ja lisätä kasvua, luoda enemmän ja laadukkaampia työpaikkoja sekä taata ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävä kehitys. Euroopan unionin oli määrä saavuttaa johtava asema vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin kokouksesta on kulunut viisi vuotta, ja EU:n komissio toteaa, että aikaan on saatu hyvin vähän tuloksia. Lissabonin strategia on siksi käynnistettävä uudelleen, ja jäsenvaltioiden on otettava entistä suurempi vastuu sen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

1.1.1

Alueiden komitea toteaa, että Eurooppa-neuvoston Lissabonin strategialle asettama tavoite oli parantaa EU:n kilpailukykyä ja lisätä kasvua, luoda enemmän ja laadukkaampia työpaikkoja sekä taata ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävä kehitys. Euroopan unionin oli määrä saavuttaa johtava asema vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin kokouksesta on kulunut viisi vuotta, ja EU:n komissio toteaa, että aikaan on saatu hyvin vähän tuloksia. Lissabonin strategia on siksi käynnistettävä uudelleen, ja jäsenvaltioiden on otettava entistä suurempi vastuu sen toteuttamisesta.

| 1.1.2 | Tämä on lähtökohta alueiden komitean oma-aloitteiselle lausunnolle kilpailukyvystä ja hallinnon hajauttamisesta. Tarkoituksena on osoittaa hajauttamisen merkitys kilpailukyvylle ja määrittää kilpailukykyä ja kasvua lisäävät alue- ja paikallistason avaintekijät. Alueiden komitea ei pidä kilpailukyvyn vahvistamista kestävän kehityksen vastakohtana. Kestävän kehityksen edistämisestä vastaavat yhteisesti kaikki valtiot, kansalaiset, kunnat, kaupungit ja alueet. Lausunnossa keskitytään kilpailukyvyn edellytyksiin, mikä ei millään tavalla merkitse sitä, että pyrkimys kestävään kehitykseen halutaan sivuuttaa. |
| --- | --- |

1.1.2

Tämä on lähtökohta alueiden komitean oma-aloitteiselle lausunnolle kilpailukyvystä ja hallinnon hajauttamisesta. Tarkoituksena on osoittaa hajauttamisen merkitys kilpailukyvylle ja määrittää kilpailukykyä ja kasvua lisäävät alue- ja paikallistason avaintekijät. Alueiden komitea ei pidä kilpailukyvyn vahvistamista kestävän kehityksen vastakohtana. Kestävän kehityksen edistämisestä vastaavat yhteisesti kaikki valtiot, kansalaiset, kunnat, kaupungit ja alueet. Lausunnossa keskitytään kilpailukyvyn edellytyksiin, mikä ei millään tavalla merkitse sitä, että pyrkimys kestävään kehitykseen halutaan sivuuttaa.

| 1.1.3 | Alueiden komitea korostaa, että lausunnossa yksilöitävät kilpailukyvyn parantamisen avaintekijät ovat tekijöitä, joihin kunnat, kaupungit ja alueet voivat itse vaikuttaa. On tärkeää, että keskusteluun kilpailukyvystä tuodaan mukaan mikronäkökulma ja osoitetaan, miten Euroopan paikallis- ja aluetaso voi konkreettisesti edistää kilpailukykyä. Sen vuoksi lausunnossa ehdotetaan käytännön toimia, joihin alue- ja paikallistasolla voidaan ryhtyä kilpailukyvyn vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.1.3

Alueiden komitea korostaa, että lausunnossa yksilöitävät kilpailukyvyn parantamisen avaintekijät ovat tekijöitä, joihin kunnat, kaupungit ja alueet voivat itse vaikuttaa. On tärkeää, että keskusteluun kilpailukyvystä tuodaan mukaan mikronäkökulma ja osoitetaan, miten Euroopan paikallis- ja aluetaso voi konkreettisesti edistää kilpailukykyä. Sen vuoksi lausunnossa ehdotetaan käytännön toimia, joihin alue- ja paikallistasolla voidaan ryhtyä kilpailukyvyn vahvistamiseksi.

1.2   Tarvitaan lisää yrittäjiä ja kasvavia pienyrityksiä

| 1.2.1 | Alueiden komitea toteaa, että Euroopan kehitystahti oli sodanjälkeisinä vuosikymmeninä huomattava. Länsi-Euroopassa tuotanto asukasta kohti oli sodan päättyessä 40 prosenttia USA:n tasosta, mutta vuoteen 1970 mennessä se oli kasvanut jo 70 prosenttiin, ja suhde on pysynyt samana siitä lähtien. Kasvu ja hyvinvoinnin rakentaminen ovat kulkeneet käsi kädessä, ja viime vuosina esiin nousseet hyvinvoinnin rahoittamisongelmat osuvat yksiin kasvun heikentymisen kanssa. |
| --- | --- |

1.2.1

Alueiden komitea toteaa, että Euroopan kehitystahti oli sodanjälkeisinä vuosikymmeninä huomattava. Länsi-Euroopassa tuotanto asukasta kohti oli sodan päättyessä 40 prosenttia USA:n tasosta, mutta vuoteen 1970 mennessä se oli kasvanut jo 70 prosenttiin, ja suhde on pysynyt samana siitä lähtien. Kasvu ja hyvinvoinnin rakentaminen ovat kulkeneet käsi kädessä, ja viime vuosina esiin nousseet hyvinvoinnin rahoittamisongelmat osuvat yksiin kasvun heikentymisen kanssa.

| 1.2.2 | Alueiden komitea korostaa, että sodanjälkeisen kehityksen tuloksena syntyi monia suuria yrityksiä, joista tuli maailmanlaajuisesti merkittäviä ja joiden tulevaisuudennäkymät ovat hyvät, mutta ne eivät voi yksinään varmistaa Euroopan kilpailukykyä. Ei riitä, että nykyiset kilpailukykyiset yritykset pitävät puolensa maailmanlaajuisessa kilpailussa, vaan Euroopassa tarvitaan myös uusia kasvuyrityksiä korvaamaan työpaikat, jotka häviävät toisten yritysten joutuessa kilpailussa syrjään markkinoilta, muuttaessa ulkomaille tai vähentäessä tuotantoaan. |
| --- | --- |

1.2.2

Alueiden komitea korostaa, että sodanjälkeisen kehityksen tuloksena syntyi monia suuria yrityksiä, joista tuli maailmanlaajuisesti merkittäviä ja joiden tulevaisuudennäkymät ovat hyvät, mutta ne eivät voi yksinään varmistaa Euroopan kilpailukykyä. Ei riitä, että nykyiset kilpailukykyiset yritykset pitävät puolensa maailmanlaajuisessa kilpailussa, vaan Euroopassa tarvitaan myös uusia kasvuyrityksiä korvaamaan työpaikat, jotka häviävät toisten yritysten joutuessa kilpailussa syrjään markkinoilta, muuttaessa ulkomaille tai vähentäessä tuotantoaan.

| 1.2.3 | Alueiden komitea panee merkille, että useimmat uudet yritykset aloittavat pienimuotoisesti paikallistasolla. Paikallinen yrityskulttuuri, suhtautuminen yrittäjyyteen sekä henkilökunnan, osaamisen ja rahoituksen saatavuus vaikuttavat huomattavasti uusien yrittäjien ja kasvavien pienyritysten odotettavissa olevaan määrään. |
| --- | --- |

1.2.3

Alueiden komitea panee merkille, että useimmat uudet yritykset aloittavat pienimuotoisesti paikallistasolla. Paikallinen yrityskulttuuri, suhtautuminen yrittäjyyteen sekä henkilökunnan, osaamisen ja rahoituksen saatavuus vaikuttavat huomattavasti uusien yrittäjien ja kasvavien pienyritysten odotettavissa olevaan määrään.

1.3   Kilpailukykyä kehitetään alhaalta ylöspäin

| 1.3.1 | Alueiden komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset vaikuttavat julkisen vallan toimijoina ja demokraattisina eliminä merkittävästi maaperään, johon yritykset juurtuvat, sekä ilmapiiriin, joka saa ne kukoistamaan. Ne ovat yrityksille ja kansalaisille demokratian kiintopisteitä, ja oman lähiympäristön kehittämisestä käytävä keskustelu ja sen hyväksi tehtävä yhteistyö ovat elintärkeitä koko Euroopan kehitykselle. Se, että korostetaan Euroopan kuntien ja alueiden merkitystä kasvulle, ei tarkoita jäsenvaltioiden huomattavan ja ratkaisevan vastuun väheksymistä, vaan sitä, että kilpailukykyä koskevassa keskustelussa ja kasvusuunnitelmissa on välttämättä otettava huomioon lähinnä Euroopan kansalaisia — niin työntekijöitä, yrittäjiä kuin työhakijoita — oleva näkökulma. Kilpailukyvyn vahvistamisen tulee sen vuoksi rakentua subsidiariteetin ja hajauttamisen periaatteille. Päätökset on tehtävä lähellä niitä, joita ne koskevat, ja alueellista ja paikallista kehitysvoimaa on vahvistettava. |
| --- | --- |

1.3.1

Alueiden komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset vaikuttavat julkisen vallan toimijoina ja demokraattisina eliminä merkittävästi maaperään, johon yritykset juurtuvat, sekä ilmapiiriin, joka saa ne kukoistamaan. Ne ovat yrityksille ja kansalaisille demokratian kiintopisteitä, ja oman lähiympäristön kehittämisestä käytävä keskustelu ja sen hyväksi tehtävä yhteistyö ovat elintärkeitä koko Euroopan kehitykselle. Se, että korostetaan Euroopan kuntien ja alueiden merkitystä kasvulle, ei tarkoita jäsenvaltioiden huomattavan ja ratkaisevan vastuun väheksymistä, vaan sitä, että kilpailukykyä koskevassa keskustelussa ja kasvusuunnitelmissa on välttämättä otettava huomioon lähinnä Euroopan kansalaisia — niin työntekijöitä, yrittäjiä kuin työhakijoita — oleva näkökulma. Kilpailukyvyn vahvistamisen tulee sen vuoksi rakentua subsidiariteetin ja hajauttamisen periaatteille. Päätökset on tehtävä lähellä niitä, joita ne koskevat, ja alueellista ja paikallista kehitysvoimaa on vahvistettava.

| 1.3.2 | Alue- ja paikallishallinnon rooli kilpailukykytavoitteiden toteuttamisessa vaihtelee eri jäsenmaissa. Niissä jäsenmaissa, joissa hallinto on pitkälle hajautettu ja paikallishallinnolla on suhteellisen itsenäinen rahoitusasema (suuri osa paikallishallinnon menoista katetaan suoraan henkilö- ja yhteisöveroilla ja maksutuloilla), paikallistasolla on sisäänrakennettu ja suora motiivi edistää työllisyyttä, työpaikkojen laatua, yrittäjyyttä ja yritysten toimintaedellytyksiä, koulutus- ja innovaatiopalveluja sekä ympäristön laatua. Tämä suora motiivi vahvistaa alue- ja paikallistason sitoutumista kilpailukykytavoitteiden toteuttamiseen. Eurooppa-neuvoston peräänkuuluttama omistajuus syntyy vain aitojen osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien kautta. Se, että paikallishallinto on kansalaisia lähellä, tuo kilpailukykytavoitteiden toteuttamiseen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.3.2

Alue- ja paikallishallinnon rooli kilpailukykytavoitteiden toteuttamisessa vaihtelee eri jäsenmaissa. Niissä jäsenmaissa, joissa hallinto on pitkälle hajautettu ja paikallishallinnolla on suhteellisen itsenäinen rahoitusasema (suuri osa paikallishallinnon menoista katetaan suoraan henkilö- ja yhteisöveroilla ja maksutuloilla), paikallistasolla on sisäänrakennettu ja suora motiivi edistää työllisyyttä, työpaikkojen laatua, yrittäjyyttä ja yritysten toimintaedellytyksiä, koulutus- ja innovaatiopalveluja sekä ympäristön laatua. Tämä suora motiivi vahvistaa alue- ja paikallistason sitoutumista kilpailukykytavoitteiden toteuttamiseen. Eurooppa-neuvoston peräänkuuluttama omistajuus syntyy vain aitojen osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien kautta. Se, että paikallishallinto on kansalaisia lähellä, tuo kilpailukykytavoitteiden toteuttamiseen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta.

| 1.3.3 | Alueiden komitea korostaa, että Euroopalle tunnusomaiseen alueelliseen moninaisuuteen tulee suhtautua entistä enemmän mahdollisuutena. On rakennettava kunkin alueen erityisedellytysten varaan. Olosuhteet ovat hyvin erilaisia esimerkiksi suurkaupungeissa, kasvualueilla, vuoristoalueilla, maaseudulla, taantuvilla alueilla ja rakennemuutosta läpi käyvillä seuduilla. Kaikille sopivaa eurooppalaista mallia ei ole olemassa. Esimerkiksi kasvualueilla on huomattava merkitys koko unionin kehitykselle ja niiden potentiaali on tunnustettava. Aina on alueita, jotka ovat kehityskilvassa muita edellä, mutta rakentamalla kunkin alueen suhteellisen kilpailuedun varaan poliittiset päättäjät voivat joka tapauksessa antaa alueille vetoapua ja kehittää alueita niiden omista lähtökohdista käsin. Euroopalla ei ole varaa siihen, että erilaiset esteet haittaavat sen enempää heikkojen kuin vahvojenkaan alueiden kehitystä. Kilpailukykyä ja yrittäjyyttä ei voida kehittää, ellei toiminnan perustaksi oteta Euroopan alueilla, kaupungeissa ja kunnissa vallitsevia edellytyksiä ja mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.3.3

Alueiden komitea korostaa, että Euroopalle tunnusomaiseen alueelliseen moninaisuuteen tulee suhtautua entistä enemmän mahdollisuutena. On rakennettava kunkin alueen erityisedellytysten varaan. Olosuhteet ovat hyvin erilaisia esimerkiksi suurkaupungeissa, kasvualueilla, vuoristoalueilla, maaseudulla, taantuvilla alueilla ja rakennemuutosta läpi käyvillä seuduilla. Kaikille sopivaa eurooppalaista mallia ei ole olemassa. Esimerkiksi kasvualueilla on huomattava merkitys koko unionin kehitykselle ja niiden potentiaali on tunnustettava. Aina on alueita, jotka ovat kehityskilvassa muita edellä, mutta rakentamalla kunkin alueen suhteellisen kilpailuedun varaan poliittiset päättäjät voivat joka tapauksessa antaa alueille vetoapua ja kehittää alueita niiden omista lähtökohdista käsin. Euroopalla ei ole varaa siihen, että erilaiset esteet haittaavat sen enempää heikkojen kuin vahvojenkaan alueiden kehitystä. Kilpailukykyä ja yrittäjyyttä ei voida kehittää, ellei toiminnan perustaksi oteta Euroopan alueilla, kaupungeissa ja kunnissa vallitsevia edellytyksiä ja mahdollisuuksia.

| 1.3.4 | Alueiden komitea korostaa, että Euroopan kunnat ja alueet ovat erilaisia, mutta niillä on kaikilla mahdollisuus oman etunsakin vuoksi myötävaikuttaa kilpailukyvyn lisäämiseen ja vastuu siitä. |
| --- | --- |

1.3.4

Alueiden komitea korostaa, että Euroopan kunnat ja alueet ovat erilaisia, mutta niillä on kaikilla mahdollisuus oman etunsakin vuoksi myötävaikuttaa kilpailukyvyn lisäämiseen ja vastuu siitä.

1.4   Kilpailukykyä lisääviä tekijöitä

| 1.4.1 | Alueiden komitea korostaa, että dynaaminen elinkeinoelämä on kilpailukykyisen Euroopan ydin. Tekijöitä, jotka edesauttavat yritysten kasvulle ja perustamiselle suotuisien olosuhteiden luomista, on yksilöity useissa arvioissa. Wim Kokin selvityksessä luetellaan toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin vähentää hallinnollista taakkaa, kehittää lainsäädäntöä, helpottaa uusien yritysten toimintaa sekä luoda yrityksiä tukeva ympäristö. Komission työasiakirjassa Benchmarking Enterprise Policy, SEC(2004) 1427, kiinnitetään huomiota myös sellaisiin tekijöihin kuin rahoituksen saanti sekä tietojen levittämisen ja innovaatioiden merkitys. Komission tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa”, KOM(2005) 97 lopullinen, osoitetaan lisäksi, miten suuri merkitys lainsäädännöllä on elinkeinoelämän edellytyksille, ja puhutaan sen vuoksi lainsäädännön vähentämisen ja soveltuvuuden parantamisen puolesta. |
| --- | --- |

1.4.1

Alueiden komitea korostaa, että dynaaminen elinkeinoelämä on kilpailukykyisen Euroopan ydin. Tekijöitä, jotka edesauttavat yritysten kasvulle ja perustamiselle suotuisien olosuhteiden luomista, on yksilöity useissa arvioissa. Wim Kokin selvityksessä luetellaan toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin vähentää hallinnollista taakkaa, kehittää lainsäädäntöä, helpottaa uusien yritysten toimintaa sekä luoda yrityksiä tukeva ympäristö. Komission työasiakirjassa Benchmarking Enterprise Policy, SEC(2004) 1427, kiinnitetään huomiota myös sellaisiin tekijöihin kuin rahoituksen saanti sekä tietojen levittämisen ja innovaatioiden merkitys. Komission tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa”, KOM(2005) 97 lopullinen, osoitetaan lisäksi, miten suuri merkitys lainsäädännöllä on elinkeinoelämän edellytyksille, ja puhutaan sen vuoksi lainsäädännön vähentämisen ja soveltuvuuden parantamisen puolesta.

| 1.4.2 | Alueiden komitea katsoo, että alueet, kaupungit ja kunnat voivat usein myötävaikuttaa kilpailukykyä suosivien tekijöiden vahvistamiseen. Komitea korostaa seuraavia tekijöitä, joihin alue- ja paikallisviranomaiset pystyvät selvimmin vaikuttamaan:






  a) | Yhteiskunnan kyky selvitä rakennemuutoksista. Valmius kohdata sekä hitaita että äkillisiä rakennemuutoksia, kuten mittavia yritysten toiminnan lakkauttamisia, vaihtelee. Kattava ja toimiva paikallinen ja alueellinen johtaminen sekä jatkuvaa oppimista edistävä yhteiskunta lisäävät mahdollisuuksia selvitä rakennemuutoksista. |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Alueiden komitea katsoo, että alueet, kaupungit ja kunnat voivat usein myötävaikuttaa kilpailukykyä suosivien tekijöiden vahvistamiseen. Komitea korostaa seuraavia tekijöitä, joihin alue- ja paikallisviranomaiset pystyvät selvimmin vaikuttamaan:

a)

Yhteiskunnan kyky selvitä rakennemuutoksista. Valmius kohdata sekä hitaita että äkillisiä rakennemuutoksia, kuten mittavia yritysten toiminnan lakkauttamisia, vaihtelee. Kattava ja toimiva paikallinen ja alueellinen johtaminen sekä jatkuvaa oppimista edistävä yhteiskunta lisäävät mahdollisuuksia selvitä rakennemuutoksista.

| b) | Suhtautuminen yrittäjyyteen. Tietyille alueille on tyypillistä yrittäjyyskulttuuri, joka tekee niistä kilpailukykyisiä. Yrittäjyyskulttuuria on täysin mahdollista kehittää, vaikka se onkin aikaa vievä prosessi. |
| --- | --- |

b)

Suhtautuminen yrittäjyyteen. Tietyille alueille on tyypillistä yrittäjyyskulttuuri, joka tekee niistä kilpailukykyisiä. Yrittäjyyskulttuuria on täysin mahdollista kehittää, vaikka se onkin aikaa vievä prosessi.

| c) | Lakien ja sääntöjen tarkoituksenmukaisuus ja niiden soveltaminen. Elinkeinoelämää ympäröivän sääntelykehyksen tulee olla tarkoituksenmukainen ja palvella selviä tavoitteita. Sääntöjä tulee soveltaa objektiivisesti ja valppaasti. Tämä asettaa vaatimuksia julkishallinnon kyvylle edistää kilpailukykyä. |
| --- | --- |

c)

Lakien ja sääntöjen tarkoituksenmukaisuus ja niiden soveltaminen. Elinkeinoelämää ympäröivän sääntelykehyksen tulee olla tarkoituksenmukainen ja palvella selviä tavoitteita. Sääntöjä tulee soveltaa objektiivisesti ja valppaasti. Tämä asettaa vaatimuksia julkishallinnon kyvylle edistää kilpailukykyä.

| d) | Innovaatioiden ja tutkimustulosten saatavuus. Tutkimustuloksia tulee tuotteistaa markkinoille aiempaa enemmän ja innovaatioita tulee hyödyntää entistä ripeämmin. Tämä edellyttää jatkuvaan oppimiseen panostavaa yhteiskuntaa sekä yrittäjyyttä helpottavaa paikallista ja alueellista kulttuuria. |
| --- | --- |

d)

Innovaatioiden ja tutkimustulosten saatavuus. Tutkimustuloksia tulee tuotteistaa markkinoille aiempaa enemmän ja innovaatioita tulee hyödyntää entistä ripeämmin. Tämä edellyttää jatkuvaan oppimiseen panostavaa yhteiskuntaa sekä yrittäjyyttä helpottavaa paikallista ja alueellista kulttuuria.

| e) | Osaamisen ja henkilöstön saatavuus.”Oppivan” yhteiskunnan tulee helpottaa tiedon saatavuutta. Työnhakijoiden ja työnantajien yhteensaattamista on yksinkertaistettava parantamalla työn saatavuutta ja joustavoittamalla työmarkkinoita. |
| --- | --- |

e)

Osaamisen ja henkilöstön saatavuus.”Oppivan” yhteiskunnan tulee helpottaa tiedon saatavuutta. Työnhakijoiden ja työnantajien yhteensaattamista on yksinkertaistettava parantamalla työn saatavuutta ja joustavoittamalla työmarkkinoita.

| f) | Paikallisten ja alueellisten markkinoiden tehtävä. Kilpailukykyä ja maailmanlaajuisen, eurooppalaisen, valtakunnallisen, alueellisen tai paikallisen kilpailun määrää ei voi erottaa toisistaan. Jotta kilpailu voisi olla runsasta paikallis- ja aluemarkkinoilla, on hallinnon edistettävä kilpailukykyä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on velvollisuus edistää paikallisten ja alueellisten markkinoiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

f)

Paikallisten ja alueellisten markkinoiden tehtävä. Kilpailukykyä ja maailmanlaajuisen, eurooppalaisen, valtakunnallisen, alueellisen tai paikallisen kilpailun määrää ei voi erottaa toisistaan. Jotta kilpailu voisi olla runsasta paikallis- ja aluemarkkinoilla, on hallinnon edistettävä kilpailukykyä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on velvollisuus edistää paikallisten ja alueellisten markkinoiden tehokkuutta.

| g) | Rahoituksen saatavuus. Yhä harvemmat rahoituslaitokset suuntaavat toimintansa pienille yrityksille. Pienyrittäjien on sen vuoksi entistä vaikeampaa saada rahoitusta ja riskipääomaa. Yrittäjyyskulttuurin vahvistamiseksi tarvitaan alueellisia välittäjiä ja palvelutoimintoja helpottamaan yritysten rahoituksen saantia. |
| --- | --- |

g)

Rahoituksen saatavuus. Yhä harvemmat rahoituslaitokset suuntaavat toimintansa pienille yrityksille. Pienyrittäjien on sen vuoksi entistä vaikeampaa saada rahoitusta ja riskipääomaa. Yrittäjyyskulttuurin vahvistamiseksi tarvitaan alueellisia välittäjiä ja palvelutoimintoja helpottamaan yritysten rahoituksen saantia.

| h) | Paikallisten ja alueellisten verojen vaikutus yrittäjyyteen. Viranomaiset tarvitsevat verotuloja voidakseen täyttää velvollisuutensa. Samalla verotuksen taso vaikuttaa suoraan esimerkiksi työvoimakustannuksiin. Verokantojen asettaminen sellaiselle tasolle, joka rasittaa elinkeinoelämää mahdollisimman vähän ja takaa samalla riittävät verotulot, on haaste sekä johdolle että hallinnolle. |
| --- | --- |

h)

Paikallisten ja alueellisten verojen vaikutus yrittäjyyteen. Viranomaiset tarvitsevat verotuloja voidakseen täyttää velvollisuutensa. Samalla verotuksen taso vaikuttaa suoraan esimerkiksi työvoimakustannuksiin. Verokantojen asettaminen sellaiselle tasolle, joka rasittaa elinkeinoelämää mahdollisimman vähän ja takaa samalla riittävät verotulot, on haaste sekä johdolle että hallinnolle.

| 1.4.3 | Alueiden komitea korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat huomattavasta osasta EU:n taloutta. Se, miten verojen ja maksujen avulla rahoitettavat julkiset tehtävät hoidetaan, vaikuttaa myös Euroopan kilpailukykykyyn. Seuraavilla tekijöillä on erityinen merkitys julkishallinnon kilpailukyvylle.






  a) | Julkishallinnon tehokkuus. Julkisen sektorin tuottavuuden lisääminen vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn. Voimavarojen käytön tehostaminen mahdollistaa korkealaatuisten palvelujen tuottamisen. Tehokkuuden lisääminen edellyttää kilpailukykyistä hallintoa, joka tuottaa korkealaatuisia palveluja alhaisin kustannuksin. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Alueiden komitea korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat huomattavasta osasta EU:n taloutta. Se, miten verojen ja maksujen avulla rahoitettavat julkiset tehtävät hoidetaan, vaikuttaa myös Euroopan kilpailukykykyyn. Seuraavilla tekijöillä on erityinen merkitys julkishallinnon kilpailukyvylle.

a)

Julkishallinnon tehokkuus. Julkisen sektorin tuottavuuden lisääminen vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn. Voimavarojen käytön tehostaminen mahdollistaa korkealaatuisten palvelujen tuottamisen. Tehokkuuden lisääminen edellyttää kilpailukykyistä hallintoa, joka tuottaa korkealaatuisia palveluja alhaisin kustannuksin.

| b) | Luovuus palvelutarjonnassa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vapaus valita, miten julkisia palveluja tuotetaan. Vaihtoehtoisia tapoja taata laadukkaiden palveluiden tarjonta on useita, ja halu arvioida ja etsiä jatkuvasti luovia palvelutarjonnan muotoja tehokkuuden parantamiseksi on kilpailukykyisen hallinnon tunnusmerkki. |
| --- | --- |

b)

Luovuus palvelutarjonnassa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vapaus valita, miten julkisia palveluja tuotetaan. Vaihtoehtoisia tapoja taata laadukkaiden palveluiden tarjonta on useita, ja halu arvioida ja etsiä jatkuvasti luovia palvelutarjonnan muotoja tehokkuuden parantamiseksi on kilpailukykyisen hallinnon tunnusmerkki.

| 1.4.4 | Alueiden komitea katsoo, että voidakseen vaikuttaa kilpailukykyä vahvistaviin tekijöihin alue- ja paikallisviranomaisten on vastattava haasteeseen ja kehitettävä johtajuutta, luotava yrittäjyyskulttuuria, luotava kilpailukykyinen hallinto, rakennettava oppimismahdollisuuksia tarjoavaa yhteiskuntaa sekä helpotettava työpaikkojen- ja palvelujen saatavuutta. |
| --- | --- |

1.4.4

Alueiden komitea katsoo, että voidakseen vaikuttaa kilpailukykyä vahvistaviin tekijöihin alue- ja paikallisviranomaisten on vastattava haasteeseen ja kehitettävä johtajuutta, luotava yrittäjyyskulttuuria, luotava kilpailukykyinen hallinto, rakennettava oppimismahdollisuuksia tarjoavaa yhteiskuntaa sekä helpotettava työpaikkojen- ja palvelujen saatavuutta.

| 1.4.5 | Alueiden komitea toteaa, että yksittäisen maaseutukunnan, alueen ja suurkaupungin mahdollisuudet vaikuttaa kilpailukykyä vahvistaviin tekijöihin riippuvat muun muassa muodollisesta pätevyydestä, kansallisen lainsäädännön määrästä, elinkeinorakenteesta sekä monista muista olosuhteista, jotka vaikuttavat ratkaisevasti alue- ja paikallispolitiikan mahdollisuuksiin. Vaikka Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten toimintaedellytyksissä on suuria eroja, on silti korostettava, että kaikki alue- ja paikallisviranomaiset voivat ryhtyä toimiin kilpailukyvyn lisäämiseksi. Niissäkin tapauksissa, joissa vastuu on jollakin toisella elimellä, on aina mahdollista pyrkiä lisäämään vuorovaikutusta vastuullisten tahojen kanssa. Alueiden komitea mainitsee seuraavassa 26 esimerkkiä kilpailukykyä lisäävistä toimista. |
| --- | --- |

1.4.5

Alueiden komitea toteaa, että yksittäisen maaseutukunnan, alueen ja suurkaupungin mahdollisuudet vaikuttaa kilpailukykyä vahvistaviin tekijöihin riippuvat muun muassa muodollisesta pätevyydestä, kansallisen lainsäädännön määrästä, elinkeinorakenteesta sekä monista muista olosuhteista, jotka vaikuttavat ratkaisevasti alue- ja paikallispolitiikan mahdollisuuksiin. Vaikka Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten toimintaedellytyksissä on suuria eroja, on silti korostettava, että kaikki alue- ja paikallisviranomaiset voivat ryhtyä toimiin kilpailukyvyn lisäämiseksi. Niissäkin tapauksissa, joissa vastuu on jollakin toisella elimellä, on aina mahdollista pyrkiä lisäämään vuorovaikutusta vastuullisten tahojen kanssa. Alueiden komitea mainitsee seuraavassa 26 esimerkkiä kilpailukykyä lisäävistä toimista.

1.5   Konkreettisia toimia kilpailukyvyn lisäämiseksi

Kilpailukykyinen johto

| 1.5.1 | Johtajuutta on kehitettävä tekemällä sellaista yhteistyötä, jonka avulla pystytään kohtaamaan rakennemuutokset. Kokemus on osoittanut, että on välttämätöntä käydä avointa keskustelua ja tehdä laajaa yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa. Johtamisessa ei ole kyse vain poliittisesta johtamisesta, vaan kaikesta yksittäisessä kunnassa tai alueella tapahtuvasta johtamisesta. Vuorovaikutusta ja yhteisymmärrystä yhteiskunnan eri toimijoiden välillä on kehitettävä jatkuvasti ja pitkäjännitteisesti tehtäviä ja vastuuta selkiyttämällä. On itsestään selvää, että kansalaisyhteiskunnan ja elinkeinoelämän kuuluu osallistua tähän johtajuuteen. Yhteistyö luo pohjaa strategiselle kehittämistyölle ja edistää menestyville alueille tunnusomaista yhteistä osaamista, sosiaalista verkostoa ja luottamusta. Paikalliseen ja alueelliseen johtamiseen osallistuvien tulee ajantasaistaa jatkuvasti yhteistä näkemystään ympäröivästä maailmasta ollakseen hyvin valmistautuneita tuleviin rakennemuutoksiin. |
| --- | --- |

1.5.1

Johtajuutta on kehitettävä tekemällä sellaista yhteistyötä, jonka avulla pystytään kohtaamaan rakennemuutokset. Kokemus on osoittanut, että on välttämätöntä käydä avointa keskustelua ja tehdä laajaa yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa. Johtamisessa ei ole kyse vain poliittisesta johtamisesta, vaan kaikesta yksittäisessä kunnassa tai alueella tapahtuvasta johtamisesta. Vuorovaikutusta ja yhteisymmärrystä yhteiskunnan eri toimijoiden välillä on kehitettävä jatkuvasti ja pitkäjännitteisesti tehtäviä ja vastuuta selkiyttämällä. On itsestään selvää, että kansalaisyhteiskunnan ja elinkeinoelämän kuuluu osallistua tähän johtajuuteen. Yhteistyö luo pohjaa strategiselle kehittämistyölle ja edistää menestyville alueille tunnusomaista yhteistä osaamista, sosiaalista verkostoa ja luottamusta. Paikalliseen ja alueelliseen johtamiseen osallistuvien tulee ajantasaistaa jatkuvasti yhteistä näkemystään ympäröivästä maailmasta ollakseen hyvin valmistautuneita tuleviin rakennemuutoksiin.

| 1.5.2 | Kehityskysymykset on asetettava etusijalle. On luonnollista, että julkisin varoin tuotettavat palvelut ovat keskeinen aihe paikallisessa ja alueellisessa keskustelussa. Samalla on tärkeää, että yhteiskunta- ja talouselämän kehittämiseen liittyvät kysymykset eivät joudu taka-alalle. Poliittisella johdolla on vastuu siitä, että kehityskysymykset otetaan esille ja että keskustelua käydään erityisesti paikallisen ja alueellisen kilpailukyvyn sekä hyvinvoinnin välisestä yhteydestä globalisoituvassa maailmassa. Eurooppa on rikastunut kaupankäynnillä, mutta nykyään kilpailunpelko saa yliotteen ja aivan liian usein käy niin, että ihmiset eivät näe kaikkia tarjolla olevia mahdollisuuksia. Turvallisuus lisääntyy, kun kehityskysymykset asetetaan etusijalle ja poliitikot lisäävät keskustelua siitä, miten vaurautta ja hyvinvointia voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

1.5.2

Kehityskysymykset on asetettava etusijalle. On luonnollista, että julkisin varoin tuotettavat palvelut ovat keskeinen aihe paikallisessa ja alueellisessa keskustelussa. Samalla on tärkeää, että yhteiskunta- ja talouselämän kehittämiseen liittyvät kysymykset eivät joudu taka-alalle. Poliittisella johdolla on vastuu siitä, että kehityskysymykset otetaan esille ja että keskustelua käydään erityisesti paikallisen ja alueellisen kilpailukyvyn sekä hyvinvoinnin välisestä yhteydestä globalisoituvassa maailmassa. Eurooppa on rikastunut kaupankäynnillä, mutta nykyään kilpailunpelko saa yliotteen ja aivan liian usein käy niin, että ihmiset eivät näe kaikkia tarjolla olevia mahdollisuuksia. Turvallisuus lisääntyy, kun kehityskysymykset asetetaan etusijalle ja poliitikot lisäävät keskustelua siitä, miten vaurautta ja hyvinvointia voidaan vahvistaa.

| 1.5.3 | On kehitettävä paikallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia kasvun lisäämiseksi. Lissabonin prosessin osana laaditaan kansallisia Lissabonin suunnitelmia. Myös kaupunkien, kuntien ja alueiden on tehtävä kasvusuunnitelmia. Riippumatta paikallisten ja alueellisten edellytysten eroista on toimintasuunnitelmista keskusteltava, jotta voidaan vahvistaa kilpailukykyä ja hyödyntää Euroopan eri alueiden suhteellisia kilpailuetuja. |
| --- | --- |

1.5.3

On kehitettävä paikallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia kasvun lisäämiseksi. Lissabonin prosessin osana laaditaan kansallisia Lissabonin suunnitelmia. Myös kaupunkien, kuntien ja alueiden on tehtävä kasvusuunnitelmia. Riippumatta paikallisten ja alueellisten edellytysten eroista on toimintasuunnitelmista keskusteltava, jotta voidaan vahvistaa kilpailukykyä ja hyödyntää Euroopan eri alueiden suhteellisia kilpailuetuja.

| 1.5.4 | On osallistuttava aktiivisesti ja rakentavasti valtakunnalliseen ja yhteisötason kehityspolitiikkaan. Unionin ja jäsenvaltioiden kehityssuunnitelmat edellyttävät paikallisen ja alueellisen johdon tiivistä ja aktiivista osallistumista. Unionin eri hallintotasot ovat riippuvaisia toisistaan, ja Euroopan voimavarat saadaan täysimittaisesti käyttöön vain unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason aktiivisen ja rakentavan yhteistyön avulla. Tämä on erityisen tärkeää maissa, jotka saavat tukea Euroopan unionin rakennerahastoista. |
| --- | --- |

1.5.4

On osallistuttava aktiivisesti ja rakentavasti valtakunnalliseen ja yhteisötason kehityspolitiikkaan. Unionin ja jäsenvaltioiden kehityssuunnitelmat edellyttävät paikallisen ja alueellisen johdon tiivistä ja aktiivista osallistumista. Unionin eri hallintotasot ovat riippuvaisia toisistaan, ja Euroopan voimavarat saadaan täysimittaisesti käyttöön vain unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason aktiivisen ja rakentavan yhteistyön avulla. Tämä on erityisen tärkeää maissa, jotka saavat tukea Euroopan unionin rakennerahastoista.

| 1.5.5 | On otettava oppia parhaista. Yksi menestyksen avaimista on avoin suhtautuminen siihen, minkälaisten strategioiden ja minkälaisen toiminnan avulla oman kaupungin tai alueen kehitystä edistetään parhaiten. Tärkeä tapa testata oman toiminnan edellytyksiä ja strategioita on vertailla niitä toimintaan, joka on osoittautunut menestyksekkääksi. Tarkoitusta varten voitaisiin esimerkiksi järjestää kohdennettuja opintomatkoja, joihin osallistuu niin elinkeinoelämän, yliopistojen kuin paikallislehtien edustajia. Myös oman kaupungin tai alueen saavutusten tarkasteluun vertailuanalyysien (benchmarking) avulla on suhtauduttava myönteisesti. |
| --- | --- |

1.5.5

On otettava oppia parhaista. Yksi menestyksen avaimista on avoin suhtautuminen siihen, minkälaisten strategioiden ja minkälaisen toiminnan avulla oman kaupungin tai alueen kehitystä edistetään parhaiten. Tärkeä tapa testata oman toiminnan edellytyksiä ja strategioita on vertailla niitä toimintaan, joka on osoittautunut menestyksekkääksi. Tarkoitusta varten voitaisiin esimerkiksi järjestää kohdennettuja opintomatkoja, joihin osallistuu niin elinkeinoelämän, yliopistojen kuin paikallislehtien edustajia. Myös oman kaupungin tai alueen saavutusten tarkasteluun vertailuanalyysien (benchmarking) avulla on suhtauduttava myönteisesti.

| 1.5.6 | On tunnustettava, että moninaisuus ja alueellinen identiteetti ovat olennaisia tekijöitä alueellisen kilpailukyvyn parantamisessa. Alue- ja paikallisjohdon on toimittava entistä enemmän kunkin alueen suhteellisiin kilpailuetuihin perustuvan paikallisen ja alueellisen vetovoiman vahvistamiseksi. Myös Euroopan monimuotoisuutta on hyödynnettävä kilpailuetuna. |
| --- | --- |

1.5.6

On tunnustettava, että moninaisuus ja alueellinen identiteetti ovat olennaisia tekijöitä alueellisen kilpailukyvyn parantamisessa. Alue- ja paikallisjohdon on toimittava entistä enemmän kunkin alueen suhteellisiin kilpailuetuihin perustuvan paikallisen ja alueellisen vetovoiman vahvistamiseksi. Myös Euroopan monimuotoisuutta on hyödynnettävä kilpailuetuna.

Yrittäjyyskulttuuri

| 1.5.7 | Yrittäjyyttä on alettava käsitellä kouluissa. On pyrittävä vaikuttamaan siihen, että elinikäinen oppiminen ei tarkoita pelkästään oppimista palkkatyötä varten. Yrittäjyys koulujen erillisenä oppiaineena ja kiinteänä osana aineopetusta kuuluu olennaisesti nykyaikaiseen koululaitokseen. Oppilaat ymmärtävät yhteiskuntaa paremmin ja heidän mahdollisuutensa työmarkkinoilla kasvavat, kun he saavat tietoa yrittämisestä ja pääsevät harjoittelemaan yrityksiin. Vuoropuhelu paikallisten ja alueellisten työnantajien kanssa vahvistaa myös mahdollisuuksia sovittaa opetus työmarkkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.5.7

Yrittäjyyttä on alettava käsitellä kouluissa. On pyrittävä vaikuttamaan siihen, että elinikäinen oppiminen ei tarkoita pelkästään oppimista palkkatyötä varten. Yrittäjyys koulujen erillisenä oppiaineena ja kiinteänä osana aineopetusta kuuluu olennaisesti nykyaikaiseen koululaitokseen. Oppilaat ymmärtävät yhteiskuntaa paremmin ja heidän mahdollisuutensa työmarkkinoilla kasvavat, kun he saavat tietoa yrittämisestä ja pääsevät harjoittelemaan yrityksiin. Vuoropuhelu paikallisten ja alueellisten työnantajien kanssa vahvistaa myös mahdollisuuksia sovittaa opetus työmarkkinoiden tarpeisiin.

| 1.5.8 | Uusien ja uudestaan yrittävien yrittäjien neuvontaa on vahvistettava. Yrittäjillä, joilla on idea ja myös tahtoa toteuttaa se, on oltava mahdollisuus saada helposti asianmukaista neuvontaa. Myös työntekijällä, joka päättää aloittaa oman yrityksen, on oltava mahdollisuus saada tietoa ja neuvontaa. Epäonnistuneesta yrittäjyydestä saatu kokemus voi myös auttaa menestyksekkään yrityksen perustamisessa. |
| --- | --- |

1.5.8

Uusien ja uudestaan yrittävien yrittäjien neuvontaa on vahvistettava. Yrittäjillä, joilla on idea ja myös tahtoa toteuttaa se, on oltava mahdollisuus saada helposti asianmukaista neuvontaa. Myös työntekijällä, joka päättää aloittaa oman yrityksen, on oltava mahdollisuus saada tietoa ja neuvontaa. Epäonnistuneesta yrittäjyydestä saatu kokemus voi myös auttaa menestyksekkään yrityksen perustamisessa.

| 1.5.9 | Yritysten tueksi on perustettava neuvontaan, tukitoimintaan ja rahoitukseen erikoistuneita ”ensitason palvelupisteitä” (First-stop-shops). Sekä yrittäjät että vakiintuneet yritykset tarvitsevat neuvontaa ja tukea. Kilpailukyvyn ylläpitäminen on vaativa tehtävä vakiintuneellekin yrittäjälle, ja mahdollisuus saada asiantuntevaa tukea ja neuvontaa on hyvin arvokas. Tukea saatetaan tarvita myös viranomaisyhteyksissä, ja ensitason palvelupiste voisi tällöin toimia välikätenä. Myös rahoituksen saatavuus on erittäin tärkeää, ja pääoman saannin helpottamiseksi toimiva keskus voisi tarjota tärkeää apua monille yrittäjille. Paikallispankkeja on yhä vähemmän, ja sen seurauksena pankit tuntevat paikallisoloja yhä huonommin. Rahoituksen puute on ongelma sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla, mutta kunnat ja alueet voivat auttaa lieventämään rahoituksen puutteen vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.5.9

Yritysten tueksi on perustettava neuvontaan, tukitoimintaan ja rahoitukseen erikoistuneita ”ensitason palvelupisteitä” (First-stop-shops). Sekä yrittäjät että vakiintuneet yritykset tarvitsevat neuvontaa ja tukea. Kilpailukyvyn ylläpitäminen on vaativa tehtävä vakiintuneellekin yrittäjälle, ja mahdollisuus saada asiantuntevaa tukea ja neuvontaa on hyvin arvokas. Tukea saatetaan tarvita myös viranomaisyhteyksissä, ja ensitason palvelupiste voisi tällöin toimia välikätenä. Myös rahoituksen saatavuus on erittäin tärkeää, ja pääoman saannin helpottamiseksi toimiva keskus voisi tarjota tärkeää apua monille yrittäjille. Paikallispankkeja on yhä vähemmän, ja sen seurauksena pankit tuntevat paikallisoloja yhä huonommin. Rahoituksen puute on ongelma sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla, mutta kunnat ja alueet voivat auttaa lieventämään rahoituksen puutteen vaikutuksia.

| 1.5.10 | Julkishallinnon työntekijöille tulee antaa koulutusta yrittäjyyteen liittyvissä kysymyksissä. On tärkeää lisätä tietoutta yrittäjyyden edellytyksistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset toimisivat yrittäjyyden helpottamiseksi eivätkä sitä vastaan. Tämä ei tarkoita, että julkishallinnon tehtävät ja viranomaisia koskevat ehdot olisi kyseenalaistettava. Virkamiehellä, jolla on laaja tietämys yhteiskunnan eri osista, on yksinkertaisesti paremmat edellytykset tehdä tarkoin harkittuja päätöksiä. |
| --- | --- |

1.5.10

Julkishallinnon työntekijöille tulee antaa koulutusta yrittäjyyteen liittyvissä kysymyksissä. On tärkeää lisätä tietoutta yrittäjyyden edellytyksistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset toimisivat yrittäjyyden helpottamiseksi eivätkä sitä vastaan. Tämä ei tarkoita, että julkishallinnon tehtävät ja viranomaisia koskevat ehdot olisi kyseenalaistettava. Virkamiehellä, jolla on laaja tietämys yhteiskunnan eri osista, on yksinkertaisesti paremmat edellytykset tehdä tarkoin harkittuja päätöksiä.

| 1.5.11 | On perustettava neuvoa-antavia elimiä, joihin osallistuu yrittäjien ja työntekijöiden edustajia. Alue- ja paikallishallinnossa tehdään itsenäisiä päätöksiä, jotka perustuvat valitsijoiden antamiin toimeksiantoihin. Jotta päätökset rakentuisivat parhaiden mahdollisten asiaperusteiden varaan, tarvitaan jatkuvaa vuoropuhelua yhteiskunnan eri toimijoiden ja kansalaisten kanssa. Työllisyyden turvaamiseksi ja kasvun vahvistamiseksi on tärkeää käydä vuoropuhelua paikallisen ja alueellisen elinkeinoelämän sekä työntekijöiden kanssa. Neuvoa-antava elin, joka toimii poliitikkojen, elinkeinoelämän edustajien sekä työntekijöiden kohtaamispaikkana, voi olla keino vahvistaa poliittisten päätösten perustaa. |
| --- | --- |

1.5.11

On perustettava neuvoa-antavia elimiä, joihin osallistuu yrittäjien ja työntekijöiden edustajia. Alue- ja paikallishallinnossa tehdään itsenäisiä päätöksiä, jotka perustuvat valitsijoiden antamiin toimeksiantoihin. Jotta päätökset rakentuisivat parhaiden mahdollisten asiaperusteiden varaan, tarvitaan jatkuvaa vuoropuhelua yhteiskunnan eri toimijoiden ja kansalaisten kanssa. Työllisyyden turvaamiseksi ja kasvun vahvistamiseksi on tärkeää käydä vuoropuhelua paikallisen ja alueellisen elinkeinoelämän sekä työntekijöiden kanssa. Neuvoa-antava elin, joka toimii poliitikkojen, elinkeinoelämän edustajien sekä työntekijöiden kohtaamispaikkana, voi olla keino vahvistaa poliittisten päätösten perustaa.

Oppiva yhteiskunta

| 1.5.12 | Oppilaitosten, yritysten, organisaatioiden ja työntekijöiden välistä yhteistyötä on edistettävä. Oppiminen ei lopu koulukäynnin päättämiseen, ja uusiin pätevyysvaatimuksiin vastaaminen edellyttää elinikäisen oppimisen vahvistamista. Koulutuksen tarjonta ja kysyntä saadaan kohtamaan entistä paremmin esimerkiksi paikallisten oppimiskeskusten avulla. Koulutus on sovitettava yritysten ja niiden työntekijöiden tarpeisiin. Esimerkiksi iltaisin tapahtuvaa opetusta tarvitaan huomattavasti nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

1.5.12

Oppilaitosten, yritysten, organisaatioiden ja työntekijöiden välistä yhteistyötä on edistettävä. Oppiminen ei lopu koulukäynnin päättämiseen, ja uusiin pätevyysvaatimuksiin vastaaminen edellyttää elinikäisen oppimisen vahvistamista. Koulutuksen tarjonta ja kysyntä saadaan kohtamaan entistä paremmin esimerkiksi paikallisten oppimiskeskusten avulla. Koulutus on sovitettava yritysten ja niiden työntekijöiden tarpeisiin. Esimerkiksi iltaisin tapahtuvaa opetusta tarvitaan huomattavasti nykyistä enemmän.

| 1.5.13 | On kehitettävä yhteistyötä yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa. On tärkeää kannustaa ihmisiä hankkimaan korkeakoulutusta sekä parantaa akateemisen perus- ja jatkokoulutuksen saatavuutta. Yhteistyötä yliopistomaailman kanssa pitää ylipäänsä parantaa, jotta tutkimukset olisivat soveltamiskelpoisia ja vastaisivat entistä enemmän sekä elinkeinoelämän että julkisen sektorin tarpeita. Amerikkalaisille yliopistoille tunnusomainen korkeakoulujen ja yhteiskunnan yhteistyö auttaa luomaan kasvua. Kuntien ja alueiden on toimittava tällaisen yhteistyön vahvistamiseksi. Samalla on kannustettava yliopistojen yhteistyöhalukkuutta. |
| --- | --- |

1.5.13

On kehitettävä yhteistyötä yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa. On tärkeää kannustaa ihmisiä hankkimaan korkeakoulutusta sekä parantaa akateemisen perus- ja jatkokoulutuksen saatavuutta. Yhteistyötä yliopistomaailman kanssa pitää ylipäänsä parantaa, jotta tutkimukset olisivat soveltamiskelpoisia ja vastaisivat entistä enemmän sekä elinkeinoelämän että julkisen sektorin tarpeita. Amerikkalaisille yliopistoille tunnusomainen korkeakoulujen ja yhteiskunnan yhteistyö auttaa luomaan kasvua. Kuntien ja alueiden on toimittava tällaisen yhteistyön vahvistamiseksi. Samalla on kannustettava yliopistojen yhteistyöhalukkuutta.

| 1.5.14 | Tutkimustulosten levittämistä on edistettävä. Yksi Eurooppaa kohtaavista haasteista on tarve soveltaa tutkimuksia entistä tehokkaammin. Yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on tutkimustulosten ja innovaatioiden levittäminen, on oltava sellaisten yritysten lähettyvillä, jotka pystyvät hyödyntämään uutta tietoa ja uusia ideoita. |
| --- | --- |

1.5.14

Tutkimustulosten levittämistä on edistettävä. Yksi Eurooppaa kohtaavista haasteista on tarve soveltaa tutkimuksia entistä tehokkaammin. Yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on tutkimustulosten ja innovaatioiden levittäminen, on oltava sellaisten yritysten lähettyvillä, jotka pystyvät hyödyntämään uutta tietoa ja uusia ideoita.

| 1.5.15 | Yritysklustereita on edistettävä. Samalla alalla toimivat yritykset, jotka sijaitsevat maantieteellisesti lähellä toisiaan, voivat kehittää klustereita, joissa henkilöt ja ideat liikkuvat yritysten välillä. Klusterit vahvistavat parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja kilpailukykyä samalla toimi- ja kilpailualalla toimivien henkilöiden ja yritysten tiiviin yhteistoiminnan ansiosta. Klustereita on edistettävä parantamalla parhaiden käytäntöjen saatavuutta sekä koulutetun työvoiman saantia. Klustereiden edistämisen tulee olla tärkeä osa alueellista ja paikallista suunnittelua. |
| --- | --- |

1.5.15

Yritysklustereita on edistettävä. Samalla alalla toimivat yritykset, jotka sijaitsevat maantieteellisesti lähellä toisiaan, voivat kehittää klustereita, joissa henkilöt ja ideat liikkuvat yritysten välillä. Klusterit vahvistavat parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja kilpailukykyä samalla toimi- ja kilpailualalla toimivien henkilöiden ja yritysten tiiviin yhteistoiminnan ansiosta. Klustereita on edistettävä parantamalla parhaiden käytäntöjen saatavuutta sekä koulutetun työvoiman saantia. Klustereiden edistämisen tulee olla tärkeä osa alueellista ja paikallista suunnittelua.

Kilpailukykyinen hallinto

| 1.5.16 | Maankäytön suunnittelua tulee käyttää aktiivisesti kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Maankäytön suunnittelulla on huomattava merkitys sille, minkälaiset paikallismarkkinat syntyvät. Se vaikuttaa myös liiketilojen saatavuuteen ja yritysten perustamismahdollisuuksiin. Markkinoiden toimivuus riippuu niin ikään siitä, miten kaupat ja palvelut ovat asiakkaiden ulottuvilla, mihin puolestaan julkisen liikenteen toimivuus vaikuttaa merkittävästi. Euroopassa on voimassa sijoittautumisoikeus, mutta mikäli paikallista ja alueellista maankäyttöä ei suunnitella oikein, se voi käytännössä vaikeuttaa yritysten perustamista. Sekä maaseudun että taajama-alueiden alueellisessa ja paikallisessa maankäytön suunnittelussa on tähdättävä entistä enemmän kasvun ja kehityksen tukemiseen. |
| --- | --- |

1.5.16

Maankäytön suunnittelua tulee käyttää aktiivisesti kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Maankäytön suunnittelulla on huomattava merkitys sille, minkälaiset paikallismarkkinat syntyvät. Se vaikuttaa myös liiketilojen saatavuuteen ja yritysten perustamismahdollisuuksiin. Markkinoiden toimivuus riippuu niin ikään siitä, miten kaupat ja palvelut ovat asiakkaiden ulottuvilla, mihin puolestaan julkisen liikenteen toimivuus vaikuttaa merkittävästi. Euroopassa on voimassa sijoittautumisoikeus, mutta mikäli paikallista ja alueellista maankäyttöä ei suunnitella oikein, se voi käytännössä vaikeuttaa yritysten perustamista. Sekä maaseudun että taajama-alueiden alueellisessa ja paikallisessa maankäytön suunnittelussa on tähdättävä entistä enemmän kasvun ja kehityksen tukemiseen.

| 1.5.17 | Julkisten palvelujen tehostamiselle on asetettava tavoitteet. Paikallisesti ja alueellisesti tuotettavat julkiset palvelut edustavat huomattavaa osaa Euroopan taloudesta. Kyseisten resurssien käyttötapa vaikuttaa sekä kansalaisille tarjottaviin palveluihin että kilpailukykyyn. Verovarojen käytön tehostaminen vaikuttaa myönteisesti kokonaistalouteen ja työllisyyteen. Julkisten palvelujen jatkuva tehostaminen nostaa julkisen sektorin tuottavuutta ja jättää enemmän liikkumavaraa verokantojen ja palvelujen tason määrittelyyn. Julkisen tuottavuuden tehostaminen edellyttää toimivia seurantajärjestelmiä ja sitä, että julkisia palveluja on mahdollista verrata parhaisiin käytäntöihin ja kehittää niiden pohjalta. |
| --- | --- |

1.5.17

Julkisten palvelujen tehostamiselle on asetettava tavoitteet. Paikallisesti ja alueellisesti tuotettavat julkiset palvelut edustavat huomattavaa osaa Euroopan taloudesta. Kyseisten resurssien käyttötapa vaikuttaa sekä kansalaisille tarjottaviin palveluihin että kilpailukykyyn. Verovarojen käytön tehostaminen vaikuttaa myönteisesti kokonaistalouteen ja työllisyyteen. Julkisten palvelujen jatkuva tehostaminen nostaa julkisen sektorin tuottavuutta ja jättää enemmän liikkumavaraa verokantojen ja palvelujen tason määrittelyyn. Julkisen tuottavuuden tehostaminen edellyttää toimivia seurantajärjestelmiä ja sitä, että julkisia palveluja on mahdollista verrata parhaisiin käytäntöihin ja kehittää niiden pohjalta.

| 1.5.18 | Päätösten vaikutuksia yrittämisen edellytyksiin on tutkittava. Julkisten elinten on otettava huomioon päätöstensä vaikutukset kansalaisiin ja esimerkiksi ympäristöön. Ympäristövaikutusten arviointien tapaan on arvioitava myös vaikutuksia elinkeinoelämään ja työllisyyteen. Myös olemassa olevat säännöt on tarkastettava, jotta voidaan poistaa tarpeettomia kustannuksia aiheuttavat ja yritysten kilpailukykyä haittaavat säännöt. |
| --- | --- |

1.5.18

Päätösten vaikutuksia yrittämisen edellytyksiin on tutkittava. Julkisten elinten on otettava huomioon päätöstensä vaikutukset kansalaisiin ja esimerkiksi ympäristöön. Ympäristövaikutusten arviointien tapaan on arvioitava myös vaikutuksia elinkeinoelämään ja työllisyyteen. Myös olemassa olevat säännöt on tarkastettava, jotta voidaan poistaa tarpeettomia kustannuksia aiheuttavat ja yritysten kilpailukykyä haittaavat säännöt.

| 1.5.19 | On arvioitava ja etsittävä luovia palvelutarjonnan muotoja. Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti pyrkiä tehostamaan palvelutarjontaa arvioimalla ja etsimällä luovia tarjonnan muotoja, kuten ulkoistamista, mikä puolestaan voisi piristää paikallisia ja alueellisia markkinoita. |
| --- | --- |

1.5.19

On arvioitava ja etsittävä luovia palvelutarjonnan muotoja. Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti pyrkiä tehostamaan palvelutarjontaa arvioimalla ja etsimällä luovia tarjonnan muotoja, kuten ulkoistamista, mikä puolestaan voisi piristää paikallisia ja alueellisia markkinoita.

| 1.5.20 | Hankintoja koskevaa osaamista on vahvistettava. Julkisista hankinnoista on kehitettävä tehokas ja avoin kilpailunedistämisväline. On tärkeää vahvistaa hankintoja koskevaa osaamista, jotta voidaan parantaa tarjousten arvioinnin laatua ja ennustettavuutta. Vahvan asiantuntemuksen varmistamiseksi hankintakeskusten toiminta voidaan usein järjestää siten, että siihen osallistuu useita julkisia viranomaisia. |
| --- | --- |

1.5.20

Hankintoja koskevaa osaamista on vahvistettava. Julkisista hankinnoista on kehitettävä tehokas ja avoin kilpailunedistämisväline. On tärkeää vahvistaa hankintoja koskevaa osaamista, jotta voidaan parantaa tarjousten arvioinnin laatua ja ennustettavuutta. Vahvan asiantuntemuksen varmistamiseksi hankintakeskusten toiminta voidaan usein järjestää siten, että siihen osallistuu useita julkisia viranomaisia.

| 1.5.21 | Hankintojen yhteydessä on edistettävä pienyritysten mahdollisuuksia. Vaikka joskus voi olla tärkeää koordinoida hankintoja eri kuntien välillä, on vältettävä hankintojen yhdistämistä niin suuriksi toimeksiannoiksi, että pienyritysten on mahdotonta selvitä niistä. Suuret toimeksiannot pitäisi sen sijaan jakaa useiksi pieniksi toimeksiannoiksi, mikä suosisi pienyrityksiä. Tarjousmenettelyihin liittyvä hallinnollinen taakka on usein aivan liian raskas pienyrityksille. Hankintalomakkeet ja -menettelyt on yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälle. On myös luotava yhdenmukaiset normit alue-, valtio- ja myös yhteisötasolla. Tietotekniikan käyttöä on lisättävä sekä hankintojen että pienempien ostosten yhteydessä. |
| --- | --- |

1.5.21

Hankintojen yhteydessä on edistettävä pienyritysten mahdollisuuksia. Vaikka joskus voi olla tärkeää koordinoida hankintoja eri kuntien välillä, on vältettävä hankintojen yhdistämistä niin suuriksi toimeksiannoiksi, että pienyritysten on mahdotonta selvitä niistä. Suuret toimeksiannot pitäisi sen sijaan jakaa useiksi pieniksi toimeksiannoiksi, mikä suosisi pienyrityksiä. Tarjousmenettelyihin liittyvä hallinnollinen taakka on usein aivan liian raskas pienyrityksille. Hankintalomakkeet ja -menettelyt on yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälle. On myös luotava yhdenmukaiset normit alue-, valtio- ja myös yhteisötasolla. Tietotekniikan käyttöä on lisättävä sekä hankintojen että pienempien ostosten yhteydessä.

| 1.5.22 | Sähköistä hallintoa on lisättävä. Sähköistä hallintoa on laajennettava kansalaisten, yritysten ja hallinnon kustannusten vähentämiseksi. Toimiva sähköinen hallinto parantaa palveluja, vapauttaa voimavaroja ydintoimintaan ja yksinkertaistaa julkislaitosten välistä kasvavaa sähköistä tiedonvaihtoa. |
| --- | --- |

1.5.22

Sähköistä hallintoa on lisättävä. Sähköistä hallintoa on laajennettava kansalaisten, yritysten ja hallinnon kustannusten vähentämiseksi. Toimiva sähköinen hallinto parantaa palveluja, vapauttaa voimavaroja ydintoimintaan ja yksinkertaistaa julkislaitosten välistä kasvavaa sähköistä tiedonvaihtoa.

| 1.5.23 | On parannettava työllisyyttä ja vähennettävä riippuvuutta tuista. Alue- ja kunnallistason talous- ja sosiaalipolitiikka on kokonaisuudessaan suunnattava entistä aktiivisemmin uusien työpaikkojen luomiseen, työntekomahdollisuuden tarjoamiseen entistä useammille sekä tuista riippuvuuden vähentämiseen. Työllisyyden lisääminen on aina paras keino vähentää sosiaalisia ongelmia. Sosiaalipolitiikan työllisyysvaikutuksia on arvioitava jatkuvasti menetelmien parantamiseksi. Myös tällä alalla on syytä järjestää teknisluonteisia kokouksia, joissa jaetaan kokemuksia parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

1.5.23

On parannettava työllisyyttä ja vähennettävä riippuvuutta tuista. Alue- ja kunnallistason talous- ja sosiaalipolitiikka on kokonaisuudessaan suunnattava entistä aktiivisemmin uusien työpaikkojen luomiseen, työntekomahdollisuuden tarjoamiseen entistä useammille sekä tuista riippuvuuden vähentämiseen. Työllisyyden lisääminen on aina paras keino vähentää sosiaalisia ongelmia. Sosiaalipolitiikan työllisyysvaikutuksia on arvioitava jatkuvasti menetelmien parantamiseksi. Myös tällä alalla on syytä järjestää teknisluonteisia kokouksia, joissa jaetaan kokemuksia parhaista käytännöistä.

| 1.5.24 | Työvoimaa on vapautettava käyttöön. Työvoimaa on vapautettava käyttöön muun muassa lisäämällä lastenhoitopalveluja ja toimia työttömien maahanmuuttajien integroimiseksi työelämään ja yrittäjyyteen. Tasa-arvon lisääminen on tässä yhteydessä tärkeää. Työmarkkinoiden tasa-arvon lisäämisellä on huomattava merkitys kasvulle. Eläkeiän ohittaneet vanhemmat ihmiset, jotka haluavat jatkaa työelämässä, ovat myös voimavara, jota yhteiskunnan ei pidä torjua vaan ottaa ennemminkin myönteisesti vastaan. |
| --- | --- |

1.5.24

Työvoimaa on vapautettava käyttöön. Työvoimaa on vapautettava käyttöön muun muassa lisäämällä lastenhoitopalveluja ja toimia työttömien maahanmuuttajien integroimiseksi työelämään ja yrittäjyyteen. Tasa-arvon lisääminen on tässä yhteydessä tärkeää. Työmarkkinoiden tasa-arvon lisäämisellä on huomattava merkitys kasvulle. Eläkeiän ohittaneet vanhemmat ihmiset, jotka haluavat jatkaa työelämässä, ovat myös voimavara, jota yhteiskunnan ei pidä torjua vaan ottaa ennemminkin myönteisesti vastaan.

Työpaikkojen ja palvelujen saatavuus

| 1.5.25 | Työmarkkinoita on laajennettava liikenneyhteyksiä parantamalla. Suurten kaupunkien taloudellinen menestys johtuu osittain työvoiman ja työpaikkojen runsaudesta sekä lyhyistä etäisyyksistä ja hyvistä liikenneyhteyksistä. Työnhakijoiden ja vapaiden työpaikkojen yhteensaattaminen on tällöin helpompaa. Suurten työmarkkinoiden saavutettavuuden merkitystä yksittäiselle työntekijälle ei voida väheksyä. Sen vuoksi on tärkeää, että infrastruktuuria ja julkisia liikennepalveluja vahvistetaan, jotta työpaikkojen saavutettavuus helpottuu. Toisiinsa rajoittuvien alueiden on huolehdittava siitä, etteivät rajanylittävät työmatkat maksa enempää kuin alueensisäiset työmatkat. |
| --- | --- |

1.5.25

Työmarkkinoita on laajennettava liikenneyhteyksiä parantamalla. Suurten kaupunkien taloudellinen menestys johtuu osittain työvoiman ja työpaikkojen runsaudesta sekä lyhyistä etäisyyksistä ja hyvistä liikenneyhteyksistä. Työnhakijoiden ja vapaiden työpaikkojen yhteensaattaminen on tällöin helpompaa. Suurten työmarkkinoiden saavutettavuuden merkitystä yksittäiselle työntekijälle ei voida väheksyä. Sen vuoksi on tärkeää, että infrastruktuuria ja julkisia liikennepalveluja vahvistetaan, jotta työpaikkojen saavutettavuus helpottuu. Toisiinsa rajoittuvien alueiden on huolehdittava siitä, etteivät rajanylittävät työmatkat maksa enempää kuin alueensisäiset työmatkat.

| 1.5.26 | Laajakaistapalvelujen saatavuus on turvattava. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää markkinavetoisten laajakaistapalvelujen tarjonnan kattavuutta. Laajakaista helpottaa palvelujen saatavuutta ja etätyöskentelyä. |
| --- | --- |

1.5.26

Laajakaistapalvelujen saatavuus on turvattava. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää markkinavetoisten laajakaistapalvelujen tarjonnan kattavuutta. Laajakaista helpottaa palvelujen saatavuutta ja etätyöskentelyä.

2   Suosituksia alueellisen ja paikallisen kilpailukyvyn lisäämiseksi

| 2.1 | Alueiden komitea ottaa asiakseen huolehtia siitä, että keskustelu paikallisesta ja alueellisesta kilpailukyvystä pysyy vireillä, ja kehottaa Euroopan kuntia, kaupunkeja ja alueita johtamaan keskustelua omissa edustuslaitoksissaan. Kilpailukykyä kehitetään alhaalta käsin, ja tätä Euroopan tulevaisuudelle elintärkeää keskustelua tulee käydä ruohonjuuritasolla, jossa myös suunnitelmat on toteutettava. |
| --- | --- |

2.1

Alueiden komitea ottaa asiakseen huolehtia siitä, että keskustelu paikallisesta ja alueellisesta kilpailukyvystä pysyy vireillä, ja kehottaa Euroopan kuntia, kaupunkeja ja alueita johtamaan keskustelua omissa edustuslaitoksissaan. Kilpailukykyä kehitetään alhaalta käsin, ja tätä Euroopan tulevaisuudelle elintärkeää keskustelua tulee käydä ruohonjuuritasolla, jossa myös suunnitelmat on toteutettava.

| 2.2 | Alueiden komitea kehottaa Euroopan kuntia, kaupunkeja ja alueita pohtimaan tässä selvityksessä kuvattuja käytännön toimia kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä laatimaan kilpailukyvyn lisäämiseen tähtääviä paikallisia ja alueellisia kasvusuunnitelmia. Suunnitelmissa tulee luetella toimia, jotka soveltuvat paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

2.2

Alueiden komitea kehottaa Euroopan kuntia, kaupunkeja ja alueita pohtimaan tässä selvityksessä kuvattuja käytännön toimia kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä laatimaan kilpailukyvyn lisäämiseen tähtääviä paikallisia ja alueellisia kasvusuunnitelmia. Suunnitelmissa tulee luetella toimia, jotka soveltuvat paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin.

| 2.3 | Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan kuntien ja alueiden merkityksen kasvulle ja kilpailukyvylle sekä tukemaan paikallista ja alueellista kehitysvoimaa takaamalla alue- ja paikallistasolle laajan toimintavapauden kehityspolitiikan alalla. Jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun tulisi sisällyttää arviointi alue- ja paikallistasojen roolista talous- ja työllisyyspolitiikan eri suuntaviivojen toteuttamisessa. Tällöin on tärkeää, että koheesiopolitiikalla tähdätään Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen ja että kaupungeille ja paikallisyhteisöille annetaan tässä yhteydessä konkreettinen rooli. |
| --- | --- |

2.3

Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan kuntien ja alueiden merkityksen kasvulle ja kilpailukyvylle sekä tukemaan paikallista ja alueellista kehitysvoimaa takaamalla alue- ja paikallistasolle laajan toimintavapauden kehityspolitiikan alalla. Jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun tulisi sisällyttää arviointi alue- ja paikallistasojen roolista talous- ja työllisyyspolitiikan eri suuntaviivojen toteuttamisessa. Tällöin on tärkeää, että koheesiopolitiikalla tähdätään Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen ja että kaupungeille ja paikallisyhteisöille annetaan tässä yhteydessä konkreettinen rooli.

| 2.4 | Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan Euroopan kasvuseutujen ja suurkaupunkialueiden tärkeän roolin koko unionin kehittämisessä. Kehityksessä jälkeen jääneet alueet tarvitsevat Euroopan talousvetureiden apua. |
| --- | --- |

2.4

Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan Euroopan kasvuseutujen ja suurkaupunkialueiden tärkeän roolin koko unionin kehittämisessä. Kehityksessä jälkeen jääneet alueet tarvitsevat Euroopan talousvetureiden apua.

| 2.5 | Alueiden komitea kehottaa komissiota panostamaan voimakkaasti Euroopan alueellista kasvua ja kilpailukykyä koskevan tietouden lisäämiseen. Tarvitaan strategisia toimia, jotta voidaan ottaa oppia hyvistä eurooppalaisista ja myös Euroopan ulkopuolelta löytyvistä esimerkeistä. On edistettävä alakohtaisia vertailuanalyysejä, joissa samankaltaisia alueita vertaillaan keskenään. |
| --- | --- |

2.5

Alueiden komitea kehottaa komissiota panostamaan voimakkaasti Euroopan alueellista kasvua ja kilpailukykyä koskevan tietouden lisäämiseen. Tarvitaan strategisia toimia, jotta voidaan ottaa oppia hyvistä eurooppalaisista ja myös Euroopan ulkopuolelta löytyvistä esimerkeistä. On edistettävä alakohtaisia vertailuanalyysejä, joissa samankaltaisia alueita vertaillaan keskenään.

| 2.6 | Alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan kilpailukyvystä alueellisia vuosiraportteja, joissa kuvataan tilannetta eri alueilla. Raporttien tavoitteena on helpottaa eri alojen vertailuanalyysejä ja parhaiden käytänteiden tunnistamista. Alueiden komitea tukee komissiota mielellään selvitysten laadinnassa. |
| --- | --- |

2.6

Alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan kilpailukyvystä alueellisia vuosiraportteja, joissa kuvataan tilannetta eri alueilla. Raporttien tavoitteena on helpottaa eri alojen vertailuanalyysejä ja parhaiden käytänteiden tunnistamista. Alueiden komitea tukee komissiota mielellään selvitysten laadinnassa.

| 2.7 | Alueiden komitea aikoo antaa aktiivisen panoksensa Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen valmisteluun ja jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmien arviointiin. |
| --- | --- |

2.7

Alueiden komitea aikoo antaa aktiivisen panoksensa Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen valmisteluun ja jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmien arviointiin.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 1.

1

(2)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 91.

2

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/17

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007—2013) perustamisesta”

(2006/C 115/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007—2013) perustamisesta, KOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 COD,

ottaa huomioon Euroopan komission Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 ja 156 artiklan nojalla 6. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 19. toukokuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan syyskuun 23. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 150/2005 rev. 2, jonka esittelijä oli Flevolandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen Harry Dijksma, NL/ALDE,

ottaa huomioon, että komitea on viime aikoina antanut lausuntoja useimmista kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman erityisohjelmista ja keskeisistä näkökohdista ja että jo aiemmin esitettyjen ja edelleen voimassa olevien kantojen toistaminen olisi turhaa,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tarpeellisuus

| 1 | Alueiden komitea toteaa tyytyväisenä, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (2007—2013) (CIP) koskevalla ehdotuksellaan Euroopan komissio noudattaa komitean toiveita parantaa EU:n eri alakohtaisten politiikkojen välistä koordinointia, lisätä pk-yrityksille osoitettavaa huomiota ja nostaa kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1

Alueiden komitea toteaa tyytyväisenä, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (2007—2013) (CIP) koskevalla ehdotuksellaan Euroopan komissio noudattaa komitean toiveita parantaa EU:n eri alakohtaisten politiikkojen välistä koordinointia, lisätä pk-yrityksille osoitettavaa huomiota ja nostaa kilpailukykyä.

Puiteohjelma EU:n kerrosteisessa hallinnossa

| 2 | Komissio katsoo, että käsillä oleva ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Nykyisen käytännön valossa komitea yhtyy yleisesti ottaen komission kantaan. Komitea katsoo kuitenkin, että erityisesti ohjelman toimeenpanossa alue- ja paikallisviranomaisille ei ole osoitettu roolia, joka niille kuuluisi hyvän eurooppalaisen hallinnon osapuolina. |
| --- | --- |

2

Komissio katsoo, että käsillä oleva ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Nykyisen käytännön valossa komitea yhtyy yleisesti ottaen komission kantaan. Komitea katsoo kuitenkin, että erityisesti ohjelman toimeenpanossa alue- ja paikallisviranomaisille ei ole osoitettu roolia, joka niille kuuluisi hyvän eurooppalaisen hallinnon osapuolina.

| 3 | Komitea pitää puiteohjelmaa itsessään parannuksena nykytilanteeseen verrattuna. Kyseessä on kuitenkin edelleen ylhäältä-alas -lähestymistapa, joka ei välttämättä tuota parhaita tuloksia. |
| --- | --- |

3

Komitea pitää puiteohjelmaa itsessään parannuksena nykytilanteeseen verrattuna. Kyseessä on kuitenkin edelleen ylhäältä-alas -lähestymistapa, joka ei välttämättä tuota parhaita tuloksia.

| 4 | Euroopan unionin on hallintopolitiikkansa avulla kannustettava viranomaisia ja yritysmaailmaa löytämään uudelleen omat vahvuutensa muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä ja toimittava tässä prosessissa alkuunpanijana ja edellytysten luojana täydentämällä ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla sen sijaan, että se laatii velvoittavia, yksityiskohtaisia ja ylhäältä alaspäin suunnattuja ohjelmia, joissa alue- ja paikallisviranomaisille osoitetaan ainoastaan täydentäviä tehtäviä. |
| --- | --- |

4

Euroopan unionin on hallintopolitiikkansa avulla kannustettava viranomaisia ja yritysmaailmaa löytämään uudelleen omat vahvuutensa muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä ja toimittava tässä prosessissa alkuunpanijana ja edellytysten luojana täydentämällä ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla sen sijaan, että se laatii velvoittavia, yksityiskohtaisia ja ylhäältä alaspäin suunnattuja ohjelmia, joissa alue- ja paikallisviranomaisille osoitetaan ainoastaan täydentäviä tehtäviä.

| 5 | Talous kansainvälistyy hyvin nopeasti. Näin ollen komitea katsoo, että asianmukaisesti rahoitettu kilpailu- ja innovointialan eurooppalainen puitepolitiikka on edelleen ehdottoman tarpeellinen, huolimatta muutoksista EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten vastuualueiden jaossa. |
| --- | --- |

5

Talous kansainvälistyy hyvin nopeasti. Näin ollen komitea katsoo, että asianmukaisesti rahoitettu kilpailu- ja innovointialan eurooppalainen puitepolitiikka on edelleen ehdottoman tarpeellinen, huolimatta muutoksista EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten vastuualueiden jaossa.

| 6 | Osittain kerrannaisvaikutusten ansiosta EU:n taloudellinen panos luo merkittävän eurooppalaisen lisäarvon. Komitea katsoo, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman toimille on varattava riittävät määrärahat koko EU:n alueella. Kaikilta Euroopan hallintotasoilta vaaditaan poliittista ja taloudellista sitoutumista Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6

Osittain kerrannaisvaikutusten ansiosta EU:n taloudellinen panos luo merkittävän eurooppalaisen lisäarvon. Komitea katsoo, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman toimille on varattava riittävät määrärahat koko EU:n alueella. Kaikilta Euroopan hallintotasoilta vaaditaan poliittista ja taloudellista sitoutumista Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 7 | Komitea haluaa tässä yhteydessä nostaa esille kysymyksen siitä, pohjautuuko Lissabonin strategia liikaa lineaariseen ajatteluun, ja voisiko olla järkevämpää ottaa perustaksi trendien rikkominen EU:n erityisvahvuuksia lähtökohtana käyttäen. |
| --- | --- |

7

Komitea haluaa tässä yhteydessä nostaa esille kysymyksen siitä, pohjautuuko Lissabonin strategia liikaa lineaariseen ajatteluun, ja voisiko olla järkevämpää ottaa perustaksi trendien rikkominen EU:n erityisvahvuuksia lähtökohtana käyttäen.

| 8 | Euroopan vahvuutena on moninaisuus eikä säännöstely. Myös mittatilausratkaisut ovat tarpeen, kun kilpailukykyä pyritään edistämään innovoinnin avulla. Hallintokäytäntönsä vuoksi alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset edistää alueellaan kilpailukykyä innovoinnin avulla. Yhdennetty lähestymistapa voidaan saavuttaa parhaiten ruohonjuuritasolla, jossa myös synergia on suurimmillaan ja yhteistyötä voidaan järjestää nopeasti. |
| --- | --- |

8

Euroopan vahvuutena on moninaisuus eikä säännöstely. Myös mittatilausratkaisut ovat tarpeen, kun kilpailukykyä pyritään edistämään innovoinnin avulla. Hallintokäytäntönsä vuoksi alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset edistää alueellaan kilpailukykyä innovoinnin avulla. Yhdennetty lähestymistapa voidaan saavuttaa parhaiten ruohonjuuritasolla, jossa myös synergia on suurimmillaan ja yhteistyötä voidaan järjestää nopeasti.

| 9 | Alue- ja paikallisviranomaisilla on näin ollen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa keskeinen rooli tämän yleiseurooppalaisen politiikan toimeenpanossa. |
| --- | --- |

9

Alue- ja paikallisviranomaisilla on näin ollen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa keskeinen rooli tämän yleiseurooppalaisen politiikan toimeenpanossa.

| 10 | Komitea kehottaa tässä yhteydessä kaikkia Euroopan hallintotahoja edistämään innovointia omissa elimissään ja tutkimaan samalla mahdollisuuksia kannustaa kolmansia osapuolia innovatiivisiin toimiin. Selvää on, että innovointipolitiikan uskottavuus ja näin ollen sen teho paranee, kun hallinto itse toimii hyvänä esimerkkinä. |
| --- | --- |

10

Komitea kehottaa tässä yhteydessä kaikkia Euroopan hallintotahoja edistämään innovointia omissa elimissään ja tutkimaan samalla mahdollisuuksia kannustaa kolmansia osapuolia innovatiivisiin toimiin. Selvää on, että innovointipolitiikan uskottavuus ja näin ollen sen teho paranee, kun hallinto itse toimii hyvänä esimerkkinä.

Puiteohjelman yksinkertaistaminen ja konteksti

| 11 | Puiteohjelma yksinkertaistaa asiaa nykytilanteeseen verrattuna. Politiikan yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta ajatellen yksi hallintokomitea ja yksi työohjelma olisi parempi kuin kolme. Kannattaa joka tapauksessa panna merkille, että samaan päämäärään pyrkivien eri työohjelmien laatiminen edellyttää ohjelmien moitteetonta koordinointia, jotta työohjelmista saadaan paras mahdollinen hyöty. |
| --- | --- |

11

Puiteohjelma yksinkertaistaa asiaa nykytilanteeseen verrattuna. Politiikan yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta ajatellen yksi hallintokomitea ja yksi työohjelma olisi parempi kuin kolme. Kannattaa joka tapauksessa panna merkille, että samaan päämäärään pyrkivien eri työohjelmien laatiminen edellyttää ohjelmien moitteetonta koordinointia, jotta työohjelmista saadaan paras mahdollinen hyöty.

| 12 | Ehdotuksessaan komissio selvittää puiteohjelman osien välisiä yhteyksiä sekä puiteohjelman ja asianomaisten EU:n muiden ohjelmien välistä poliittista suhdetta. Näin politiikasta syntyy kokonaisvaltainen kuva. Olisi suotavaa, että vuosittaisissa työohjelmissa tehtäisiin selväksi, millä tavoin tätä puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien — etenkin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman — välistä yhteyttä voitaisiin käytännössä hyödyntää parhaan mahdollisen synergian tarjoavien yhdennettyjen kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintaohjelmien luomiseksi. |
| --- | --- |

12

Ehdotuksessaan komissio selvittää puiteohjelman osien välisiä yhteyksiä sekä puiteohjelman ja asianomaisten EU:n muiden ohjelmien välistä poliittista suhdetta. Näin politiikasta syntyy kokonaisvaltainen kuva. Olisi suotavaa, että vuosittaisissa työohjelmissa tehtäisiin selväksi, millä tavoin tätä puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien — etenkin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman — välistä yhteyttä voitaisiin käytännössä hyödyntää parhaan mahdollisen synergian tarjoavien yhdennettyjen kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintaohjelmien luomiseksi.

| 13 | Komission ehdotuksessa on kyse puiteohjelmasta, joka tarjoaa monia toimintamahdollisuuksia. Vasta vuosittaisten työohjelmien myötä käy selväksi, mitkä toimet ovat milloin mahdollisia, kenelle ja missä muodossa ne ovat avoimia, mitä kriteereitä komissio soveltaa ja yleensä millaisia mahdollisuuksia käytännössä on tarjolla. Komitea toivoo, että se saisi Euroopan parlamentin tapaan tiedon työohjelmien laatimisprosessista, jotta se voi tarvittaessa esittää oman kantansa asiasta. Myös aluehallitusten on voitava tutustua ohjelmaluonnoksiin, jotta ne voivat ilmaista niistä kantansa ja esittää ehdotuksiaan. Tämä vahvistaa niiden roolia kilpailukyvyn edelläkävijöinä. |
| --- | --- |

13

Komission ehdotuksessa on kyse puiteohjelmasta, joka tarjoaa monia toimintamahdollisuuksia. Vasta vuosittaisten työohjelmien myötä käy selväksi, mitkä toimet ovat milloin mahdollisia, kenelle ja missä muodossa ne ovat avoimia, mitä kriteereitä komissio soveltaa ja yleensä millaisia mahdollisuuksia käytännössä on tarjolla. Komitea toivoo, että se saisi Euroopan parlamentin tapaan tiedon työohjelmien laatimisprosessista, jotta se voi tarvittaessa esittää oman kantansa asiasta. Myös aluehallitusten on voitava tutustua ohjelmaluonnoksiin, jotta ne voivat ilmaista niistä kantansa ja esittää ehdotuksiaan. Tämä vahvistaa niiden roolia kilpailukyvyn edelläkävijöinä.

| 14 | EU:n ohjelmia pidetään usein vaikeapääsyisinä. Komitea pyytää siksi komissiota soveltamaan lyhyitä, selkeitä menettelyitä, joissa on selkeät kriteerit ja jotka tuottavat mahdollisimman vähän hallinnollista työtä hakemuksesta tilintarkastukseen saakka, sekä hyödyntämään tässä mahdollisimman tehokkaasti tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

14

EU:n ohjelmia pidetään usein vaikeapääsyisinä. Komitea pyytää siksi komissiota soveltamaan lyhyitä, selkeitä menettelyitä, joissa on selkeät kriteerit ja jotka tuottavat mahdollisimman vähän hallinnollista työtä hakemuksesta tilintarkastukseen saakka, sekä hyödyntämään tässä mahdollisimman tehokkaasti tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia mahdollisuuksia.

| 15 | Edellä mainitun valossa komitea pyytää komissiota harkitsemaan vakavasti vähintään toimeenpano- ja hallinnointitehtävien siirtämistä alue- ja paikallisviranomaisille, jotka ovat sekä valmiita että kykeneviä niiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

15

Edellä mainitun valossa komitea pyytää komissiota harkitsemaan vakavasti vähintään toimeenpano- ja hallinnointitehtävien siirtämistä alue- ja paikallisviranomaisille, jotka ovat sekä valmiita että kykeneviä niiden täyttämiseen.

Yrittäjyys ja innovointi

| 16 | Komitea toteaa tyytyväisenä, että komissio ottaa huomioon kaikki pk-yritysten muodot, myös erittäin pienet, perinteiset ja perheyritykset. Tämä koskee myös paikallisten ja alueellisten rahastojen ja välittäjätahojen roolia. Sekä EU:n toimielinten että valvonta- ja hallintoviranomaisten politiikka vaikeuttaa usein riskipääoman saantia. Myös tässä on tarpeen uusia politiikkaa ja sääntöjä. |
| --- | --- |

16

Komitea toteaa tyytyväisenä, että komissio ottaa huomioon kaikki pk-yritysten muodot, myös erittäin pienet, perinteiset ja perheyritykset. Tämä koskee myös paikallisten ja alueellisten rahastojen ja välittäjätahojen roolia. Sekä EU:n toimielinten että valvonta- ja hallintoviranomaisten politiikka vaikeuttaa usein riskipääoman saantia. Myös tässä on tarpeen uusia politiikkaa ja sääntöjä.

| 17 | Puiteohjelmassa painotetaan selkeästi yhteistyötä ja myös rajanylittävää yhteistyötä, joka edellyttää kumppaneita kolmesta valtiosta. Komitea suosittelee ystävyyskaupunkitoiminnan mahdollistamista kahdenkeskisen intensiivisen yhteistyön tehokkuuden vuoksi. |
| --- | --- |

17

Puiteohjelmassa painotetaan selkeästi yhteistyötä ja myös rajanylittävää yhteistyötä, joka edellyttää kumppaneita kolmesta valtiosta. Komitea suosittelee ystävyyskaupunkitoiminnan mahdollistamista kahdenkeskisen intensiivisen yhteistyön tehokkuuden vuoksi.

| 18 | Jotta pk-yrityksiä voidaan auttaa ylittämään ns. yhteistyökynnys, paikallisella ja alueellisella tasolla tulisi kannustaa pienimuotoisia yhteisyrityksiä, jotka voisivat mahdollisesti johtaa yhteistyön tiivistymiseen. |
| --- | --- |

18

Jotta pk-yrityksiä voidaan auttaa ylittämään ns. yhteistyökynnys, paikallisella ja alueellisella tasolla tulisi kannustaa pienimuotoisia yhteisyrityksiä, jotka voisivat mahdollisesti johtaa yhteistyön tiivistymiseen.

| 19 | Komitea pitää tervetulleena, että nuoret ovat yrittäjyyden ohjelman erityisenä kohderyhmänä. Yhteiskunnalliselta kannalta tarkastellen olisi kuitenkin yhtä toivottavaa, että yrittäjyyteen liittyen kohderyhmiksi valittaisiin myös ikääntyvät ihmiset ja vähemmistöt. |
| --- | --- |

19

Komitea pitää tervetulleena, että nuoret ovat yrittäjyyden ohjelman erityisenä kohderyhmänä. Yhteiskunnalliselta kannalta tarkastellen olisi kuitenkin yhtä toivottavaa, että yrittäjyyteen liittyen kohderyhmiksi valittaisiin myös ikääntyvät ihmiset ja vähemmistöt.

Tieto- ja viestintätekniikkaa koskeva politiikka

| 20 | Komitean mielestä tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa tulisi soveltaa ympäristöteknologia-alan tapaan sellaista lähestymistapaa, joka käsittää koko ”ketjun”. Näin voidaan kohdennetusti edistää tarvittavien laajakaistasovellusten, laajakaistainfrastruktuurin ja vastaavien teknologioiden nopeutettua käyttöönottoa. |
| --- | --- |

20

Komitean mielestä tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa tulisi soveltaa ympäristöteknologia-alan tapaan sellaista lähestymistapaa, joka käsittää koko ”ketjun”. Näin voidaan kohdennetusti edistää tarvittavien laajakaistasovellusten, laajakaistainfrastruktuurin ja vastaavien teknologioiden nopeutettua käyttöönottoa.

| 21 | Kuten palvelualalla, myös hallinnossa tieto- ja viestintäteknologioita hyödynnetään liian vähän. Komitean mielestä myös alue- ja paikallisviranomaisten tulisi pyrkiä toimimaan esimerkkinä. Mikäli näiden hallintotasojen kapasiteetit tai määrärahat eivät ole tähän riittäviä, niiden tulisi saada tukea muilta kansallisen ja EU:n tason viranomaisilta luovien ratkaisujen etsimisessä. Tämä ei kuitenkaan vähennä alue- ja paikallisviranomaisten velvoitetta hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla omia mahdollisuuksiaan. |
| --- | --- |

21

Kuten palvelualalla, myös hallinnossa tieto- ja viestintäteknologioita hyödynnetään liian vähän. Komitean mielestä myös alue- ja paikallisviranomaisten tulisi pyrkiä toimimaan esimerkkinä. Mikäli näiden hallintotasojen kapasiteetit tai määrärahat eivät ole tähän riittäviä, niiden tulisi saada tukea muilta kansallisen ja EU:n tason viranomaisilta luovien ratkaisujen etsimisessä. Tämä ei kuitenkaan vähennä alue- ja paikallisviranomaisten velvoitetta hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla omia mahdollisuuksiaan.

Älykäs energiahuolto Euroopassa

| 22 | Perusteluidensa johdannossa komissio mainitsee Life-ohjelman yhtenä puiteohjelmaan sisällytettävistä, olemassa olevista välineistä. Life-ohjelmaa ei kuitenkaan mainita — ainakaan tunnistettavasti — uudelleen ehdotuksessa. Puiteohjelman roolia Life-ohjelman suhteen tulisi selventää. |
| --- | --- |

22

Perusteluidensa johdannossa komissio mainitsee Life-ohjelman yhtenä puiteohjelmaan sisällytettävistä, olemassa olevista välineistä. Life-ohjelmaa ei kuitenkaan mainita — ainakaan tunnistettavasti — uudelleen ehdotuksessa. Puiteohjelman roolia Life-ohjelman suhteen tulisi selventää.

| 23 | Vaikka puiteohjelmaehdotuksessa ei mainitakaan asiasta, komitea olettaa, että vastikään käynnistettyä ja vuoteen 2008 ulottuvaa ”Kestävä energiahuolto Euroopassa” -kampanjaa sekä ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmaa on tarkoitus koordinoida keskenään. |
| --- | --- |

23

Vaikka puiteohjelmaehdotuksessa ei mainitakaan asiasta, komitea olettaa, että vastikään käynnistettyä ja vuoteen 2008 ulottuvaa ”Kestävä energiahuolto Euroopassa” -kampanjaa sekä ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmaa on tarkoitus koordinoida keskenään.

Valtiontuki

| 24 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio käynnisti 21. syyskuuta 2005 julkisen kuulemisen valtion myöntämää innovaatiotukea koskevista säännöistä (KOM(2005) 436 lopullinen). Komitea pahoittelee kuitenkin vastausten antamiselle asetettua tiukkaa määräaikaa.
  Tässä yhteydessä komitea






  — | kannattaa lainsäädännön yksinkertaistamista silmällä pitäen innovaation sisällyttämistä nykyisiin sääntöihin sen sijaan että luotaisiin uusia sääntöjä |
| --- | --- | --- |

24

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio käynnisti 21. syyskuuta 2005 julkisen kuulemisen valtion myöntämää innovaatiotukea koskevista säännöistä (KOM(2005) 436 lopullinen). Komitea pahoittelee kuitenkin vastausten antamiselle asetettua tiukkaa määräaikaa.

Tässä yhteydessä komitea

—

kannattaa lainsäädännön yksinkertaistamista silmällä pitäen innovaation sisällyttämistä nykyisiin sääntöihin sen sijaan että luotaisiin uusia sääntöjä

| — | kannattaa tavoitetta suunnata valtion myöntämä innovaatiotuki pienille ja keskisuurille yrityksille |
| --- | --- |

—

kannattaa tavoitetta suunnata valtion myöntämä innovaatiotuki pienille ja keskisuurille yrityksille

| — | kehottaa säilyttämään nykyisen säännön, jonka mukaan innovaatiotuen ja aluetuen kasautuminen on luvallista |
| --- | --- |

—

kehottaa säilyttämään nykyisen säännön, jonka mukaan innovaatiotuen ja aluetuen kasautuminen on luvallista

| — | ihmettelee, miksi innovatiivisia yrityksiä perustettaessa sallittaisiin vain ”[50 prosentin] huojennus sosiaaliturvamaksuista ja muista paikallis- tai alueveroista (jotka eivät liity voittoihin)” |
| --- | --- |

—

ihmettelee, miksi innovatiivisia yrityksiä perustettaessa sallittaisiin vain ”[50 prosentin] huojennus sosiaaliturvamaksuista ja muista paikallis- tai alueveroista (jotka eivät liity voittoihin)”

| — | on tyytyväinen siihen, että ”pk-yrityksille ja/tai kaukana markkinoilta harjoitettavalle toiminnalle myönnettävään valtiontukeen voidaan ehkä soveltaa kevyempiä menettelysääntöjä ja vapauttaa se ilmoitusvelvollisuudesta” (24. johdantokappale). |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että ”pk-yrityksille ja/tai kaukana markkinoilta harjoitettavalle toiminnalle myönnettävään valtiontukeen voidaan ehkä soveltaa kevyempiä menettelysääntöjä ja vapauttaa se ilmoitusvelvollisuudesta” (24. johdantokappale).

Komitea suhtautuu kuitenkin epäillen komission tapaan kiinnittää erityishuomiota markkinahäiriöihin. Komissio tosin myöntää innovaatiotoiminnan olevan sillä tavalla erityisasemassa, että sillä ei usein ole suoraa yhteyttä markkinoihin: ”kokemuksen mukaan on erittäin vaikea tietää etukäteen, mitkä innovatiiviset tuotteet ja palvelut menestyvät markkinoilla” (18. johdantokappale).

Loppuhuomautus

| 25 | Komitea katsoo, että se voi käsillä olevalla lausunnollaan edistää omalta osaltaan politiikkaa, joka vahvistaa kilpailukykyä innovoinnin avulla, sekä lisätä keskustelua rahoitusnäkymistä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman mukauttaminen esitetyllä tavalla tasapainottaisi osaltaan vastuun ja tehtävien jakautumista EU:n hallinnossa. |
| --- | --- |

25

Komitea katsoo, että se voi käsillä olevalla lausunnollaan edistää omalta osaltaan politiikkaa, joka vahvistaa kilpailukykyä innovoinnin avulla, sekä lisätä keskustelua rahoitusnäkymistä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman mukauttaminen esitetyllä tavalla tasapainottaisi osaltaan vastuun ja tehtävien jakautumista EU:n hallinnossa.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/20

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007—2013)”

(2006/C 115/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007—2013) (KOM(2005) 119 lopullinen — 2005/0043 (COD) — 2005/0044 (CNS)),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppalaisen tutkimusalueen rakentaminen osaamiseen perustuvan kasvun tueksi” (KOM(2005) 118 lopullinen),

ottaa huomioon neuvoston 31. maaliskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 19. toukokuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen käsitteen ”eurooppalainen tutkimusalue” hyväksymisestä; täten luotiin perusteet koko Euroopan unionin kattavalle yhteiselle tiede- ja teknologiapolitiikalle,

ottaa huomioon Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen, jonka mukaan Euroopan unioni asetti itselleen tavoitteen lisätä Euroopan tutkimuspanostusta 3 prosenttiin Euroopan unionin BKT:stä vuoteen 2010 mennessä,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan kasvualoite — Investointi verkkoihin ja osaamiseen kasvun ja työllisyyden hyväksi — Loppuraportti Eurooppa-neuvostolle” (KOM(2003) 690 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä — Suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle” (KOM(2004) 353 lopullinen) sekä aiheesta antamansa lausunnon (CdR 194/2004 fin) (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Vastaus riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason paneelin huomautuksiin ja suosituksiin kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvien uusien välineiden tehokkuuden arvioinnista” (KOM(2004) 574 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon kevään Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle” (KOM(2005) 24 lopullinen),

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (KOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 (COD)),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan aivokapasiteetti liikkeelle: miten yliopistot saadaan hyödyntämään koko potentiaaliaan Lissabonin strategian edistämiseksi” (KOM(2005) 152 lopullinen) sekä aiheesta antamansa lausunnon (CdR 154/2005 fin),

ottaa huomioon professori Ramon Marimonin johtaman korkean tason asiantuntijapaneelin raportin aiheesta ”Kuudennen puiteohjelman uusien välineiden tehokkuuden arviointi” (21. kesäkuuta 2004),

ottaa huomioon”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan syyskuun 22. päivänä 2005 hyväksymän lausunnon (CdR 155/2005 rev. 2), jonka esittelijä oli Länsi-Götanmaan aluevaltuutettu Lars Nordström (SE/ALDE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1 | Ehdotuksen yleistavoitteita tarvitaan välttämättä Lissabonin strategian täytäntöönpanemiseksi. Euroopan tutkimus- ja kehittämisinvestointien nostaminen 3 prosenttiin BKT:stä siten, että 2 prosenttia tulee yksityisistä lähteistä ja että ne kaikki sijoitetaan tutkimus- ja kehittämistyöhön tietoon perustuvan yhteiskunnan ja talouden edistämiseksi Euroopassa, on kunnianhimoinen tavoite. Se voidaan saavuttaa vain yhteisen sitoutumisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden yhteensovitettujen toimien avulla. |
| --- | --- |

1

Ehdotuksen yleistavoitteita tarvitaan välttämättä Lissabonin strategian täytäntöönpanemiseksi. Euroopan tutkimus- ja kehittämisinvestointien nostaminen 3 prosenttiin BKT:stä siten, että 2 prosenttia tulee yksityisistä lähteistä ja että ne kaikki sijoitetaan tutkimus- ja kehittämistyöhön tietoon perustuvan yhteiskunnan ja talouden edistämiseksi Euroopassa, on kunnianhimoinen tavoite. Se voidaan saavuttaa vain yhteisen sitoutumisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden yhteensovitettujen toimien avulla.

| 2 | Tutkimuksella, innovoinnilla ja elinikäisellä oppimisella on ratkaiseva merkitys Euroopan kasvua ja kilpailukykyä ajatellen. |
| --- | --- |

2

Tutkimuksella, innovoinnilla ja elinikäisellä oppimisella on ratkaiseva merkitys Euroopan kasvua ja kilpailukykyä ajatellen.

| 3 | Tarve kaksinkertaistaa unionin tutkimusrahoitus vuosina 2007—2013 on sopusoinnussa Lissabonin strategiaa koskevien tavoitteiden kanssa sekä siihen nähden, että kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi unioniin vuonna 2004. On koko unionin edun mukaista, että tarkasteltavana oleva ehdotus toteutetaan, vaikka jakson 2007—2013 talousarviosuunnitelmaa muilta osin muutettaisiinkin. |
| --- | --- |

3

Tarve kaksinkertaistaa unionin tutkimusrahoitus vuosina 2007—2013 on sopusoinnussa Lissabonin strategiaa koskevien tavoitteiden kanssa sekä siihen nähden, että kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi unioniin vuonna 2004. On koko unionin edun mukaista, että tarkasteltavana oleva ehdotus toteutetaan, vaikka jakson 2007—2013 talousarviosuunnitelmaa muilta osin muutettaisiinkin.

| 4 | Tuleva seitsemäs puiteohjelma on hyvin pitkälle jatkoa meneillään olevalle kuudennelle tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmalle (2002—2006). Ehdotus sisältää kuitenkin myös uusia osia, jotka koskevat esimerkiksi Euroopan tutkimusneuvostoa ja niin kutsuttua yhteistä teknologia-aloitetta. |
| --- | --- |

4

Tuleva seitsemäs puiteohjelma on hyvin pitkälle jatkoa meneillään olevalle kuudennelle tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmalle (2002—2006). Ehdotus sisältää kuitenkin myös uusia osia, jotka koskevat esimerkiksi Euroopan tutkimusneuvostoa ja niin kutsuttua yhteistä teknologia-aloitetta.

| 5 | Komission ehdottamat toimet eivät ole sellaisinaan koheesiovälineitä, mutta ne vaikuttavat kiistattomasti koheesioon Euroopassa. |
| --- | --- |

5

Komission ehdottamat toimet eivät ole sellaisinaan koheesiovälineitä, mutta ne vaikuttavat kiistattomasti koheesioon Euroopassa.

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean näkemykset

1   Komitean yleisarvio

| 1.1 | Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että tarkasteltavana olevan ehdotuksen poliittinen tausta ja tavoitteet on esitetty eurooppalaisen tutkimusalueen rakentamista koskevassa erillisessä tiedonannossa, jonka komissio antoi samanaikaisesti ehdotuksen kanssa. |
| --- | --- |

1.1

Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että tarkasteltavana olevan ehdotuksen poliittinen tausta ja tavoitteet on esitetty eurooppalaisen tutkimusalueen rakentamista koskevassa erillisessä tiedonannossa, jonka komissio antoi samanaikaisesti ehdotuksen kanssa.

| 1.2 | Alueiden komitea pitää komission ehdotusta pääosiltaan hyvänä, sillä se on pitkälti jatkoa meneillään olevalle puiteohjelmalle. Paikallis- ja alueviranomaisille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarjotaan entistä paremmat osallistumismahdollisuudet, vaikka seitsemännen puiteohjelman välineet edelleen suosivat laajoja aloitteita. |
| --- | --- |

1.2

Alueiden komitea pitää komission ehdotusta pääosiltaan hyvänä, sillä se on pitkälti jatkoa meneillään olevalle puiteohjelmalle. Paikallis- ja alueviranomaisille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarjotaan entistä paremmat osallistumismahdollisuudet, vaikka seitsemännen puiteohjelman välineet edelleen suosivat laajoja aloitteita.

| 1.3 | Lissabonin strategian elvyttämistä silmällä pitäen komitea painottaa, että rahoitusnäkymistä on tärkeää saada aikaan sellainen sopimus, että seitsemäs puiteohjelma on mahdollista rahoittaa komission ehdottamalla tavalla. |
| --- | --- |

1.3

Lissabonin strategian elvyttämistä silmällä pitäen komitea painottaa, että rahoitusnäkymistä on tärkeää saada aikaan sellainen sopimus, että seitsemäs puiteohjelma on mahdollista rahoittaa komission ehdottamalla tavalla.

| 1.4 | Komitea pitää myönteisenä hallinnolliseen, rahoitusta koskevaan ja oikeudelliseen yksinkertaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joita selostetaan ehdotukseen liittyvässä toteutusta koskevassa valmisteluasiakirjassa, ja korostaa erityisesti sitä, että hakemusmenettelyä, sopimusneuvotteluita ja toteutusta on kaikilta osin yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

1.4

Komitea pitää myönteisenä hallinnolliseen, rahoitusta koskevaan ja oikeudelliseen yksinkertaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joita selostetaan ehdotukseen liittyvässä toteutusta koskevassa valmisteluasiakirjassa, ja korostaa erityisesti sitä, että hakemusmenettelyä, sopimusneuvotteluita ja toteutusta on kaikilta osin yksinkertaistettava.

| 1.5 | Komitea toteaa, että komissio on ottanut huomioon monien asiaan liittyvien tahojen näkemykset laajassa kuulemisessa ja että ehdotusta on pohjustettu tekemällä perusteellinen vaikutusten arviointi, joka perustuu eri sidosryhmiltä saatuihin tietoihin sekä arvioihin. |
| --- | --- |

1.5

Komitea toteaa, että komissio on ottanut huomioon monien asiaan liittyvien tahojen näkemykset laajassa kuulemisessa ja että ehdotusta on pohjustettu tekemällä perusteellinen vaikutusten arviointi, joka perustuu eri sidosryhmiltä saatuihin tietoihin sekä arvioihin.

| 1.6 | Komitea on yhtä mieltä siitä, että osaaminen on keskeisessä asemassa Lissabonin strategiassa ja että ”osaamisen kolmion” muodostavat innovointi, koulutus ja tutkimus. Komitea tähdentää erityisesti, että laadun ja huippuosaamisen tavoitteleminen on keskeisellä sijalla tutkimuspolitiikassa. Sillä tavoin voidaan tuottaa tietämystä, joka edistää kestävää talouskasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.6

Komitea on yhtä mieltä siitä, että osaaminen on keskeisessä asemassa Lissabonin strategiassa ja että ”osaamisen kolmion” muodostavat innovointi, koulutus ja tutkimus. Komitea tähdentää erityisesti, että laadun ja huippuosaamisen tavoitteleminen on keskeisellä sijalla tutkimuspolitiikassa. Sillä tavoin voidaan tuottaa tietämystä, joka edistää kestävää talouskasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 1.7 | Komitea kannattaa yleisiä ohjelmatavoitteita sekä seitsemännen puiteohjelman jakamista neljään — ”Yhteistyö”, ”Ideat”, ”Ihmiset” ja ”Valmiudet” — erityisohjelmaan, jotka vastaavat eurooppalaisen tutkimuspolitiikan neljää päätavoitetta. |
| --- | --- |

1.7

Komitea kannattaa yleisiä ohjelmatavoitteita sekä seitsemännen puiteohjelman jakamista neljään — ”Yhteistyö”, ”Ideat”, ”Ihmiset” ja ”Valmiudet” — erityisohjelmaan, jotka vastaavat eurooppalaisen tutkimuspolitiikan neljää päätavoitetta.

| 1.8 | Komitea pitää tervetulleena, että kaikentyyppisessä valtioiden rajat ylittävässä yhteistyössä, yhteistyöhankkeet ja verkostot sekä tutkimusohjelmien koordinointi mukaan luettuina, keskitytään muutamiin ”Yhteistyö”-ohjelmaan kuuluviin aihealueisiin, joita ovat:






  a) | Terveys |
| --- | --- | --- |

1.8

Komitea pitää tervetulleena, että kaikentyyppisessä valtioiden rajat ylittävässä yhteistyössä, yhteistyöhankkeet ja verkostot sekä tutkimusohjelmien koordinointi mukaan luettuina, keskitytään muutamiin ”Yhteistyö”-ohjelmaan kuuluviin aihealueisiin, joita ovat:

a)

Terveys

| b) | Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia |
| --- | --- |

b)

Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

| c) | Tieto- ja viestintätekniikka |
| --- | --- |

c)

Tieto- ja viestintätekniikka

| d) | Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat |
| --- | --- |

d)

Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

| e) | Energia |
| --- | --- |

e)

Energia

| f) | Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) |
| --- | --- |

f)

Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

| g) | Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) |
| --- | --- |

g)

Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)

| h) | Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet |
| --- | --- |

h)

Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

| i) | Turvallisuus ja avaruus. |
| --- | --- |

i)

Turvallisuus ja avaruus.

| 1.9 | Komitealla on suuret odotukset ”Ideat”-ohjelman osalta. Kyseisen ohjelman tarkoituksena on luoda itsenäisesti toimiva Euroopan tutkimusneuvosto, jonka tehtävänä on tukea tutkijalähtöistä ”pioneeritutkimusta” (frontier research), jota keskenään kilpailevat yksittäiset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tieteen aloilla. Komitea painottaa erityisesti riippumattoman tutkimusneuvoston merkitystä sekä toteutettavien tutkimusten tulosten järjestelmällistä levitystä täydessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Ajatusta Euroopan tutkimusneuvostosta tulisi kehittää siten, että neuvostolla olisi tiiviit yhteydet paikallis- ja aluehallintoon sekä alueiden komiteaan. |
| --- | --- |

1.9

Komitealla on suuret odotukset ”Ideat”-ohjelman osalta. Kyseisen ohjelman tarkoituksena on luoda itsenäisesti toimiva Euroopan tutkimusneuvosto, jonka tehtävänä on tukea tutkijalähtöistä ”pioneeritutkimusta” (frontier research), jota keskenään kilpailevat yksittäiset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tieteen aloilla. Komitea painottaa erityisesti riippumattoman tutkimusneuvoston merkitystä sekä toteutettavien tutkimusten tulosten järjestelmällistä levitystä täydessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Ajatusta Euroopan tutkimusneuvostosta tulisi kehittää siten, että neuvostolla olisi tiiviit yhteydet paikallis- ja aluehallintoon sekä alueiden komiteaan.

| 1.10 | Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että ”Ihmiset”-ohjelmalla tehostetaan tukea tutkijoiden koulutukseen ja urakehitykseen keskittymällä osaamiseen ja urakehitykseen sekä yhteyksien tiivistämiseen kansallisiin järjestelmiin. |
| --- | --- |

1.10

Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että ”Ihmiset”-ohjelmalla tehostetaan tukea tutkijoiden koulutukseen ja urakehitykseen keskittymällä osaamiseen ja urakehitykseen sekä yhteyksien tiivistämiseen kansallisiin järjestelmiin.

| 1.11 | ”Valmiudet”-ohjelman osalta komitea muistuttaa puiteohjelman ja rakennerahastojen välisen erityisen yhteistyön tarpeesta eurooppalaisten tutkimus-, koulutus- ja innovointivalmiuksien lisäämiseksi. Tällöin kyse on esimerkiksi tutkimusinfrastruktuureihin, pk-yrityksiä hyödyttävään tutkimukseen, alueellisille tutkimuslähtöisille klustereille, EU:n ”lähentymisalueiden” täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamiseen, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkasteluun sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviin ”horisontaalisiin” toimiin suunnattavista erilaisista tuista. |
| --- | --- |

1.11

”Valmiudet”-ohjelman osalta komitea muistuttaa puiteohjelman ja rakennerahastojen välisen erityisen yhteistyön tarpeesta eurooppalaisten tutkimus-, koulutus- ja innovointivalmiuksien lisäämiseksi. Tällöin kyse on esimerkiksi tutkimusinfrastruktuureihin, pk-yrityksiä hyödyttävään tutkimukseen, alueellisille tutkimuslähtöisille klustereille, EU:n ”lähentymisalueiden” täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamiseen, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkasteluun sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviin ”horisontaalisiin” toimiin suunnattavista erilaisista tuista.

| 1.12 | Euroopan unionin tavoitteena on oltava uusien jäsenvaltioiden mahdollisimman onnistunut integrointi. Niiden osallistuminen kaikkiin EU:n politiikkoihin ja välineisiin on ennakkoedellytys sille, että kyseisten maiden merkittävät inhimilliset ja taloudelliset voimavarat voidaan hyödyntää rakennettaessa entistä kilpailukykyisempää ja yhteenkuuluvampaa Eurooppaa, missä saadaan nauttia kestävästä kehityksestä. Puiteohjelmien tulisi auttaa kyseisen integraatioprosessin nopeuttamisessa. |
| --- | --- |

1.12

Euroopan unionin tavoitteena on oltava uusien jäsenvaltioiden mahdollisimman onnistunut integrointi. Niiden osallistuminen kaikkiin EU:n politiikkoihin ja välineisiin on ennakkoedellytys sille, että kyseisten maiden merkittävät inhimilliset ja taloudelliset voimavarat voidaan hyödyntää rakennettaessa entistä kilpailukykyisempää ja yhteenkuuluvampaa Eurooppaa, missä saadaan nauttia kestävästä kehityksestä. Puiteohjelmien tulisi auttaa kyseisen integraatioprosessin nopeuttamisessa.

2   ”Yhteistyö”-ohjelma

| 2.1 | Keskeinen kysymys liittyy tietämyksen siirtämiseen ja tietojen levittämiseen. Nykyiseen puiteohjelmaan sisältyy mekanismeja molempia varten, mutta ovatko ne järjestelmällisiä ja tehokkaita? Millaisia tuloksia ne antavat? Tähän liittyvä tietämys on vähäistä, koska seurantaa koskevia selkeitä vaatimuksia ei ole olemassa. Eräs ratkaisukeino on, että hyväksytyiltä hankkeilta edellytetään selkeästi tietämyksen siirtämistä koskevaa strategiaa ja sen toteuttamisesta. Komission tulee seurata niitä nähdäkseen, millaisia tuloksia on saatu aikaan. |
| --- | --- |

2.1

Keskeinen kysymys liittyy tietämyksen siirtämiseen ja tietojen levittämiseen. Nykyiseen puiteohjelmaan sisältyy mekanismeja molempia varten, mutta ovatko ne järjestelmällisiä ja tehokkaita? Millaisia tuloksia ne antavat? Tähän liittyvä tietämys on vähäistä, koska seurantaa koskevia selkeitä vaatimuksia ei ole olemassa. Eräs ratkaisukeino on, että hyväksytyiltä hankkeilta edellytetään selkeästi tietämyksen siirtämistä koskevaa strategiaa ja sen toteuttamisesta. Komission tulee seurata niitä nähdäkseen, millaisia tuloksia on saatu aikaan.

| 2.2 | Tieto- ja viestintätekniikan käyttö on kaikin puolin keskeisen tärkeää teollisuudessa, liike-elämässä, palvelusektorilla sekä tieteessä ja teknologiassa, myös turvallisuus- ja puolustusaloille. Japaniin ja varsinkin Yhdysvaltoihin verrattuna Euroopalla on vielä paljon tehtävää asiassa erityisesti kun ajatellaan supertietokoneiden tarvetta useilla tärkeillä aloilla kuten ilmastotutkimuksessa, turvallisuusalalla, materiaalitutkimuksessa sekä uusien lääkeaineiden syntetisoinnissa. |
| --- | --- |

2.2

Tieto- ja viestintätekniikan käyttö on kaikin puolin keskeisen tärkeää teollisuudessa, liike-elämässä, palvelusektorilla sekä tieteessä ja teknologiassa, myös turvallisuus- ja puolustusaloille. Japaniin ja varsinkin Yhdysvaltoihin verrattuna Euroopalla on vielä paljon tehtävää asiassa erityisesti kun ajatellaan supertietokoneiden tarvetta useilla tärkeillä aloilla kuten ilmastotutkimuksessa, turvallisuusalalla, materiaalitutkimuksessa sekä uusien lääkeaineiden syntetisoinnissa.

| 2.3 | Kestävän kehityksen ekologisen ulottuvuuden osalta alueiden komitea haluaa korostaa luontoa resurssina ja painottaa esim. bioenergiaan, biopolttoaineisiin, kasvigenomiikkaan, puuteknologiaan, kestävään metsätalouteen, kaivosteknologiaan, jäteteknologiaan sekä matkailualaan liittyvää tutkimusta. |
| --- | --- |

2.3

Kestävän kehityksen ekologisen ulottuvuuden osalta alueiden komitea haluaa korostaa luontoa resurssina ja painottaa esim. bioenergiaan, biopolttoaineisiin, kasvigenomiikkaan, puuteknologiaan, kestävään metsätalouteen, kaivosteknologiaan, jäteteknologiaan sekä matkailualaan liittyvää tutkimusta.

| 2.4 | AK toistaa olevansa erittäin tyytyväinen siihen, että seitsemänteen puiteohjelmaan on uudelleen sisällytetty energiaa koskeva tärkeä alaohjelma. Vaikka energiatutkimus on erittäin merkittävä painopisteala myös Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa, kyseistä elintärkeää aihetta on painotettava vielä nykyistäkin enemmän. Energia on talouden kilpailukyvyn kannalta keskeinen voimavara, mutta kuten hyvin tiedetään, Eurooppa on huolestuttavan riippuvainen tuontienergiasta. |
| --- | --- |

2.4

AK toistaa olevansa erittäin tyytyväinen siihen, että seitsemänteen puiteohjelmaan on uudelleen sisällytetty energiaa koskeva tärkeä alaohjelma. Vaikka energiatutkimus on erittäin merkittävä painopisteala myös Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa, kyseistä elintärkeää aihetta on painotettava vielä nykyistäkin enemmän. Energia on talouden kilpailukyvyn kannalta keskeinen voimavara, mutta kuten hyvin tiedetään, Eurooppa on huolestuttavan riippuvainen tuontienergiasta.

| 2.5 | Ekologista ulottuvuutta on täydennettävä sosiaalisella ulottuvuudella, ja tässä yhteydessä alueiden komitea tuo erityisesti esille kotouttamiskysymykset yhtenä tärkeänä yleisenä aiheena. Tärkeitä tutkimuskysymyksiä ovat esimerkiksi seuraavat: miten kotouttamispolitiikan täytäntöönpano ja seuranta edistyy EU:n jäsenvaltioissa; mitkä ovat asetetut tavoitteet ja käytetyt indikaattorit sekä kuinka veropolitiikka vaikuttaa kotouttamistoimiin (useissa jäsenvaltioissa esimerkiksi verotulot kerätään valtakunnallisella tasolla, mutta nimenomaan paikallinen ja alueellinen taso joutuvat kantamaan suuren osan syrjäytymisestä aiheutuvista kustannuksista). Muita merkittäviä aiheita ovat kotouttamistoimien demokratianäkökohdat, kuten muodollisen äänioikeuden vaikutukset tai kotouttamispolitiikkaa koskevien näkökantojen erot yhteiskunnan eri tasoilla. Muita kysymyksiä ovat lisäksi pakolaiset sekä syrjintä työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.5

Ekologista ulottuvuutta on täydennettävä sosiaalisella ulottuvuudella, ja tässä yhteydessä alueiden komitea tuo erityisesti esille kotouttamiskysymykset yhtenä tärkeänä yleisenä aiheena. Tärkeitä tutkimuskysymyksiä ovat esimerkiksi seuraavat: miten kotouttamispolitiikan täytäntöönpano ja seuranta edistyy EU:n jäsenvaltioissa; mitkä ovat asetetut tavoitteet ja käytetyt indikaattorit sekä kuinka veropolitiikka vaikuttaa kotouttamistoimiin (useissa jäsenvaltioissa esimerkiksi verotulot kerätään valtakunnallisella tasolla, mutta nimenomaan paikallinen ja alueellinen taso joutuvat kantamaan suuren osan syrjäytymisestä aiheutuvista kustannuksista). Muita merkittäviä aiheita ovat kotouttamistoimien demokratianäkökohdat, kuten muodollisen äänioikeuden vaikutukset tai kotouttamispolitiikkaa koskevien näkökantojen erot yhteiskunnan eri tasoilla. Muita kysymyksiä ovat lisäksi pakolaiset sekä syrjintä työmarkkinoilla.

| 2.6 | AK suhtautuu myönteisesti Galileo-hankkeen rakennustyön käynnistämiseen. Kyseessä on erittäin arvokas innovaatiohanke. Lisäksi siihen liittyvät teknologiset ratkaisut ja erityisesti niiden soveltaminen tekevät hankkeesta komitean mielestä todella monialaisen ja monitoimisen. |
| --- | --- |

2.6

AK suhtautuu myönteisesti Galileo-hankkeen rakennustyön käynnistämiseen. Kyseessä on erittäin arvokas innovaatiohanke. Lisäksi siihen liittyvät teknologiset ratkaisut ja erityisesti niiden soveltaminen tekevät hankkeesta komitean mielestä todella monialaisen ja monitoimisen.

| 2.7 | Komitea katsoo, että kansanterveyteen sekä terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluihin liittyviä laaja-alaisia kysymyksiä koskeva tutkimus on sisällytettävä koko unionin kannalta tärkeinä pidettäviin tutkimuksen temaattisiin painopisteisiin. Esimerkkejä muista tarkastelua edellyttävistä kysymyksistä ovat kansanterveysnäkökohdat, jotka koskevat esimerkiksi toimia alkoholin ja tupakan haittavaikutuksiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tietämys alkoholi- ja tupakkaongelman laajuudesta ja vaikutuksista on tärkeää sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.7

Komitea katsoo, että kansanterveyteen sekä terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluihin liittyviä laaja-alaisia kysymyksiä koskeva tutkimus on sisällytettävä koko unionin kannalta tärkeinä pidettäviin tutkimuksen temaattisiin painopisteisiin. Esimerkkejä muista tarkastelua edellyttävistä kysymyksistä ovat kansanterveysnäkökohdat, jotka koskevat esimerkiksi toimia alkoholin ja tupakan haittavaikutuksiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tietämys alkoholi- ja tupakkaongelman laajuudesta ja vaikutuksista on tärkeää sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| 2.8 | On myös otettava huomioon muita kuin ympäristönäkökohtia koskeva kaupunkikehityksen tutkimus. Kyse voi olla esimerkiksi liikennettä, kaupunkisuunnittelua, vesi- ja jätehuoltoa, kulttuuriperintöä ja matkailua koskevasta tutkimuksesta, mutta myös kotouttamis- ja hallinnointikysymyksistä. Nämä ovat aiheita, jotka sisältyivät viidenteen puiteohjelmaan, mutta jotka puuttuvat kuudennesta puiteohjelmasta. Aiempaa laajempi näkökulma kaupunkikehitykseen on näin ollen tarkoituksenmukainen seitsemännessä puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

2.8

On myös otettava huomioon muita kuin ympäristönäkökohtia koskeva kaupunkikehityksen tutkimus. Kyse voi olla esimerkiksi liikennettä, kaupunkisuunnittelua, vesi- ja jätehuoltoa, kulttuuriperintöä ja matkailua koskevasta tutkimuksesta, mutta myös kotouttamis- ja hallinnointikysymyksistä. Nämä ovat aiheita, jotka sisältyivät viidenteen puiteohjelmaan, mutta jotka puuttuvat kuudennesta puiteohjelmasta. Aiempaa laajempi näkökulma kaupunkikehitykseen on näin ollen tarkoituksenmukainen seitsemännessä puiteohjelmassa.

| 2.9 | Alueiden komitea katsoo, että tutkimus- ja käytännön toiminnan välinen vuorovaikutus on tärkeä tutkimuskenttä. Sekä julkista että yksityistä sektoria koskeva suuri haaste on kyky muuttaa tutkimukseen perustuva tieto käytännön toimiksi esimerkiksi hyvinvointijärjestelmän uudistamiseksi ja kehittämiseksi. Tämä koskee periaatteessa kaikkia tutkimusaloja, mutta ennen kaikkea ehkä kaikenlaista uutta osaamista palvelusektorilla. Uutta tutkimusta on näin ollen tuotettava tutkimuksen hyödyntämisestä. Tämänkaltainen tutkimus voi käsittää esimerkiksi seuraavia aloja: tutkimustulosten hyödyntämistä koskevien menetelmien kehittäminen; muutoksen esteet; miksi erilaiset kehittämisstrategiat toimivat tai eivät toimi; kuinka oppimiseen perustuvaa muutostyötä voidaan edistää; kuinka yhteistyökumppanit saadaan mukaan toimintaan sekä kuinka parannusehdotusten antamista koskevaa järjestelmää voidaan hyödyntää niin, että syntyisi luovuutta edistävä ilmapiiri jne. Eurooppalaisessa tutkimuspolitiikassa on näin ollen tuotava esille se, että tutkimuksen ja käytännön toiminnan välinen yhteistyö on tutkimusala, jonka tavoitteena on innovoinnin tai kehityksen edistäminen. EU:n on annettava tälle vahvistuksensa sekä tuettava kyseisen tutkimusalan perustamista palvelusektorilla. |
| --- | --- |

2.9

Alueiden komitea katsoo, että tutkimus- ja käytännön toiminnan välinen vuorovaikutus on tärkeä tutkimuskenttä. Sekä julkista että yksityistä sektoria koskeva suuri haaste on kyky muuttaa tutkimukseen perustuva tieto käytännön toimiksi esimerkiksi hyvinvointijärjestelmän uudistamiseksi ja kehittämiseksi. Tämä koskee periaatteessa kaikkia tutkimusaloja, mutta ennen kaikkea ehkä kaikenlaista uutta osaamista palvelusektorilla. Uutta tutkimusta on näin ollen tuotettava tutkimuksen hyödyntämisestä. Tämänkaltainen tutkimus voi käsittää esimerkiksi seuraavia aloja: tutkimustulosten hyödyntämistä koskevien menetelmien kehittäminen; muutoksen esteet; miksi erilaiset kehittämisstrategiat toimivat tai eivät toimi; kuinka oppimiseen perustuvaa muutostyötä voidaan edistää; kuinka yhteistyökumppanit saadaan mukaan toimintaan sekä kuinka parannusehdotusten antamista koskevaa järjestelmää voidaan hyödyntää niin, että syntyisi luovuutta edistävä ilmapiiri jne. Eurooppalaisessa tutkimuspolitiikassa on näin ollen tuotava esille se, että tutkimuksen ja käytännön toiminnan välinen yhteistyö on tutkimusala, jonka tavoitteena on innovoinnin tai kehityksen edistäminen. EU:n on annettava tälle vahvistuksensa sekä tuettava kyseisen tutkimusalan perustamista palvelusektorilla.

| 2.10 | Komitean mielestä tarvitaan yhtäältä kansallisia tutkimusohjelmia ikääntymisen kaltaisiin väestörakenteen muutoksiin liittyvien eri näkökohtien tarkastelemiseksi, ja on tärkeää tehostaa tämänkaltaisten kansallisten ohjelmien koordinointia Euroopan unionin tasolla. Komitea katsoo, että ohjelmien koordinointivälineitä voitaisiin kehittää alueidenvälisellä yhteistyöllä ERA-NET-hankemuodon puitteissa. Tavoitteena olisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen yhteistyö tulevaisuudessa. Toisaalta seitsemännessä puiteohjelmassa tulisi huomattavasti vahvistaa väestön ikääntymistä koskevan tutkimuksen tukemista. Aktiivisena ikääntymiseen liittyviä, mahdollisesti ajankohtaisia kysymyksiä käsitellään komission tiedonannossa ”Iäkkäiden työntekijöiden työllisyyden lisääminen ja työmarkkinoilta poistumisen lykkääminen”. Aktiivisena ikääntymisessä on kuitenkin kyse muustakin. On esimerkiksi kehitettävä tietämystä terveestä ikääntyvästä ihmisestä sekä siitä, millä tavoin tämä ikäluokka on tai voi olla yhteiskunnalle hyödyksi. EU:n jäsenvaltioissa kulttuurit ja perinteet eroavat suhtautumisessa väestörakenteen muutoksiin. Tämä voi muodostaa lähtökohdan erilaisille tutkimuskysymyksille, joihin voisivat osallistua useat eri tutkimusalat. Kyseeseen voivat tällöin tulla niin alhaisen syntyvyyden seuraukset, maastamuutto ja väestön huomattava väheneminen kuin kysymykset ikääntymiseen liittyvien terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluiden sekä itsehoidon tarpeista. ”Yhteistyö”-ohjelmassa mainitaan kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien välinen koordinointi, mutta komitea katsoo, että kyseistä koordinointia tulee tehostaa. Ikääntymisen käsitteeseen liittyy sekä sosiaalisia että taloudellisia ja kulttuurisia näkökohtia. Yhteiskunnallisten ratkaisujen ja mukauttamissuunnitelmien kehittäminen vastauksena väestörakenteen muutoksiin on yksi suurimmista tulevien vuosien poliittisista haasteista etenkin aluetasolla. Siksi on myös tärkeää, että paikallisella ja alueellisella tasolla on merkittävä rooli erilaisia kansallisia ohjelmia laadittaessa. |
| --- | --- |

2.10

Komitean mielestä tarvitaan yhtäältä kansallisia tutkimusohjelmia ikääntymisen kaltaisiin väestörakenteen muutoksiin liittyvien eri näkökohtien tarkastelemiseksi, ja on tärkeää tehostaa tämänkaltaisten kansallisten ohjelmien koordinointia Euroopan unionin tasolla. Komitea katsoo, että ohjelmien koordinointivälineitä voitaisiin kehittää alueidenvälisellä yhteistyöllä ERA-NET-hankemuodon puitteissa. Tavoitteena olisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen yhteistyö tulevaisuudessa. Toisaalta seitsemännessä puiteohjelmassa tulisi huomattavasti vahvistaa väestön ikääntymistä koskevan tutkimuksen tukemista. Aktiivisena ikääntymiseen liittyviä, mahdollisesti ajankohtaisia kysymyksiä käsitellään komission tiedonannossa ”Iäkkäiden työntekijöiden työllisyyden lisääminen ja työmarkkinoilta poistumisen lykkääminen”. Aktiivisena ikääntymisessä on kuitenkin kyse muustakin. On esimerkiksi kehitettävä tietämystä terveestä ikääntyvästä ihmisestä sekä siitä, millä tavoin tämä ikäluokka on tai voi olla yhteiskunnalle hyödyksi. EU:n jäsenvaltioissa kulttuurit ja perinteet eroavat suhtautumisessa väestörakenteen muutoksiin. Tämä voi muodostaa lähtökohdan erilaisille tutkimuskysymyksille, joihin voisivat osallistua useat eri tutkimusalat. Kyseeseen voivat tällöin tulla niin alhaisen syntyvyyden seuraukset, maastamuutto ja väestön huomattava väheneminen kuin kysymykset ikääntymiseen liittyvien terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluiden sekä itsehoidon tarpeista. ”Yhteistyö”-ohjelmassa mainitaan kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien välinen koordinointi, mutta komitea katsoo, että kyseistä koordinointia tulee tehostaa. Ikääntymisen käsitteeseen liittyy sekä sosiaalisia että taloudellisia ja kulttuurisia näkökohtia. Yhteiskunnallisten ratkaisujen ja mukauttamissuunnitelmien kehittäminen vastauksena väestörakenteen muutoksiin on yksi suurimmista tulevien vuosien poliittisista haasteista etenkin aluetasolla. Siksi on myös tärkeää, että paikallisella ja alueellisella tasolla on merkittävä rooli erilaisia kansallisia ohjelmia laadittaessa.

| 2.11 | Alueiden komitea katsoo, että jako tarkasteltavana olevaan puiteohjelmaan sekä kilpailukyky- ja innovointiohjelmaan on hämärtänyt tutkimuksen, innovoinnin, yrittäjyyden ja yrittämisen välisiä yhteyksiä. Hankeideat, jotka sijoittuvat kyseessä olevien erilaisten merkittävien, kasvun ja uusien työpaikkojen luomisen kannalta keskeisten tekijöiden välimaastoon, ovat vaarassa jäädä ohjelmien ulkopuolelle, juuttua liian byrokraattiseen käsittelyyn tai pahimmassa tapauksessa saada mahdolliset hakijat luopumaan jo pelkästä hakemuksen jättämisestä. Tähän unionilla ei ole varaa. On erittäin tärkeää, että komissio kokonaisuudessaan toimii sen hyväksi, että eri pääosastojen ja ohjelmien hallinnolliset rajat eivät estä hyviä hankkeita. |
| --- | --- |

2.11

Alueiden komitea katsoo, että jako tarkasteltavana olevaan puiteohjelmaan sekä kilpailukyky- ja innovointiohjelmaan on hämärtänyt tutkimuksen, innovoinnin, yrittäjyyden ja yrittämisen välisiä yhteyksiä. Hankeideat, jotka sijoittuvat kyseessä olevien erilaisten merkittävien, kasvun ja uusien työpaikkojen luomisen kannalta keskeisten tekijöiden välimaastoon, ovat vaarassa jäädä ohjelmien ulkopuolelle, juuttua liian byrokraattiseen käsittelyyn tai pahimmassa tapauksessa saada mahdolliset hakijat luopumaan jo pelkästä hakemuksen jättämisestä. Tähän unionilla ei ole varaa. On erittäin tärkeää, että komissio kokonaisuudessaan toimii sen hyväksi, että eri pääosastojen ja ohjelmien hallinnolliset rajat eivät estä hyviä hankkeita.

| 2.12 | Koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa merkittävistä yhteiskunnan aloista, niiden osallistuminen teknologiayhteisöihin saattaa olla hyödyllistä. Osallistuessaan uusille teknologiayhteisöille tarkoitettujen tutkimusstrategioiden laadintaan pitämällä lähtökohtana kansalaisten tarpeita sekä jo perustettuihin keskeisiin teknologiayhteisöihin paikallis- ja alueviranomaisilla on luonnollinen rooli korkeakoulujen, elinkeinoelämän ja julkisen sektorin välisessä yhteistyössä, jota teknologiayhteisöt edellyttävät. On teknologiayhteisöjä, joissa paikallisen ja alueellisen toiminnan kehittäminen on otettu huomioon. Teknologiayhteisöt ovat pitkän aikavälin hankkeita. Niiden perustamisen lähtökohtana ovat olleet ennemminkin jo pitkälti vakiintuneet teknologia-alat kuin kansalaisten perustarpeet. |
| --- | --- |

2.12

Koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa merkittävistä yhteiskunnan aloista, niiden osallistuminen teknologiayhteisöihin saattaa olla hyödyllistä. Osallistuessaan uusille teknologiayhteisöille tarkoitettujen tutkimusstrategioiden laadintaan pitämällä lähtökohtana kansalaisten tarpeita sekä jo perustettuihin keskeisiin teknologiayhteisöihin paikallis- ja alueviranomaisilla on luonnollinen rooli korkeakoulujen, elinkeinoelämän ja julkisen sektorin välisessä yhteistyössä, jota teknologiayhteisöt edellyttävät. On teknologiayhteisöjä, joissa paikallisen ja alueellisen toiminnan kehittäminen on otettu huomioon. Teknologiayhteisöt ovat pitkän aikavälin hankkeita. Niiden perustamisen lähtökohtana ovat olleet ennemminkin jo pitkälti vakiintuneet teknologia-alat kuin kansalaisten perustarpeet.

| 2.13 | Alueiden komitea katsoo, että koska kaupungit, kunnat ja alueet ovat vastuussa kansalaisiin ja alueeseen vaikuttavasta taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä, niiden on osallistuttava täysimittaisesti innovaatiota ja elinikäistä oppimista koskeviin ohjelmiin. Kaupungit, kunnat ja alueet voivat nimittäin sekä edistää katalysaattorin roolinsa ansiosta kumppanuuksia, joilla helpotetaan laaja-alaista rahastojen hyödyntämistä, että kannustaa innovaatio- ja tutkimustoiminnan kehittämistä alueellaan. |
| --- | --- |

2.13

Alueiden komitea katsoo, että koska kaupungit, kunnat ja alueet ovat vastuussa kansalaisiin ja alueeseen vaikuttavasta taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä, niiden on osallistuttava täysimittaisesti innovaatiota ja elinikäistä oppimista koskeviin ohjelmiin. Kaupungit, kunnat ja alueet voivat nimittäin sekä edistää katalysaattorin roolinsa ansiosta kumppanuuksia, joilla helpotetaan laaja-alaista rahastojen hyödyntämistä, että kannustaa innovaatio- ja tutkimustoiminnan kehittämistä alueellaan.

| 2.14 | Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että muun muassa useat jäsenvaltiot neuvostossa ja Euroopan parlamentti ovat tuoneet esille ajatuksen ”sosiaalisesti perustelluista tutkimusyhteisöistä” (engl. Societally Motivated Research Platforms, SMRP) osana seitsemättä puiteohjelmaa. Sosiaalisesti perustellut tutkimusyhteisöt on nähtävä teknologiayhteisöjen täydentäjinä, ja yhteiskunnallisten tarpeiden tulee olla viranomaisten ja tutkimusten toteuttajien (yliopistojen/korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten) kaltaisten toimijoiden, mutta tarvittaessa myös elinkeinoelämän, pitkän aikavälin tutkimusstrategioiden lähtökohtana. Euroopassa tarvitaan uutta tietämystä, jotta entistä paremmin voidaan ymmärtää ja käsitellä ongelmia, jotka johtuvat kulttuurienvälisten ja etnisten erojen, väestöllisten tekijöiden ja ympäristön — ilmastonmuutokset mukaan luettuna — kaltaisista yhteiskunnallisista haasteista. Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen tavoitteena on koota eurooppalaiset sidosryhmät (engl. stakeholders) yhteen kehittämään osaamista, joka liittyy suuriin pitkän aikavälin yhteiskunnallisiin haasteisiin Euroopassa. Tärkeimpiin sidosryhmiin kuuluvat luonnollisesti osaamisen ”loppukäyttäjät”, joita ovat usein paikallis- ja alueviranomaiset. |
| --- | --- |

2.14

Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että muun muassa useat jäsenvaltiot neuvostossa ja Euroopan parlamentti ovat tuoneet esille ajatuksen ”sosiaalisesti perustelluista tutkimusyhteisöistä” (engl. Societally Motivated Research Platforms, SMRP) osana seitsemättä puiteohjelmaa. Sosiaalisesti perustellut tutkimusyhteisöt on nähtävä teknologiayhteisöjen täydentäjinä, ja yhteiskunnallisten tarpeiden tulee olla viranomaisten ja tutkimusten toteuttajien (yliopistojen/korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten) kaltaisten toimijoiden, mutta tarvittaessa myös elinkeinoelämän, pitkän aikavälin tutkimusstrategioiden lähtökohtana. Euroopassa tarvitaan uutta tietämystä, jotta entistä paremmin voidaan ymmärtää ja käsitellä ongelmia, jotka johtuvat kulttuurienvälisten ja etnisten erojen, väestöllisten tekijöiden ja ympäristön — ilmastonmuutokset mukaan luettuna — kaltaisista yhteiskunnallisista haasteista. Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen tavoitteena on koota eurooppalaiset sidosryhmät (engl. stakeholders) yhteen kehittämään osaamista, joka liittyy suuriin pitkän aikavälin yhteiskunnallisiin haasteisiin Euroopassa. Tärkeimpiin sidosryhmiin kuuluvat luonnollisesti osaamisen ”loppukäyttäjät”, joita ovat usein paikallis- ja alueviranomaiset.

| 2.15 | Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen käsite tai idea nojaa suurelta osin julkisten yhteiskunnallisten sidosryhmien aloitteisiin sekä näiden sidosryhmien uutta osaamista — joka perustuu pioneeritutkimukseen yhteiskunnan eri aloilla — koskeviin tarpeisiin. Idea perustuu myös siihen, että kyseiset sidosryhmät osallistuvat aktiivisesti tutkimuksen kohteeksi otettavien ongelmien ja kysymysten yksilöimiseen ja muotoilemiseen. Lisäksi perusajatuksena on, että yhteiskunnalliset sidosryhmät ottavat aktiivisesti vastuun tuotetun tietämyksen levittämisestä ja hyödyntämisestä. Tämän todennäköisyys luonnollisesti kasvaa, koska ongelmien muotoilussa on suurelta osin oltu itse mukana. Tästä syystä sosiaalisesti perustellut tutkimusyhteisöt tulee nähdä täydentämässä teknologiayhteisöjä, joiden liikkeellepanijana on teollisuus. Teollisuuden toimijat voivat aiheen mukaan osallistua tiiviisti erilaisiin sosiaalisesti perusteltuihin tutkimusyhteisöihin, vaikka muiden toimijoiden odotetaankin olevan sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen liikkeellepanevia voimia. Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen käsitteeseen sisältyy monitieteinen tutkimus, sillä inhimilliset ja yhteiskunnalliset ongelmat ovat monimutkaisia. Ne ymmärretään parhaiten monien eri tieteellisten näkökulmien avulla. Osaamisen ja yhteiskunnallisiin innovaatioihin liittyvien mahdollisuuksien laajentamiseksi laaja-alainen kansainvälinen yhteistyö on osa sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä. |
| --- | --- |

2.15

Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen käsite tai idea nojaa suurelta osin julkisten yhteiskunnallisten sidosryhmien aloitteisiin sekä näiden sidosryhmien uutta osaamista — joka perustuu pioneeritutkimukseen yhteiskunnan eri aloilla — koskeviin tarpeisiin. Idea perustuu myös siihen, että kyseiset sidosryhmät osallistuvat aktiivisesti tutkimuksen kohteeksi otettavien ongelmien ja kysymysten yksilöimiseen ja muotoilemiseen. Lisäksi perusajatuksena on, että yhteiskunnalliset sidosryhmät ottavat aktiivisesti vastuun tuotetun tietämyksen levittämisestä ja hyödyntämisestä. Tämän todennäköisyys luonnollisesti kasvaa, koska ongelmien muotoilussa on suurelta osin oltu itse mukana. Tästä syystä sosiaalisesti perustellut tutkimusyhteisöt tulee nähdä täydentämässä teknologiayhteisöjä, joiden liikkeellepanijana on teollisuus. Teollisuuden toimijat voivat aiheen mukaan osallistua tiiviisti erilaisiin sosiaalisesti perusteltuihin tutkimusyhteisöihin, vaikka muiden toimijoiden odotetaankin olevan sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen liikkeellepanevia voimia. Sosiaalisesti perusteltujen tutkimusyhteisöjen käsitteeseen sisältyy monitieteinen tutkimus, sillä inhimilliset ja yhteiskunnalliset ongelmat ovat monimutkaisia. Ne ymmärretään parhaiten monien eri tieteellisten näkökulmien avulla. Osaamisen ja yhteiskunnallisiin innovaatioihin liittyvien mahdollisuuksien laajentamiseksi laaja-alainen kansainvälinen yhteistyö on osa sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä.

| 2.16 | Sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä koskevassa keskustelussa on tuotu esille eri aihealueita, joista alueiden komitea haluaa tässä yhteydessä mainita mahdollisina aiheina seuraavat: muuttunut väestötilanne Euroopassa (ikääntyvä väestö), Eurooppa ja kotouttaminen/maahanmuutto sekä ympäristön kannalta kestävä kehitys.

  Ikääntyvään väestöön liittyviä haasteita on EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, ja niissä on kyse esimerkiksi terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoiva-alasta (esim. sähköinen terveydenhuolto, terve ikääntyminen, turvallinen asuminen) sekä eläkejärjestelmästä ja entistä pidemmästä työurasta jne. Kyseinen demografinen haaste esitetään usein ongelmana, mutta se tarjoaa myös monia mahdollisuuksia. Ikääntyvä väestö on merkittävä osaamis- ja kokemusresurssi sen lisäksi, että monet ikääntyneet ovat myös asioista hyvin perillä sekä asiakkaina/käyttäjinä/potilaina vaativia. Tämä edellyttää innovatiivisia ratkaisuja eri kysymyksiin. Miten voidaan parhaiten hyödyntää ihmisen valmiudet ja kehittää niitä koko eliniän ajan yksilön ja yhteiskunnan hyödyksi? Kotouttamista/maahanmuuttoa koskevaan aihepiiriin voidaan esimerkiksi sisällyttää kysymyksiä työelämään integroitumisesta, syrjinnästä jne. ”Kestävä kehitys — ympäristö” -aihe voi esimerkiksi käsittää kysymyksiä alueellisista haasteista Euroopassa: kaupungit liikkeellepanevana voimana tarkastelemalla yhteistyötä kaupungin ja maaseudun välillä; ympäristön pilaantuminen ja sen vaikutukset maisemaan tarkastelemalla yhteistyötä kaupunkien ja maaseudun välillä alueittain sekä Euroopan vastuu maailmanlaajuisesta kestävästä kehityksestä tarkastelemalla yhteistyötä kansainvälisen ja eurooppalaisen tason välillä. |
| --- | --- |

2.16

Sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä koskevassa keskustelussa on tuotu esille eri aihealueita, joista alueiden komitea haluaa tässä yhteydessä mainita mahdollisina aiheina seuraavat: muuttunut väestötilanne Euroopassa (ikääntyvä väestö), Eurooppa ja kotouttaminen/maahanmuutto sekä ympäristön kannalta kestävä kehitys.

Ikääntyvään väestöön liittyviä haasteita on EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, ja niissä on kyse esimerkiksi terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoiva-alasta (esim. sähköinen terveydenhuolto, terve ikääntyminen, turvallinen asuminen) sekä eläkejärjestelmästä ja entistä pidemmästä työurasta jne. Kyseinen demografinen haaste esitetään usein ongelmana, mutta se tarjoaa myös monia mahdollisuuksia. Ikääntyvä väestö on merkittävä osaamis- ja kokemusresurssi sen lisäksi, että monet ikääntyneet ovat myös asioista hyvin perillä sekä asiakkaina/käyttäjinä/potilaina vaativia. Tämä edellyttää innovatiivisia ratkaisuja eri kysymyksiin. Miten voidaan parhaiten hyödyntää ihmisen valmiudet ja kehittää niitä koko eliniän ajan yksilön ja yhteiskunnan hyödyksi? Kotouttamista/maahanmuuttoa koskevaan aihepiiriin voidaan esimerkiksi sisällyttää kysymyksiä työelämään integroitumisesta, syrjinnästä jne. ”Kestävä kehitys — ympäristö” -aihe voi esimerkiksi käsittää kysymyksiä alueellisista haasteista Euroopassa: kaupungit liikkeellepanevana voimana tarkastelemalla yhteistyötä kaupungin ja maaseudun välillä; ympäristön pilaantuminen ja sen vaikutukset maisemaan tarkastelemalla yhteistyötä kaupunkien ja maaseudun välillä alueittain sekä Euroopan vastuu maailmanlaajuisesta kestävästä kehityksestä tarkastelemalla yhteistyötä kansainvälisen ja eurooppalaisen tason välillä.

3   ”Ideat”-ohjelma

| 3.1 | On keskeistä, että Euroopan tutkimusneuvostoa voidaan pitää varmasti riippumattomana ja että sitä johtavat riippumattomat ja pätevät tutkijat sen lisäksi, että sen toiminnalle on ominaista mutkaton hakemusten käsittely sekä selkeys siitä, mikä taho asettaa painopisteet. |
| --- | --- |

3.1

On keskeistä, että Euroopan tutkimusneuvostoa voidaan pitää varmasti riippumattomana ja että sitä johtavat riippumattomat ja pätevät tutkijat sen lisäksi, että sen toiminnalle on ominaista mutkaton hakemusten käsittely sekä selkeys siitä, mikä taho asettaa painopisteet.

| 3.2 | Euroopan tutkimusneuvoston kautta rahoitettujen tutkimustoimien tulokset tulee levittää järjestelmällisesti tarkoituksenmukaisella tavalla tutkijoille, jotka toimivat muilla Euroopan alueilla. Rahoitus tähän on saatava tutkijoiden liikkuvuutta koskeviin toimiin tarkoitetuista varoista tai määrärahoihin suunnattavana suorana tukena Euroopan tutkimusneuvostosta. Jälkimmäisessä tapauksessa tuen osuuden tulee olla pienehkö hyväksyttyyn hankkeeseen myönnettyihin kokonaismäärärahoihin nähden. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan tutkimusneuvoston kautta rahoitettujen tutkimustoimien tulokset tulee levittää järjestelmällisesti tarkoituksenmukaisella tavalla tutkijoille, jotka toimivat muilla Euroopan alueilla. Rahoitus tähän on saatava tutkijoiden liikkuvuutta koskeviin toimiin tarkoitetuista varoista tai määrärahoihin suunnattavana suorana tukena Euroopan tutkimusneuvostosta. Jälkimmäisessä tapauksessa tuen osuuden tulee olla pienehkö hyväksyttyyn hankkeeseen myönnettyihin kokonaismäärärahoihin nähden.

4   ”Ihmiset”-ohjelma

| 4.1 | Jotta Euroopassa kyettäisiin rekrytoimaan riittävä määrä tutkijoita, on tärkeää helpottaa naisten työskentelyä tutkimusmaailmassa. Tässä mielessä erilaisilla poliittisilla toimenpiteillä sekä elinkeinoelämän ja korkeakoulumaailman suhtautumistapojen muuttumisella voi olla merkittävä rooli. Marie Curie -toimia on tehostettava, jotta nuorten mielenkiinto saataisiin herätettyä jo lukiossa ja jotta naisten rooliin ja asemaan tieteessä ja tutkimuksessa keskityttäisiin pitämällä tavoitteena vähentää naisten aliedustusta kyseisillä aloilla. |
| --- | --- |

4.1

Jotta Euroopassa kyettäisiin rekrytoimaan riittävä määrä tutkijoita, on tärkeää helpottaa naisten työskentelyä tutkimusmaailmassa. Tässä mielessä erilaisilla poliittisilla toimenpiteillä sekä elinkeinoelämän ja korkeakoulumaailman suhtautumistapojen muuttumisella voi olla merkittävä rooli. Marie Curie -toimia on tehostettava, jotta nuorten mielenkiinto saataisiin herätettyä jo lukiossa ja jotta naisten rooliin ja asemaan tieteessä ja tutkimuksessa keskityttäisiin pitämällä tavoitteena vähentää naisten aliedustusta kyseisillä aloilla.

| 4.2 | Komitea muistuttaa siitä, että todennäköisesti tarvitaan monia erilaisia toimenpiteitä, jotta Eurooppa kykenisi houkuttelemaan suuria ja ansioituneita tutkijaryhmiä. Eroavuudet, jotka ovat esteenä todellisten uramahdollisuuksien luomiselle Euroopassa, liittyvät sekä maantieteellisiin, lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin että kulttuurisiin näkökohtiin. Mahdolliset aloitteet tutkijoiden uramahdollisuuksien kehittämiseksi edelleen myönteiseen suuntaan voivat liittyä esimerkiksi urakehityksen vaiheiden, palkkojen ja sosiaalisten etuuksien vertailuun. Toisena keinona saattaisi olla lisätä sellaisten niin kutsuttuja yhdistelmätyöpaikkoja, joissa työelämässä toimiville annetaan mahdollisuus tehdä tutkimusta yhtenä osana työtehtäviään. |
| --- | --- |

4.2

Komitea muistuttaa siitä, että todennäköisesti tarvitaan monia erilaisia toimenpiteitä, jotta Eurooppa kykenisi houkuttelemaan suuria ja ansioituneita tutkijaryhmiä. Eroavuudet, jotka ovat esteenä todellisten uramahdollisuuksien luomiselle Euroopassa, liittyvät sekä maantieteellisiin, lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin että kulttuurisiin näkökohtiin. Mahdolliset aloitteet tutkijoiden uramahdollisuuksien kehittämiseksi edelleen myönteiseen suuntaan voivat liittyä esimerkiksi urakehityksen vaiheiden, palkkojen ja sosiaalisten etuuksien vertailuun. Toisena keinona saattaisi olla lisätä sellaisten niin kutsuttuja yhdistelmätyöpaikkoja, joissa työelämässä toimiville annetaan mahdollisuus tehdä tutkimusta yhtenä osana työtehtäviään.

| 4.3 | Komitea katsoo, että käsite ”elinikäinen oppiminen” on nähtävä voimavarana, joka mahdollistaa kasvun Euroopassa, sekä välineenä saavuttaa unionin tutkimustavoitteet. On myönteistä, että kyseinen näkökulma tuodaan jälleen esille komission ehdotuksessa, ja on tärkeää, että sekä alueelliset että kansalliset ja yhteisön toimijat kiirehtivät toimia. Tässä yhteydessä komitea kiinnittää huomiota myös keskinäisiä oppimisfoorumeita (engl. Mutual Learning Platforms) koskevaan aloitteeseen, jonka tutkimuksen ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot sekä alueiden komitea ovat tehneet. Se on suunnattu alueellisen tason päätöksentekijöille, ja sen tavoitteena on kehittää niitä varten konkreettisia oppimiseen liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi alueellinen ennakointi, alueelliset vertailuanalyysit ja alueelliset mallit. |
| --- | --- |

4.3

Komitea katsoo, että käsite ”elinikäinen oppiminen” on nähtävä voimavarana, joka mahdollistaa kasvun Euroopassa, sekä välineenä saavuttaa unionin tutkimustavoitteet. On myönteistä, että kyseinen näkökulma tuodaan jälleen esille komission ehdotuksessa, ja on tärkeää, että sekä alueelliset että kansalliset ja yhteisön toimijat kiirehtivät toimia. Tässä yhteydessä komitea kiinnittää huomiota myös keskinäisiä oppimisfoorumeita (engl. Mutual Learning Platforms) koskevaan aloitteeseen, jonka tutkimuksen ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot sekä alueiden komitea ovat tehneet. Se on suunnattu alueellisen tason päätöksentekijöille, ja sen tavoitteena on kehittää niitä varten konkreettisia oppimiseen liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi alueellinen ennakointi, alueelliset vertailuanalyysit ja alueelliset mallit.

| 4.4 | Komitea katsoo, että komission on huolehdittava siitä, että eurooppalaisten tutkijanurien kehittämisessä otetaan huomioon EU:n kaikki jäsenvaltiot sen lisäksi, että tutkijanurien kehittäminen koskee myös niitä julkisia aloja, jotka ovat kuntien, maakuntien ja alueiden vastuulla. |
| --- | --- |

4.4

Komitea katsoo, että komission on huolehdittava siitä, että eurooppalaisten tutkijanurien kehittämisessä otetaan huomioon EU:n kaikki jäsenvaltiot sen lisäksi, että tutkijanurien kehittäminen koskee myös niitä julkisia aloja, jotka ovat kuntien, maakuntien ja alueiden vastuulla.

| 4.5 | Komitea korostaa lisäksi, että on tuettava toimia, joilla edistetään sellaisen uuden tutkijasukupolven kehittymistä, joka voi toimia korkeakoulumaailmassa, elinkeinoelämässä ja julkisella sektorilla. Tutkijakoulutuksen sisältöä on esimerkiksi muutettava siten, että väitöskirjan tekijät osallistuvat koulutusjaksonsa aikana sekä elinkeinoelämän että julkisen sektorin toimintaan. Tutkimustyötä tekeviä opiskelijoita ei tule kouluttaa ja valmistella yksinomaan akateemista maailmaa, vaan myös yliopistomaailman ulkopuolisia työmarkkinoita varten. |
| --- | --- |

4.5

Komitea korostaa lisäksi, että on tuettava toimia, joilla edistetään sellaisen uuden tutkijasukupolven kehittymistä, joka voi toimia korkeakoulumaailmassa, elinkeinoelämässä ja julkisella sektorilla. Tutkijakoulutuksen sisältöä on esimerkiksi muutettava siten, että väitöskirjan tekijät osallistuvat koulutusjaksonsa aikana sekä elinkeinoelämän että julkisen sektorin toimintaan. Tutkimustyötä tekeviä opiskelijoita ei tule kouluttaa ja valmistella yksinomaan akateemista maailmaa, vaan myös yliopistomaailman ulkopuolisia työmarkkinoita varten.

5   ”Valmiudet”-ohjelma

Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti kyseiseen alaohjelmaan. Kaikki kuusi toiminta-alaa ovat tärkeitä, mutta komitea tuo erityisesti esille seuraavat:

| 5.1 | ”Tietämyksen alueet” -tavoite on erittäin myönteinen muun muassa siitä syystä, että sillä pyritään lisäämään alueiden merkitystä innovoinnille ja kasvulle. Osaamisintensiivisten alueiden merkitystä Euroopan yleisen talouskasvulle ei voida korostaa liiaksi, sillä ne ovat maiden talouksien kulmakiviä. |
| --- | --- |

5.1

”Tietämyksen alueet” -tavoite on erittäin myönteinen muun muassa siitä syystä, että sillä pyritään lisäämään alueiden merkitystä innovoinnille ja kasvulle. Osaamisintensiivisten alueiden merkitystä Euroopan yleisen talouskasvulle ei voida korostaa liiaksi, sillä ne ovat maiden talouksien kulmakiviä.

| 5.2 | Komitea toivoo, että puiteohjelman ja rakennerahastojen välisiä yhteyksiä lisätään. Huippuosaamisen tukemisen sekä yhteenkuuluvuuden edistämisen välillä on luontainen jännite. Kannustamalla vaikuttajia kaikilla alueilla toimimaan huippuosaamisen edistämiseksi voidaan kyseistä jännitettä hallita. Alueiden komitea on lisäksi aloittanut tutkimuksen alueiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten rakenteellisista valmiuksista ja motivaatiosta panostaa tutkimukseen ja kehitykseen. Siinä keskitytään muun muassa tutkimuksen ja kehityksen, rakennerahastojen sekä innovointia koskevien kysymysten välisiin yhteyksiin. |
| --- | --- |

5.2

Komitea toivoo, että puiteohjelman ja rakennerahastojen välisiä yhteyksiä lisätään. Huippuosaamisen tukemisen sekä yhteenkuuluvuuden edistämisen välillä on luontainen jännite. Kannustamalla vaikuttajia kaikilla alueilla toimimaan huippuosaamisen edistämiseksi voidaan kyseistä jännitettä hallita. Alueiden komitea on lisäksi aloittanut tutkimuksen alueiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten rakenteellisista valmiuksista ja motivaatiosta panostaa tutkimukseen ja kehitykseen. Siinä keskitytään muun muassa tutkimuksen ja kehityksen, rakennerahastojen sekä innovointia koskevien kysymysten välisiin yhteyksiin.

| 5.3 | Alueiden komitea on tietoinen keskustelusta, jota unionissa käydään rahoitusnäkymistä. On kuitenkin erittäin tärkeää, että tästä uudesta aloitteesta pidetään kiinni, jos tarkasteltavana olevan ehdotuksen talousarviota pienennettäisiin. Kun ajatellaan ehdotuksessa esitettyjä tavoitteita, on ehdotettu talousarvio itse asiassa aivan liian pieni, ainoastaan noin 160 miljoonaa euroa (noin 2 prosenttia) ”Valmiudet”-ohjelman osuudesta (7,4 miljardia euroa). |
| --- | --- |

5.3

Alueiden komitea on tietoinen keskustelusta, jota unionissa käydään rahoitusnäkymistä. On kuitenkin erittäin tärkeää, että tästä uudesta aloitteesta pidetään kiinni, jos tarkasteltavana olevan ehdotuksen talousarviota pienennettäisiin. Kun ajatellaan ehdotuksessa esitettyjä tavoitteita, on ehdotettu talousarvio itse asiassa aivan liian pieni, ainoastaan noin 160 miljoonaa euroa (noin 2 prosenttia) ”Valmiudet”-ohjelman osuudesta (7,4 miljardia euroa).

| 5.4 | Ehdotuksesta puuttuvat selkeät tavoitteet yhdistää oppilaitoksissa tehtävä työ tutkimus- ja kehitystoiminnan kaupallistamisen kehittämiseen ja edistämiseen yhteistyössä yritysmaailman kanssa. Tämä voi johtua siitä, että innovointiosuudet on poistettu ja sijoitettu erityiseen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan. Kyseisten puiteohjelmien välisistä rajoista ja yhteyksistä on tiettyjä epäselvyyksiä, jotka komission tulee selvittää. Ei ole varmaa, että ongelmia ilmaantuu, mutta jos niin käy, komission on löydettävä malli, miten eri ohjelmat voivat toimia yhdessä entistä paremmin. Yhtenä esimerkkinä on kysymys riskipääomasta yhteisiin teknologia-aloitteitteisiin: voiko hanke saada markkinointivaiheessa tukea seitsemännestä puiteohjelmasta vai onko varoja kyseistä vaihetta varten haettava kilpailukyky- ja innovointiohjelmasta? |
| --- | --- |

5.4

Ehdotuksesta puuttuvat selkeät tavoitteet yhdistää oppilaitoksissa tehtävä työ tutkimus- ja kehitystoiminnan kaupallistamisen kehittämiseen ja edistämiseen yhteistyössä yritysmaailman kanssa. Tämä voi johtua siitä, että innovointiosuudet on poistettu ja sijoitettu erityiseen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan. Kyseisten puiteohjelmien välisistä rajoista ja yhteyksistä on tiettyjä epäselvyyksiä, jotka komission tulee selvittää. Ei ole varmaa, että ongelmia ilmaantuu, mutta jos niin käy, komission on löydettävä malli, miten eri ohjelmat voivat toimia yhdessä entistä paremmin. Yhtenä esimerkkinä on kysymys riskipääomasta yhteisiin teknologia-aloitteitteisiin: voiko hanke saada markkinointivaiheessa tukea seitsemännestä puiteohjelmasta vai onko varoja kyseistä vaihetta varten haettava kilpailukyky- ja innovointiohjelmasta?

| 5.5 | Myös tutkimusorganisaatiot tulee ottaa huomioon luontaisina yhdyssiteinä teknologian siirtoa ja yhteistä tuotekehitystä ajatellen. Erikoistumisen tarve on suuri ja vaihtelee sen mukaan, millainen on kunkin alueen elinkeinorakenne ja julkinen sektori. Olisi myös hyödyllistä, että komissio myös painottaisi EU:n välineiden hyödyntämisen merkitystä toteutettaessa sekä kansallisia että alueellisia innovointistrategioita sen lisäksi, että se tuo esille koheesiopoliittisia synergioita. |
| --- | --- |

5.5

Myös tutkimusorganisaatiot tulee ottaa huomioon luontaisina yhdyssiteinä teknologian siirtoa ja yhteistä tuotekehitystä ajatellen. Erikoistumisen tarve on suuri ja vaihtelee sen mukaan, millainen on kunkin alueen elinkeinorakenne ja julkinen sektori. Olisi myös hyödyllistä, että komissio myös painottaisi EU:n välineiden hyödyntämisen merkitystä toteutettaessa sekä kansallisia että alueellisia innovointistrategioita sen lisäksi, että se tuo esille koheesiopoliittisia synergioita.

| 5.6 | Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että EU:n lähentymisalueilla — kuten kyseisiä alueita luonnehditaan rakennerahastojen yhteydessä — on merkittävää tutkimuspotentiaalia, joka voidaan vapauttaa. |
| --- | --- |

5.6

Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että EU:n lähentymisalueilla — kuten kyseisiä alueita luonnehditaan rakennerahastojen yhteydessä — on merkittävää tutkimuspotentiaalia, joka voidaan vapauttaa.

| 5.7 | Työmarkkina-aloja, jotka ovat muita aloja vähemmän tutkimuspainotteisia, mutta jotka edistävät merkittävästi talouskasvua unionissa ja Lissabonin prosessia, ei pidä jättää huomiotta. Nykyinen kuudes puiteohjelma kohdistuu pääasiassa tutkimusintensiivisiin toimijoihin. Rahoitustuki muita vähemmän tutkimusintensiivisille toimijoille jo olemassa olevaan teknologiaan tutustumiseksi mahdollistaa sellaisten innovaatioiden toteuttamisen, jotka muutoin eivät olisi mahdollisia. Kyseisille toimijoille on näin ollen tarjottava aiempaa merkittävämpi asema tutkimusohjelmassa. |
| --- | --- |

5.7

Työmarkkina-aloja, jotka ovat muita aloja vähemmän tutkimuspainotteisia, mutta jotka edistävät merkittävästi talouskasvua unionissa ja Lissabonin prosessia, ei pidä jättää huomiotta. Nykyinen kuudes puiteohjelma kohdistuu pääasiassa tutkimusintensiivisiin toimijoihin. Rahoitustuki muita vähemmän tutkimusintensiivisille toimijoille jo olemassa olevaan teknologiaan tutustumiseksi mahdollistaa sellaisten innovaatioiden toteuttamisen, jotka muutoin eivät olisi mahdollisia. Kyseisille toimijoille on näin ollen tarjottava aiempaa merkittävämpi asema tutkimusohjelmassa.

| 5.8 | Komitea suhtautuu myönteisesti ”Tiede yhteiskunnassa” -toimintaohjelmaan ja tähdentää, että kyse on uuteen puiteohjelmaan kuuluvasta merkittävästä alasta. |
| --- | --- |

5.8

Komitea suhtautuu myönteisesti ”Tiede yhteiskunnassa” -toimintaohjelmaan ja tähdentää, että kyse on uuteen puiteohjelmaan kuuluvasta merkittävästä alasta.

6   Alueiden komitean suositukset

| 6.1 | Alueiden komitea katsoo, että kestävän kehityksen sosiaalinen ja ekologinen ulottuvuus tulee sisällyttää tutkimuksen ja kehityksen seitsemänteen puiteohjelmaan entistä paremmin. |
| --- | --- |

6.1

Alueiden komitea katsoo, että kestävän kehityksen sosiaalinen ja ekologinen ulottuvuus tulee sisällyttää tutkimuksen ja kehityksen seitsemänteen puiteohjelmaan entistä paremmin.

| 6.2 | Alueiden komitea toivoo, että komissio omaksuu ennakoivan roolin ja tukee sosiaalisesti perusteltuihin tutkimusyhteisöihin liittyviä prosesseja, kuten aikanaan teknologiayhteisöjäkin eri tavoin. Alkuvaiheessa kyse voi olla esimerkiksi sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä koskevan idean kehittämisestä, eri sidosryhmien kannustamisesta kokoontumaan yhteen pitkän aikavälin visiota ja strategista tutkimuslinjausta varten, osallistumisesta eri foorumeihin tarkkailijana neuvojen ja tuen tarjoamiseksi sekä avoimuuden varmistamiseksi sekä tietynlaisesta hallinnollis-teknisestä tuesta. Tällä tavoin komissio lisää myös toteutuksen onnistumisen mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

6.2

Alueiden komitea toivoo, että komissio omaksuu ennakoivan roolin ja tukee sosiaalisesti perusteltuihin tutkimusyhteisöihin liittyviä prosesseja, kuten aikanaan teknologiayhteisöjäkin eri tavoin. Alkuvaiheessa kyse voi olla esimerkiksi sosiaalisesti perusteltuja tutkimusyhteisöjä koskevan idean kehittämisestä, eri sidosryhmien kannustamisesta kokoontumaan yhteen pitkän aikavälin visiota ja strategista tutkimuslinjausta varten, osallistumisesta eri foorumeihin tarkkailijana neuvojen ja tuen tarjoamiseksi sekä avoimuuden varmistamiseksi sekä tietynlaisesta hallinnollis-teknisestä tuesta. Tällä tavoin komissio lisää myös toteutuksen onnistumisen mahdollisuuksia.

| 6.3 | Alueiden komitea on pannut merkille, että paikallis- ja aluetason eri edustajat toimivat aktiivisesti kerätäkseen merkittävät toimijat yhteen kehittämään ideaa sosiaalisesti perustelluista tutkimusyhteisöistä. Komitea suhtautuu myönteisesti vuoropuhelun kehittämiseen komission, parlamentin, neuvoston, tutkimustoiminnan kansallisten rahoittajien, kuntien, maakuntien ja alueiden, tutkijoiden sekä muiden keskeisten toimijoiden kanssa ensi sijassa ikääntyvään väestöön liittyvästä aihepiiristä. |
| --- | --- |

6.3

Alueiden komitea on pannut merkille, että paikallis- ja aluetason eri edustajat toimivat aktiivisesti kerätäkseen merkittävät toimijat yhteen kehittämään ideaa sosiaalisesti perustelluista tutkimusyhteisöistä. Komitea suhtautuu myönteisesti vuoropuhelun kehittämiseen komission, parlamentin, neuvoston, tutkimustoiminnan kansallisten rahoittajien, kuntien, maakuntien ja alueiden, tutkijoiden sekä muiden keskeisten toimijoiden kanssa ensi sijassa ikääntyvään väestöön liittyvästä aihepiiristä.

| 6.4 | Alueiden komitea katsoo, että komission on kokonaisuudessaan varmistettava, ettei toteutus kärsi siitä, että eri pääosastot hallinnoivat puiteohjelmaa sekä kilpailukyky- ja innovointiohjelmaa. Lisäksi komission on selkeytettävä näiden kahden ohjelman välisiä rajoja. |
| --- | --- |

6.4

Alueiden komitea katsoo, että komission on kokonaisuudessaan varmistettava, ettei toteutus kärsi siitä, että eri pääosastot hallinnoivat puiteohjelmaa sekä kilpailukyky- ja innovointiohjelmaa. Lisäksi komission on selkeytettävä näiden kahden ohjelman välisiä rajoja.

| 6.5 | Alueiden komitea korostaa teknologisen kehityksen merkitystä seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Lisäksi on tärkeää luoda tiiviitä yhteisvaikutuksia kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) kanssa, jotta voidaan synnyttää uutta liiketoimintaa ja uusia työpaikkoja tietopohjaisiin yrityksiin kaikilla Euroopan alueilla. |
| --- | --- |

6.5

Alueiden komitea korostaa teknologisen kehityksen merkitystä seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Lisäksi on tärkeää luoda tiiviitä yhteisvaikutuksia kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) kanssa, jotta voidaan synnyttää uutta liiketoimintaa ja uusia työpaikkoja tietopohjaisiin yrityksiin kaikilla Euroopan alueilla.

| 6.6 | Alueiden komitea katsoo, että temaattisia painopisteitä on täydennettävä laaja-alaisilla kansaterveyteen sekä terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluihin liittyvillä kysymyksillä. Lisäksi tarvitaan tutkimusta kaupunkikehitykseen liittyvistä eri näkökohdista, jotka eivät koske yksinomaan ympäristöä. |
| --- | --- |

6.6

Alueiden komitea katsoo, että temaattisia painopisteitä on täydennettävä laaja-alaisilla kansaterveyteen sekä terveydenhuolto-, sairaanhoito- ja hoivapalveluihin liittyvillä kysymyksillä. Lisäksi tarvitaan tutkimusta kaupunkikehitykseen liittyvistä eri näkökohdista, jotka eivät koske yksinomaan ympäristöä.

| 6.7 | Kun otetaan huomioon pk-yritysten rooli Euroopan talouden moottoreina, AK ehdottaa, että seitsemännessä puiteohjelmassa pyritään tasapainottamaan laajat aloitteet ja pk-yrityksille tarkoitetut aloitteet esimerkiksi lisäämällä ”Tietämyksen alueet” -tavoitteen rahoitusta. |
| --- | --- |

6.7

Kun otetaan huomioon pk-yritysten rooli Euroopan talouden moottoreina, AK ehdottaa, että seitsemännessä puiteohjelmassa pyritään tasapainottamaan laajat aloitteet ja pk-yrityksille tarkoitetut aloitteet esimerkiksi lisäämällä ”Tietämyksen alueet” -tavoitteen rahoitusta.

| 6.8 | Alueiden komitea ehdottaa, että komissio tarkastelee mahdollisuuksia yksilöidä hyviä esimerkkejä eri sidosryhmien välisestä tiedeyhteistyöstä paikallistasolla. Tämä voitaisiin toteuttaa myös kilpailuna. |
| --- | --- |

6.8

Alueiden komitea ehdottaa, että komissio tarkastelee mahdollisuuksia yksilöidä hyviä esimerkkejä eri sidosryhmien välisestä tiedeyhteistyöstä paikallistasolla. Tämä voitaisiin toteuttaa myös kilpailuna.

| 6.9 | Alueiden komitea suosittaa, että neuvosto ja parlamentti hyväksyvät komission ehdotuksen seitsemännelle puiteohjelmalle myönnettävästä 72 726 miljoonan euron talousarviosta. |
| --- | --- |

6.9

Alueiden komitea suosittaa, että neuvosto ja parlamentti hyväksyvät komission ehdotuksen seitsemännelle puiteohjelmalle myönnettävästä 72 726 miljoonan euron talousarviosta.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 22

1

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/27

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät”

(2006/C 115/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät”, KOM(2005) 120 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 31. maaliskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat 2005—2006” (CdR 147/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistaminen” (CdR 77/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto sosiaalipoliittisesta ohjelmasta” (CdR 80/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta ”Globalisaation sosiaalinen ulottuvuus — etujen laajempaa jakautumista edistävät EU:n poliittiset linjaukset” (CdR 328/2004 fin),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 23. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 148/2005 rev. 2, jonka esittelijä oli Irene Oldfather, Skotlannin parlamentin jäsen (UK/PSE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | on tyytyväinen tiedonantoon, sillä se on hyödyllinen panos yritysten rakenneuudistuksista ja työllisyyteen kohdistuvista vaikutuksista käytävään merkittävään keskusteluun. Rakenneuudistuksista on tullut vastaus markkinoiden muutoksiin, sisämarkkinoiden luomiseen ja maailmanlaajuistumiseen. Monet yritykset pitävät niitä keskeisenä tekijänä kilpailukyvyn ylläpitämiseksi. Lisäksi niitä voidaan pitää tilaisuutena luoda lisäarvoltaan merkittävää uutta toimintaa ja kestävällä pohjalla olevia työpaikkoja asianomaiselle alueelle. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen tiedonantoon, sillä se on hyödyllinen panos yritysten rakenneuudistuksista ja työllisyyteen kohdistuvista vaikutuksista käytävään merkittävään keskusteluun. Rakenneuudistuksista on tullut vastaus markkinoiden muutoksiin, sisämarkkinoiden luomiseen ja maailmanlaajuistumiseen. Monet yritykset pitävät niitä keskeisenä tekijänä kilpailukyvyn ylläpitämiseksi. Lisäksi niitä voidaan pitää tilaisuutena luoda lisäarvoltaan merkittävää uutta toimintaa ja kestävällä pohjalla olevia työpaikkoja asianomaiselle alueelle.

| 1.2 | on tyytyväinen, että taloudellisista rakenneuudistuksista keskustellaan kasvua koskevan Lissabonin strategian ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin yhteydessä. Alueiden komitea korostaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin merkitystä rakenneuudistuksista yksilöille ja paikallisyhteisöille koituvien haittavaikutusten lievittämisessä, ja toteaa tarpeen ryhtyä tässä suhteessa ehkäiseviin toimiin aina mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen, että taloudellisista rakenneuudistuksista keskustellaan kasvua koskevan Lissabonin strategian ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin yhteydessä. Alueiden komitea korostaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin merkitystä rakenneuudistuksista yksilöille ja paikallisyhteisöille koituvien haittavaikutusten lievittämisessä, ja toteaa tarpeen ryhtyä tässä suhteessa ehkäiseviin toimiin aina mahdollisuuksien mukaan.

| 1.3 | yhtyy käsitykseen, että on välttämätöntä varmistaa rakenneuudistusten hyvä hallinnointi, jossa otetaan huomioon sekä taloudelliset että yhteiskunnalliset seikat, ja että rakenneuudistusten on oltava osa Euroopan talouden pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa, jotta näillä muutoksilla voitaisiin todella vahvistaa sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.3

yhtyy käsitykseen, että on välttämätöntä varmistaa rakenneuudistusten hyvä hallinnointi, jossa otetaan huomioon sekä taloudelliset että yhteiskunnalliset seikat, ja että rakenneuudistusten on oltava osa Euroopan talouden pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa, jotta näillä muutoksilla voitaisiin todella vahvistaa sen kilpailukykyä.

| 1.4 | toteaa, että tiedonannossa käsitellään vain EU:n tasoa. Koska alue- ja paikallisviranomaisten ja jäsenvaltioiden rooli on merkittävä, alueiden komitea on pettynyt siihen, ettei tiedonanto ole laajempi ja ettei siinä tarkastella eri hallintotasojen vuorovaikutusta ja niiden roolia. EU:lla on kuitenkin toimivaltaa sellaisilla aloilla kuin yhtenäismarkkinoiden kehittäminen, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikka sekä Lissabonin ohjelma. On tärkeää, että komissio käsittelee näiden politiikkojen vaikutuksia talouden rakenneuudistuksiin ja päinvastoin. |
| --- | --- |

1.4

toteaa, että tiedonannossa käsitellään vain EU:n tasoa. Koska alue- ja paikallisviranomaisten ja jäsenvaltioiden rooli on merkittävä, alueiden komitea on pettynyt siihen, ettei tiedonanto ole laajempi ja ettei siinä tarkastella eri hallintotasojen vuorovaikutusta ja niiden roolia. EU:lla on kuitenkin toimivaltaa sellaisilla aloilla kuin yhtenäismarkkinoiden kehittäminen, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikka sekä Lissabonin ohjelma. On tärkeää, että komissio käsittelee näiden politiikkojen vaikutuksia talouden rakenneuudistuksiin ja päinvastoin.

| 1.5 | on samaa mieltä tiedonannossa esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan rakenneuudistusten kustannukset voivat olla korkeita sekä asianomaisten työntekijöiden kannalta että paikallis- ja aluetalouteen kohdistuvia haittavaikutuksia ajatellen. |
| --- | --- |

1.5

on samaa mieltä tiedonannossa esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan rakenneuudistusten kustannukset voivat olla korkeita sekä asianomaisten työntekijöiden kannalta että paikallis- ja aluetalouteen kohdistuvia haittavaikutuksia ajatellen.

| 1.6 | painottaa Euroopan muutoksenseurantakeskuksen tärkeää roolia parhaiden käytäntöjen korostamisessa. Se auttaa pohjustamaan rakenneuudistuksista ja yritystoiminnan siirtämisestä käytävää julkista keskustelua. |
| --- | --- |

1.6

painottaa Euroopan muutoksenseurantakeskuksen tärkeää roolia parhaiden käytäntöjen korostamisessa. Se auttaa pohjustamaan rakenneuudistuksista ja yritystoiminnan siirtämisestä käytävää julkista keskustelua.

TÄMÄNHETKISET HAASTEET

Alueiden komitea

| 1.7 | katsoo, että seuraavat syyt voivat johtaa rakenneuudistuksiin yritystasolla:






  — | unionin yhtenäismarkkinat ja talouksien avautuminen kansainväliselle kilpailulle |
| --- | --- | --- |

1.7

katsoo, että seuraavat syyt voivat johtaa rakenneuudistuksiin yritystasolla:

—

unionin yhtenäismarkkinat ja talouksien avautuminen kansainväliselle kilpailulle

| — | tekniset innovaatiot |
| --- | --- |

—

tekniset innovaatiot

| — | sääntelykehyksen kehittäminen |
| --- | --- |

—

sääntelykehyksen kehittäminen

| — | merkittävät kysynnän muutokset. |
| --- | --- |

—

merkittävät kysynnän muutokset.

| 1.8 | katsoo, että tiedonannossa olisi pitänyt tarkastella yksityiskohtaisemmin maailmanlaajuistumista ja monien työpaikkojen siirtymistä Euroopan unionin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että tiedonannossa olisi pitänyt tarkastella yksityiskohtaisemmin maailmanlaajuistumista ja monien työpaikkojen siirtymistä Euroopan unionin ulkopuolelle.

| 1.9 | katsoo, että työllisyyden alakohtaiset muutokset sekä työpaikkojen laatu ovat tärkeitä kysymyksiä työllisyys-, koulutus-, teollisuus- ja maatalouspolitiikan muotoilussa EU:n tasolla. Tiedonannossa todetaan, että vuosina 1977—2002 EU:ssa luotiin noin 30 miljoonaa työpaikkaa. Palvelualalle syntyi 44 miljoonaa työpaikkaa, kun taas teollisuudesta menetettiin 7 miljoonaa työpaikkaa ja maataloudesta 7,5 miljoonaa työpaikka. Korkeasti koulutettujen työllisyysaste on noussut 25,1 prosenttia ja keskiasteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden 14,2 prosenttia mutta heikosti koulutettujen vain 2,2 prosenttia. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että työllisyyden alakohtaiset muutokset sekä työpaikkojen laatu ovat tärkeitä kysymyksiä työllisyys-, koulutus-, teollisuus- ja maatalouspolitiikan muotoilussa EU:n tasolla. Tiedonannossa todetaan, että vuosina 1977—2002 EU:ssa luotiin noin 30 miljoonaa työpaikkaa. Palvelualalle syntyi 44 miljoonaa työpaikkaa, kun taas teollisuudesta menetettiin 7 miljoonaa työpaikkaa ja maataloudesta 7,5 miljoonaa työpaikka. Korkeasti koulutettujen työllisyysaste on noussut 25,1 prosenttia ja keskiasteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden 14,2 prosenttia mutta heikosti koulutettujen vain 2,2 prosenttia.

| 1.10 | tukee tiedonannossa esitettyä näkemystä, että sisämarkkinoiden syventyminen ja talouden avautuminen edistävät kasvua ja työllisyyttä. Alueiden komitea pitää myönteisenä myös sitä, että tiedonannossa tunnustetaan politiikkojen alueelliset vaikutukset sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuden tarve kyseisillä politiikan aloilla. |
| --- | --- |

1.10

tukee tiedonannossa esitettyä näkemystä, että sisämarkkinoiden syventyminen ja talouden avautuminen edistävät kasvua ja työllisyyttä. Alueiden komitea pitää myönteisenä myös sitä, että tiedonannossa tunnustetaan politiikkojen alueelliset vaikutukset sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuden tarve kyseisillä politiikan aloilla.

| 1.11 | tukee tiedonannossa esitetty näkemystä, että rakenneuudistusten seurauksiin voidaan vaikuttaa parantamalla työmarkkinoiden toimivuutta, vahvistamalla aktiivisia työllisyystoimia, ennakoimalla muutosta sekä ottamalla käyttöön mekanismeja, jotka helpottavat siirtymistä uusiin työtehtäviin. Alueiden komitea tahtoo myös painottaa alueellisen ja paikallisen talouden tehokkaiden kehitysstrategioiden merkitystä. Ne edistävät talouskasvua ja taloudellisen perustan monipuolistamista. Yritysten rakennemuutos tämänkaltaisissa talouksissa on helpommin hallittavissa. |
| --- | --- |

1.11

tukee tiedonannossa esitetty näkemystä, että rakenneuudistusten seurauksiin voidaan vaikuttaa parantamalla työmarkkinoiden toimivuutta, vahvistamalla aktiivisia työllisyystoimia, ennakoimalla muutosta sekä ottamalla käyttöön mekanismeja, jotka helpottavat siirtymistä uusiin työtehtäviin. Alueiden komitea tahtoo myös painottaa alueellisen ja paikallisen talouden tehokkaiden kehitysstrategioiden merkitystä. Ne edistävät talouskasvua ja taloudellisen perustan monipuolistamista. Yritysten rakennemuutos tämänkaltaisissa talouksissa on helpommin hallittavissa.

| 1.12 | toteaa, että Yhdysvaltojen Trade Adjustment Assistance Reform Act vuodelta 2002 on mainittu myönteisenä esimerkkinä talouden avaamisesta kaupalle sekä yritysten ja työntekijöiden tukemisesta. Alueiden komitea kuitenkin uskoo, että myös EU:ssa on monia esimerkkejä tuloksekkaalla julkisten tahojen myötävaikutuksella toteutetuista mallikelpoisista rakenneuudistuksista. |
| --- | --- |

1.12

toteaa, että Yhdysvaltojen Trade Adjustment Assistance Reform Act vuodelta 2002 on mainittu myönteisenä esimerkkinä talouden avaamisesta kaupalle sekä yritysten ja työntekijöiden tukemisesta. Alueiden komitea kuitenkin uskoo, että myös EU:ssa on monia esimerkkejä tuloksekkaalla julkisten tahojen myötävaikutuksella toteutetuista mallikelpoisista rakenneuudistuksista.

YHTEISÖN TASON RATKAISUT

i   Yleinen lähestymistapa

Alueiden komitea

| 1.13 | on samaa mieltä siitä, että rakenneuudistukseen vaikuttavien yhteisön politiikkojen koordinointia on tehostettava. Komitea on myös erittäin tyytyväinen aikomukseen perustaa työryhmä, johon osallistuvat rakennemuutokseen vaikuttavat komission yksiköt. |
| --- | --- |

1.13

on samaa mieltä siitä, että rakenneuudistukseen vaikuttavien yhteisön politiikkojen koordinointia on tehostettava. Komitea on myös erittäin tyytyväinen aikomukseen perustaa työryhmä, johon osallistuvat rakennemuutokseen vaikuttavat komission yksiköt.

| 1.14 | kannattaa rakenneuudistuksiin vaikuttavien yhteisön politiikkojen tutkimista, jotta voidaan tehdä tarvittavat politiikan muutokset. |
| --- | --- |

1.14

kannattaa rakenneuudistuksiin vaikuttavien yhteisön politiikkojen tutkimista, jotta voidaan tehdä tarvittavat politiikan muutokset.

ii   Euroopan työllisyysstrategian uudistaminen

Alueiden komitea

| 1.15 | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä sovitut toimet pannaan täytäntöön tehokkaasti ja nopeasti. |
| --- | --- |

1.15

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä sovitut toimet pannaan täytäntöön tehokkaasti ja nopeasti.

| 1.16 | on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa esitetään Lissabonin strategian, Euroopan työllisyysstrategian ja EU:n rakennerahastojen väliset tärkeät yhteydet. Alueiden komitea korostaa komission Euroopan sosiaalirahaston yhteydessä ehdottamien mukauttamista ja rakenneuudistuksia tukevien toimien merkitystä. Alueiden komitea korostaa myös tarvetta korkeatasoiseen johtamiskoulutukseen, jonka lähtökohdaksi otetaan paikallistarpeet ja laaja-alainen kumppanuus, niin että työnantajilla ja työntekijöillä on taidot hallita muutosta tehokkaasti, ja on siten tyytyväinen muutosjohtajien kouluttamista koskeviin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

1.16

on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa esitetään Lissabonin strategian, Euroopan työllisyysstrategian ja EU:n rakennerahastojen väliset tärkeät yhteydet. Alueiden komitea korostaa komission Euroopan sosiaalirahaston yhteydessä ehdottamien mukauttamista ja rakenneuudistuksia tukevien toimien merkitystä. Alueiden komitea korostaa myös tarvetta korkeatasoiseen johtamiskoulutukseen, jonka lähtökohdaksi otetaan paikallistarpeet ja laaja-alainen kumppanuus, niin että työnantajilla ja työntekijöillä on taidot hallita muutosta tehokkaasti, ja on siten tyytyväinen muutosjohtajien kouluttamista koskeviin ehdotuksiin.

| 1.17 | yhtyy täysin komission päätelmään, jossa todetaan, että ”muutoksen ennakointi on tehokkainta juuri paikallistasolla” ja että ”Euroopan unionin alue- ja koheesiopolitiikan on toimittava katalysaattorina” (1). |
| --- | --- |

1.17

yhtyy täysin komission päätelmään, jossa todetaan, että ”muutoksen ennakointi on tehokkainta juuri paikallistasolla” ja että ”Euroopan unionin alue- ja koheesiopolitiikan on toimittava katalysaattorina” (1).

| 1.18 | kehottaa jäsenvaltioita rahoittamaan alue- ja koheesiopolitiikkaa riittävästi, niin että se voi toimia muutoksen katalysaattorina. |
| --- | --- |

1.18

kehottaa jäsenvaltioita rahoittamaan alue- ja koheesiopolitiikkaa riittävästi, niin että se voi toimia muutoksen katalysaattorina.

| 1.19 | palauttaa mieliin, että sellaisissa maissa, jotka olivat unionin jäseniä jo ennen viimeisintä laajentumista, on vielä alueita, joiden lähentyminen yhteisön muihin alueisiin edellyttää, että rakennerahastojen ja koheesiorahaston avulla toteutettavia aluekehitystoimia jatketaan ainakin tietynpituisen siirtymäkauden ajan. |
| --- | --- |

1.19

palauttaa mieliin, että sellaisissa maissa, jotka olivat unionin jäseniä jo ennen viimeisintä laajentumista, on vielä alueita, joiden lähentyminen yhteisön muihin alueisiin edellyttää, että rakennerahastojen ja koheesiorahaston avulla toteutettavia aluekehitystoimia jatketaan ainakin tietynpituisen siirtymäkauden ajan.

iii   Yhteisön rahoitusvälineiden uudistaminen rakenneuudistusten ennakoinnin ja hallinnan tehostamiseksi

Alueiden komitea

| 1.20 | yhtyy tiedonannossa esitettyyn näkemykseen, että Euroopan työllisyysstrategian ja EU:n rakennerahastojen lisäksi seitsemäs puiteohjelma ja EU:n koulutusohjelmat voivat auttaa kehittämään kilpailukykyistä, liikkuvuutta edistävää osaamistaloutta. |
| --- | --- |

1.20

yhtyy tiedonannossa esitettyyn näkemykseen, että Euroopan työllisyysstrategian ja EU:n rakennerahastojen lisäksi seitsemäs puiteohjelma ja EU:n koulutusohjelmat voivat auttaa kehittämään kilpailukykyistä, liikkuvuutta edistävää osaamistaloutta.

| 1.21 | ehdottaa, että tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin tarkoitettuja tukia korotetaan, sillä kyseisestä toiminnasta on suurta hyötyä hallinnoitaessa yritysten rakenneuudistusprosesseja ja lievitettäessä niiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia tietyille paikallisille ja alueellisille elinkeinoelämän sektoreille. |
| --- | --- |

1.21

ehdottaa, että tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin tarkoitettuja tukia korotetaan, sillä kyseisestä toiminnasta on suurta hyötyä hallinnoitaessa yritysten rakenneuudistusprosesseja ja lievitettäessä niiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia tietyille paikallisille ja alueellisille elinkeinoelämän sektoreille.

| 1.22 | panee merkille, ettei ole otettu huomioon rakennemuutosprosessien vaikuttavan eri tavoin miehiin ja naisiin. Koska asiaa ei ole huomioitu, on vaikea ryhtyä kunkin ongelmatilanteen edellyttämiin erityistoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.22

panee merkille, ettei ole otettu huomioon rakennemuutosprosessien vaikuttavan eri tavoin miehiin ja naisiin. Koska asiaa ei ole huomioitu, on vaikea ryhtyä kunkin ongelmatilanteen edellyttämiin erityistoimenpiteisiin.

| 1.23 | esittää huolensa EU:n jäsenvaltioiden välisissä neuvotteluissa kilpailutavoitetta varten osoitettujen määrärahojen alhaisesta tasosta. Rakennemuutos jatkuu edelleen kyseisillä aloilla ja monet alat tarvitsevat tukea aluetalouksien täydellistä uudistamista ja osaamistalouden luomista varten. |
| --- | --- |

1.23

esittää huolensa EU:n jäsenvaltioiden välisissä neuvotteluissa kilpailutavoitetta varten osoitettujen määrärahojen alhaisesta tasosta. Rakennemuutos jatkuu edelleen kyseisillä aloilla ja monet alat tarvitsevat tukea aluetalouksien täydellistä uudistamista ja osaamistalouden luomista varten.

| 1.24 | toistaa tukensa komission ehdotukselle kasvun mukauttamiseen tarkoitetun rahaston perustamisesta rakennerahastojen toiminnasta vuosina 2007–2013 käytävien neuvotteluiden yhteydessä. |
| --- | --- |

1.24

toistaa tukensa komission ehdotukselle kasvun mukauttamiseen tarkoitetun rahaston perustamisesta rakennerahastojen toiminnasta vuosina 2007–2013 käytävien neuvotteluiden yhteydessä.

| 1.25 | on tyytyväinen uuteen sysäykseen, jonka ehdotus globalisaatioon mukautumista helpottavan rahaston perustamisesta tuo mukanaan. Rahaston tarkoituksena on torjua globalisaatioon liittyvien rakennemuutosten aiheuttamia vakavia taloudellisia tai sosiaalisia sokkivaikutuksia paikallis- ja aluetasolla silloin kun alue- ja paikallisviranomaiset eivät voi ennakoida kyseisiä muutoksia. |
| --- | --- |

1.25

on tyytyväinen uuteen sysäykseen, jonka ehdotus globalisaatioon mukautumista helpottavan rahaston perustamisesta tuo mukanaan. Rahaston tarkoituksena on torjua globalisaatioon liittyvien rakennemuutosten aiheuttamia vakavia taloudellisia tai sosiaalisia sokkivaikutuksia paikallis- ja aluetasolla silloin kun alue- ja paikallisviranomaiset eivät voi ennakoida kyseisiä muutoksia.

| 1.26 | korostaa YMP:n uudistuksen ja maaseudun kehittämispolitiikan merkitystä rakenneuudistusten maataloustyöntekijöille ja maaseutuyhteisöille aiheuttamien haittavaikutusten lievittämisessä ja painottaa erityisesti alueen omiin lähtökohtiin pohjautuvien kehittämistoimien hyödyllisyyttä. |
| --- | --- |

1.26

korostaa YMP:n uudistuksen ja maaseudun kehittämispolitiikan merkitystä rakenneuudistusten maataloustyöntekijöille ja maaseutuyhteisöille aiheuttamien haittavaikutusten lievittämisessä ja painottaa erityisesti alueen omiin lähtökohtiin pohjautuvien kehittämistoimien hyödyllisyyttä.

iv   Teollisuus- ja yrityspolitiikka

Alueiden komitea

| 1.27 | tukee EU:n huhtikuussa 2004 teollisuus- ja yrityspolitiikkaa tarkistettaessa omaksumaa lähestymistapaa. Tarkistuksen yhteydessä parannettiin yritysten sääntelykehystä, tuettiin kilpailukyvyn ja innovoinnin kehittämistä ja luotiin koordinoituja alakohtaisia toimia. |
| --- | --- |

1.27

tukee EU:n huhtikuussa 2004 teollisuus- ja yrityspolitiikkaa tarkistettaessa omaksumaa lähestymistapaa. Tarkistuksen yhteydessä parannettiin yritysten sääntelykehystä, tuettiin kilpailukyvyn ja innovoinnin kehittämistä ja luotiin koordinoituja alakohtaisia toimia.

| 1.28 | tukee tiedonannossa esitettyä ehdotusta, jonka mukaan Euroopan komissio erittelee alat, joilla tapahtuu nopeita ja kauaskantoisia muutoksia, ja keskittyy kaikki sidosryhmät kokoavien korkean tason ryhmien avulla analysoimaan kilpailukyvyn kehittymistä, ympäristöstä johtuvia uhkia ja mahdollisuuksia, aluetasoon kohdistuvia seurauksia sekä unionitason toimia muutoksen ennakoimiseksi ja tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.28

tukee tiedonannossa esitettyä ehdotusta, jonka mukaan Euroopan komissio erittelee alat, joilla tapahtuu nopeita ja kauaskantoisia muutoksia, ja keskittyy kaikki sidosryhmät kokoavien korkean tason ryhmien avulla analysoimaan kilpailukyvyn kehittymistä, ympäristöstä johtuvia uhkia ja mahdollisuuksia, aluetasoon kohdistuvia seurauksia sekä unionitason toimia muutoksen ennakoimiseksi ja tukemiseksi.

v   Kilpailupolitiikka

Alueiden komitea

| 1.29 | toteaa, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevat nykyiset suuntaviivat otettiin käyttöön lokakuussa 2004 kuulematta alueiden komiteaa tai Euroopan parlamenttia. |
| --- | --- |

1.29

toteaa, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevat nykyiset suuntaviivat otettiin käyttöön lokakuussa 2004 kuulematta alueiden komiteaa tai Euroopan parlamenttia.

| 1.30 | toteaa, että komissio julkaisi kesäkuussa 2005 valtiontuen toimintasuunnitelman (2), joka on alueiden komitean erillisen lausunnon aiheena. Alueiden komitea toteaa vielä, että valtiontuen toimintasuunnitelmassa ilmoitetaan pelastamis- ja rakenneuudistustukia koskevien suuntaviivojen arvioinnista ja tarkistuksesta vuosina 2007—2008. Alueiden komiteaa tulisi kuulla ennen uusien suuntaviivojen käyttöönottoa vuonna 2009. |
| --- | --- |

1.30

toteaa, että komissio julkaisi kesäkuussa 2005 valtiontuen toimintasuunnitelman (2), joka on alueiden komitean erillisen lausunnon aiheena. Alueiden komitea toteaa vielä, että valtiontuen toimintasuunnitelmassa ilmoitetaan pelastamis- ja rakenneuudistustukia koskevien suuntaviivojen arvioinnista ja tarkistuksesta vuosina 2007—2008. Alueiden komiteaa tulisi kuulla ennen uusien suuntaviivojen käyttöönottoa vuonna 2009.

| 1.31 | korostaa Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä laaditun asetusehdotuksen (KOM(2004) 492) merkitystä. Jos yritykset, jotka saavat tukea rahastoista, lopettavat tuotantotoiminnan ja lakkauttavat mahdollisesti työpaikkoja seitsemän vuoden kuluessa siitä, kun rahoituspäätös on annettu, niiden on maksettava takaisin vastaanottamansa summat (56 artikla). |
| --- | --- |

1.31

korostaa Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä laaditun asetusehdotuksen (KOM(2004) 492) merkitystä. Jos yritykset, jotka saavat tukea rahastoista, lopettavat tuotantotoiminnan ja lakkauttavat mahdollisesti työpaikkoja seitsemän vuoden kuluessa siitä, kun rahoituspäätös on annettu, niiden on maksettava takaisin vastaanottamansa summat (56 artikla).

vi   Ulkosuhteet

Alueiden komitea

| 1.32 | on tyytyväinen tiedonannossa esitettyyn toivomukseen, jonka mukaan sosiaalipoliittista ohjelmaa sovelletaan ulkoisiin toimiin ja että sen yhteydessä edistetään työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja hyväksyttäviä työoloja. Tiedonannossa todetaan edelleen, että sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteet sisältävät sosiaalisten perusoikeuksien edistämisen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja yritysten sosiaalisen vastuun kehittämisen sekä muutoksen ennakoivan hallinnan maailmanlaajuisen edistämisen. Tavoitteet ohjaavat EU:ta sen toimiessa kansainvälisten organisaatioiden, kuten ILO:n, OECD:n, YK:n, IMF:n, Maailmanpankin ja WTO:n kanssa. |
| --- | --- |

1.32

on tyytyväinen tiedonannossa esitettyyn toivomukseen, jonka mukaan sosiaalipoliittista ohjelmaa sovelletaan ulkoisiin toimiin ja että sen yhteydessä edistetään työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja hyväksyttäviä työoloja. Tiedonannossa todetaan edelleen, että sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteet sisältävät sosiaalisten perusoikeuksien edistämisen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja yritysten sosiaalisen vastuun kehittämisen sekä muutoksen ennakoivan hallinnan maailmanlaajuisen edistämisen. Tavoitteet ohjaavat EU:ta sen toimiessa kansainvälisten organisaatioiden, kuten ILO:n, OECD:n, YK:n, IMF:n, Maailmanpankin ja WTO:n kanssa.

vii   Muutoskumppanuuden lujittaminen

Alueiden komitea

| 1.33 | tukee tiedonannossa esitettyä toteamusta, että komissio pyrkii muutoskumppanuuteen vahvistamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, antamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskevan tiedonannon sekä perustamalla rakenneuudistuksia käsittelevän foorumin. |
| --- | --- |

1.33

tukee tiedonannossa esitettyä toteamusta, että komissio pyrkii muutoskumppanuuteen vahvistamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, antamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskevan tiedonannon sekä perustamalla rakenneuudistuksia käsittelevän foorumin.

| 1.34 | katsoo, että ensimmäinen rakenneuudistuksia käsittelevä foorumi, joka pidettiin kesäkuussa 2005, oli menestys, ja näkee mielellään foorumin muuttuvan säännölliseksi tapahtumaksi. Alueiden komitea on erityisen tyytyväinen aikeeseen keskittyä tulevassa foorumissa alue- ja paikallistasoon. |
| --- | --- |

1.34

katsoo, että ensimmäinen rakenneuudistuksia käsittelevä foorumi, joka pidettiin kesäkuussa 2005, oli menestys, ja näkee mielellään foorumin muuttuvan säännölliseksi tapahtumaksi. Alueiden komitea on erityisen tyytyväinen aikeeseen keskittyä tulevassa foorumissa alue- ja paikallistasoon.

| 1.35 | katsoo, että ehdotetussa tiedonannossa yritysten sosiaalisesta vastuusta olisi keskityttävä yritysten ja sidosryhmien toteuttamiin parhaisiin käytäntöihin rakenneuudistusten yhteydessä. Tiedonannossa todetaan, että yritykset, jotka kykenevät huolehtimaan rakenneuudistuksista sosiaalisesti vastuullisella tavalla, ovat usein niitä yrityksiä, jotka saavat markkinoiden kilpailukyvyn ja joustavuuden kannalta parempia tuloksia. Alueiden komitea pitää kyseisiä päätelmiä myönteisinä. |
| --- | --- |

1.35

katsoo, että ehdotetussa tiedonannossa yritysten sosiaalisesta vastuusta olisi keskityttävä yritysten ja sidosryhmien toteuttamiin parhaisiin käytäntöihin rakenneuudistusten yhteydessä. Tiedonannossa todetaan, että yritykset, jotka kykenevät huolehtimaan rakenneuudistuksista sosiaalisesti vastuullisella tavalla, ovat usein niitä yrityksiä, jotka saavat markkinoiden kilpailukyvyn ja joustavuuden kannalta parempia tuloksia. Alueiden komitea pitää kyseisiä päätelmiä myönteisinä.

| 1.36 | on tyytyväinen tiedonannossa esitettyyn ehdotukseen, että Euroopan muutoksenseurantakeskusta pyydetään seuraamaan rakenneuudistuksia ja tekemään määrää ja laatua koskeva analyysi julkisen keskustelun pohjaksi. |
| --- | --- |

1.36

on tyytyväinen tiedonannossa esitettyyn ehdotukseen, että Euroopan muutoksenseurantakeskusta pyydetään seuraamaan rakenneuudistuksia ja tekemään määrää ja laatua koskeva analyysi julkisen keskustelun pohjaksi.

viii   Lainsäädäntö- ja sopimuskehyksen mukauttaminen

| 1.37 | on tyytyväinen kyseisessä luvussa esitettyihin Lissabonin toimintaohjelmaan sisältyviin ehdotuksiin sääntely-, uudistus- ja yksinkertaistamistoimista sekä ehdotukseen laatia työoikeuden vihreä kirja, jossa tarkastellaan työn organisoinnin uusia muotoja ja työlainsäädännön roolia rakenneuudistuksen yhteydessä. Se antaisi mahdollisuuden tarkastella ”harkitun rakenneuudistuksen” kannustamista. Kyseisiin toimiin sisältyvät koulutusjaksot, sapattivapaat, työn jakaminen sekä etä- ja osa-aikatyö. Ne eivät ole niin haitallisia kuin aggressiivisempaan rakenneuudistukseen liittyvät pakolliset työpaikkojen lakkauttamiset. |
| --- | --- |

1.37

on tyytyväinen kyseisessä luvussa esitettyihin Lissabonin toimintaohjelmaan sisältyviin ehdotuksiin sääntely-, uudistus- ja yksinkertaistamistoimista sekä ehdotukseen laatia työoikeuden vihreä kirja, jossa tarkastellaan työn organisoinnin uusia muotoja ja työlainsäädännön roolia rakenneuudistuksen yhteydessä. Se antaisi mahdollisuuden tarkastella ”harkitun rakenneuudistuksen” kannustamista. Kyseisiin toimiin sisältyvät koulutusjaksot, sapattivapaat, työn jakaminen sekä etä- ja osa-aikatyö. Ne eivät ole niin haitallisia kuin aggressiivisempaan rakenneuudistukseen liittyvät pakolliset työpaikkojen lakkauttamiset.

ix   Yritysten rakenneuudistuksia ja eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten toinen kuulemisvaihe

| 1.38 | yhtyy tiedonannossa esitettyyn näkemykseen, että työmarkkinaosapuolten on osallistuttava aktiivisesti muutoksen ja rakenneuudistuksen ennakointiin ja hallintaan. |
| --- | --- |

1.38

yhtyy tiedonannossa esitettyyn näkemykseen, että työmarkkinaosapuolten on osallistuttava aktiivisesti muutoksen ja rakenneuudistuksen ennakointiin ja hallintaan.

| 1.39 | on tyytyväinen lähestymistapaan, jota komissio soveltaa huhtikuussa 2004 aloitetun yritysneuvostodirektiivin tarkistuksen yhteydessä. Komissio on esitellyt neljä sopimusalaa, jotka liittyvät yritysneuvostojen rooliin muutoksen ja rakenneuudistuksen ennakoimisessa ja hallitsemisessa. Sopimusaloihin sisältyvät parhaiden käytäntöjen käyttöönotto ja yhteiset lähestymistavat rakenneuudistukseen nähden. |
| --- | --- |

1.39

on tyytyväinen lähestymistapaan, jota komissio soveltaa huhtikuussa 2004 aloitetun yritysneuvostodirektiivin tarkistuksen yhteydessä. Komissio on esitellyt neljä sopimusalaa, jotka liittyvät yritysneuvostojen rooliin muutoksen ja rakenneuudistuksen ennakoimisessa ja hallitsemisessa. Sopimusaloihin sisältyvät parhaiden käytäntöjen käyttöönotto ja yhteiset lähestymistavat rakenneuudistukseen nähden.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | katsoo, että yritysten taloudelliset rakenneuudistukset ovat väistämätön osa uudistusprosessia luotaessa tulevaisuuteen suuntautuvaa osaamistaloutta, mutta korostaa tarvetta vahvistaa Euroopan yhteiskuntamallia rakennemuutoksen yksilöille ja paikallisyhteisöille aiheuttamien ongelmien lievittämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

katsoo, että yritysten taloudelliset rakenneuudistukset ovat väistämätön osa uudistusprosessia luotaessa tulevaisuuteen suuntautuvaa osaamistaloutta, mutta korostaa tarvetta vahvistaa Euroopan yhteiskuntamallia rakennemuutoksen yksilöille ja paikallisyhteisöille aiheuttamien ongelmien lievittämiseksi.

| 2.2 | yhtyy komission näkemykseen, että rakenneuudistusfoorumilla on arvokas rooli ja että tulevassa foorumissa olisi tarkasteltava alue- ja paikallistason rakennemuutoksia. |
| --- | --- |

2.2

yhtyy komission näkemykseen, että rakenneuudistusfoorumilla on arvokas rooli ja että tulevassa foorumissa olisi tarkasteltava alue- ja paikallistason rakennemuutoksia.

| 2.3 | kehottaa tutkimaan entistä tarkemmin julkisen vallan ratkaisuja yritysten rakenneuudistuksissa. Erityisesti tulisi tutkia EU:n, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason hallinnon rooleja ja vuorovaikutusta. Komitea kehottaa tutkimaan tarkoin myös rakenneuudistusten syitä ja erityisesti globalisaatiota. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa tutkimaan entistä tarkemmin julkisen vallan ratkaisuja yritysten rakenneuudistuksissa. Erityisesti tulisi tutkia EU:n, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason hallinnon rooleja ja vuorovaikutusta. Komitea kehottaa tutkimaan tarkoin myös rakenneuudistusten syitä ja erityisesti globalisaatiota.

| 2.4 | kehottaa rakentamaan EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallistason politiikat mieluummin työllisyyden kuin työpaikkojen turvaamisen pohjalle. Tämä tarkoittaisi siirtymistä elinikäisen työpaikan ajatuksesta (työpaikan turvaaminen) tilanteeseen, jossa työntekijät kehittäisivät taitojaan voidakseen vaihtaa entistä helpommin työpaikkaa (työllisyyden turvaaminen). |
| --- | --- |

2.4

kehottaa rakentamaan EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallistason politiikat mieluummin työllisyyden kuin työpaikkojen turvaamisen pohjalle. Tämä tarkoittaisi siirtymistä elinikäisen työpaikan ajatuksesta (työpaikan turvaaminen) tilanteeseen, jossa työntekijät kehittäisivät taitojaan voidakseen vaihtaa entistä helpommin työpaikkaa (työllisyyden turvaaminen).

| 2.5 | korostaa Euroopan muutoksenseurantakeskuksen roolia talouden rakenneuudistuksia koskevan ajantasaisen tiedon tarjoamisessa muutosten ennakoinnista ja hallinnasta käytävän keskustelun virittämiseksi. |
| --- | --- |

2.5

korostaa Euroopan muutoksenseurantakeskuksen roolia talouden rakenneuudistuksia koskevan ajantasaisen tiedon tarjoamisessa muutosten ennakoinnista ja hallinnasta käytävän keskustelun virittämiseksi.

| 2.6 | korostaa tarvetta lisätä EU:n politiikkojen koordinointia muutokseen sopeutumiseksi ja sen hallitsemiseksi ja ehdottaa samaan tapaan kuin komissio omissa suosituksissaan, että perus- ja ammattikoulutusta koskevat toimet on sisällytettävä niiden toimintalinjojen joukkoon, joiden koordinointia on tehostettava. |
| --- | --- |

2.6

korostaa tarvetta lisätä EU:n politiikkojen koordinointia muutokseen sopeutumiseksi ja sen hallitsemiseksi ja ehdottaa samaan tapaan kuin komissio omissa suosituksissaan, että perus- ja ammattikoulutusta koskevat toimet on sisällytettävä niiden toimintalinjojen joukkoon, joiden koordinointia on tehostettava.

| 2.7 | toivoo hyvin toimivaa Euroopan työllisyysstrategiaa, jolla on keskeinen asema muutokseen sopeutumisessa ja sen hallitsemisessa sekä työpaikkojen luomisessa kasvaville aloille. |
| --- | --- |

2.7

toivoo hyvin toimivaa Euroopan työllisyysstrategiaa, jolla on keskeinen asema muutokseen sopeutumisessa ja sen hallitsemisessa sekä työpaikkojen luomisessa kasvaville aloille.

| 2.8 | korostaa sitä seikkaa, että yritysten rakenneuudistuksia on helpompi hallita, kun alue- ja paikallisviranomaiset ovat suunnitelleet sellaisia talouskehityksen strategioita, jotka edistävät kasvua ja monipuolistavat taloutta. Tämä helpottaa entisten työntekijöiden uuden työpaikan hakua. |
| --- | --- |

2.8

korostaa sitä seikkaa, että yritysten rakenneuudistuksia on helpompi hallita, kun alue- ja paikallisviranomaiset ovat suunnitelleet sellaisia talouskehityksen strategioita, jotka edistävät kasvua ja monipuolistavat taloutta. Tämä helpottaa entisten työntekijöiden uuden työpaikan hakua.

| 2.9 | tunnustaa EU:n rakennerahastojen ja Euroopan sosiaalirahaston keskeisen roolin rakenneuudistuksissa ja muutoksen hallinnassa. Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita sopimaan siitä, että EU:lle myönnetään talousarvio, joka antaa alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden uudenaikaistaa talouksiaan ja siten vähentää rakenneuudistusten haittavaikutuksia yksittäisten yritysten tasolla, sillä ongelmat ovat laaja-alaisia ja ne vaikuttavat kaikenlaisiin alueisiin. |
| --- | --- |

2.9

tunnustaa EU:n rakennerahastojen ja Euroopan sosiaalirahaston keskeisen roolin rakenneuudistuksissa ja muutoksen hallinnassa. Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita sopimaan siitä, että EU:lle myönnetään talousarvio, joka antaa alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden uudenaikaistaa talouksiaan ja siten vähentää rakenneuudistusten haittavaikutuksia yksittäisten yritysten tasolla, sillä ongelmat ovat laaja-alaisia ja ne vaikuttavat kaikenlaisiin alueisiin.

| 2.10 | suosittelee EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan uudelleen kasvun mukauttamiseen tarkoitetun tai mukautumista globalisaatioon helpottavan rahaston perustamista EU:n rakennerahastojen yhteyteen, mikä antaisi EU:lle mahdollisuuden puuttua asiaan, jos alueellista ja paikallista taloutta kohtaa rakenneuudistuksen aiheuttama kriisi. AK:n mielestä kyseisestä rahastosta tulisi myöntää tukea vain, jos tietyt alueelliset kynnyskriteerit täyttyvät. Kyseisiä kriteereitä määriteltäessä otettaisiin huomioon niiden työntekijöiden suhteellinen määrä, joihin ennakoimattoman rakennemuutoksen aiheuttama kriisi kohdistuu, alueen työttömyysaste sekä rakennemuutoksen vaikutus alueen BKT:een. Komitea kannattaa näkemystä, jonka mukaan rahastosta tulisi tukea toimenpiteitä työntekijöihin kohdistuvien sokkivaikutusten lieventämiseksi muun muassa koulutuksen ja uudelleensijoittamisen avulla. Lisäksi komitea suosittaa, että kyseinen rahasto sisällytetään EU:n talousarvioon pysyvänä, itsenäisenä rahastona, jolla on oma vuosittainen kiinteä budjettinsa. AK kannattaa 1 miljardin euron suuruisten määrärahojen osoittamista vuosittain rahaston käyttöön. |
| --- | --- |

2.10

suosittelee EU:n jäsenvaltioita harkitsemaan uudelleen kasvun mukauttamiseen tarkoitetun tai mukautumista globalisaatioon helpottavan rahaston perustamista EU:n rakennerahastojen yhteyteen, mikä antaisi EU:lle mahdollisuuden puuttua asiaan, jos alueellista ja paikallista taloutta kohtaa rakenneuudistuksen aiheuttama kriisi. AK:n mielestä kyseisestä rahastosta tulisi myöntää tukea vain, jos tietyt alueelliset kynnyskriteerit täyttyvät. Kyseisiä kriteereitä määriteltäessä otettaisiin huomioon niiden työntekijöiden suhteellinen määrä, joihin ennakoimattoman rakennemuutoksen aiheuttama kriisi kohdistuu, alueen työttömyysaste sekä rakennemuutoksen vaikutus alueen BKT:een. Komitea kannattaa näkemystä, jonka mukaan rahastosta tulisi tukea toimenpiteitä työntekijöihin kohdistuvien sokkivaikutusten lieventämiseksi muun muassa koulutuksen ja uudelleensijoittamisen avulla. Lisäksi komitea suosittaa, että kyseinen rahasto sisällytetään EU:n talousarvioon pysyvänä, itsenäisenä rahastona, jolla on oma vuosittainen kiinteä budjettinsa. AK kannattaa 1 miljardin euron suuruisten määrärahojen osoittamista vuosittain rahaston käyttöön.

| 2.11 | suosittelee, että Euroopan unioni tarkastelee toimia maaseututalouksien monipuolistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi, niin että maatalouden rakenneuudistusten vakavia vaikutuksia voidaan lievittää. Komitea korostaa erityisesti alueiden omiin lähtökohtiin pohjautuvien kehittämistoimien merkittävää asemaa. |
| --- | --- |

2.11

suosittelee, että Euroopan unioni tarkastelee toimia maaseututalouksien monipuolistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi, niin että maatalouden rakenneuudistusten vakavia vaikutuksia voidaan lievittää. Komitea korostaa erityisesti alueiden omiin lähtökohtiin pohjautuvien kehittämistoimien merkittävää asemaa.

| 2.12 | on tyytyväinen teollisuus- ja yrityspolitiikkaa koskeviin ehdotuksiin ja suosittaa, että komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa nopeita muutoksia kokevien alojen tunnistamiseksi. |
| --- | --- |

2.12

on tyytyväinen teollisuus- ja yrityspolitiikkaa koskeviin ehdotuksiin ja suosittaa, että komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa nopeita muutoksia kokevien alojen tunnistamiseksi.

| 2.13 | toivoo tulevansa kuulluksi, kun pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia suuntaviivoja tarkistetaan vuosina 2007—2008. |
| --- | --- |

2.13

toivoo tulevansa kuulluksi, kun pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia suuntaviivoja tarkistetaan vuosina 2007—2008.

| 2.14 | suosittaa, että sosiaalipoliittista ohjelmaa koskevat kysymykset asetetaan keskeiseen rooliin neuvotteluissa kansainvälisten järjestöjen kanssa ja Dohan kehityskierroksella. |
| --- | --- |

2.14

suosittaa, että sosiaalipoliittista ohjelmaa koskevat kysymykset asetetaan keskeiseen rooliin neuvotteluissa kansainvälisten järjestöjen kanssa ja Dohan kehityskierroksella.

| 2.15 | korostaa, että muutosta ja rakenneuudistusta on hallittava vastuullisesti yrityksissä ja julkisen vallan eri tasoilla. On myös varmistettava, että työnantajat ovat tietoisia velvollisuuksistaan. Alueiden komitea katsoo, että tavoite voidaan saavuttaa EU:n tasolla monilla eri tavoin: vahvistamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, antamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskeva tiedonanto sekä käymällä neuvotteluja yritysneuvostodirektiivistä. |
| --- | --- |

2.15

korostaa, että muutosta ja rakenneuudistusta on hallittava vastuullisesti yrityksissä ja julkisen vallan eri tasoilla. On myös varmistettava, että työnantajat ovat tietoisia velvollisuuksistaan. Alueiden komitea katsoo, että tavoite voidaan saavuttaa EU:n tasolla monilla eri tavoin: vahvistamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, antamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskeva tiedonanto sekä käymällä neuvotteluja yritysneuvostodirektiivistä.

| 2.16 | kehottaa yrityksiä tarkastelemaan ensimmäiseksi ”harkitun rakenneuudistuksen” kannustamista. Mahdollisiin toimiin sisältyvät koulutusjaksot, sapattivapaat, työn jakaminen sekä etä- ja osa-aikatyö. Ne eivät ole niin haitallisia kuin aggressiivisempaan rakenneuudistukseen liittyvät pakolliset työpaikkojen lakkauttamiset sivutoimipaikkoja sulkemalla. |
| --- | --- |

2.16

kehottaa yrityksiä tarkastelemaan ensimmäiseksi ”harkitun rakenneuudistuksen” kannustamista. Mahdollisiin toimiin sisältyvät koulutusjaksot, sapattivapaat, työn jakaminen sekä etä- ja osa-aikatyö. Ne eivät ole niin haitallisia kuin aggressiivisempaan rakenneuudistukseen liittyvät pakolliset työpaikkojen lakkauttamiset sivutoimipaikkoja sulkemalla.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120 lopullinen, s. 12; alaviite.

1

(2)  KOM(2005) 107 lopullinen – CdR 225/2005.

2

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/32

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Demokratian toteuttaminen unionissa: lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien rooli”

(2006/C 115/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. kesäkuuta 2004 tekemän päätöksen antaa ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi laatia lausunto aiheesta ”Demokratian toteutuminen unionissa: alueparlamenttien rooli”,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan perustuslaista ja varsinkin toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevat määräykset,

ottaa huomioon lausuntonsa ”Sopimus Euroopan perustuslaista”, CdR 354/2003 fin (1),

ottaa huomioon13. lokakuuta 2005 antamansa lausunnon aiheesta ”Harkinta-aika: Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenne, kysymykset ja arviointi” (CdR 250/2005 fin),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 26. lokakuuta 2001 antaman julistuksen omaa lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden roolista yhteisön päätöksentekoprosessissa, CdR 191/2001 fin,

ottaa huomioon alueiden komitean ja Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen konferenssin (Conférence des assemblées législatives régionales européennes, CALRE) yhteisen toimintaohjelman vuosiksi 2003—2004,

ottaa huomioon Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen puheenjohtajien Reggio di Calabriassa 27.—28. lokakuuta 2003, Milanossa 26. lokakuuta 2004 ja Barcelonassa 24.—25. lokakuuta 2005 pitämissään kokouksissa antamat julistukset,

ottaa huomioon Oviedon asiakirjan, jolla perustettiin vuonna 1997 Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen konferenssi (CALRE) ja jossa vahvistetaan sen tavoitteet ja periaatteet,

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 22. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 221/2004 rev. 3) (esittelijä: Luc Van den Brande, Flaamilaisen parlamentin jäsen, senaatin jäsen, BE/PPE),

sekä

| 1. | katsoo, että tietyissä unionin jäsenvaltioissa alueet käyttävät lainsäädäntävaltaa ja että niillä niin muodoin on myös valtuudet soveltaa unionin lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

1.

katsoo, että tietyissä unionin jäsenvaltioissa alueet käyttävät lainsäädäntävaltaa ja että niillä niin muodoin on myös valtuudet soveltaa unionin lainsäädäntöä,

| 2. | katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden erityisiin toimivaltuuksiin lisätään sopimuksessa Euroopan perustuslaista nimenomaisesti toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvontaprosessiin liittyvä toimivaltuus ja että niillä siten on oma paikkansa Euroopan unionin demokraattisessa päätöksenteossa, |
| --- | --- |

2.

katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden erityisiin toimivaltuuksiin lisätään sopimuksessa Euroopan perustuslaista nimenomaisesti toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvontaprosessiin liittyvä toimivaltuus ja että niillä siten on oma paikkansa Euroopan unionin demokraattisessa päätöksenteossa,

| 3. | katsoo, että nyt käsillä olevan lausunnon aihe on rajattu lainsäädäntävaltaa käyttäville alueparlamenteille perustuslakisopimuksessa myönnettyihin toimivaltuuksiin, eikä lausunto näin ollen millään tapaa vähennä muiden poliittisten päätöksentekotahojen merkityksen tunnustamista, ja että tämän lausunnon suosituksia voidaan soveltaa asiaankuuluvin mukautuksin myös muilla poliittisen päätöksenteon tasoilla, |
| --- | --- |

3.

katsoo, että nyt käsillä olevan lausunnon aihe on rajattu lainsäädäntävaltaa käyttäville alueparlamenteille perustuslakisopimuksessa myönnettyihin toimivaltuuksiin, eikä lausunto näin ollen millään tapaa vähennä muiden poliittisten päätöksentekotahojen merkityksen tunnustamista, ja että tämän lausunnon suosituksia voidaan soveltaa asiaankuuluvin mukautuksin myös muilla poliittisen päätöksenteon tasoilla,

| 4. | katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit vastaavat tinkimättä päätöstensä täytäntöönpanosta ja että ne tämän vuoksi nimenomaisesti mainitaan perustuslakisopimukseen kuuluvassa pöytäkirjassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta, |
| --- | --- |

4.

katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit vastaavat tinkimättä päätöstensä täytäntöönpanosta ja että ne tämän vuoksi nimenomaisesti mainitaan perustuslakisopimukseen kuuluvassa pöytäkirjassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta,

| 5. | katsoo, että”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 3. maaliskuuta 2005 aiheesta ”Demokratian toteuttaminen unionissa: lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien ja alueellisten edustuselinten rooli” järjestämässä kuulemistilaisuudessa käydyt keskustelut vahvistavat, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien vaikutus Euroopan poliittiseen yhdentymisprosessiin lisääntyy jatkuvasti, |
| --- | --- |

5.

katsoo, että”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 3. maaliskuuta 2005 aiheesta ”Demokratian toteuttaminen unionissa: lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien ja alueellisten edustuselinten rooli” järjestämässä kuulemistilaisuudessa käydyt keskustelut vahvistavat, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien vaikutus Euroopan poliittiseen yhdentymisprosessiin lisääntyy jatkuvasti,

| 6. | katsoo, että perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessin tauko ei saa missään tapauksessa hillitä niitä aloitteita, joiden tavoitteena on alueparlamenttien saaminen paremmin mukaan demokratian toteuttamiseen unionissa sekä niiden osallistuminen yhteisön lainsäädännön kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja valvontaan, mikä on seurausta perustuslakisopimuksesta vallitsevasta poliittisesta yhteisymmärryksestä, |
| --- | --- |

6.

katsoo, että perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessin tauko ei saa missään tapauksessa hillitä niitä aloitteita, joiden tavoitteena on alueparlamenttien saaminen paremmin mukaan demokratian toteuttamiseen unionissa sekä niiden osallistuminen yhteisön lainsäädännön kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja valvontaan, mikä on seurausta perustuslakisopimuksesta vallitsevasta poliittisesta yhteisymmärryksestä,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | suosittaa, että nykyisiin perussopimuksiin sisällytetään pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta sekä pöytäkirja kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa; niillä voidaan tehostaa merkittävästi demokratiaa ja kansalaisten osallistumista Euroopan unionin päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

1.1

suosittaa, että nykyisiin perussopimuksiin sisällytetään pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta sekä pöytäkirja kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa; niillä voidaan tehostaa merkittävästi demokratiaa ja kansalaisten osallistumista Euroopan unionin päätöksentekoprosessiin.

| 1.2 | katsoo, että aluedemokratia edistää olennaisella tavalla kansalaisten osallisuutta politiikkaan ja että se niin ollen ansaitsee runsaasti huomiota Euroopan unionissa. Tästä syystä tulee vaaleilla valituille alue- ja paikallisedustajistoille antaa tunnustusta niiden panoksesta unionin lähentämiseen kansalaisiin päin. Tämä voi tapahtua muun muassa kutsumalla nämä hajautetun julkishallinnon itsenäiset kokonaisuudet osallistumaan täysipainoisesti päätöksentekoon. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että aluedemokratia edistää olennaisella tavalla kansalaisten osallisuutta politiikkaan ja että se niin ollen ansaitsee runsaasti huomiota Euroopan unionissa. Tästä syystä tulee vaaleilla valituille alue- ja paikallisedustajistoille antaa tunnustusta niiden panoksesta unionin lähentämiseen kansalaisiin päin. Tämä voi tapahtua muun muassa kutsumalla nämä hajautetun julkishallinnon itsenäiset kokonaisuudet osallistumaan täysipainoisesti päätöksentekoon.

| 1.3 | katsoo, että alueparlamentit edistävät unionin kansalaisuuden rakentamista siten, että samalla kunnioitetaan EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että alueparlamentit edistävät unionin kansalaisuuden rakentamista siten, että samalla kunnioitetaan EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.

| 1.4 | on vakuuttunut, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon lujittaminen, jota on harjoitettu useissa unionin jäsenvaltioissa, on tärkeä lisä sellaisen Euroopan rakentamistyössä, jota ohjaavat muun muassa demokratian, kansalaisläheisyyden ja hajauttamisen periaatteet. |
| --- | --- |

1.4

on vakuuttunut, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon lujittaminen, jota on harjoitettu useissa unionin jäsenvaltioissa, on tärkeä lisä sellaisen Euroopan rakentamistyössä, jota ohjaavat muun muassa demokratian, kansalaisläheisyyden ja hajauttamisen periaatteet.

| 1.5 | toteaa hajauttamisen edenneen merkittävällä tavalla Euroopan unionin kaikissa jäsenvaltioissa. Sen ansiosta alueista on kehkeytynyt tärkeitä poliittisia ja taloudellisia toimijoita Eurooppa-asioissa. |
| --- | --- |

1.5

toteaa hajauttamisen edenneen merkittävällä tavalla Euroopan unionin kaikissa jäsenvaltioissa. Sen ansiosta alueista on kehkeytynyt tärkeitä poliittisia ja taloudellisia toimijoita Eurooppa-asioissa.

| 1.6 | huomauttaa, että paikallis- ja alue-edustajistot ovat olennainen osa sitä demokratian toteuttamista, joka on kullekin Euroopan maalle ominainen. Valtiotasoa alempi julkishallinnon poliittinen taso tarvitsee tämän johdosta oman paikkansa eurooppalaisessa keskustelussa. |
| --- | --- |

1.6

huomauttaa, että paikallis- ja alue-edustajistot ovat olennainen osa sitä demokratian toteuttamista, joka on kullekin Euroopan maalle ominainen. Valtiotasoa alempi julkishallinnon poliittinen taso tarvitsee tämän johdosta oman paikkansa eurooppalaisessa keskustelussa.

| 1.7 | pitää valitettavana, että Laekenin julistuksen myönteisenä piirteenä ollut pyrkimys lainsäädäntävaltaa käyttäville alueparlamenteille annettujen toimivaltuuksien huomioonottamiseen ei ole johtanut siihen, että Euroopan perustuslaista tehdyssä sopimuksessa olisi myönnetty kyseisille alueille oikeus vedota suoraan tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

1.7

pitää valitettavana, että Laekenin julistuksen myönteisenä piirteenä ollut pyrkimys lainsäädäntävaltaa käyttäville alueparlamenteille annettujen toimivaltuuksien huomioonottamiseen ei ole johtanut siihen, että Euroopan perustuslaista tehdyssä sopimuksessa olisi myönnetty kyseisille alueille oikeus vedota suoraan tuomioistuimeen.

| 1.8 | on hyvillään siitä, että komitea on saanut oikeuden nostaa niitä säädöshankkeita koskeva kanne unionin tuomioistuimessa, joista siltä perustuslain mukaan on pyydettävä lausunto. Alueiden komitea pahoittelee samalla kuitenkin sitä, etteivät lainsäädäntävaltaa käyttävät alueet ole (vielä) saaneet oikeutta panna vireille oikeusjuttuja unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

1.8

on hyvillään siitä, että komitea on saanut oikeuden nostaa niitä säädöshankkeita koskeva kanne unionin tuomioistuimessa, joista siltä perustuslain mukaan on pyydettävä lausunto. Alueiden komitea pahoittelee samalla kuitenkin sitä, etteivät lainsäädäntävaltaa käyttävät alueet ole (vielä) saaneet oikeutta panna vireille oikeusjuttuja unionin tuomioistuimessa.

| 1.9 | toteaa näin ollen, että etenkin lainsäädäntävaltaa käyttävien alue-edustajistojen on käännyttävä sekä AK:n puoleen, jotta tämä tarpeen vaatiessa ryhtyisi edellä kuvattuun oikeustoimeen, että tarpeen mukaan toimittava kotimaansa kansallisen parlamentin suuntaan. |
| --- | --- |

1.9

toteaa näin ollen, että etenkin lainsäädäntävaltaa käyttävien alue-edustajistojen on käännyttävä sekä AK:n puoleen, jotta tämä tarpeen vaatiessa ryhtyisi edellä kuvattuun oikeustoimeen, että tarpeen mukaan toimittava kotimaansa kansallisen parlamentin suuntaan.

| 1.10 | tukee Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen konferenssin (CALRE) pyrkimyksiä hankkia alueiden parlamentaarisille elimille oikeus osallistua unionin päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

1.10

tukee Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen konferenssin (CALRE) pyrkimyksiä hankkia alueiden parlamentaarisille elimille oikeus osallistua unionin päätöksentekoprosessiin.

| 1.11 | viittaa eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa tehtyihin suosituksiin ja korostaa uudelleen, miten perusteltua on, että ne julkishallinnon tasot, jotka ovat vastuussa unionin säädösten täytäntöönpanosta, osallistuvat täysipainoisesti kyseisten säädösten valmisteluun ja unionin politiikan muotoiluun. Komitea katsoo, että sitäkin suuremmalla syyllä tämä koskee lainsäädäntävaltaa käyttäviä alue-edustajistoja, sillä niiden tehtäviin kuuluu hyväksyä aluesäädökset, joiden avulla unionin lainsäädäntöä sovelletaan. Sen vuoksi komitea kannattaa kyseisten edustajistojen aktiivista osallistumista lainsäädäntöä edeltävään kuulemisprosessiin sekä niitä edustavien järjestöjen välityksellä järjestelmälliseen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

1.11

viittaa eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa tehtyihin suosituksiin ja korostaa uudelleen, miten perusteltua on, että ne julkishallinnon tasot, jotka ovat vastuussa unionin säädösten täytäntöönpanosta, osallistuvat täysipainoisesti kyseisten säädösten valmisteluun ja unionin politiikan muotoiluun. Komitea katsoo, että sitäkin suuremmalla syyllä tämä koskee lainsäädäntävaltaa käyttäviä alue-edustajistoja, sillä niiden tehtäviin kuuluu hyväksyä aluesäädökset, joiden avulla unionin lainsäädäntöä sovelletaan. Sen vuoksi komitea kannattaa kyseisten edustajistojen aktiivista osallistumista lainsäädäntöä edeltävään kuulemisprosessiin sekä niitä edustavien järjestöjen välityksellä järjestelmälliseen vuoropuheluun.

| 1.12 | on pannut merkille erityyppiset ehdotukset ja aloitteet, joiden tarkoituksena on parlamenttienvälisen yhteistyön lujittaminen unionin tasolla. Komitean arvio on, että parlamenttienvälinen yhteistyö voi edistää Euroopan yhdentymistä. |
| --- | --- |

1.12

on pannut merkille erityyppiset ehdotukset ja aloitteet, joiden tarkoituksena on parlamenttienvälisen yhteistyön lujittaminen unionin tasolla. Komitean arvio on, että parlamenttienvälinen yhteistyö voi edistää Euroopan yhdentymistä.

| 1.13 | on myös sitä mieltä, että näiden ehdotusten hyödyllisyyttä ja toteutettavuutta täytyy tarkastella syvällisemmin ja että siinä yhteydessä pitää ennen muuta selvittää, ovatko mainitut ehdotukset omiaan voimistamaan alue-edustajistojen poliittista vaikutusta. |
| --- | --- |

1.13

on myös sitä mieltä, että näiden ehdotusten hyödyllisyyttä ja toteutettavuutta täytyy tarkastella syvällisemmin ja että siinä yhteydessä pitää ennen muuta selvittää, ovatko mainitut ehdotukset omiaan voimistamaan alue-edustajistojen poliittista vaikutusta.

| 1.14 | tähdentää lisäksi, että EU:ssa alkaneen, perustuslakitekstiä koskevan pohdintajakson ei millään tavoin tulisi merkitä sitä, että näistä pyrkimyksistä vetäydytään tai että ne hylätään. |
| --- | --- |

1.14

tähdentää lisäksi, että EU:ssa alkaneen, perustuslakitekstiä koskevan pohdintajakson ei millään tavoin tulisi merkitä sitä, että näistä pyrkimyksistä vetäydytään tai että ne hylätään.

| 1.15 | painottaa, että sopimukseen Euroopan perustuslaista kuuluva pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta on ensimmäinen tärkeä askel kohti lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien varsinaista tunnustamista. Pöytäkirjassa nimittäin määrätään, että kansallisten parlamenttien on tarvittaessa itse kuultava kyseisiä parlamentteja toissijaisuusperiaatteen soveltamista ja sen toteutumisen valvontaa ajatellen. |
| --- | --- |

1.15

painottaa, että sopimukseen Euroopan perustuslaista kuuluva pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta on ensimmäinen tärkeä askel kohti lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien varsinaista tunnustamista. Pöytäkirjassa nimittäin määrätään, että kansallisten parlamenttien on tarvittaessa itse kuultava kyseisiä parlamentteja toissijaisuusperiaatteen soveltamista ja sen toteutumisen valvontaa ajatellen.

| 1.16 | toteaa lisäksi, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamis- ja valvontamekanismit koskevat kaikkia alue-edustajistoja niille osoitettujen toimivaltuuksien mukaan. |
| --- | --- |

1.16

toteaa lisäksi, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamis- ja valvontamekanismit koskevat kaikkia alue-edustajistoja niille osoitettujen toimivaltuuksien mukaan.

| 1.17 | huomauttaa, että Euroopan komission eurooppalaista hallintotapaa koskevissa ehdotuksissa sekä sopimuksessa Euroopan perustuslaista vahvistetaan kiistattomasti, että EU on siirtynyt monitasoisen hallinnon järjestelmään, mistä luonnollisesti seuraa, että eri hallintolohkojen välisen suhteen on perustuttava horisontaaliseen kumppanuuteen, joka on käynnistetty tehokkaan ja yhtenäisen päätöksenteon varmistamiseksi, ja että poliittista valtaa käyttävien eri tasojen välistä toimivaltajakoa on selvennettävä, jotta saadaan tieto kunkin tahon toimivaltuuksista ja siitä, mikä taso kulloinkin kantaa poliittisen vastuun. |
| --- | --- |

1.17

huomauttaa, että Euroopan komission eurooppalaista hallintotapaa koskevissa ehdotuksissa sekä sopimuksessa Euroopan perustuslaista vahvistetaan kiistattomasti, että EU on siirtynyt monitasoisen hallinnon järjestelmään, mistä luonnollisesti seuraa, että eri hallintolohkojen välisen suhteen on perustuttava horisontaaliseen kumppanuuteen, joka on käynnistetty tehokkaan ja yhtenäisen päätöksenteon varmistamiseksi, ja että poliittista valtaa käyttävien eri tasojen välistä toimivaltajakoa on selvennettävä, jotta saadaan tieto kunkin tahon toimivaltuuksista ja siitä, mikä taso kulloinkin kantaa poliittisen vastuun.

| 1.18 | toteaa, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien osallistuminen alueiden komiteassa on Euroopan unioniin kuuluvien valtiota alempien hallintotasojen suurta monimuotoisuutta ilmentävä lisämahdollisuus, jonka ansiosta alueiden komitea ja lainsäädäntävaltaa käyttävät alue-edustajistot kykenevät tiivistämään yhteistyötään niin, että eurooppalaista aluedemokratiaa saatetaan vahvistaa, Euroopan perustuslakia koskevaan sopimukseen sisältyviä uusia toimivaltuuksia päästään toteuttamaan paremmin sekä pystytään soveltamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita asianmukaisesti. Kaiken tämän on tapahduttava koordinoidusti alueneuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

1.18

toteaa, että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien osallistuminen alueiden komiteassa on Euroopan unioniin kuuluvien valtiota alempien hallintotasojen suurta monimuotoisuutta ilmentävä lisämahdollisuus, jonka ansiosta alueiden komitea ja lainsäädäntävaltaa käyttävät alue-edustajistot kykenevät tiivistämään yhteistyötään niin, että eurooppalaista aluedemokratiaa saatetaan vahvistaa, Euroopan perustuslakia koskevaan sopimukseen sisältyviä uusia toimivaltuuksia päästään toteuttamaan paremmin sekä pystytään soveltamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita asianmukaisesti. Kaiken tämän on tapahduttava koordinoidusti alueneuvostojen kanssa.

| 1.19 | katsoo, että perustuslakisopimuksen kuuluminen lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien ratifioitavaksi tarjoaa tärkeän mahdollisuuden kohdistaa huomiota niiden tehtävään ja asemaan unionin rakenteellisessa kokonaisuudessa. |
| --- | --- |

1.19

katsoo, että perustuslakisopimuksen kuuluminen lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien ratifioitavaksi tarjoaa tärkeän mahdollisuuden kohdistaa huomiota niiden tehtävään ja asemaan unionin rakenteellisessa kokonaisuudessa.

2   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | toivoo, että alueparlamentit, aluevaltuustot ja paikallisviranomaiset osallistuvat niille myönnettyjen toimivaltuuksien mukaisesti ja aloitteellisesti institutionaalisella tasolla ja että ne otetaan varauksetta mukaan eurooppalaiseen keskusteluun ja unionin päätöksentekoprosessiin. Aivan erityisesti tämänhetkisen harkinta-ajan yhteydessä niiden on tietysti huolehdittava velvollisuuksistaan kansalaisia kohtaan. |
| --- | --- |

2.1

toivoo, että alueparlamentit, aluevaltuustot ja paikallisviranomaiset osallistuvat niille myönnettyjen toimivaltuuksien mukaisesti ja aloitteellisesti institutionaalisella tasolla ja että ne otetaan varauksetta mukaan eurooppalaiseen keskusteluun ja unionin päätöksentekoprosessiin. Aivan erityisesti tämänhetkisen harkinta-ajan yhteydessä niiden on tietysti huolehdittava velvollisuuksistaan kansalaisia kohtaan.

| 2.2 | kehottaa tässä yhteydessä, että alueparlamentit otetaan mukaan Euroopan parlamentin harkinta-ajan yhteyteen suunnittelemiin parlamentaarisiin foorumeihin eurooppalaisen vuoropuhelun edistämiseksi ja siten perustuslaillisesta kriisistä selviämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa tässä yhteydessä, että alueparlamentit otetaan mukaan Euroopan parlamentin harkinta-ajan yhteyteen suunnittelemiin parlamentaarisiin foorumeihin eurooppalaisen vuoropuhelun edistämiseksi ja siten perustuslaillisesta kriisistä selviämiseksi.

| 2.3 | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja eritoten lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit ovat konkreettisesti mukana lainsäädäntäprosessia edeltävässä vaiheessa ja ennen unionin säädösten antamista tapahtuvassa näkemystenvaihdossa ja että niitä kuullaan toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonnan ennakkovaroitusvaiheessa. |
| --- | --- |

2.3

suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja eritoten lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit ovat konkreettisesti mukana lainsäädäntäprosessia edeltävässä vaiheessa ja ennen unionin säädösten antamista tapahtuvassa näkemystenvaihdossa ja että niitä kuullaan toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonnan ennakkovaroitusvaiheessa.

| 2.4 | korostaa, että alueparlamentit on saatava täysimääräisesti osallistumaan Euroopan komission ehdottamaan K-suunnitelmaan ja siten keskustelemaan Euroopan unionin tulevaisuudesta ja kansalaisten odotuksista niin yhteisön aloitteiden kuin jäsenvaltioissa käytäviksi suositeltujen keskustelujenkin puitteissa. |
| --- | --- |

2.4

korostaa, että alueparlamentit on saatava täysimääräisesti osallistumaan Euroopan komission ehdottamaan K-suunnitelmaan ja siten keskustelemaan Euroopan unionin tulevaisuudesta ja kansalaisten odotuksista niin yhteisön aloitteiden kuin jäsenvaltioissa käytäviksi suositeltujen keskustelujenkin puitteissa.

| 2.5 | aikoo ryhtyä entistä aktiivisempaan yhteistoimintaan ja vuoropuheluun lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien kanssa edellä kuvatun osallistumisen optimoimiseksi. |
| --- | --- |

2.5

aikoo ryhtyä entistä aktiivisempaan yhteistoimintaan ja vuoropuheluun lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien kanssa edellä kuvatun osallistumisen optimoimiseksi.

| 2.6 | toteaa, että komitea aikoo alue- ja paikallisyhteisöjen ja niiden järjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä harkita tarkoin EU:n säädöksistä nostettavia kanteita koskevia ehdotuksia myöhemmin luotavien sisäisten menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

toteaa, että komitea aikoo alue- ja paikallisyhteisöjen ja niiden järjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä harkita tarkoin EU:n säädöksistä nostettavia kanteita koskevia ehdotuksia myöhemmin luotavien sisäisten menettelyjen mukaisesti.

| 2.7 | tulee toimimaan sen hyväksi, että lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit — unionin käyttämiä toimivaltuuksia ajatellen — voivat vaikuttaa kulloisenkin maan kansalliseen parlamentaariseen järjestelmään kuuluvina osina tai kansallisen parlamentin kamareina ja pystyvät myös kääntymään kotimaidensa kansallisten parlamenttien puoleen kanteen nostamiseksi unionin tuomioistuimessa toissijaisuusperiaatteen loukkaamisen vuoksi. |
| --- | --- |

2.7

tulee toimimaan sen hyväksi, että lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit — unionin käyttämiä toimivaltuuksia ajatellen — voivat vaikuttaa kulloisenkin maan kansalliseen parlamentaariseen järjestelmään kuuluvina osina tai kansallisen parlamentin kamareina ja pystyvät myös kääntymään kotimaidensa kansallisten parlamenttien puoleen kanteen nostamiseksi unionin tuomioistuimessa toissijaisuusperiaatteen loukkaamisen vuoksi.

| 2.8 | pyytää lainsäädäntävaltaa käyttäviä alueparlamentteja sekä alue-edustajistoja osallistumaan alueiden komitean laatiman selvityksen ”Toimivallan jako Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä — Luettelo toimivaltuuksista” (CdR 104/2004 fin) säännölliseen ajantasaistamiseen. |
| --- | --- |

2.8

pyytää lainsäädäntävaltaa käyttäviä alueparlamentteja sekä alue-edustajistoja osallistumaan alueiden komitean laatiman selvityksen ”Toimivallan jako Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä — Luettelo toimivaltuuksista” (CdR 104/2004 fin) säännölliseen ajantasaistamiseen.

| 2.9 | katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävissä alueparlamenteissa tulee harkita toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvonnasta vastaavan valiokunnan perustamista. Tämä parlamentaarinen valiokunta voisi siten olla edellä mainittujen verkostojen ensisijainen yhteyskumppani. |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että lainsäädäntävaltaa käyttävissä alueparlamenteissa tulee harkita toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvonnasta vastaavan valiokunnan perustamista. Tämä parlamentaarinen valiokunta voisi siten olla edellä mainittujen verkostojen ensisijainen yhteyskumppani.

| 2.10 | pitää toivottavana, että niissä unionin jäsenvaltioissa, joissa on voimassa toimivaltajako valtakunnallisten ja aluetason instituutioiden välillä, tehtäisiin sitova sopimus, joka koskee toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan liittyvää ennakkovaroitusmenettelyä, jotta menettelyn avoimuus voidaan taata. Alueiden komitea tarjoutuu laatimaan yleiskatsauksen jäsenvaltioissa tehdyistä menettelytapasopimuksista. |
| --- | --- |

2.10

pitää toivottavana, että niissä unionin jäsenvaltioissa, joissa on voimassa toimivaltajako valtakunnallisten ja aluetason instituutioiden välillä, tehtäisiin sitova sopimus, joka koskee toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan liittyvää ennakkovaroitusmenettelyä, jotta menettelyn avoimuus voidaan taata. Alueiden komitea tarjoutuu laatimaan yleiskatsauksen jäsenvaltioissa tehdyistä menettelytapasopimuksista.

| 2.11 | suosittaa, että toissijaisuusperiaatteen valvontaprosessiin yhdistetään jäsenvaltioissa toteutettava sisäinen uudistusprosessi, jonka tarkoituksena on nykyisten perustuslaillisten rakenteiden puitteissa vahvistaa alueparlamenttien osallistumista lainsäädäntävallan käyttöön toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista ja valvontaa koskevassa pöytäkirjassa esitettyjen mekanismien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.11

suosittaa, että toissijaisuusperiaatteen valvontaprosessiin yhdistetään jäsenvaltioissa toteutettava sisäinen uudistusprosessi, jonka tarkoituksena on nykyisten perustuslaillisten rakenteiden puitteissa vahvistaa alueparlamenttien osallistumista lainsäädäntävallan käyttöön toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista ja valvontaa koskevassa pöytäkirjassa esitettyjen mekanismien mukaisesti.

| 2.12 | suosittaa, että alueparlamentit, joilla on ensi asteen toimivaltuuksia, hyödyntäisivät niitä unionin päätöksenteossa paitsi institutionaalisen asemansa myös verotusvaltuuksiensa pohjalta. |
| --- | --- |

2.12

suosittaa, että alueparlamentit, joilla on ensi asteen toimivaltuuksia, hyödyntäisivät niitä unionin päätöksenteossa paitsi institutionaalisen asemansa myös verotusvaltuuksiensa pohjalta.

| 2.13 | kehottaa painokkaasti Euroopan unionia ottamaan vastatakseen aluekeskustelun virittämisestä Euroopassa. Tätä keskustelua tulisi kaikella muotoa pyrkiä käymään niin, että Euroopan parlamentti, kansalliset parlamentit, alue- ja paikallisviranomaiset sekä varsinkin lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit ovat siinä yhteistuumin mukana. Yhteistyön käytännön ratkaisuista on syytä neuvotella seikkaperäisesti. Yhteistyösuhteen eurooppalaiseen demokratiaan tuoman lisäarvon täytyy asiaa punnittaessa olla ilmeinen. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa painokkaasti Euroopan unionia ottamaan vastatakseen aluekeskustelun virittämisestä Euroopassa. Tätä keskustelua tulisi kaikella muotoa pyrkiä käymään niin, että Euroopan parlamentti, kansalliset parlamentit, alue- ja paikallisviranomaiset sekä varsinkin lainsäädäntävaltaa käyttävät alueparlamentit ovat siinä yhteistuumin mukana. Yhteistyön käytännön ratkaisuista on syytä neuvotella seikkaperäisesti. Yhteistyösuhteen eurooppalaiseen demokratiaan tuoman lisäarvon täytyy asiaa punnittaessa olla ilmeinen.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/35

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Suuntaviivat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamiselle ja valvonnalle”

(2006/C 115/08)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 20. kesäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi laatia oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltaminen ja valvonta”,

ottaa huomioon valtioiden ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 allekirjoittaman sopimuksen Euroopan perustuslaista, erityisesti pöytäkirjan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta (jatkossa toissijaisuuspöytäkirja) (CIG 87/04 Rev. 1, CIG 87/04 Add 1 Rev 1, CIG 87/04 Add 2 Rev 1),

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta ”Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen -toimintapuitteiden täytäntöönpano” (KOM(2004) 432 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Euroopan unionia koskevan sopimuksen sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tarkistaminen” (CdR 136/95) ja lisälausuntonsa aiheesta ”Läheisyysperiaatteen soveltaminen Euroopan unionissa” (CdR 136/95 liite),

ottaa huomioon päätöslauselmansa hallitustenvälisen konferenssin tuloksista (CdR 305/97 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kohti todellista subsidiariteetin kulttuuria — Alueiden komitean vetoomus” (CdR 302/98) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Säädöskäytännön parantaminen 1998 — Yhteinen vastuu” (CdR 50/1999 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Alueiden ja paikallisyhteisöjen rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa” (CdR 51/1999 fin) (3),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vuoden 2000 hallitustenvälinen konferenssi” (CdR 53/1999) (4),

ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta ”Seuraava hallitustenvälinen konferenssi” (CdR 54/1999 fin) (5),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission kertomus Eurooppa-neuvostolle — Säädöskäytännön parantaminen 1999” (CdR 18/2000 fin) (6),

ottaa huomioon lausuntonsa komission kertomuksesta ”Parempi säädöskäytäntö 2002” ja komission tiedonannosta ”Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen” (CdR 62/2003 fin) (7),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Parempi säädöskäytäntö 2004 ja parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (CdR 121/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Sopimus Euroopan perustuslaista” (CdR 354/2003 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Harkinta-aika: Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenne, kysymykset ja arviointi” (CdR 250/2005 fin),

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan lokakuun 4. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 220/2004 rev. 3, jonka esittelijä oli Baden-Württembergin maapäivien puhemies Peter Straub, DE/PPE,

sekä

| 1) | katsoo, että alueiden komitean ehdotukset on viime vuosina sopimusten laatimisen puitteissa siirretty toissijaisuusperiaatetta kehitettäessä asteittain perussopimuksiin, |
| --- | --- |

1)

katsoo, että alueiden komitean ehdotukset on viime vuosina sopimusten laatimisen puitteissa siirretty toissijaisuusperiaatetta kehitettäessä asteittain perussopimuksiin,

| 2) | ottaa huomioon toukokuun 27. päivänä 2004 Berliinissä järjestämänsä ensimmäisen toissijaisuusperiaatetta käsittelevän kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

2)

ottaa huomioon toukokuun 27. päivänä 2004 Berliinissä järjestämänsä ensimmäisen toissijaisuusperiaatetta käsittelevän kokouksen tulokset,

| 3) | ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaa laajennetaan koskemaan myös alue- ja paikallisyhteisöjä (I-11 artikla) ja että näin konkretisoidaan perustuslakiin kirjattu periaate paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kunnioittamisesta (I-5 artiklan 1 kohta), |
| --- | --- |

3)

ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaa laajennetaan koskemaan myös alue- ja paikallisyhteisöjä (I-11 artikla) ja että näin konkretisoidaan perustuslakiin kirjattu periaate paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kunnioittamisesta (I-5 artiklan 1 kohta),

| 4) | ottaa huomioon, että Euroopan komission on lainsäädäntömenettelyä edeltävässä vaiheessa kuultava laajasti alue- ja paikallisyhteisöjä (toissijaisuuspöytäkirjan 2 artikla), |
| --- | --- |

4)

ottaa huomioon, että Euroopan komission on lainsäädäntömenettelyä edeltävässä vaiheessa kuultava laajasti alue- ja paikallisyhteisöjä (toissijaisuuspöytäkirjan 2 artikla),

| 5) | ottaa huomioon, että alueiden komitealla on alueiden ja kuntien institutionaalisena edustajana EU:ssa oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa oikeuksiensa turvaamiseksi (III-365 artiklan 3 kohta), |
| --- | --- |

5)

ottaa huomioon, että alueiden komitealla on alueiden ja kuntien institutionaalisena edustajana EU:ssa oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa oikeuksiensa turvaamiseksi (III-365 artiklan 3 kohta),

| 6) | ottaa huomioon, että alueiden komitea saa myös toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevan kanneoikeuden (III-365 artikla ja toissijaisuuspöytäkirjan 8 artikla), |
| --- | --- |

6)

ottaa huomioon, että alueiden komitea saa myös toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevan kanneoikeuden (III-365 artikla ja toissijaisuuspöytäkirjan 8 artikla),

| 7) | ottaa huomioon, että alueiden komitean tehtäväksi on yhdessä muiden toimielinten ja kansallisten parlamenttien kanssa annettu käsitellä komission vuosittaista selvitystä unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus) soveltamisesta (toissijaisuuspöytäkirjan 9 artikla), |
| --- | --- |

7)

ottaa huomioon, että alueiden komitean tehtäväksi on yhdessä muiden toimielinten ja kansallisten parlamenttien kanssa annettu käsitellä komission vuosittaista selvitystä unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus) soveltamisesta (toissijaisuuspöytäkirjan 9 artikla),

| 8) | ottaa huomioon, että luodaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisen poliittisen valvonnan takaamiseksi ennakkovaroitusjärjestelmä, jossa ensimmäistä kertaa osoitetaan rooli EU:n lainsäädäntöprosessissa myös kansallisille ja alueellisille parlamenteille (toissijaisuuspöytäkirjan 6 artikla), |
| --- | --- |

8)

ottaa huomioon, että luodaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisen poliittisen valvonnan takaamiseksi ennakkovaroitusjärjestelmä, jossa ensimmäistä kertaa osoitetaan rooli EU:n lainsäädäntöprosessissa myös kansallisille ja alueellisille parlamenteille (toissijaisuuspöytäkirjan 6 artikla),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta ja suositukset

1   Perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessin tilannetta koskevat alkuhuomautukset

Alueiden komitea

| 1.1 | panee merkille, että valtaosa jäsenvaltioista on jo ratifioinut perustuslakisopimuksen valitsemansa menettelyn mukaisesti ja että kahdessa jäsenvaltiossa sopimus on hylätty kansanäänestyksessä. |
| --- | --- |

1.1

panee merkille, että valtaosa jäsenvaltioista on jo ratifioinut perustuslakisopimuksen valitsemansa menettelyn mukaisesti ja että kahdessa jäsenvaltiossa sopimus on hylätty kansanäänestyksessä.

| 1.2 | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston 16.–17. kesäkuuta 2005 tekemään päätökseen pitää ratifiointiprosessissa ”pohdintatauko” ja katsoo, että kyseisen tauon aikana tulisikin pohtia, millä tavoin EU voisi sopeuttaa politiikkaansa läheisemmin kansalaistensa odotuksiin ja samalla parantaa kommunikointia heidän kanssaan. Komitea korostaa, että nimenomaan kansalaisia lähellä olevat alue- ja paikallisyhteisöjen edustajat voivat antaa tähän ratkaisevan panoksen myös tekemällä ehdotuksia ja aloitteita. |
| --- | --- |

1.2

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston 16.–17. kesäkuuta 2005 tekemään päätökseen pitää ratifiointiprosessissa ”pohdintatauko” ja katsoo, että kyseisen tauon aikana tulisikin pohtia, millä tavoin EU voisi sopeuttaa politiikkaansa läheisemmin kansalaistensa odotuksiin ja samalla parantaa kommunikointia heidän kanssaan. Komitea korostaa, että nimenomaan kansalaisia lähellä olevat alue- ja paikallisyhteisöjen edustajat voivat antaa tähän ratkaisevan panoksen myös tekemällä ehdotuksia ja aloitteita.

| 1.3 | painottaa paikallis- ja aluetason osallistumisen tärkeyttä ”pohdintataukoon” ja antaa suosituksia Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenteesta, kysymyksistä ja arvioinnista (CdR 250/2005 fin). |
| --- | --- |

1.3

painottaa paikallis- ja aluetason osallistumisen tärkeyttä ”pohdintataukoon” ja antaa suosituksia Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenteesta, kysymyksistä ja arvioinnista (CdR 250/2005 fin).

| 1.4 | korostaa, että eurooppalaisen politiikan mukauttamisella toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin sekä toissijaisuuden kulttuurin kehittämisellä voidaan ratkaisevasti vaikuttaa siihen, että kansalaisten luottamus eurooppalaiseen yhteistyöhön kasvaa ja torjuvissa kansanäänestyksissä ilmennyt epäilys pystytään häivyttämään. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että eurooppalaisen politiikan mukauttamisella toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin sekä toissijaisuuden kulttuurin kehittämisellä voidaan ratkaisevasti vaikuttaa siihen, että kansalaisten luottamus eurooppalaiseen yhteistyöhön kasvaa ja torjuvissa kansanäänestyksissä ilmennyt epäilys pystytään häivyttämään.

| 1.5 | pyytää näin ollen EU:n elimiä ja toimielimiä toteuttamaan perustuslakisopimuksen ratifioinnista riippumatta ja oikeudellisten mahdollisuuksiensa mukaisesti, välittömästi käytännössä erityisesti perustuslakisopimukseen sisältyvät toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet sekä näiden valvonnan. |
| --- | --- |

1.5

pyytää näin ollen EU:n elimiä ja toimielimiä toteuttamaan perustuslakisopimuksen ratifioinnista riippumatta ja oikeudellisten mahdollisuuksiensa mukaisesti, välittömästi käytännössä erityisesti perustuslakisopimukseen sisältyvät toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet sekä näiden valvonnan.

| 1.6 | pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että Euroopan unionin alueellinen ja paikallinen ulottuvuus otetaan uuden toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan mukaisesti paremmin huomioon järjestämällä laaja kuuleminen ennen jokaisen säädöksen hyväksymistä. Lisäksi jokaiseen ehdotukseen eurooppapuitelaiksi on liitettävä ”toissijaisuuden arviointiselvitys”, jossa komissio arvioi, millaisia lainsäädännöllisiä ja taloudellisia vaikutuksia puitelailla on alue- ja paikallisviranomaisten kannalta (CdR 121/2005, kohta 2.1.2). |
| --- | --- |

1.6

pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että Euroopan unionin alueellinen ja paikallinen ulottuvuus otetaan uuden toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan mukaisesti paremmin huomioon järjestämällä laaja kuuleminen ennen jokaisen säädöksen hyväksymistä. Lisäksi jokaiseen ehdotukseen eurooppapuitelaiksi on liitettävä ”toissijaisuuden arviointiselvitys”, jossa komissio arvioi, millaisia lainsäädännöllisiä ja taloudellisia vaikutuksia puitelailla on alue- ja paikallisviranomaisten kannalta (CdR 121/2005, kohta 2.1.2).

2   Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden poliittinen asema perustuslakisopimuksessa

Alueiden komitea

| 2.1 | on erittäin ilahtunut siitä, että vuodesta 1996 alkaen toteutetuilla perussopimusten eri uudistuksilla sekä 29. lokakuuta 2004 allekirjoitetulla sopimuksella perustuslaista on nyt täytetty lähes kaikki komitean kymmenen viime vuoden aikana esittämät toissijaisuusperiaatetta koskevat vaatimukset, erityisesti valmistelukunnan työn puitteissa. Tämä on osoitus alueiden komitean toimintakyvystä ja vaikutusvallasta EU:n lainsäädäntöprosessissa. |
| --- | --- |

2.1

on erittäin ilahtunut siitä, että vuodesta 1996 alkaen toteutetuilla perussopimusten eri uudistuksilla sekä 29. lokakuuta 2004 allekirjoitetulla sopimuksella perustuslaista on nyt täytetty lähes kaikki komitean kymmenen viime vuoden aikana esittämät toissijaisuusperiaatetta koskevat vaatimukset, erityisesti valmistelukunnan työn puitteissa. Tämä on osoitus alueiden komitean toimintakyvystä ja vaikutusvallasta EU:n lainsäädäntöprosessissa.

| 2.2 | pitää tervetulleena toissijaisuusperiaatteen uutta määrittelyä ja mahdollisuuttaan osallistua sen noudattamisen jälkiarviointiin. Komitea pitää myös myönteisenä, että sille kuten muillekin toimielimille ja kansallisille parlamenteille toimitetaan komission vuosittainen selvitys unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus — 9 artikla) soveltamisesta (CdR 354/2003 kohta 1.12). |
| --- | --- |

2.2

pitää tervetulleena toissijaisuusperiaatteen uutta määrittelyä ja mahdollisuuttaan osallistua sen noudattamisen jälkiarviointiin. Komitea pitää myös myönteisenä, että sille kuten muillekin toimielimille ja kansallisille parlamenteille toimitetaan komission vuosittainen selvitys unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus — 9 artikla) soveltamisesta (CdR 354/2003 kohta 1.12).

| 2.3 | korostaa, että alueiden komitea saa perustuslakisopimuksen sisältämien muutosten myötä tähänastisen lainsäädäntäelinten neuvonantajan roolin lisäksi tärkeän roolin toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvonnassa. Näin ollen komitean institutionaalinen rooli EU:ssa vahvistuu. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että alueiden komitea saa perustuslakisopimuksen sisältämien muutosten myötä tähänastisen lainsäädäntäelinten neuvonantajan roolin lisäksi tärkeän roolin toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valvonnassa. Näin ollen komitean institutionaalinen rooli EU:ssa vahvistuu.

| 2.4 | pyrkii kaikin tavoin valmistautumaan tämän uuden tehtävän täyttämiseen ja entistä tiiviimpään yhteistyöhön asianomaisten elinten ja edustamiensa alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

2.4

pyrkii kaikin tavoin valmistautumaan tämän uuden tehtävän täyttämiseen ja entistä tiiviimpään yhteistyöhön asianomaisten elinten ja edustamiensa alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa.

| 2.5 | korostaa, että uudistetun toissijaisuusperiaatteen soveltaminen, eli alueellisten ja paikallisten toimijoiden entistä tiiviimpi mukaan ottaminen prosessiin, voi olla keskeisessä asemassa, kun EU:n toimielinten politiikkoja ja toimia pyritään konkretisoimaan, sillä alueet ja paikallisyhteisöt voivat erityisen kansalaisläheisinä tahoina välittää EU:n toimielimille ehdotuksia sekä tuoda esiin konkreettisia paikallis- ja alueyhteisöjen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyviä tarpeita. Lisäksi paikallis- ja alueyhteisöt voivat osaltaan puolustaa eurooppalaisia arvoja kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

2.5

korostaa, että uudistetun toissijaisuusperiaatteen soveltaminen, eli alueellisten ja paikallisten toimijoiden entistä tiiviimpi mukaan ottaminen prosessiin, voi olla keskeisessä asemassa, kun EU:n toimielinten politiikkoja ja toimia pyritään konkretisoimaan, sillä alueet ja paikallisyhteisöt voivat erityisen kansalaisläheisinä tahoina välittää EU:n toimielimille ehdotuksia sekä tuoda esiin konkreettisia paikallis- ja alueyhteisöjen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyviä tarpeita. Lisäksi paikallis- ja alueyhteisöt voivat osaltaan puolustaa eurooppalaisia arvoja kansalaisten keskuudessa.

| 2.6 | pitää tervetulleena24. helmikuuta 2005 pidetyssä täysistunnossa komission puheenjohtajan Barroson esittämää tarjousta vahvistaa poliittista kumppanuutta komission kanssa ja kehittää edelleen vuonna 2001 tehtyä yhteistyösopimusta. Komitea muistuttaa, että se odottaa komission kanssa käytävää todellista vuoropuhelua, jota tulisi laajentaa koskemaan avainkysymyksiä (CdR 354/2003, kohta 1.18). |
| --- | --- |

2.6

pitää tervetulleena24. helmikuuta 2005 pidetyssä täysistunnossa komission puheenjohtajan Barroson esittämää tarjousta vahvistaa poliittista kumppanuutta komission kanssa ja kehittää edelleen vuonna 2001 tehtyä yhteistyösopimusta. Komitea muistuttaa, että se odottaa komission kanssa käytävää todellista vuoropuhelua, jota tulisi laajentaa koskemaan avainkysymyksiä (CdR 354/2003, kohta 1.18).

| 2.7 | pitää tervetulleena, että perustuslakisopimuksessa on komitean toistuvasti esittämien pyyntöjen (8) mukaisesti otettu käyttöön ensimmäistä kertaa selkeä toimivallan jaottelu (yksinomainen, jaettu, täydentävä toimivalta, I-12 artikla) ja määritelty entistä selkeämmin toimivaltuuksien jako EU:n, jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallisyhteisöjen välillä (I-13–I-18 artikla). |
| --- | --- |

2.7

pitää tervetulleena, että perustuslakisopimuksessa on komitean toistuvasti esittämien pyyntöjen (8) mukaisesti otettu käyttöön ensimmäistä kertaa selkeä toimivallan jaottelu (yksinomainen, jaettu, täydentävä toimivalta, I-12 artikla) ja määritelty entistä selkeämmin toimivaltuuksien jako EU:n, jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallisyhteisöjen välillä (I-13–I-18 artikla).

| 2.8 | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että toissijaisuusperiaate on dynaaminen poliittinen periaate, joka mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden mukauttamisen, jotka liittyvät EU:n toimielinten ja unionin julkiseen elämään osallistuvien elinten välisen jaetun toimivallan harjoittamiseen. Sen päätavoitteena on varmistaa, että päätökset tehdään EU:ssa sillä tasolla, jolla saavutetaan paras teho mahdollisimman lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

2.8

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että toissijaisuusperiaate on dynaaminen poliittinen periaate, joka mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden mukauttamisen, jotka liittyvät EU:n toimielinten ja unionin julkiseen elämään osallistuvien elinten välisen jaetun toimivallan harjoittamiseen. Sen päätavoitteena on varmistaa, että päätökset tehdään EU:ssa sillä tasolla, jolla saavutetaan paras teho mahdollisimman lähellä kansalaisia.

| 2.9 | toteaa, että toissijaisuusperiaate on dynaaminen periaate, joka joillakin aloilla voi merkitä ”enempää”, toisilla ”vähempää Eurooppaa” (CdR 302/98, kohta 1.1.5). |
| --- | --- |

2.9

toteaa, että toissijaisuusperiaate on dynaaminen periaate, joka joillakin aloilla voi merkitä ”enempää”, toisilla ”vähempää Eurooppaa” (CdR 302/98, kohta 1.1.5).

| 2.10 | korostaa, että Euroopan unionissa on olemassa tarve sekä yhdenmukaistamiselle että kehittyneen moninaisuuden säilyttämiselle. Komitea kannattaa sellaista Eurooppaa, jossa kansojen moninaisuus ja identiteetti voivat kehittyä ja toimia hedelmällisen kilpailun luomiseksi heikentämättä kuitenkaan EU:n sisäistä solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta (9). |
| --- | --- |

2.10

korostaa, että Euroopan unionissa on olemassa tarve sekä yhdenmukaistamiselle että kehittyneen moninaisuuden säilyttämiselle. Komitea kannattaa sellaista Eurooppaa, jossa kansojen moninaisuus ja identiteetti voivat kehittyä ja toimia hedelmällisen kilpailun luomiseksi heikentämättä kuitenkaan EU:n sisäistä solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta (9).

| 2.11 | muistuttaa siksi komissiota siitä, että toissijaisuusperiaatteen soveltaminen tarkoittaa mm. sitä, että tarkistetaan ennakolta, tarvitaanko EU:n lainsäädäntöaloitteita tietyissä tapauksissa lainkaan. |
| --- | --- |

2.11

muistuttaa siksi komissiota siitä, että toissijaisuusperiaatteen soveltaminen tarkoittaa mm. sitä, että tarkistetaan ennakolta, tarvitaanko EU:n lainsäädäntöaloitteita tietyissä tapauksissa lainkaan.

| 2.12 | korostaa, että perustuslakisopimukseen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan 1 kohdan mukaan kaikki EU:n elimet ovat velvoitettuja kyseisten periaatteiden noudattamiseen ja että niitä on sovellettava koko lainsäädäntöprosessin aikana, eli myös Euroopan parlamentissa ja ministerineuvostossa käytävissä neuvotteluissa. Näin ollen on erityisen tärkeää, että uusien toimivaltuuksiensa perusteella alueiden komitea saa tai kehittää tarvittavat resurssit erityisesti toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvomiseksi koko lainsäädäntöprosessin aikana ja tarvittaessa kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

2.12

korostaa, että perustuslakisopimukseen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan 1 kohdan mukaan kaikki EU:n elimet ovat velvoitettuja kyseisten periaatteiden noudattamiseen ja että niitä on sovellettava koko lainsäädäntöprosessin aikana, eli myös Euroopan parlamentissa ja ministerineuvostossa käytävissä neuvotteluissa. Näin ollen on erityisen tärkeää, että uusien toimivaltuuksiensa perusteella alueiden komitea saa tai kehittää tarvittavat resurssit erityisesti toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvomiseksi koko lainsäädäntöprosessin aikana ja tarvittaessa kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa.

| 2.13 | toteaa tyytyväisenä, että sisällyttämällä paikallinen taso toissijaisuusperiaatteen soveltamiseen on tehty selväksi, että kyse ei ole ainoastaan kansallisten ja alueellisten tasojen lainsäädäntöoikeuksien kunnioittamisesta, vaan että EU:n on myös varmistettava kaupunkien, kuntien ja alueiden oikeuksien kunnioittaminen paikallisen ja alueellisen itsehallinnon puitteissa. |
| --- | --- |

2.13

toteaa tyytyväisenä, että sisällyttämällä paikallinen taso toissijaisuusperiaatteen soveltamiseen on tehty selväksi, että kyse ei ole ainoastaan kansallisten ja alueellisten tasojen lainsäädäntöoikeuksien kunnioittamisesta, vaan että EU:n on myös varmistettava kaupunkien, kuntien ja alueiden oikeuksien kunnioittaminen paikallisen ja alueellisen itsehallinnon puitteissa.

| 2.14 | pitää sen sijaan valitettavana, että Amsterdamin sopimuksen toissijaisuuspöytäkirjan sisältämiä kriteerejä, joilla tarkistetaan EU:n säädösehdotuksen yhteensopivuus toissijaisuusperiaatteen kanssa, ei ole siirretty täysin uuteen toissijaisuuspöytäkirjaan. Komitea pyytääkin komissiota tulevaisuudessa osoittamaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisen puitteissa






  — | sisältyykö asiaan rajatylittäviä näkökohtia, joita ei voida ratkaista asianmukaisesti jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimin |
| --- | --- | --- |

2.14

pitää sen sijaan valitettavana, että Amsterdamin sopimuksen toissijaisuuspöytäkirjan sisältämiä kriteerejä, joilla tarkistetaan EU:n säädösehdotuksen yhteensopivuus toissijaisuusperiaatteen kanssa, ei ole siirretty täysin uuteen toissijaisuuspöytäkirjaan. Komitea pyytääkin komissiota tulevaisuudessa osoittamaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisen puitteissa

—

sisältyykö asiaan rajatylittäviä näkökohtia, joita ei voida ratkaista asianmukaisesti jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimin

| — | rikkoisivatko pelkät jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen omat toimet tai EU:n toimien puuttuminen sopimuksen määräyksiä tai haittaisivatko ne muulla tavalla jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen etuja |
| --- | --- |

—

rikkoisivatko pelkät jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen omat toimet tai EU:n toimien puuttuminen sopimuksen määräyksiä tai haittaisivatko ne muulla tavalla jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen etuja

| — | toisivatko EU-tason toimet laajuutensa tai vaikutuksensa vuoksi jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla toteutettaviin toimiin verrattuna mukanaan selkeitä etuja |
| --- | --- |

—

toisivatko EU-tason toimet laajuutensa tai vaikutuksensa vuoksi jäsenvaltioiden tai niiden alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla toteutettaviin toimiin verrattuna mukanaan selkeitä etuja

| 2.15 | katsoo, että toissijaisuusperiaatteen valvonnassa on otettava huomioon, voidaanko EU:n toimin saavuttaa mittakaava etuja ja lisäarvoa rajanylittävien ja ylikansallisten vaikutusten avulla. |
| --- | --- |

2.15

katsoo, että toissijaisuusperiaatteen valvonnassa on otettava huomioon, voidaanko EU:n toimin saavuttaa mittakaava etuja ja lisäarvoa rajanylittävien ja ylikansallisten vaikutusten avulla.

| 2.16 | korostaa, että kun EU:n lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen, se on laadittava siten, että kansallisille, alueellisille ja paikallisille päätöksille jää mahdollisimman suuri liikkumavara. EU:n sääntelyä on entistä vahvemmin rajoitettava sopimustavoitteiden kannalta välttämättömään määrään (suhteellisuusperiaate). Erityisesti työpaikkojen turvaamista ja luomista ajatellen on vältettävä kansalaisia ja taloutta rasittavaa tarpeetonta byrokratiaa. Komitea pitää siksi tervetulleena Euroopan komission toimia yhteisön säännöstön ajantasaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja kannattaa niiden tehostamista. |
| --- | --- |

2.16

korostaa, että kun EU:n lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen, se on laadittava siten, että kansallisille, alueellisille ja paikallisille päätöksille jää mahdollisimman suuri liikkumavara. EU:n sääntelyä on entistä vahvemmin rajoitettava sopimustavoitteiden kannalta välttämättömään määrään (suhteellisuusperiaate). Erityisesti työpaikkojen turvaamista ja luomista ajatellen on vältettävä kansalaisia ja taloutta rasittavaa tarpeetonta byrokratiaa. Komitea pitää siksi tervetulleena Euroopan komission toimia yhteisön säännöstön ajantasaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja kannattaa niiden tehostamista.

| 2.17 | pitää tässä yhteydessä valitettavana, että suhteellisuusperiaatetta koskevat määräykset eivät ole yhtä kattavia ja selkeitä kuin toissijaisuusperiaatetta koskevat määräykset, etenkin kun perustuslakisopimuksessa tunnustetaan alueellinen ja paikallinen itsehallinto-oikeus (I-5 artikla ja II osan johdanto) ja yli 70 prosentissa tapauksista EU:n säännösten toimeenpano on paikallis- ja alueyhteisöjen vastuulla. |
| --- | --- |

2.17

pitää tässä yhteydessä valitettavana, että suhteellisuusperiaatetta koskevat määräykset eivät ole yhtä kattavia ja selkeitä kuin toissijaisuusperiaatetta koskevat määräykset, etenkin kun perustuslakisopimuksessa tunnustetaan alueellinen ja paikallinen itsehallinto-oikeus (I-5 artikla ja II osan johdanto) ja yli 70 prosentissa tapauksista EU:n säännösten toimeenpano on paikallis- ja alueyhteisöjen vastuulla.

| 2.18 | muistuttaa tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen voimassaolevasta päätöksestä (10), jonka mukaan suhteellisuusperiaatteen näkökohtia on otettava huomioon jo siinä vaiheessa, kun arvioidaan suunnitellun säännöksen yhdenmukaisuutta toissijaisuusperiaatteen kanssa. Päätöksen mukaan periaatteita ei voida täysin erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

2.18

muistuttaa tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen voimassaolevasta päätöksestä (10), jonka mukaan suhteellisuusperiaatteen näkökohtia on otettava huomioon jo siinä vaiheessa, kun arvioidaan suunnitellun säännöksen yhdenmukaisuutta toissijaisuusperiaatteen kanssa. Päätöksen mukaan periaatteita ei voida täysin erottaa toisistaan.

| 2.19 | toteaa toissijaisuuskysymyksiä koskevan kanneoikeuden suhteen, että komitean ensisijaisena tavoitteena on alue- ja paikallistason mahdollisimman tehokas panos toissijaisuusperiaatteen soveltamisen parantamiseen komission säännösehdotusten laatimisesta aina niiden hyväksymiseen Euroopan parlamentissa ja ministerineuvostossa. |
| --- | --- |

2.19

toteaa toissijaisuuskysymyksiä koskevan kanneoikeuden suhteen, että komitean ensisijaisena tavoitteena on alue- ja paikallistason mahdollisimman tehokas panos toissijaisuusperiaatteen soveltamisen parantamiseen komission säännösehdotusten laatimisesta aina niiden hyväksymiseen Euroopan parlamentissa ja ministerineuvostossa.

| 2.20 | kehottaa siksi Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia, ministerineuvostoa ja kansallisia ja alueellisia parlamentteja luomaan todellisen toissijaisuuskulttuurin EU:ssa ja työskentelemään yhdessä sen puolesta, että toissijaisuusperiaate juurtuu pysyvästi EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien poliittisten päätöksentekijöiden tietoisuuteen, sekä käymään kestävää vuoropuhelua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamista edistävistä konkreettisista toimista. |
| --- | --- |

2.20

kehottaa siksi Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia, ministerineuvostoa ja kansallisia ja alueellisia parlamentteja luomaan todellisen toissijaisuuskulttuurin EU:ssa ja työskentelemään yhdessä sen puolesta, että toissijaisuusperiaate juurtuu pysyvästi EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien poliittisten päätöksentekijöiden tietoisuuteen, sekä käymään kestävää vuoropuhelua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamista edistävistä konkreettisista toimista.

| 2.21 | muistuttaa tässä yhteydessä toissijaisuusperiaatteen noudattamisen ja hyvän hallintotavan välisestä tiiviistä yhteydestä. Nämä periaatteet vahvistavat EU:n demokraattista legitiimiyttä ja avoimuutta sekä perustuslakisopimusta laajentamalla komission suorittamaa alue- ja paikallisyhteisöjen kuulemista lainsäädäntömenettelyä edeltävässä vaiheessa (toissijaisuuspöytäkirjan 2 artikla), minkä tulisi johtaa aitoon näkemystenvaihtoon. |
| --- | --- |

2.21

muistuttaa tässä yhteydessä toissijaisuusperiaatteen noudattamisen ja hyvän hallintotavan välisestä tiiviistä yhteydestä. Nämä periaatteet vahvistavat EU:n demokraattista legitiimiyttä ja avoimuutta sekä perustuslakisopimusta laajentamalla komission suorittamaa alue- ja paikallisyhteisöjen kuulemista lainsäädäntömenettelyä edeltävässä vaiheessa (toissijaisuuspöytäkirjan 2 artikla), minkä tulisi johtaa aitoon näkemystenvaihtoon.

| 2.22 | kehottaa kansallisia parlamentteja, jotka komitean tapaan ovat saaneet oikeuden nostaa kanteen Euroopan unionin tuomioistuimessa, aloittamaan komitean kanssa pysyvän vuoropuhelun yhteisten, toissijaisuuspöytäkirjan tehokasta toimeenpanoa edistävien strategioiden kehittämiseksi, kuulemaan paikallis- ja aluetasoa ja erityisesti toteuttamaan tehokkaasti ja avoimesti perustuslakisopimuksessa määrätyn, lainsäädäntävaltaa omaavien alueparlamenttien kuulemisen. |
| --- | --- |

2.22

kehottaa kansallisia parlamentteja, jotka komitean tapaan ovat saaneet oikeuden nostaa kanteen Euroopan unionin tuomioistuimessa, aloittamaan komitean kanssa pysyvän vuoropuhelun yhteisten, toissijaisuuspöytäkirjan tehokasta toimeenpanoa edistävien strategioiden kehittämiseksi, kuulemaan paikallis- ja aluetasoa ja erityisesti toteuttamaan tehokkaasti ja avoimesti perustuslakisopimuksessa määrätyn, lainsäädäntävaltaa omaavien alueparlamenttien kuulemisen.

| 2.23 | kehottaa alueellisia parlamentteja jatkamaan yhteistyötä alueiden komitean kanssa ja ryhtymään sisäisiin toimiin, jotka mahdollistavat nopean päätöksenteon ja tehokkaan tiedonvaihdon toissijaisuuskysymyksistä ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

2.23

kehottaa alueellisia parlamentteja jatkamaan yhteistyötä alueiden komitean kanssa ja ryhtymään sisäisiin toimiin, jotka mahdollistavat nopean päätöksenteon ja tehokkaan tiedonvaihdon toissijaisuuskysymyksistä ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa.

3   Alueiden komitean rooli toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden valvonnassa lainsäädäntömenettelyä edeltävästä vaiheesta Euroopan unionin tuomioistuimelle jätettävään kanteeseen

a)   Lainsäädäntömenettelyä edeltävä vaihe

Alueiden komitea

| 3.1 | korostaa, että säädöksen suunnitteluvaihe tarjoaa alueiden komitealle ja alueyhteisöille eniten mahdollisuuksia paikallis- ja alueulottuvuuden esilletuomiseksi, ja muistuttaa, että kutsumalla alueiden komitea hyvissä ajoin mukaan prosessiin ja ottamalla sen näkemykset huomioon voitaisiin välttää toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevia kanteita Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

3.1

korostaa, että säädöksen suunnitteluvaihe tarjoaa alueiden komitealle ja alueyhteisöille eniten mahdollisuuksia paikallis- ja alueulottuvuuden esilletuomiseksi, ja muistuttaa, että kutsumalla alueiden komitea hyvissä ajoin mukaan prosessiin ja ottamalla sen näkemykset huomioon voitaisiin välttää toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevia kanteita Euroopan unionin tuomioistuimessa.

| 3.2 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission on etukäteen kiinnitettävä huomiota ehdottamiensa säädösten taloudellisiin ja hallinnollisiin vaikutuksiin, ja katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskeviin selvityksiin kuuluu myös alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvien vaikutusten arviointi; ovathan nämä hallintotasot hyvin usein vastuussa EU:n uusiin aloitteisiin liittyvästä sääntelystä sekä niiden toteuttamisesta ja täytäntöönpanosta. Komitea pyytää Euroopan parlamenttia ottamaan samalla tavalla huomioon säädösehdotuksiin esittämiensä tarkistusten vaikutukset (CdR 354/2003, kohta 1.21). |
| --- | --- |

3.2

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission on etukäteen kiinnitettävä huomiota ehdottamiensa säädösten taloudellisiin ja hallinnollisiin vaikutuksiin, ja katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskeviin selvityksiin kuuluu myös alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvien vaikutusten arviointi; ovathan nämä hallintotasot hyvin usein vastuussa EU:n uusiin aloitteisiin liittyvästä sääntelystä sekä niiden toteuttamisesta ja täytäntöönpanosta. Komitea pyytää Euroopan parlamenttia ottamaan samalla tavalla huomioon säädösehdotuksiin esittämiensä tarkistusten vaikutukset (CdR 354/2003, kohta 1.21).

| 3.3 | korostaa, että komission tulisi käyttää mahdollisimman paljon puitelainsäädäntöä ja jättää kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten valittavaksi tarkoituksenmukaisimmat keinot ja menettelytavat tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

korostaa, että komission tulisi käyttää mahdollisimman paljon puitelainsäädäntöä ja jättää kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten valittavaksi tarkoituksenmukaisimmat keinot ja menettelytavat tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi.

| 3.4 | ehdottaa, että komissio esittää jo toissijaisuuspöytäkirjan 2 artiklan mukaisen kuulemismenettelyn puitteissa toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevat selvitykset, jotka sisältävät toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä vaikutustenarviointia koskevat perusteelliset tiedot. |
| --- | --- |

3.4

ehdottaa, että komissio esittää jo toissijaisuuspöytäkirjan 2 artiklan mukaisen kuulemismenettelyn puitteissa toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevat selvitykset, jotka sisältävät toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä vaikutustenarviointia koskevat perusteelliset tiedot.

| 3.5 | odottaa, että Euroopan komissio ottaa alueiden komitean säännöllisesti mukaan lainsäädäntövaihetta edeltävään kuulemisprosessiin toissijaisuuspöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

odottaa, että Euroopan komissio ottaa alueiden komitean säännöllisesti mukaan lainsäädäntövaihetta edeltävään kuulemisprosessiin toissijaisuuspöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti.

| 3.6 | odottaa, että alueiden komitealle annetaan tilaisuus osallistua komission vuosittain Eurooppa-neuvostolle esittämän toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevan selvityksen laatimiseen. Selvitykseen tulisi liittää alueiden komitean lausunto komission vuosittaisesta selvityksestä unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus) soveltamisesta. |
| --- | --- |

3.6

odottaa, että alueiden komitealle annetaan tilaisuus osallistua komission vuosittain Eurooppa-neuvostolle esittämän toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevan selvityksen laatimiseen. Selvitykseen tulisi liittää alueiden komitean lausunto komission vuosittaisesta selvityksestä unionin perustuslain I-11 artiklan (toissijaisuus ja suhteellisuus) soveltamisesta.

| 3.7 | ehdottaa, että EU:n toissijaisuuskulttuurin kehittämiseksi järjestetään vuosittain toissijaisuuskonferenssi, johon osallistuvat Euroopan komissio, ministerineuvosto, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin tuomioistuin, kansalliset parlamentit sekä alueelliset edustuselimet. Konferenssissa tulisi käsitellä ja arvioida toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen liittyviä edistysaskeleita, esteitä ja kehityssuuntia. |
| --- | --- |

3.7

ehdottaa, että EU:n toissijaisuuskulttuurin kehittämiseksi järjestetään vuosittain toissijaisuuskonferenssi, johon osallistuvat Euroopan komissio, ministerineuvosto, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin tuomioistuin, kansalliset parlamentit sekä alueelliset edustuselimet. Konferenssissa tulisi käsitellä ja arvioida toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen liittyviä edistysaskeleita, esteitä ja kehityssuuntia.

| 3.8 | on vakuuttunut siitä, että komitean mahdollisuuksia osallistua lainsäädäntömenettelyä edeltävään vaiheeseen on lisättävä entisestään, ja kehottaakin Euroopan komissiota kiinnittämään vuonna 2005 suoritettavan yhteistyösopimuksen tarkistuksen yhteydessä erityistä huomiota toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen ja komitean uuteen rooliin liittyviin yhteistyökysymyksiin. |
| --- | --- |

3.8

on vakuuttunut siitä, että komitean mahdollisuuksia osallistua lainsäädäntömenettelyä edeltävään vaiheeseen on lisättävä entisestään, ja kehottaakin Euroopan komissiota kiinnittämään vuonna 2005 suoritettavan yhteistyösopimuksen tarkistuksen yhteydessä erityistä huomiota toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen ja komitean uuteen rooliin liittyviin yhteistyökysymyksiin.

b)   Lainsäädäntöprosessi

Alueiden komitea

| 3.9 | korostaa, että komitealla on jo nykyisen neuvoa-antavan tehtävänsä perusteellakin oikeus tarkastella EU:n säädösehdotuksen yhdenmukaisuutta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kanssa ja toimittaa kantansa EU:n toimielimille ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.9

korostaa, että komitealla on jo nykyisen neuvoa-antavan tehtävänsä perusteellakin oikeus tarkastella EU:n säädösehdotuksen yhdenmukaisuutta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kanssa ja toimittaa kantansa EU:n toimielimille ja kansallisille parlamenteille.

| 3.10 | katsoo, että arvioidessaan toissijaisuusperiaatteen noudattamista komitean ei tulisi rajoittua pelkästään niihin kymmeneen alaan, joilla sen kuuleminen on pakollista, vaan sen tulisi pystyä itse vaikuttamaan ”kulkunsa suuntaan”. |
| --- | --- |

3.10

katsoo, että arvioidessaan toissijaisuusperiaatteen noudattamista komitean ei tulisi rajoittua pelkästään niihin kymmeneen alaan, joilla sen kuuleminen on pakollista, vaan sen tulisi pystyä itse vaikuttamaan ”kulkunsa suuntaan”.

| 3.11 | on tietoinen siitä, että kanneoikeus komitean omien oikeuksien puolustamiseksi tulee vahvistamaan AK:ta poliittisesti. |
| --- | --- |

3.11

on tietoinen siitä, että kanneoikeus komitean omien oikeuksien puolustamiseksi tulee vahvistamaan AK:ta poliittisesti.

| 3.12 | huomauttaa, että toisin kuin kansallisia parlamentteja, komiteaa eivät sido toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden vastaisten rikkomusten esilletuomiseen liittyvät määräajat ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

3.12

huomauttaa, että toisin kuin kansallisia parlamentteja, komiteaa eivät sido toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden vastaisten rikkomusten esilletuomiseen liittyvät määräajat ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa.

| 3.13 | päättää näin ollen ennakkovaroitusjärjestelmää ja AK:n kanneoikeuden käyttämistä koskevien määräaikojen vuoksi antaa työvaliokunnalle valtuudet tutkia komission esittämät, AK:n pakollisen kuulemisen alaan kuuluvat säädösehdotukset toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen kannalta ja antaa sen tehtäväksi toimittaa AK:n kannanotto EU:n toimielimille ja kansallisille parlamenteille. Työvaliokunnan menettelytavat on määriteltävä AK:n työjärjestyksen tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.13

päättää näin ollen ennakkovaroitusjärjestelmää ja AK:n kanneoikeuden käyttämistä koskevien määräaikojen vuoksi antaa työvaliokunnalle valtuudet tutkia komission esittämät, AK:n pakollisen kuulemisen alaan kuuluvat säädösehdotukset toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen kannalta ja antaa sen tehtäväksi toimittaa AK:n kannanotto EU:n toimielimille ja kansallisille parlamenteille. Työvaliokunnan menettelytavat on määriteltävä AK:n työjärjestyksen tarkistuksen yhteydessä.

| 3.14 | korostaa, että koko lainsäädäntäprosessin ajan säädösehdotuksia koskevien lausuntojen sisällön säilyttäminen kuuluu edelleen valiokuntien ja niiden esittelijöiden tehtäviin. |
| --- | --- |

3.14

korostaa, että koko lainsäädäntäprosessin ajan säädösehdotuksia koskevien lausuntojen sisällön säilyttäminen kuuluu edelleen valiokuntien ja niiden esittelijöiden tehtäviin.

| 3.15 | muistuttaa kuitenkin, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamistapojen arvioinnin seuranta on varmistettava lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa. Esittelijöiden on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, tehdäänkö parlamentissa ja ministerineuvostossa käytävien keskusteluiden perusteella tekstiin muutoksia, jotka rikkovat toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta vastaan. Tällaisista tapauksista tulee ilmoittaa komitealle (työvaliokunnalle). |
| --- | --- |

3.15

muistuttaa kuitenkin, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamistapojen arvioinnin seuranta on varmistettava lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa. Esittelijöiden on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, tehdäänkö parlamentissa ja ministerineuvostossa käytävien keskusteluiden perusteella tekstiin muutoksia, jotka rikkovat toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta vastaan. Tällaisista tapauksista tulee ilmoittaa komitealle (työvaliokunnalle).

| 3.16 | kehottaa näin ollen myös ministerineuvostoa ja Euroopan parlamenttia tarkastelemaan mahdollisuutta käynnistää neuvottelut yhteistyösopimuksen tekemisestä komitean kanssa, etenkin kun otetaan huomioon, että perustuslakisopimuksen mukaan (III-388 artikla) alueiden komiteaa on kuultava tietyillä aloilla ja että komitealle myönnetään lisää toimivaltuuksia toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvonnassa. Tässä yhteistyösopimuksessa tulisi toissijaisuusperiaatteen valvontaa koskevaa komitean toimivaltaa ajatellen määritellä erityisesti AK:n kuulemista koskevat menettelytavat ja AK:n ja parlamentin tai ministerineuvoston välinen tiedonvaihto yhteispäätösmenettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

3.16

kehottaa näin ollen myös ministerineuvostoa ja Euroopan parlamenttia tarkastelemaan mahdollisuutta käynnistää neuvottelut yhteistyösopimuksen tekemisestä komitean kanssa, etenkin kun otetaan huomioon, että perustuslakisopimuksen mukaan (III-388 artikla) alueiden komiteaa on kuultava tietyillä aloilla ja että komitealle myönnetään lisää toimivaltuuksia toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvonnassa. Tässä yhteistyösopimuksessa tulisi toissijaisuusperiaatteen valvontaa koskevaa komitean toimivaltaa ajatellen määritellä erityisesti AK:n kuulemista koskevat menettelytavat ja AK:n ja parlamentin tai ministerineuvoston välinen tiedonvaihto yhteispäätösmenettelyn puitteissa.

| 3.17 | aikoo jo ennen perustuslakisopimuksen voimaantuloa hyödyntää voimassa olevan oikeusjärjestyksen puitteissa koevaiheessa toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan liittyviä välineitä ja erityisesti sähköisen valvontaverkon perustamista alue- ja paikallisviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

3.17

aikoo jo ennen perustuslakisopimuksen voimaantuloa hyödyntää voimassa olevan oikeusjärjestyksen puitteissa koevaiheessa toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan liittyviä välineitä ja erityisesti sähköisen valvontaverkon perustamista alue- ja paikallisviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kanssa.

c)   Kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa

Alueiden komitea

| 3.18 | toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tähän asti toiminut hyvin pidättyvästi toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvonnan alalla. Tuomioistuin tarkistaa lähinnä, ovatko toimielimet täyttäneet velvoitteensa toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevien kannanottojen laatimiseksi. Sen sijaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ei ole arvioinut aineellisoikeudellisia seikkoja, paitsi selkeissä rikkomistapauksissa. Koska perustuslakisopimuksessa toissijaisuusperiaatteen ja sen valvonnan merkitys kasvaa huomattavasti, on seurattava, tehostaako tuomioistuin asiaan liittyviä toimiaan. |
| --- | --- |

3.18

toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tähän asti toiminut hyvin pidättyvästi toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvonnan alalla. Tuomioistuin tarkistaa lähinnä, ovatko toimielimet täyttäneet velvoitteensa toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevien kannanottojen laatimiseksi. Sen sijaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ei ole arvioinut aineellisoikeudellisia seikkoja, paitsi selkeissä rikkomistapauksissa. Koska perustuslakisopimuksessa toissijaisuusperiaatteen ja sen valvonnan merkitys kasvaa huomattavasti, on seurattava, tehostaako tuomioistuin asiaan liittyviä toimiaan.

| 3.19 | toteaa, että alueiden komitean on perustuslakisopimuksen III-365 artiklan perusteella nostettava kanne toissijaisuusperiaatteen rikkomisesta viimeistään kaksi kuukautta säädöksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

3.19

toteaa, että alueiden komitean on perustuslakisopimuksen III-365 artiklan perusteella nostettava kanne toissijaisuusperiaatteen rikkomisesta viimeistään kaksi kuukautta säädöksen voimaantulon jälkeen.

| 3.20 | pitää tervetulleena, että komitea saavuttaa kanneoikeuden myötä uuden legitiimiyden, joka koskee komitean oikeuksien turvaamista ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvomista sellaisissa tapauksissa, joissa sitä on kuultava. |
| --- | --- |

3.20

pitää tervetulleena, että komitea saavuttaa kanneoikeuden myötä uuden legitiimiyden, joka koskee komitean oikeuksien turvaamista ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvomista sellaisissa tapauksissa, joissa sitä on kuultava.

| 3.21 | katsoo, että komitea voi nostaa tuomioistuimessa toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevan kanteen, vaikka se ei lausunnossaan esittäisikään kielteistä näkemystä toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta vaan käsittelisi ainoastaan pakollisen tai vapaaehtoisen kuulemisen edellyttämiä näkökohtia. |
| --- | --- |

3.21

katsoo, että komitea voi nostaa tuomioistuimessa toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevan kanteen, vaikka se ei lausunnossaan esittäisikään kielteistä näkemystä toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta vaan käsittelisi ainoastaan pakollisen tai vapaaehtoisen kuulemisen edellyttämiä näkökohtia.

| 3.22 | aikoo soveltaa kanneoikeuttaan Euroopan unionin tuomioistuimessa vasta viimeisenä keinona, kun kaikki muut vaikutusmahdollisuudet on käytetty. |
| --- | --- |

3.22

aikoo soveltaa kanneoikeuttaan Euroopan unionin tuomioistuimessa vasta viimeisenä keinona, kun kaikki muut vaikutusmahdollisuudet on käytetty.

| 3.23 | päättää, että lähtökohtaisesti työvaliokunta päättää toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevan kanteen nostamisesta Euroopan unionin tuomioistuimessa. Mikäli määräajat antavat myöten, täysistunto tekee päätöksen työvaliokunnan ehdotuksesta. Kanteen nostamisen suuren merkityksen vuoksi komitea varaa kuitenkin täysistunnolle oikeuden muuttaa milloin tahansa työvaliokunnan päätöstä. Tarkat menettelytavat on määriteltävä AK:n työjärjestyksen tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.23

päättää, että lähtökohtaisesti työvaliokunta päättää toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevan kanteen nostamisesta Euroopan unionin tuomioistuimessa. Mikäli määräajat antavat myöten, täysistunto tekee päätöksen työvaliokunnan ehdotuksesta. Kanteen nostamisen suuren merkityksen vuoksi komitea varaa kuitenkin täysistunnolle oikeuden muuttaa milloin tahansa työvaliokunnan päätöstä. Tarkat menettelytavat on määriteltävä AK:n työjärjestyksen tarkistuksen yhteydessä.

| 3.24 | toteaa, että komitea aikoo alue- ja paikallisyhteisöjen ja niiden järjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä ottaa valppaasti vastaan EU:n säädöksistä nostettavia kanteita koskevia ehdotuksia myöhemmin luotavien sisäisten menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.24

toteaa, että komitea aikoo alue- ja paikallisyhteisöjen ja niiden järjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä ottaa valppaasti vastaan EU:n säädöksistä nostettavia kanteita koskevia ehdotuksia myöhemmin luotavien sisäisten menettelyjen mukaisesti.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 198, 14.7.1999, s. 73.

1

(2)  EYVL C 374, 23.12.1999, s. 11.

2

(3)  EYVL C 374, 23.12.1999, s. 25.

3

(4)  EYVL C 156, 6.6.2000, s. 6.

4

(5)  EYVL C 293, 13.10.1999, s. 74.

5

(6)  EYVL C 226, 8.8.2000, s. 60.

6

(7)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 38.

7

(8)  Lausunto aiheesta ”Toimivaltuuksien tarkoituksenmukaisempi jako ja määrittely Euroopan unionissa” (CdR 119/2002 fin).

8

(9)  CdR 308/98 fin.

9

(10)  Asia C 491/01.

10

---

LIITE

Toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskevan analyysitaulukon luonnos (1)

1   Euroopan komission asiakirja

2   Oikeusperusta

3   Toimen perustelu ja tavoite

| — | Perustuuko toimi EU:n yksinomaiseen toimivaltaan vai jäsenvaltioiden kanssa jaettuun toimivaltaan? |
| --- | --- |

—

Perustuuko toimi EU:n yksinomaiseen toimivaltaan vai jäsenvaltioiden kanssa jaettuun toimivaltaan?

| — | Ovatko toimen tavoitteet osa EU:n tehtäväkenttää? |
| --- | --- |

—

Ovatko toimen tavoitteet osa EU:n tehtäväkenttää?

| — | Tuottaako EU-tason toimi lisäarvoa? |
| --- | --- |

—

Tuottaako EU-tason toimi lisäarvoa?

| — | Onko mahdollisten jäsenvaltiotason toimien riittämättömyys osoitettu selkeästi? |
| --- | --- |

—

Onko mahdollisten jäsenvaltiotason toimien riittämättömyys osoitettu selkeästi?

| — | Olisiko toimen tavoite voitu saavuttaa tyydyttävällä tavalla paikallis- tai aluetasolla? |
| --- | --- |

—

Olisiko toimen tavoite voitu saavuttaa tyydyttävällä tavalla paikallis- tai aluetasolla?

4   Paikallis- ja alueulottuvuus

| — | Otetaanko toimessa huomioon paikallis- ja alueulottuvuus? |
| --- | --- |

—

Otetaanko toimessa huomioon paikallis- ja alueulottuvuus?

| — | Mitkä ovat ilmeiset seuraukset alue- ja paikallistason sääntelylle? |
| --- | --- |

—

Mitkä ovat ilmeiset seuraukset alue- ja paikallistason sääntelylle?

5   Välineiden valinta

| — | Onko valittu väline (direktiivi, asetus jne.) paras mahdollinen? |
| --- | --- |

—

Onko valittu väline (direktiivi, asetus jne.) paras mahdollinen?

6   Lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistaminen

| — | Vastaako ehdotettu toimi lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisen kriteereitä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla? |
| --- | --- |

—

Vastaako ehdotettu toimi lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisen kriteereitä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla?

| — | Mitä etuja tai rajoitteita toimesta seuraa paikallis- ja alueviranomaisille? |
| --- | --- |

—

Mitä etuja tai rajoitteita toimesta seuraa paikallis- ja alueviranomaisille?

7   Rahoitusarvio

| — | Euroopan komission ehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen arviointi |
| --- | --- |

—

Euroopan komission ehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen arviointi

| — | Toimen taloudelliset vaikutukset paikallis- ja alueyhteisöille |
| --- | --- |

—

Toimen taloudelliset vaikutukset paikallis- ja alueyhteisöille

8   Ulkoinen kuuleminen

| — | Onko kuulemisprosessissa otettu huomioon toimen paikallis- ja alueulottuvuus? |
| --- | --- |

—

Onko kuulemisprosessissa otettu huomioon toimen paikallis- ja alueulottuvuus?

| — | Onko paikallis- ja alueviranomaisia kuultu Euroopan komission aloitteesta? Oliko kuuleminen asianmukainen? |
| --- | --- |

—

Onko paikallis- ja alueviranomaisia kuultu Euroopan komission aloitteesta? Oliko kuuleminen asianmukainen?

9   Vaikutusanalyysi

| — | Onko Euroopan komission aloitteen vaikutuksia analysoitu? |
| --- | --- |

—

Onko Euroopan komission aloitteen vaikutuksia analysoitu?

| — | Onko alueellinen vaikutus otettu huomioon? |
| --- | --- |

—

Onko alueellinen vaikutus otettu huomioon?

10   Suhteellisuus

| — | Onko säädös soveltuva, tarpeellinen ja asianmukainen? |
| --- | --- |

—

Onko säädös soveltuva, tarpeellinen ja asianmukainen?

| — | Ovatko oikeusmuoto sekä sääntelyn laajuus ja määrä asianmukaisia? |
| --- | --- |

—

Ovatko oikeusmuoto sekä sääntelyn laajuus ja määrä asianmukaisia?

| — | Ovatko taloudellinen rasitus ja hallintotaakka asianmukaisia? |
| --- | --- |

—

Ovatko taloudellinen rasitus ja hallintotaakka asianmukaisia?

---

(1)  Käsillä oleva analyysitaulukko on laadittu alueiden komitean hallintouudistuksen toimena B 32, jonka tavoitteena on AK:n työjärjestyksen 51 artiklan mukaisesti sisällyttää AK:n lausuntojen rakenteeseen yhä laajemmin toissijaisuusperiaatteen noudattamista ja odotettavissa olevia hallinnollisia vaikutuksia sekä alue- ja paikallistasoon kohdistuvia taloudellisia vaikutuksia koskeva arviointi. Analyysitaulukon toimivuutta arvioidaan parhaillaan koelausuntojen pohjalta, ja sen käyttö yleistynee vuoden 2005 aikana. Analyysitaulukkoa täydennetään itse lausuntotekstiin sisällytettävällä poliittisella arvioinnilla ja erillisillä täytäntöönpanomääräyksillä.

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/42

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa”

(2006/C 115/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 5. heinäkuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”ulkosuhteet”-valiokunnan (RELEX) tehtäväksi oma-aloitteisen lausunnon laatiminen aiheesta ”Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa”,

ottaa huomioon RELEX-valiokunnan 30. kesäkuuta 2005 työvaliokunnalle toimitettavaksi hyväksymän asiakirjan ”Alueiden komitean ulkosuhdestrategia: suuntaviivat” (DI CdR 8/2005),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 hyväksymän RELEX-valiokunnan työohjelman (CdR 62/2005 pt 8 liite 6), etenkin asiakirjan kohdan 1.3,

ottaa huomioon23. helmikuuta 2005 antamansa lausunnon komission tiedonannosta ”Globalisaation sosiaalinen ulottuvuus” (CdR 328/2004 fin) (1),

ottaa huomioon9. lokakuuta 2003 antamansa lausunnon komission tiedonannosta ”Kauppapolitiikka ja kehitys — Kehitysmaiden auttaminen hyötymään kaupasta” (CdR 100/2003 fin) (2),

ottaa huomioon3. heinäkuuta 2003 antamansa lausunnon aiheesta ”Palvelukauppaa koskevasta WTO:n yleissopimuksesta käytävien neuvottelujen vaikutus paikallis- ja alueviranomaisiin” (CdR 103/2003 fin) (3),

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 artiklan,

ottaa huomioon23. ja 24. toukokuuta 2005 kokoontuneen neuvoston päätelmät, joissa huomioidaan erityisesti 12. huhtikuuta 2005 annetut komission tiedonannot,

ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 julkaiseman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuosituhattavoitteiden saavuttamisen nopeuttaminen — Euroopan unionin panos”, KOM(2005) 132 lopullinen,

ottaa huomioon komission 7. tammikuuta 2005 EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuudesta käynnistämän kuulemisen tulokset,

ottaa huomioon Brysselissä 16. ja 17. kesäkuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (10255/05), erityisesti päätelmien kohdan IV,

ottaa huomioon25. kesäkuuta 2005 allekirjoitetun tarkistetun Cotonoun sopimuksen,

ottaa huomioon komission 13. heinäkuuta 2005 julkaiseman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Ehdotus: neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julistus — Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, 'Eurooppalainen konsensus'”, KOM(2005) 311 lopullinen,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin 21. maaliskuuta 2005 esittämän raportin vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumisen nykytilasta ja tulevaisuudennäkymistä, joita tarkasteltiin syyskuussa 2005 New Yorkissa pidetyssä huippukokouksessa,

ottaa huomioon”ulkosuhteet”-valiokunnan 15. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 224/2005) (esittelijä: Corps-Nudsin kaupunginjohtaja Juliette Soulabaille, FR/PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Alueiden komitean tehtävänä on viestiä toimielimille unionin alue- ja paikallisyhteisöjen toteuttamien hajautettujen yhteistyöhankkeiden erityispiirteistä. |
| --- | --- |

1)

Alueiden komitean tehtävänä on viestiä toimielimille unionin alue- ja paikallisyhteisöjen toteuttamien hajautettujen yhteistyöhankkeiden erityispiirteistä.

| 2) | Jotta EU:n toiminta olisi tarkoituksenmukaista ja tehokasta toteutettaessa köyhyyden torjumiseen tähtääviä maailmanlaajuisia tavoitteita, on tärkeää ottaa huomioon niiden toimijoiden erityinen panos, joilla on luonnostaan kokemusta väestön tarpeita ja odotuksia vastaavan demokratian edistämisestä ja organisoinnista. |
| --- | --- |

2)

Jotta EU:n toiminta olisi tarkoituksenmukaista ja tehokasta toteutettaessa köyhyyden torjumiseen tähtääviä maailmanlaajuisia tavoitteita, on tärkeää ottaa huomioon niiden toimijoiden erityinen panos, joilla on luonnostaan kokemusta väestön tarpeita ja odotuksia vastaavan demokratian edistämisestä ja organisoinnista.

| 3) | Komissio on toimittanut komitealle ehdotuksen neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteiseksi julistukseksi ”Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, ’Eurooppalainen konsensus’”, KOM(2005) 311 lopullinen, |
| --- | --- |

3)

Komissio on toimittanut komitealle ehdotuksen neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteiseksi julistukseksi ”Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, ’Eurooppalainen konsensus’”, KOM(2005) 311 lopullinen,

hyväksyi 16. ja 17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitea kanta

1.1   Unionin kehitysyhteistyöpolitiikka

Alueiden komitea

| 1.1.1 | muistuttaa, että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta määrätään perustamissopimuksen 177—181 artiklassa ja että se on yksi Euroopan unionin ulkoisen toiminnan tärkeimmistä osa-alueista. |
| --- | --- |

1.1.1

muistuttaa, että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta määrätään perustamissopimuksen 177—181 artiklassa ja että se on yksi Euroopan unionin ulkoisen toiminnan tärkeimmistä osa-alueista.

| 1.1.2 | pitää soveliaana marraskuussa 2000 hyväksyttyä unionin kehitysyhteistyöpolitiikan uudistusta. Politiikan tärkeimpänä tavoitteena on torjua köyhyyttä kaikkialla maailmassa, ja sillä pyritään myös vastaisuudessa edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Politiikka perustuu vastaanottajamaiden kanssa harjoitettavaan kumppanuustoimintaan. Alueiden komitea korostaa YK:n vuosituhattavoitteiden ja niissä painotettavan köyhyyden vähentämisen merkitystä. Komitea tähdentää, että kyseisiä kunnianhimoisia tavoitteita ei voida saavuttaa ilman alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista. Tämä tulee ilmaista selvästi ja niille tulee antaa kehitysyhteistyössä selkeä ja merkittävä rooli. |
| --- | --- |

1.1.2

pitää soveliaana marraskuussa 2000 hyväksyttyä unionin kehitysyhteistyöpolitiikan uudistusta. Politiikan tärkeimpänä tavoitteena on torjua köyhyyttä kaikkialla maailmassa, ja sillä pyritään myös vastaisuudessa edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Politiikka perustuu vastaanottajamaiden kanssa harjoitettavaan kumppanuustoimintaan. Alueiden komitea korostaa YK:n vuosituhattavoitteiden ja niissä painotettavan köyhyyden vähentämisen merkitystä. Komitea tähdentää, että kyseisiä kunnianhimoisia tavoitteita ei voida saavuttaa ilman alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista. Tämä tulee ilmaista selvästi ja niille tulee antaa kehitysyhteistyössä selkeä ja merkittävä rooli.

| 1.1.3 | arvostaa jo toteutettuja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tuoda unionin antama apu näkyvämmin esille ja tehostaa sitä, sekä vastaanottajamaiden sitoutumista vastuuseen saamistaan avustuksista (varsinaisten monivuotisten kehitysstrategioiden laatiminen, komission alaisen yhteistyötoimiston EuropeAidin perustaminen ja nykyisin tehokkaasti toimiva unionin kehitysyhteistyöohjelmien hajauttaminen komission lähetystöille). |
| --- | --- |

1.1.3

arvostaa jo toteutettuja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tuoda unionin antama apu näkyvämmin esille ja tehostaa sitä, sekä vastaanottajamaiden sitoutumista vastuuseen saamistaan avustuksista (varsinaisten monivuotisten kehitysstrategioiden laatiminen, komission alaisen yhteistyötoimiston EuropeAidin perustaminen ja nykyisin tehokkaasti toimiva unionin kehitysyhteistyöohjelmien hajauttaminen komission lähetystöille).

| 1.1.4 | toteaa, että Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka on nykyisin suunnattu 151 maahan ja alueeseen, joista kansainvälinen yhteisö on laatinut luettelon. Politiikkaa harjoitetaan useiden maantieteellisten ja teemakohtaisten ohjelmien välityksellä sekä AKT-maissa Cotonoun sopimuksen pohjalta. |
| --- | --- |

1.1.4

toteaa, että Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka on nykyisin suunnattu 151 maahan ja alueeseen, joista kansainvälinen yhteisö on laatinut luettelon. Politiikkaa harjoitetaan useiden maantieteellisten ja teemakohtaisten ohjelmien välityksellä sekä AKT-maissa Cotonoun sopimuksen pohjalta.

| 1.1.5 | pahoittelee sitä, että pyrkiessään painottamaan vastaanottajamaiden väestön omaa vastuuta kehitysyhteistyöohjelmista komissio on ottanut vuonna 2002 julkaisemassaan tiedonannossa ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan” (4) ensisijaisesti huomioon kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mutta ei alue- ja paikallisyhteisöjen panosta. |
| --- | --- |

1.1.5

pahoittelee sitä, että pyrkiessään painottamaan vastaanottajamaiden väestön omaa vastuuta kehitysyhteistyöohjelmista komissio on ottanut vuonna 2002 julkaisemassaan tiedonannossa ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan” (4) ensisijaisesti huomioon kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mutta ei alue- ja paikallisyhteisöjen panosta.

| 1.1.6 | on tyytyväinen siihen, että suhtautumistavasta on tingitty, kun Cotonoun sopimukseen tehtiin hiljattain muutoksia sen puolivälitarkistuksen yhteydessä (5), ja etenkin sopimuksen 4 artiklaan tehtyyn muutokseen, jonka ansiosta määräykset ulotetaan tähänastisesta poiketen koskemaan valtiosta riippumattomien toimijoiden lisäksi myös hajautetun hallinnon piiriin kuuluvia paikallisviranomaisia. |
| --- | --- |

1.1.6

on tyytyväinen siihen, että suhtautumistavasta on tingitty, kun Cotonoun sopimukseen tehtiin hiljattain muutoksia sen puolivälitarkistuksen yhteydessä (5), ja etenkin sopimuksen 4 artiklaan tehtyyn muutokseen, jonka ansiosta määräykset ulotetaan tähänastisesta poiketen koskemaan valtiosta riippumattomien toimijoiden lisäksi myös hajautetun hallinnon piiriin kuuluvia paikallisviranomaisia.

1.2   Hajautetun yhteistyön asema

Alueiden komitea

| 1.2.1 | mieltää hajautetun yhteistyön kansainväliseksi yhteistyöksi, jota harjoittavat unionin alue- ja paikallisyhteisöt (sellaisina kuin ne on määritelty kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä) demokraattisesti valitun hallituselimensä johdolla panemalla liikkeelle alueensa vaikuttajat. Kyseiset tahot erottuvat sekä valtion keskushallinnosta että kansalaisyhteiskunnasta. |
| --- | --- |

1.2.1

mieltää hajautetun yhteistyön kansainväliseksi yhteistyöksi, jota harjoittavat unionin alue- ja paikallisyhteisöt (sellaisina kuin ne on määritelty kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä) demokraattisesti valitun hallituselimensä johdolla panemalla liikkeelle alueensa vaikuttajat. Kyseiset tahot erottuvat sekä valtion keskushallinnosta että kansalaisyhteiskunnasta.

| 1.2.2 | pahoittelee sitä, että unionin alue- ja paikallisyhteisöjen panos EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan samoin kuin muihin ulkoisiin tukipolitiikkoihin on vielä nykyisin laajalti aliarvostettu. |
| --- | --- |

1.2.2

pahoittelee sitä, että unionin alue- ja paikallisyhteisöjen panos EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan samoin kuin muihin ulkoisiin tukipolitiikkoihin on vielä nykyisin laajalti aliarvostettu.

| 1.2.3 | toteaa, että aliarvioiminen heijastuu erityisesti siihen, että paikallisyhteisöjen asema vaihtelee kehitysyhteistyöpolitiikan ohjelmasta toiseen:






  a) | Tietyissä ohjelmissa, kuten URB–AL tai ASIA–URB (joka vastaisuudessa sisällytetään Asia Pro Eco II -ohjelmaan) paikallisyhteisöillä on erityisasema. |
| --- | --- | --- |

1.2.3

toteaa, että aliarvioiminen heijastuu erityisesti siihen, että paikallisyhteisöjen asema vaihtelee kehitysyhteistyöpolitiikan ohjelmasta toiseen:

a)

Tietyissä ohjelmissa, kuten URB–AL tai ASIA–URB (joka vastaisuudessa sisällytetään Asia Pro Eco II -ohjelmaan) paikallisyhteisöillä on erityisasema.

| b) | Vuonna 2002 julkaistussa komission tiedonannossa ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan” samoin kuin vuonna 2000 allekirjoitetussa Cotonoun sopimuksessa ”paikallisviranomaiset” mainitaan valtiollisten toimijoiden joukossa, erillään valtiosta riippumattomista toimijoista. |
| --- | --- |

b)

Vuonna 2002 julkaistussa komission tiedonannossa ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan” samoin kuin vuonna 2000 allekirjoitetussa Cotonoun sopimuksessa ”paikallisviranomaiset” mainitaan valtiollisten toimijoiden joukossa, erillään valtiosta riippumattomista toimijoista.

| c) | Sitä vastoin hajautettua yhteistyötä koskevassa asetuksessa sama ”paikallinen — mukaan luettuna kunnallinen julkishallinto” mainitaan pitkässä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden luettelossa. |
| --- | --- |

c)

Sitä vastoin hajautettua yhteistyötä koskevassa asetuksessa sama ”paikallinen — mukaan luettuna kunnallinen julkishallinto” mainitaan pitkässä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden luettelossa.

| 1.2.4 | esittää toivomuksen, että otettaessa huomioon kehitysyhteistyön muita toimijoita kuin keskushallinto, eri muotoiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joita nimitetään ”valtiosta riippumattomiksi toimijoiksi”, asetettaisiin nykyistä paremmin tasapainoon alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa. Tämä toivomus ei ole lainkaan ristiriidassa sen kumppanuustoiminnan kanssa, jota yhteisöt harjoittavat usein yhdessä valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa hajautettua yhteistyötään toteuttaessaan. |
| --- | --- |

1.2.4

esittää toivomuksen, että otettaessa huomioon kehitysyhteistyön muita toimijoita kuin keskushallinto, eri muotoiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joita nimitetään ”valtiosta riippumattomiksi toimijoiksi”, asetettaisiin nykyistä paremmin tasapainoon alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa. Tämä toivomus ei ole lainkaan ristiriidassa sen kumppanuustoiminnan kanssa, jota yhteisöt harjoittavat usein yhdessä valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa hajautettua yhteistyötään toteuttaessaan.

1.3   Paikallisyhteisöt kehitysyhteistyöpolitiikan toimijoina

Alueiden komitea

| 1.3.1 | korostaa, että unionin paikallisyhteisöt ovat kunkin jäsenvaltion lainsäädännön sallimissa puitteissa useiden vuosien ajan tehneet yhteistyötä Euroopan unionin ulkopuolisten maiden vastaavien yhteisöjen, erityisesti kehitysmaiden viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

1.3.1

korostaa, että unionin paikallisyhteisöt ovat kunkin jäsenvaltion lainsäädännön sallimissa puitteissa useiden vuosien ajan tehneet yhteistyötä Euroopan unionin ulkopuolisten maiden vastaavien yhteisöjen, erityisesti kehitysmaiden viranomaisten kanssa.

| 1.3.2 | panee merkille, että paikallisyhteisöille annetusta aloiteoikeudesta riippumatta jäsenvaltiot tukevat niitä usein monin tavoin tehostaakseen niiden harjoittamaa hajautettua yhteistyötä ja kannustaakseen yhteistyön niveltämistä jäsenvaltioiden valtion ominaisuudessa toteuttamaan kehitysyhteistyöhön. Ne myöntävät näin paikallisyhteisöjen panoksen täydentävän kehitysyhteistyötä. |
| --- | --- |

1.3.2

panee merkille, että paikallisyhteisöille annetusta aloiteoikeudesta riippumatta jäsenvaltiot tukevat niitä usein monin tavoin tehostaakseen niiden harjoittamaa hajautettua yhteistyötä ja kannustaakseen yhteistyön niveltämistä jäsenvaltioiden valtion ominaisuudessa toteuttamaan kehitysyhteistyöhön. Ne myöntävät näin paikallisyhteisöjen panoksen täydentävän kehitysyhteistyötä.

| 1.3.3 | muistuttaa, että paikallisyhteisöt rikastuttavat hajautettua yhteistyötä monenlaisilta vastuualueilta hankkimallaan asiantuntemuksella ja kokemuksella. Niillä on kokemusta väestölle tarjottavista terveys- ja koulutuspalveluista, yhdyskuntapalveluista (vesi- ja jätehuollosta) ja seutunsa talouden kehittämisestä myös kaupankäynnin avulla. Alue- ja paikallisviranomaisilla on asiantuntemusta ja kokemusta myös paikallishallinnolle myönnetystä institutionaalisesta tuesta, kokemusta paikallisesta ja alueellisesta demokratiasta ja toimivista demokraattisista instituutioista sekä kulttuuriperinnön hyödyntämisestä puhumattakaan niiden mahdollisesta roolista rauhan edistäjinä (nk. kaupunkidiplomatia). Niiden toiminta on siis erityisen arvokasta, jotta kehitysmaiden ”hajautetun hallinnon piiriin kuuluvat paikallisviranomaiset” voivat hoitaa nykyistä paremmin hallinnon hajauttamisen myötä niille lankeavan vastuun. |
| --- | --- |

1.3.3

muistuttaa, että paikallisyhteisöt rikastuttavat hajautettua yhteistyötä monenlaisilta vastuualueilta hankkimallaan asiantuntemuksella ja kokemuksella. Niillä on kokemusta väestölle tarjottavista terveys- ja koulutuspalveluista, yhdyskuntapalveluista (vesi- ja jätehuollosta) ja seutunsa talouden kehittämisestä myös kaupankäynnin avulla. Alue- ja paikallisviranomaisilla on asiantuntemusta ja kokemusta myös paikallishallinnolle myönnetystä institutionaalisesta tuesta, kokemusta paikallisesta ja alueellisesta demokratiasta ja toimivista demokraattisista instituutioista sekä kulttuuriperinnön hyödyntämisestä puhumattakaan niiden mahdollisesta roolista rauhan edistäjinä (nk. kaupunkidiplomatia). Niiden toiminta on siis erityisen arvokasta, jotta kehitysmaiden ”hajautetun hallinnon piiriin kuuluvat paikallisviranomaiset” voivat hoitaa nykyistä paremmin hallinnon hajauttamisen myötä niille lankeavan vastuun.

| 1.3.4 | korostaa samalla, että alue- ja paikallisyhteisöt soveltuvat erityisen hyvin Euroopan kansalaisten tietoisuuden lisäämiseen. Nämä yhteisöt voivat ohjata kansalaisten huomion kehitysyhteistyön ongelmiin, ja heitä voidaan kannustaa toimimaan asian hyväksi. |
| --- | --- |

1.3.4

korostaa samalla, että alue- ja paikallisyhteisöt soveltuvat erityisen hyvin Euroopan kansalaisten tietoisuuden lisäämiseen. Nämä yhteisöt voivat ohjata kansalaisten huomion kehitysyhteistyön ongelmiin, ja heitä voidaan kannustaa toimimaan asian hyväksi.

| 1.3.5 | toteaa, että erilaiset kansalliset määräykset, moninaiset alat, joilla paikallisyhteisöt harjoittavat yhteistyötä, kunkin yhteisön ominaispiirteet sekä niiden hajautettuun yhteistyöhön käyttämät hyvin erisuuruiset henkilö- ja määräraharesurssit ovat tähän asti muodostaneet sekä rikaspiirteisen että monimutkaisen asetelman. |
| --- | --- |

1.3.5

toteaa, että erilaiset kansalliset määräykset, moninaiset alat, joilla paikallisyhteisöt harjoittavat yhteistyötä, kunkin yhteisön ominaispiirteet sekä niiden hajautettuun yhteistyöhön käyttämät hyvin erisuuruiset henkilö- ja määräraharesurssit ovat tähän asti muodostaneet sekä rikaspiirteisen että monimutkaisen asetelman.

| 1.3.6 | katsoo, että selkeys on olennainen tekijä, jotta paikallisyhteisöjen panos tunnustetaan torjuttaessa köyhyyttä ja edistettäessä demokratian toteutumista, sillä hajautettua yhteistyötä ei näin mielletä enää pelkäksi muiden toimien tai ohjelmien moninkertaistamiseksi vaan tietyn maan tai alueen kehittämiseen tähtäävän globaalin strategian paikallisulottuvuudeksi. |
| --- | --- |

1.3.6

katsoo, että selkeys on olennainen tekijä, jotta paikallisyhteisöjen panos tunnustetaan torjuttaessa köyhyyttä ja edistettäessä demokratian toteutumista, sillä hajautettua yhteistyötä ei näin mielletä enää pelkäksi muiden toimien tai ohjelmien moninkertaistamiseksi vaan tietyn maan tai alueen kehittämiseen tähtäävän globaalin strategian paikallisulottuvuudeksi.

| 1.3.7 | pitää tervetulleena sekä unionin jäsenvaltioiden että kehitysmaiden paikallisyhteisöjen tekemiä aloitteita toteuttaa yhteistyönsä teemakohtaisten tai maantieteellisten kriteerien pohjalta. |
| --- | --- |

1.3.7

pitää tervetulleena sekä unionin jäsenvaltioiden että kehitysmaiden paikallisyhteisöjen tekemiä aloitteita toteuttaa yhteistyönsä teemakohtaisten tai maantieteellisten kriteerien pohjalta.

| 1.3.8 | on tyytyväinen siihen, että vuonna 2004 on perustettu maailmanjärjestö United Cities and Local Governments UCLG, jonka Yhdistyneet Kansakunnat on nyt hyväksynyt alan toimijaksi. Järjestön perusarvoja ovat rauha, paikallinen itsehallinto ja yhteisvastuu. Maailman eri alueita edustavat yhteisöt käsittelevät järjestössä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

1.3.8

on tyytyväinen siihen, että vuonna 2004 on perustettu maailmanjärjestö United Cities and Local Governments UCLG, jonka Yhdistyneet Kansakunnat on nyt hyväksynyt alan toimijaksi. Järjestön perusarvoja ovat rauha, paikallinen itsehallinto ja yhteisvastuu. Maailman eri alueita edustavat yhteisöt käsittelevät järjestössä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä seikkoja.

1.4   Ehdotus: neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julistus — Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, ”Eurooppalainen konsensus”, KOM(2005) 311 lopullinen

Alueiden komitea

| 1.4.1 | esittää kiitoksensa siitä, että komissio on toimittanut komitealle ehdotuksensa yhteiseksi julistukseksi, jolla on suuri poliittinen merkitys. |
| --- | --- |

1.4.1

esittää kiitoksensa siitä, että komissio on toimittanut komitealle ehdotuksensa yhteiseksi julistukseksi, jolla on suuri poliittinen merkitys.

| 1.4.2 | on tyytyväinen siihen, että julistus on toimitettu komitealle, sillä komitea katsoo, että kyseinen seikka sellaisenaan merkitsee paikallisyhteisöjen hyväksymistä unionin kehitysyhteistyöpolitiikan toimijoiksi. |
| --- | --- |

1.4.2

on tyytyväinen siihen, että julistus on toimitettu komitealle, sillä komitea katsoo, että kyseinen seikka sellaisenaan merkitsee paikallisyhteisöjen hyväksymistä unionin kehitysyhteistyöpolitiikan toimijoiksi.

| 1.4.3 | yhtyy julistuksessa esitettyyn yleiseen näkemykseen, sillä tekstin tarkoituksena on, että ”maailmanlaajuistuminen mielletään koko ihmiskunnan kannalta myönteiseksi voimavaraksi”. Myös komitea on ilmaissut samanlaisen kannan eräässä äskettäin antamassaan lausunnossa (6). |
| --- | --- |

1.4.3

yhtyy julistuksessa esitettyyn yleiseen näkemykseen, sillä tekstin tarkoituksena on, että ”maailmanlaajuistuminen mielletään koko ihmiskunnan kannalta myönteiseksi voimavaraksi”. Myös komitea on ilmaissut samanlaisen kannan eräässä äskettäin antamassaan lausunnossa (6).

| 1.4.4 | arvostaa sitä, että Euroopan unionin kehitysyhteistyötoimintaa halutaan johdonmukaistaa määrittelemällä ”temaattiset puitteet”, joiden pohjalta päätetään, halutaanko painottaa sisäisiä vai ulkoisia politiikkoja (mikä on erityisen tarpeellista kansainvälisen kaupan ja maatalouden kannalta) tai komission toimintaa vai jäsenvaltioiden toimintaa. |
| --- | --- |

1.4.4

arvostaa sitä, että Euroopan unionin kehitysyhteistyötoimintaa halutaan johdonmukaistaa määrittelemällä ”temaattiset puitteet”, joiden pohjalta päätetään, halutaanko painottaa sisäisiä vai ulkoisia politiikkoja (mikä on erityisen tarpeellista kansainvälisen kaupan ja maatalouden kannalta) tai komission toimintaa vai jäsenvaltioiden toimintaa.

| 1.4.5 | on tyytyväinen siihen, että paikallisyhteisöt mainitaan nimenomaisesti useissa teemakokonaisuuksissa paikallishallinnon ja hajautetun kehitysyhteistyön toimijoina. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallisyhteisöjen rooli voitaisiin mainita myös muilla aloilla (etenkin vedensaannin edistämisessä). |
| --- | --- |

1.4.5

on tyytyväinen siihen, että paikallisyhteisöt mainitaan nimenomaisesti useissa teemakokonaisuuksissa paikallishallinnon ja hajautetun kehitysyhteistyön toimijoina. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallisyhteisöjen rooli voitaisiin mainita myös muilla aloilla (etenkin vedensaannin edistämisessä).

| 1.4.6 | odottaa kiinnostuneena komission lupaamaa asiakirjaa Afrikan tilanteesta ja maanosalle annettavasta avusta. |
| --- | --- |

1.4.6

odottaa kiinnostuneena komission lupaamaa asiakirjaa Afrikan tilanteesta ja maanosalle annettavasta avusta.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | suosittaa, että hajautetun yhteistyön asemaa tarkastellaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:






  a) | Torjuttaessa köyhyyttä maailmanlaajuisesti ja pyrittäessä YK:n vuosituhattavoitteisiin on puutteiden ja niiden korjaamisen paikallisulottuvuuden merkitys tunnustettava kiistattomasti. |
| --- | --- | --- |

2.1

suosittaa, että hajautetun yhteistyön asemaa tarkastellaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:

a)

Torjuttaessa köyhyyttä maailmanlaajuisesti ja pyrittäessä YK:n vuosituhattavoitteisiin on puutteiden ja niiden korjaamisen paikallisulottuvuuden merkitys tunnustettava kiistattomasti.

| b) | On siis tärkeää myöntää, että muiden toimijoiden rinnalla alue- ja paikallisyhteisöillä on asiantuntemusta ja erityiskokemusta, koska niillä on hallintoalueensa väestöön liittyvää toimivaltaa ja vastuuta. |
| --- | --- |

b)

On siis tärkeää myöntää, että muiden toimijoiden rinnalla alue- ja paikallisyhteisöillä on asiantuntemusta ja erityiskokemusta, koska niillä on hallintoalueensa väestöön liittyvää toimivaltaa ja vastuuta.

| c) | Vaikutustensa parantamiseksi unionin kehitysyhteistyöpolitiikan strategioihin on sisällytettävä sellaisten toimijoiden panos, jotka sekä vaalivat demokratiaa ja kehitystä että noudattavat samoja kumppanuus- ja vastuunottoperiaatteita kuin unioni. |
| --- | --- |

c)

Vaikutustensa parantamiseksi unionin kehitysyhteistyöpolitiikan strategioihin on sisällytettävä sellaisten toimijoiden panos, jotka sekä vaalivat demokratiaa ja kehitystä että noudattavat samoja kumppanuus- ja vastuunottoperiaatteita kuin unioni.

| d) | Kansainvälinen kehitys on kaksisuuntainen prosessi. Sen lisäksi, että se edistää huomattavasti ajatusten ja parhaiden käytäntöjen kehittämistä, EU:n alue- ja paikallisviranomaiset hyötyvät myös vuorovaikutuksen lisääntymisestä maailman eri maiden hallitusten, paikallisviranomaisten ja paikallisyhteisöjen kanssa ja oppivat niiden työstä ja kokemuksista. |
| --- | --- |

d)

Kansainvälinen kehitys on kaksisuuntainen prosessi. Sen lisäksi, että se edistää huomattavasti ajatusten ja parhaiden käytäntöjen kehittämistä, EU:n alue- ja paikallisviranomaiset hyötyvät myös vuorovaikutuksen lisääntymisestä maailman eri maiden hallitusten, paikallisviranomaisten ja paikallisyhteisöjen kanssa ja oppivat niiden työstä ja kokemuksista.

| e) | Hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehitysyhteistyöpolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten niin lähellä asianosaisia kansalaisia kuin mahdollista. |
| --- | --- |

e)

Hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehitysyhteistyöpolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten niin lähellä asianosaisia kansalaisia kuin mahdollista.

| 2.2 | ehdottaa, että paikallisyhteisöjen perustamat organisaatiot, joiden tavoitteena on vakiinnuttaa kyseisten yhteisöjen hajautettu kehitysyhteistyö, etenkin UCLG, ja hajautettua yhteistyötä hyödyntävät elimet edistäisivät seuraavien toimintatapojen omaksumista: |
| --- | --- |

2.2

ehdottaa, että paikallisyhteisöjen perustamat organisaatiot, joiden tavoitteena on vakiinnuttaa kyseisten yhteisöjen hajautettu kehitysyhteistyö, etenkin UCLG, ja hajautettua yhteistyötä hyödyntävät elimet edistäisivät seuraavien toimintatapojen omaksumista:

| 2.2.1 | Unionin paikallisyhteisöjä koskevat ehdotukset






  a) | Kartoitetaan hajautetun yhteistyön piiriin kuuluvat toimet. Tämä on ensimmäinen edellytys, jotta unionin toimijat arvostaisivat hajautetun yhteistyön tarjoamia lukuisia mahdollisuuksia ja jotta edistetään yhteisöjen välistä kokemustenvaihtoa ja yhteisvaikutusta. Esimerkkiä Euroopan ja Latinalaisen Amerikan kehitysyhteistyösuhteiden seurantaelimen perustamisesta (URB–AL-ohjelman puitteissa tehtävät hanke-esitykset) on pidettävä tervetulleena, ja vastaavan toiminnan käynnistämistä on harkittava myös maailman muilla alueilla. |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Unionin paikallisyhteisöjä koskevat ehdotukset

a)

Kartoitetaan hajautetun yhteistyön piiriin kuuluvat toimet. Tämä on ensimmäinen edellytys, jotta unionin toimijat arvostaisivat hajautetun yhteistyön tarjoamia lukuisia mahdollisuuksia ja jotta edistetään yhteisöjen välistä kokemustenvaihtoa ja yhteisvaikutusta. Esimerkkiä Euroopan ja Latinalaisen Amerikan kehitysyhteistyösuhteiden seurantaelimen perustamisesta (URB–AL-ohjelman puitteissa tehtävät hanke-esitykset) on pidettävä tervetulleena, ja vastaavan toiminnan käynnistämistä on harkittava myös maailman muilla alueilla.

| b) | Kannustetaan perustamaan samantapainen foorumi kuin kansalaisjärjestöillä on jo käytössään (Concord), jotta unionin toimielimet ja kehitysyhteistyöstä kiinnostuneet paikallisyhteisöt voivat käynnistää poliittisen vuoropuhelun. |
| --- | --- |

b)

Kannustetaan perustamaan samantapainen foorumi kuin kansalaisjärjestöillä on jo käytössään (Concord), jotta unionin toimielimet ja kehitysyhteistyöstä kiinnostuneet paikallisyhteisöt voivat käynnistää poliittisen vuoropuhelun.

| c) | Edistetään paikallisyhteisöjen välistä tietojenvaihtoa muun muassa varaamalla rahoitusta EU:n ja kehitysmaiden yhteisöjen välisiin kumppanuusohjelmiin. |
| --- | --- |

c)

Edistetään paikallisyhteisöjen välistä tietojenvaihtoa muun muassa varaamalla rahoitusta EU:n ja kehitysmaiden yhteisöjen välisiin kumppanuusohjelmiin.

| d) | Laaditaan tutkimus säädöksistä ja määräyksistä, joilla jäsenvaltiot rajoittavat alue- ja paikallisyhteisöjen kansainvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

d)

Laaditaan tutkimus säädöksistä ja määräyksistä, joilla jäsenvaltiot rajoittavat alue- ja paikallisyhteisöjen kansainvälistä yhteistyötä.

| 2.2.2 | Kehitysmaiden paikallisyhteisöjä koskevat ehdotukset: sovelletaan unionin kehitysavun yleisperiaatteita hajautetusti seuraavissa tapauksissa:






  a) | Komission toiminnan hajauttamiseen liittyvät periaatteet: Komission lähetystöt olisi saatava tietoisiksi paikallisulottuvuudesta ja niille olisi korostettava hajautetun yhteistyön täydentävää funktiota valtiotasolla toteutettavaan yhteistyöhön nähden sekä sitä, että hajautettu yhteistyö on asianomaisten maiden paikallisyhteisöjen tarpeiden kannalta tarkoituksenmukaista demokratisoitumisen ja hallinnon hajauttamisen edistämiseksi. Tästä voitaisiin laatia suuntaviivat, jotta asia huomioitaisiin ohjelmien kaikissa laadintavaiheissa suunnittelusta aina niiden toteuttamisen rahoittamiseen asti. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Kehitysmaiden paikallisyhteisöjä koskevat ehdotukset: sovelletaan unionin kehitysavun yleisperiaatteita hajautetusti seuraavissa tapauksissa:

a)

Komission toiminnan hajauttamiseen liittyvät periaatteet: Komission lähetystöt olisi saatava tietoisiksi paikallisulottuvuudesta ja niille olisi korostettava hajautetun yhteistyön täydentävää funktiota valtiotasolla toteutettavaan yhteistyöhön nähden sekä sitä, että hajautettu yhteistyö on asianomaisten maiden paikallisyhteisöjen tarpeiden kannalta tarkoituksenmukaista demokratisoitumisen ja hallinnon hajauttamisen edistämiseksi. Tästä voitaisiin laatia suuntaviivat, jotta asia huomioitaisiin ohjelmien kaikissa laadintavaiheissa suunnittelusta aina niiden toteuttamisen rahoittamiseen asti.

| b) | Alueellisen yhdentymisen lujittaminen: kehitysmaiden paikallisvaltuutettuja voitaisiin kannustaa muodostamaan järjestöjä ja verkostoja sekä hyödyntämään unionissa toimivien virkaveljiensä asiantuntemusta. |
| --- | --- |

b)

Alueellisen yhdentymisen lujittaminen: kehitysmaiden paikallisvaltuutettuja voitaisiin kannustaa muodostamaan järjestöjä ja verkostoja sekä hyödyntämään unionissa toimivien virkaveljiensä asiantuntemusta.

| c) | Kehitysavun yhtenäistäminen: Voitaisiin järjestää maakohtaisia foorumeita, joissa kaikki tietyssä kehitysmaassa toimivat unionin paikallisyhteisöt tapaisivat toisiaan. Voitaisiin harkita järjestettäväksi niitä neljää maata käsitteleviä foorumeita, joille myönnettävän kehitysavun yhtenäistämistä on testattu Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemien päätöksien nojalla. |
| --- | --- |

c)

Kehitysavun yhtenäistäminen: Voitaisiin järjestää maakohtaisia foorumeita, joissa kaikki tietyssä kehitysmaassa toimivat unionin paikallisyhteisöt tapaisivat toisiaan. Voitaisiin harkita järjestettäväksi niitä neljää maata käsitteleviä foorumeita, joille myönnettävän kehitysavun yhtenäistämistä on testattu Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemien päätöksien nojalla.

| 2.3 | suosittaa, että paikallisyhteisöt kutsutaan osapuoliksi komission toivomaan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan vauhdittamiseen. Ne osaavat jo tiedottaa yleisölle — hyvin usein yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa — köyhyyden torjumiseen liittyvistä haasteista ja toteuttaa kansalaisille, erityisesti nuorille, tarkoitettuja toimia. |
| --- | --- |

2.3

suosittaa, että paikallisyhteisöt kutsutaan osapuoliksi komission toivomaan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan vauhdittamiseen. Ne osaavat jo tiedottaa yleisölle — hyvin usein yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa — köyhyyden torjumiseen liittyvistä haasteista ja toteuttaa kansalaisille, erityisesti nuorille, tarkoitettuja toimia.

| 2.4 | Ehdotus: neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julistus — Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, ”Eurooppalainen konsensus”, KOM(2005) 311 lopullinen
  Alueiden komitea |
| --- | --- |

2.4

Ehdotus: neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julistus — Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka, ”Eurooppalainen konsensus”, KOM(2005) 311 lopullinen

Alueiden komitea

| 2.4.1 | tiedustelee, miten nykyisin erityisesti toteutettu hajautettu yhteistyö muuttuu Euroopan unionin kannalta ”vaikeissa kumppanuustilanteissa” (7) vuodesta 2007 alkaen, kun kyseiseen toimintaan on varattu selvästi liian vähän määrärahoja. |
| --- | --- |

2.4.1

tiedustelee, miten nykyisin erityisesti toteutettu hajautettu yhteistyö muuttuu Euroopan unionin kannalta ”vaikeissa kumppanuustilanteissa” (7) vuodesta 2007 alkaen, kun kyseiseen toimintaan on varattu selvästi liian vähän määrärahoja.

| 2.4.2 | esittää toivomuksen, että unionin lisätessä kehitysavussaan huomattavasti budjettitukea vastaanottajamaiden hallitukset siirtäisivät varoja kansallisesta talousarviostaan paikallisyhteisöille sen mukaan, millaista vastuuta näille on annettu nykyisillä hajauttamisvälineillä. |
| --- | --- |

2.4.2

esittää toivomuksen, että unionin lisätessä kehitysavussaan huomattavasti budjettitukea vastaanottajamaiden hallitukset siirtäisivät varoja kansallisesta talousarviostaan paikallisyhteisöille sen mukaan, millaista vastuuta näille on annettu nykyisillä hajauttamisvälineillä.

| 2.4.3 | kehottaa komissiota edistämään Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan uutta vaihetta ottamalla huomioon tässä lausunnossa esitetyt suositukset. |
| --- | --- |

2.4.3

kehottaa komissiota edistämään Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan uutta vaihetta ottamalla huomioon tässä lausunnossa esitetyt suositukset.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 82.

1

(2)  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 8.

2

(3)  EUVL C 256, 24.10.2003, s. 83.

3

(4)  KOM(2002) 598 lopullinen.

4

(5)  COM(2005) 185 final.

5

(6)  CdR 328/2004 fin.

6

(7)  Neuvoston asetus 625/2005 vuosia 2004—2006 koskevasta rahoituksesta, talousarvion momentti 21 02 13.

7

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/47

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustaminen vuosiksi 2007—2013”

(2006/C 115/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustaminen vuosiksi 2007—2013, KOM(2005) 123 lopullinen,

ottaa huomioon komission 6. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 22. helmikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon7. heinäkuuta 2005 antamansa lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta” (CdR 82/2005 fin),

ottaa huomioon”ulkosuhteet”-valiokunnan syyskuun 15. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 144/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Livadián kunnanvaltuuston jäsen Chrístos Paleológos (EL/PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

Kyseinen puiteohjelma on uusi politiikan väline vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi kaikille unionin alueella asuville.

Sen tarkoituksena on löytää tasapaino unionin kaikkien vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevien politiikkojen sekä valtiollisten, aluekohtaisten ja paikallisten tarpeiden tehokkaan tukemisen välillä vastuunjakoperiaatteen mukaisesti.

Työntö- ja vetovoimatekijät aiheuttavat edelleen siirtolaisvirtoja vähiten kehittyneistä ja turvattomista maista kaikkialta maailmasta unioniin. Samalla rikollisverkostot, rasistiset ja muukalaisvastaiset käsitykset ja liikkeet sekä hallinnolliset puutteet saattavat vaarantaa säännellyn, hallitun sekä sosiaalisesti ja taloudellisesti tasapuolisen maahanmuuton, joka hyödyttäisi sekä siirtolaisia että luovuttavia ja vastaanottavia yhteiskuntia.

Unionin politiikkojen ja toiminnan laajentaminen alalla edellyttää riittäviä taloudellisia resursseja ja välineitä.

Väestön ikääntyminen ja työikäisen väestön supistuminen kasvattaa todennäköisesti siirtolaisvirtoja, jotka laajentuneen unionin tarpeita ajatellen tulevat yhä tärkeämmäksi.

Puiteohjelma sisältää alue- ja paikallisyhteisöjä koskevan vankan oikeudellisen perustan, jossa korostetaan seuraavaa: ”Jokaisen jäsenvaltion on järjestettävä voimassa olevien valtiotason sääntöjen ja käytänteiden mukaisesti kumppanuus nimeämiensä viranomaisten ja tahojen eli toimivaltaisten alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten kanssa”.

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää tervetulleena komission ehdotusta yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena komission ehdotusta yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013.

| 1.2 | tunnustaa maailmanlaajuisen muuttoliikkeen laajuuden ja merkityksen erityisesti paikallisyhteisöjen monimuotoisuudelle ja kehitykselle. AK tukee varauksetta pakolais-, turvapaikka- ja kotouttamispolitiikkojen koordinointia Euroopan unionissa. Yhteisön laajentumisen myötä se on tullut entistä tärkeämmäksi. |
| --- | --- |

1.2

tunnustaa maailmanlaajuisen muuttoliikkeen laajuuden ja merkityksen erityisesti paikallisyhteisöjen monimuotoisuudelle ja kehitykselle. AK tukee varauksetta pakolais-, turvapaikka- ja kotouttamispolitiikkojen koordinointia Euroopan unionissa. Yhteisön laajentumisen myötä se on tullut entistä tärkeämmäksi.

| 1.3 | katsoo kattavan ja kestävän yhteisön politiikan olevan tärkeää muuttoliikkeen hallinnalle, johon sisältyy rajaturvallisuus, kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden asianmukainen kohtelu, Euroopassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tehokas palautusmenettely sekä lainsäädännön vaatimukset täyttävien siirtolaisten integroiminen talous-, yhteiskunta-, kulttuuri- ja poliittiseen elämään. |
| --- | --- |

1.3

katsoo kattavan ja kestävän yhteisön politiikan olevan tärkeää muuttoliikkeen hallinnalle, johon sisältyy rajaturvallisuus, kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden asianmukainen kohtelu, Euroopassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tehokas palautusmenettely sekä lainsäädännön vaatimukset täyttävien siirtolaisten integroiminen talous-, yhteiskunta-, kulttuuri- ja poliittiseen elämään.

| 1.4 | korostaa, että valtiotaso on vastuussa lainsäädännön suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, kun taas maahanmuuttajien vastaanottaminen, asettautumisen helpottaminen ja kotouttaminen kuuluu pääosin alue- ja paikallistason tehtäviin. AK painottaa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä, koska niiden toimivaltaan kuuluvilla suunnittelu-, asumis-, koulutus- ja työllisyyspolitiikoilla on suora vaikutus kotoutumiseen ja ne voivat edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, yhteiskuntaan integroitumista ja yhteisöjen kestävyyttä. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että valtiotaso on vastuussa lainsäädännön suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, kun taas maahanmuuttajien vastaanottaminen, asettautumisen helpottaminen ja kotouttaminen kuuluu pääosin alue- ja paikallistason tehtäviin. AK painottaa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä, koska niiden toimivaltaan kuuluvilla suunnittelu-, asumis-, koulutus- ja työllisyyspolitiikoilla on suora vaikutus kotoutumiseen ja ne voivat edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, yhteiskuntaan integroitumista ja yhteisöjen kestävyyttä.

| 1.5 | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita toimimaan solidaarisuusketjun keskeisinä tekijöinä ja avustamaan muuttoliikkeen syiden vähentämisessä vahvistamalla rahoitusyhteistyötä ja kehittämällä yhteisen strategian rajatylittävän alueellisen ja kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi muuttoliikkeen hallinnan alalla. Koska näillä viranomaisilla on toimivaltaa maahanmuutto-, pakolais- ja kotouttamispolitiikkojen alalla ja koska ne joko omistavat perusrakenteet tai huolehtivat niiden hallinnasta, niiden osallistuminen muuttovirtojen ennaltaehkäisemiseen, rahoittamiseen ja hallintaan tarkoitettujen menetelmien kehittämiseen on ensisijaisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.5

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita toimimaan solidaarisuusketjun keskeisinä tekijöinä ja avustamaan muuttoliikkeen syiden vähentämisessä vahvistamalla rahoitusyhteistyötä ja kehittämällä yhteisen strategian rajatylittävän alueellisen ja kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi muuttoliikkeen hallinnan alalla. Koska näillä viranomaisilla on toimivaltaa maahanmuutto-, pakolais- ja kotouttamispolitiikkojen alalla ja koska ne joko omistavat perusrakenteet tai huolehtivat niiden hallinnasta, niiden osallistuminen muuttovirtojen ennaltaehkäisemiseen, rahoittamiseen ja hallintaan tarkoitettujen menetelmien kehittämiseen on ensisijaisen tärkeää.

| 1.6 | painottaa, että monin paikoin unionia verotulot kerätään valtiotasolla, kun taas maahanmuuttoon liittyvän syrjäytymisen kustannukset lankeavat paikallistasolle. Eri tasojen yhteistoiminnan vähäisyys saattaa heikentää taloudellisten resurssien optimaalista käyttöä. Rasitteiden jakaminen unionin tasolla voisi tuoda myönteisiä tuloksia. |
| --- | --- |

1.6

painottaa, että monin paikoin unionia verotulot kerätään valtiotasolla, kun taas maahanmuuttoon liittyvän syrjäytymisen kustannukset lankeavat paikallistasolle. Eri tasojen yhteistoiminnan vähäisyys saattaa heikentää taloudellisten resurssien optimaalista käyttöä. Rasitteiden jakaminen unionin tasolla voisi tuoda myönteisiä tuloksia.

| 1.7 | a) | muistuttaa, että naisia syrjitään sekä sukupuolen että etnisen alkuperän perusteella. Muuttovirtojen hallintaa voidaan tehostaa ja siitä voidaan tehdä aiempaa tavoitteellisempaa ottamalla tasa-arvokysymykset huomioon. Naisten merkitystä kotouttamisen onnistumisessa ei pidä aliarvioida, sillä heidän välityksellään saadaan yleensä suora yhteys perheen lapsiin. |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

muistuttaa, että naisia syrjitään sekä sukupuolen että etnisen alkuperän perusteella. Muuttovirtojen hallintaa voidaan tehostaa ja siitä voidaan tehdä aiempaa tavoitteellisempaa ottamalla tasa-arvokysymykset huomioon. Naisten merkitystä kotouttamisen onnistumisessa ei pidä aliarvioida, sillä heidän välityksellään saadaan yleensä suora yhteys perheen lapsiin.

| b) | painottaa, että menestyksekäs maahanmuuttopolitiikka edellyttää myös muiden kuin taloudellisten arvojen huomioonottamista. Maahanmuutto saattaa rikastuttaa yksittäisten kansalaisten elämää ja tarjota EU:lle maailmanlaajuisesti merkittävää osaamista. |
| --- | --- |

b)

painottaa, että menestyksekäs maahanmuuttopolitiikka edellyttää myös muiden kuin taloudellisten arvojen huomioonottamista. Maahanmuutto saattaa rikastuttaa yksittäisten kansalaisten elämää ja tarjota EU:lle maailmanlaajuisesti merkittävää osaamista.

| c) | kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään edelleen asiantuntemusta, jota paikallis- ja alueviranomaiset ovat saaneet maahanmuuttopolitiikan toteuttamisesta käytännössä jo vuosikymmenten ajan. |
| --- | --- |

c)

kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään edelleen asiantuntemusta, jota paikallis- ja alueviranomaiset ovat saaneet maahanmuuttopolitiikan toteuttamisesta käytännössä jo vuosikymmenten ajan.

| 1.8 | a) | tähtäävissä toimissa on otettava huomioon alueelliset erot. Tuen tulisi kannustaa tähdentää, että yhteiselle maahanmuuttopolitiikalle annettavan taloudellisen tuen tehostamiseen joustaviin ratkaisuihin, ja paikallis- ja aluetasolle tulee antaa vapaus valita toimintatapansa. |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

tähtäävissä toimissa on otettava huomioon alueelliset erot. Tuen tulisi kannustaa tähdentää, että yhteiselle maahanmuuttopolitiikalle annettavan taloudellisen tuen tehostamiseen joustaviin ratkaisuihin, ja paikallis- ja aluetasolle tulee antaa vapaus valita toimintatapansa.

| b) | kehottaa komissiota ottamaan tulevasta eurooppalaisesta koheesiopolitiikasta käytävässä keskustelussa huomioon eräillä sellaisilla alueilla toteutetut toimet, joilla rakennerahastotuki saattaa vähentyä ja joilla maahanmuuttajaväestön määrä on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä pätee erityisesti suuriin kaupunkeihin. |
| --- | --- |

b)

kehottaa komissiota ottamaan tulevasta eurooppalaisesta koheesiopolitiikasta käytävässä keskustelussa huomioon eräillä sellaisilla alueilla toteutetut toimet, joilla rakennerahastotuki saattaa vähentyä ja joilla maahanmuuttajaväestön määrä on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä pätee erityisesti suuriin kaupunkeihin.

| 1.9 | painottaa, että pitkällä aikavälillä maahanmuutto ei riitä kattamaan EU:n työvoimatarpeita, ja viittaa ikääntyvien ihmisten panosta työmarkkinoilla käsittelevään lausuntoonsa
  . |
| --- | --- |

1.9

painottaa, että pitkällä aikavälillä maahanmuutto ei riitä kattamaan EU:n työvoimatarpeita, ja viittaa ikääntyvien ihmisten panosta työmarkkinoilla käsittelevään lausuntoonsa
  .

| 1.10 | Sekä taloudellisista, sosiaalisista että poliittista syistä tarvitaan strategioita työmarkkinoiden ulkopuolella olevien maahanmuuttajien suurta ryhmää varten. |
| --- | --- |

1.10

Sekä taloudellisista, sosiaalisista että poliittista syistä tarvitaan strategioita työmarkkinoiden ulkopuolella olevien maahanmuuttajien suurta ryhmää varten.

| 1.11 | kehottaa ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin EU:n alueelle laittomasti saapuneiden ja sen alueella laittomasti elävien työntekijöiden suuren määrän vuoksi. On ryhdyttävä toimenpiteisiin ja luotava järjestelmiä, joiden avulla nykyistä maahanmuuttolainsäädäntöä rikkovat maahanmuuttajat voivat laillistaa asemansa pikaisesti, varsinkin silloin, jos heidän laiton oleskelunsa johtuu hallinnollisista heikkouksista tai jäsenvaltioiden erityislaatuisista geopoliittisista olosuhteista. Kyseisten toimenpiteiden on oltava luonteeltaan poikkeuksellisia, ei toistuvia, ja niihin on sisällyttävä a) asianmukaisten vastaanotto-olosuhteiden takaaminen asianomaisille, b) sen periaatteen varmistaminen, ettei laitonta maahanmuuttoa hyväksytä, c) tinkimätön taistelu ihmiskauppaa ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, sekä d) sellaisten tehokkaiden instituutioiden ja politiikkojen käyttöönotto, jotka tukevat laillista työvoimaperusteista maahanmuuttoa. |
| --- | --- |

1.11

kehottaa ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin EU:n alueelle laittomasti saapuneiden ja sen alueella laittomasti elävien työntekijöiden suuren määrän vuoksi. On ryhdyttävä toimenpiteisiin ja luotava järjestelmiä, joiden avulla nykyistä maahanmuuttolainsäädäntöä rikkovat maahanmuuttajat voivat laillistaa asemansa pikaisesti, varsinkin silloin, jos heidän laiton oleskelunsa johtuu hallinnollisista heikkouksista tai jäsenvaltioiden erityislaatuisista geopoliittisista olosuhteista. Kyseisten toimenpiteiden on oltava luonteeltaan poikkeuksellisia, ei toistuvia, ja niihin on sisällyttävä a) asianmukaisten vastaanotto-olosuhteiden takaaminen asianomaisille, b) sen periaatteen varmistaminen, ettei laitonta maahanmuuttoa hyväksytä, c) tinkimätön taistelu ihmiskauppaa ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, sekä d) sellaisten tehokkaiden instituutioiden ja politiikkojen käyttöönotto, jotka tukevat laillista työvoimaperusteista maahanmuuttoa.

| 1.12 | tähdentää, että yksittäisten maahanmuuttajien tarve saada työtä ja tulla omillaan toimeen on tunnustettava ja sitä on tuettava. Yrittäjyys ja pienyritystoiminta edistävät taloudellisten näkökohtien lisäksi myönteistä yhteiskunnallista kehitystä. Mahdollisuus omistaa yritys ja hoitaa sitä vaikuttaa kotoutumiseen, minkä vuoksi siihen pitäisi saada nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea. |
| --- | --- |

1.12

tähdentää, että yksittäisten maahanmuuttajien tarve saada työtä ja tulla omillaan toimeen on tunnustettava ja sitä on tuettava. Yrittäjyys ja pienyritystoiminta edistävät taloudellisten näkökohtien lisäksi myönteistä yhteiskunnallista kehitystä. Mahdollisuus omistaa yritys ja hoitaa sitä vaikuttaa kotoutumiseen, minkä vuoksi siihen pitäisi saada nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea.

| 1.13 | on tyytyväinen siihen, että unionissa arvostetaan yhä enemmän maahanmuuttajien luovuutta ja yrittäjähenkisyyttä. Yrittäjien ja uusien yritysten lisääntyminen on ratkaisevan tärkeää kotoutumisprosessin onnistumiselle sekä tärkeä panos Lissabonin strategian toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.13

on tyytyväinen siihen, että unionissa arvostetaan yhä enemmän maahanmuuttajien luovuutta ja yrittäjähenkisyyttä. Yrittäjien ja uusien yritysten lisääntyminen on ratkaisevan tärkeää kotoutumisprosessin onnistumiselle sekä tärkeä panos Lissabonin strategian toteuttamisessa.

| 1.14 | korostaa valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden tiiviisti yhteistuumin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tekemän työn merkitystä ja tukee niiden ohjelmia, joilla pyritään vauhdittamaan maahanmuuttoon liittyviä politiikkoja ja toimenpiteitä (esimerkiksi maahanmuuttajien integroitumista vastaanottajamaan poliittiseen ja yhteiskuntaelämään). |
| --- | --- |

1.14

korostaa valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden tiiviisti yhteistuumin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tekemän työn merkitystä ja tukee niiden ohjelmia, joilla pyritään vauhdittamaan maahanmuuttoon liittyviä politiikkoja ja toimenpiteitä (esimerkiksi maahanmuuttajien integroitumista vastaanottajamaan poliittiseen ja yhteiskuntaelämään).

| 1.15 | pitää tervetulleena päätöstä Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta ja erityisesti kohderyhmien kotouttamisen edistämisestä. AK muistuttaa, että suurin osa sekä pakolaisten vastaanotto-olosuhteiden parantamiseksi ja heidän kotouttamisekseen ehdotetuista toimenpiteistä kuuluu alue- ja paikallisviranomaisten toiminta-alaan. |
| --- | --- |

1.15

pitää tervetulleena päätöstä Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta ja erityisesti kohderyhmien kotouttamisen edistämisestä. AK muistuttaa, että suurin osa sekä pakolaisten vastaanotto-olosuhteiden parantamiseksi ja heidän kotouttamisekseen ehdotetuista toimenpiteistä kuuluu alue- ja paikallisviranomaisten toiminta-alaan.

| 1.16 | pitää tervetulleena päätösehdotusta ulkorajarahaston perustamisesta ja muistuttaa, että joidenkin Euroopan alueiden kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus kärsii niiden sijainnista unionin rajoilla. Päätöksen tulisi perustua vallitsevaan todellisuuteen. |
| --- | --- |

1.16

pitää tervetulleena päätösehdotusta ulkorajarahaston perustamisesta ja muistuttaa, että joidenkin Euroopan alueiden kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus kärsii niiden sijainnista unionin rajoilla. Päätöksen tulisi perustua vallitsevaan todellisuuteen.

| 1.17 | katsoo kotouttamisen epäonnistumisen Euroopan unionissa johtuvan osaksi siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät osallistu toimintalinjojen muotoiluun. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä oleva vastuutaso, mutta täytäntöönpanon seurauksia paikallistasolla ei useimmiten oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.17

katsoo kotouttamisen epäonnistumisen Euroopan unionissa johtuvan osaksi siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät osallistu toimintalinjojen muotoiluun. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä oleva vastuutaso, mutta täytäntöönpanon seurauksia paikallistasolla ei useimmiten oteta huomioon.

| 1.18 | muistuttaa, että kotouttamiskysymykset tulee sisällyttää kaikkiin politiikanaloihin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi. Unionin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan on oltava sopusoinnussa EU:n yleisten sosiaali-, talous-, ulko- ja kehityspoliittisten tavoitteiden kanssa sekä yhteensopivia eurooppalaisten arvojen kanssa. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa yhtäläiset mahdollisuudet, ihmisoikeudet, ihmisarvo, suvaitsevaisuus, moninaisuuden kunnioittaminen, syrjinnän torjuminen ja yhteiskuntaelämään osallistumisen lisääminen. |
| --- | --- |

1.18

muistuttaa, että kotouttamiskysymykset tulee sisällyttää kaikkiin politiikanaloihin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi. Unionin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan on oltava sopusoinnussa EU:n yleisten sosiaali-, talous-, ulko- ja kehityspoliittisten tavoitteiden kanssa sekä yhteensopivia eurooppalaisten arvojen kanssa. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa yhtäläiset mahdollisuudet, ihmisoikeudet, ihmisarvo, suvaitsevaisuus, moninaisuuden kunnioittaminen, syrjinnän torjuminen ja yhteiskuntaelämään osallistumisen lisääminen.

| 1.19 | korostaa, että kotouttaminen on koko yhteiskunnan vastuulla. Sekä maahanmuuttajien että paikallisväestön on nähtävä vaivaa kestävän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kasvun saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.19

korostaa, että kotouttaminen on koko yhteiskunnan vastuulla. Sekä maahanmuuttajien että paikallisväestön on nähtävä vaivaa kestävän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kasvun saavuttamiseksi.

| 1.20 | myöntää, että työmarkkinakysymyksillä on ratkaiseva merkitys maahanmuuttajien kotouttamisessa, mutta niitä ei voi tarkastella asiayhteydestä erillään, koska kotoutumisaste riippuu myös monista muista tekijöistä, kuten yhteiskunnallisesta taustasta, koulutuksesta ja kielitaidosta sekä osallistumisesta yhteiskuntaelämään. Maahanmuuttajien kotoutumisen onnistuminen edistää sellaisen yhteiskunnan rakentamista, jossa jokaisella on oma paikkansa, ja tämä hyödyttää sekä yksittäisiä ihmisiä, paikallisyhteisöä että koko yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

1.20

myöntää, että työmarkkinakysymyksillä on ratkaiseva merkitys maahanmuuttajien kotouttamisessa, mutta niitä ei voi tarkastella asiayhteydestä erillään, koska kotoutumisaste riippuu myös monista muista tekijöistä, kuten yhteiskunnallisesta taustasta, koulutuksesta ja kielitaidosta sekä osallistumisesta yhteiskuntaelämään. Maahanmuuttajien kotoutumisen onnistuminen edistää sellaisen yhteiskunnan rakentamista, jossa jokaisella on oma paikkansa, ja tämä hyödyttää sekä yksittäisiä ihmisiä, paikallisyhteisöä että koko yhteiskuntaa.

| 1.21 | pahoittelee, että solidaarisuutta koskevassa puiteohjelmassa ei edes mainita niiden melkein 500 000 turvapaikanhakijan tilannetta, jotka odottavat Euroopan unionissa oleskelulupa- tai vastaavaa päätöstä. Heistä ehdoton valtaosa on laillisten työmarkkinoiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.21

pahoittelee, että solidaarisuutta koskevassa puiteohjelmassa ei edes mainita niiden melkein 500 000 turvapaikanhakijan tilannetta, jotka odottavat Euroopan unionissa oleskelulupa- tai vastaavaa päätöstä. Heistä ehdoton valtaosa on laillisten työmarkkinoiden ulkopuolella.

| 1.22 | korostaa, että valtion tasolla ja paikallistasolla keskitytään vastakkaisiin seikkoihin: valtion tasolla huomiota kiinnitetään siirtotyöläisiin, kun taas paikallistasolla pyritään torjumaan syrjäytymistä, vieraantumista ja muukalaisvihamielisyyttä. Tämä lisää kaikkien asianomaisten tahojen välisen vuoropuhelun ja yhteistoiminnan tarvetta. |
| --- | --- |

1.22

korostaa, että valtion tasolla ja paikallistasolla keskitytään vastakkaisiin seikkoihin: valtion tasolla huomiota kiinnitetään siirtotyöläisiin, kun taas paikallistasolla pyritään torjumaan syrjäytymistä, vieraantumista ja muukalaisvihamielisyyttä. Tämä lisää kaikkien asianomaisten tahojen välisen vuoropuhelun ja yhteistoiminnan tarvetta.

| 1.23 | katsoo, että muodolliseen äänioikeuteen asteittain tähtäävien toimenpiteiden ja politiikkojen tulisi olla keskeinen osa solidaarisuusohjelmaa, koska äänioikeus edistäisi maahanmuuttajien osallistumista demokraattiseen prosessiin. |
| --- | --- |

1.23

katsoo, että muodolliseen äänioikeuteen asteittain tähtäävien toimenpiteiden ja politiikkojen tulisi olla keskeinen osa solidaarisuusohjelmaa, koska äänioikeus edistäisi maahanmuuttajien osallistumista demokraattiseen prosessiin.

| 1.24 | kannattaa Euroopan rajavalvontarahaston perustamista ja muistuttaa, että alueellinen tekijä on otettava huomioon yhtenäisessä palauttamismenettelyjen hallinnassa erityisesti tunnustamalla alue- ja paikallisviranomaisten rooli EU:n rajoilla vapaaehtoisten paluuohjelmien tukemisessa. |
| --- | --- |

1.24

kannattaa Euroopan rajavalvontarahaston perustamista ja muistuttaa, että alueellinen tekijä on otettava huomioon yhtenäisessä palauttamismenettelyjen hallinnassa erityisesti tunnustamalla alue- ja paikallisviranomaisten rooli EU:n rajoilla vapaaehtoisten paluuohjelmien tukemisessa.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | korostaa, että tarvitaan tasapainoista politiikkaa sellaisten toimien edistämiseksi, joilla varmistetaan tasainen laillinen maahanmuutto sekä laittoman maahanmuuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäiseminen. AK tähdentää myös, että maahanmuutto on keskeinen keino puuttuvan ammattitaitoisen työvoiman saamiseksi, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa kehittämään asiaankuuluvilla aloilla tehokkaita aloitteita mukaan luettuna unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten rekrytointi tieteelliseen tutkimustyöhön. |
| --- | --- |

2.1

korostaa, että tarvitaan tasapainoista politiikkaa sellaisten toimien edistämiseksi, joilla varmistetaan tasainen laillinen maahanmuutto sekä laittoman maahanmuuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäiseminen. AK tähdentää myös, että maahanmuutto on keskeinen keino puuttuvan ammattitaitoisen työvoiman saamiseksi, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa kehittämään asiaankuuluvilla aloilla tehokkaita aloitteita mukaan luettuna unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten rekrytointi tieteelliseen tutkimustyöhön.

| 2.2 | tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi osallistua aktiivisesti turvapaikkapolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tämän vuoksi AK ehdottaa, että vuosien 2007—2013 rakennerahastojen päätavoitteeseen 3 sisältyvien alueellisen yhteistyön ja uuden naapuruuspolitiikan rahoituksen soveltamisalaa laajennettaisiin, ja toivoo, että tavoitteen alaan kuuluvia monenvälisiä ohjelmia sekä naapuruuspolitiikan osana toteutettavia kahdenvälisiä toimintaohjelmia koordinoidaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.2

tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi osallistua aktiivisesti turvapaikkapolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tämän vuoksi AK ehdottaa, että vuosien 2007—2013 rakennerahastojen päätavoitteeseen 3 sisältyvien alueellisen yhteistyön ja uuden naapuruuspolitiikan rahoituksen soveltamisalaa laajennettaisiin, ja toivoo, että tavoitteen alaan kuuluvia monenvälisiä ohjelmia sekä naapuruuspolitiikan osana toteutettavia kahdenvälisiä toimintaohjelmia koordinoidaan tehokkaasti.

| 2.3 | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kaikkien neljän rahaston toiminnan suunnitteluun ja toteutukseen on välttämätöntä kumppanuutta koskevien horisontaalisten säännösten noudattamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kaikkien neljän rahaston toiminnan suunnitteluun ja toteutukseen on välttämätöntä kumppanuutta koskevien horisontaalisten säännösten noudattamiseksi.

| 2.4 | ehdottaa, että koulutukseen liittyviä toimenpiteitä vahvistettaisiin muuttoliikkeen hallinnassa erityisesti maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamisen osalta. |
| --- | --- |

2.4

ehdottaa, että koulutukseen liittyviä toimenpiteitä vahvistettaisiin muuttoliikkeen hallinnassa erityisesti maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamisen osalta.

| 2.5 | ehdottaa seuraavien erityisten horisontaalisten säännösten sisällyttämistä päätösehdotuksiin: |
| --- | --- |

2.5

ehdottaa seuraavien erityisten horisontaalisten säännösten sisällyttämistä päätösehdotuksiin:

Suositus 1

3 artikla

| Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD)) | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artikla
  Erityistavoitteet
  1.   Rahasto edistää seuraavien erityistavoitteiden saavuttamista:






  (a) | Jäsenvaltioissa sovellettavan yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän käyttöönotto sekä sen organisoinnin ja täytäntöönpanon kehittäminen. |

Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD))

AK:n muutosehdotus

3 artikla

Erityistavoitteet

1.   Rahasto edistää seuraavien erityistavoitteiden saavuttamista:

(a)

Jäsenvaltioissa sovellettavan yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän käyttöönotto sekä sen organisoinnin ja täytäntöönpanon kehittäminen.

| (b) | Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostaminen yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän ja sen täytäntöönpanon puitteissa. |
| --- | --- |

(b)

Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostaminen yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän ja sen täytäntöönpanon puitteissa.

| (c) | Yhteisten palauttamisstandardien tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen edistäminen alan yleisen kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

Yhteisten palauttamisstandardien tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen edistäminen alan yleisen kehityksen mukaisesti.

3 artikla

Erityistavoitteet

1.   Rahasto edistää seuraavien erityistavoitteiden saavuttamista:

| (a) | Jäsenvaltioissa sovellettavan yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän käyttöönotto sekä sen organisoinnin ja täytäntöönpanon kehittäminen etenkin ottamalla käyttöön valtiotason, alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyömenettelyjä, silloin kun se on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(a)

Jäsenvaltioissa sovellettavan yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän käyttöönotto sekä sen organisoinnin ja täytäntöönpanon kehittäminen etenkin ottamalla käyttöön valtiotason, alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyömenettelyjä, silloin kun se on tarkoituksenmukaista.

| (b) | Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostaminen yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän ja sen täytäntöönpanon puitteissa. |
| --- | --- |

(b)

Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostaminen yhdenmukaisen palauttamismenettelyjen hallinnointijärjestelmän ja sen täytäntöönpanon puitteissa.

| (c) | Yhteisten palauttamisstandardien tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen edistäminen alan yleisen kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

Yhteisten palauttamisstandardien tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen edistäminen alan yleisen kehityksen mukaisesti.

Perustelu

Koska komission ehdotuksella on oikeusperusta, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, alueiden komitean tulisi pyrkiä esittämään konkreettisia muutosehdotuksia komission ehdotukseen Euroopan parlamentin käyttämän mallin mukaisesti.

Suositus 2

4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD)) | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4 artikla
  Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa
  1.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteiden mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:






  (a) | jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; |

Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD))

AK:n muutosehdotus

4 artikla

Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa

1.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteiden mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:

(a)

jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt;

| (b) | maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys; |
| --- | --- |

(b)

maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys;

| (c) | maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa. |
| --- | --- |

(c)

maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa.

4 artikla

Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa

1.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteiden mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:

| (a) | jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; |
| --- | --- |

(a)

jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt;

| (b) | maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys; |
| --- | --- |

(b)

maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys;

| (c) | maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa.
  ; |
| --- | --- |

(c)

maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa.
  ;

| (d) | valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten eri tasoilla tapahtuvan toiminnan koordinoinnin kehittämistä. |
| --- | --- |

(d)

valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten eri tasoilla tapahtuvan toiminnan koordinoinnin kehittämistä.

Perustelu

Koska komission ehdotuksella on oikeusperusta, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, alueiden komitean tulisi pyrkiä esittämään konkreettisia muutosehdotuksia komission ehdotukseen Euroopan parlamentin käyttämän mallin mukaisesti.

Suositus 3

4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD)) | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4 artikla
  Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa
  —
  2.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:






  (a) | yhteistyötä, joka liittyy alkuperämaata koskevien tietojen keräämiseen ja niiden antamiseen potentiaalisille palautettaville henkilöille; |

Komission ehdotus (KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 (COD))

AK:n muutosehdotus

4 artikla

Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa

—

2.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:

(a)

yhteistyötä, joka liittyy alkuperämaata koskevien tietojen keräämiseen ja niiden antamiseen potentiaalisille palautettaville henkilöille;

| (b) | jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisten tehokkaiden, vakaiden ja pitkäaikaisten operatiivisten suhteiden kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä, jonka tavoitteena on parantaa konsulinvirastoista saatavaa apua hankittaessa matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisten tehokkaiden, vakaiden ja pitkäaikaisten operatiivisten suhteiden kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä, jonka tavoitteena on parantaa konsulinvirastoista saatavaa apua hankittaessa matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt;

| (c) | yhteisten yhdenmukaisten palauttamissuunnitelmien sisältöä ja niiden täytäntöönpanoa mukaan luettuina yhteiset vapaaehtoisen paluun ohjelmat, jotka koskevat tiettyjä alkuperämaita sekä aiempia asuin- tai kauttakulkuvaltioita; |
| --- | --- |

(c)

yhteisten yhdenmukaisten palauttamissuunnitelmien sisältöä ja niiden täytäntöönpanoa mukaan luettuina yhteiset vapaaehtoisen paluun ohjelmat, jotka koskevat tiettyjä alkuperämaita sekä aiempia asuin- tai kauttakulkuvaltioita;

| (d) | tutkimuksia, jotka tehdään palauttamista koskevan jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön nykytilasta ja kehittämismahdollisuuksista sekä kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden roolista; |
| --- | --- |

(d)

tutkimuksia, jotka tehdään palauttamista koskevan jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön nykytilasta ja kehittämismahdollisuuksista sekä kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden roolista;

| (e) | tietojenvaihtoa sekä tuki- ja neuvontapalveluja palautettaessa erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä; |
| --- | --- |

(e)

tietojenvaihtoa sekä tuki- ja neuvontapalveluja palautettaessa erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä;

| (f) | parhaita käytänteitä koskevien seminaarien järjestäminen tiettyjä kolmansia maita ja/tai alueita käsitteleville henkilöille; |
| --- | --- |

(f)

parhaita käytänteitä koskevien seminaarien järjestäminen tiettyjä kolmansia maita ja/tai alueita käsitteleville henkilöille;

| (g) | yhteisiä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan takaisinotettujen henkilöiden vastaanotto alkuperämaissa sekä aiemmissa asuin- tai kauttakulkuvaltioissa; |
| --- | --- |

(g)

yhteisiä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan takaisinotettujen henkilöiden vastaanotto alkuperämaissa sekä aiemmissa asuin- tai kauttakulkuvaltioissa;

| (h) | yhteistä toimien suunnittelua sen varmistamiseksi, että henkilöt voivat kotoutua uudelleen pysyvästi alkuperämaahansa tai aiempaan asuinvaltioonsa; |
| --- | --- |

(h)

yhteistä toimien suunnittelua sen varmistamiseksi, että henkilöt voivat kotoutua uudelleen pysyvästi alkuperämaahansa tai aiempaan asuinvaltioonsa;

| (i) | yhteisiä toimenpiteitä, joilla seurataan palanneiden henkilöiden tilannetta ja sen pysyvyyttä. |
| --- | --- |

(i)

yhteisiä toimenpiteitä, joilla seurataan palanneiden henkilöiden tilannetta ja sen pysyvyyttä.

4 artikla

Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa

—

2.   Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti:

| (a) | yhteistyötä, joka liittyy alkuperämaata koskevien tietojen keräämiseen ja niiden antamiseen potentiaalisille palautettaville henkilöille; |
| --- | --- |

(a)

yhteistyötä, joka liittyy alkuperämaata koskevien tietojen keräämiseen ja niiden antamiseen potentiaalisille palautettaville henkilöille;

| (b) | jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisten tehokkaiden, vakaiden ja pitkäaikaisten operatiivisten suhteiden kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä, jonka tavoitteena on parantaa konsulinvirastoista saatavaa apua hankittaessa matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisten tehokkaiden, vakaiden ja pitkäaikaisten operatiivisten suhteiden kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä, jonka tavoitteena on parantaa konsulinvirastoista saatavaa apua hankittaessa matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt;

| (c) | yhteisten yhdenmukaisten palauttamissuunnitelmien sisältöä ja niiden täytäntöönpanoa mukaan luettuina yhteiset vapaaehtoisen paluun ohjelmat, jotka koskevat tiettyjä alkuperämaita sekä aiempia asuin- tai kauttakulkuvaltioita; |
| --- | --- |

(c)

yhteisten yhdenmukaisten palauttamissuunnitelmien sisältöä ja niiden täytäntöönpanoa mukaan luettuina yhteiset vapaaehtoisen paluun ohjelmat, jotka koskevat tiettyjä alkuperämaita sekä aiempia asuin- tai kauttakulkuvaltioita;

| (d) | tutkimuksia, jotka tehdään palauttamista koskevan jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön nykytilasta ja kehittämismahdollisuuksista sekä kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden roolista; |
| --- | --- |

(d)

tutkimuksia, jotka tehdään palauttamista koskevan jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön nykytilasta ja kehittämismahdollisuuksista sekä kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden roolista;

| (e) | tietojenvaihtoa sekä tuki- ja neuvontapalveluja palautettaessa erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä; |
| --- | --- |

(e)

tietojenvaihtoa sekä tuki- ja neuvontapalveluja palautettaessa erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä;

| (f) | parhaita käytänteitä koskevien seminaarien järjestäminen tiettyjä kolmansia maita ja/tai alueita käsitteleville henkilöille; |
| --- | --- |

(f)

parhaita käytänteitä koskevien seminaarien järjestäminen tiettyjä kolmansia maita ja/tai alueita käsitteleville henkilöille;

| (g) | yhteisiä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan takaisinotettujen henkilöiden vastaanotto alkuperämaissa sekä aiemmissa asuin- tai kauttakulkuvaltioissa; |
| --- | --- |

(g)

yhteisiä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan takaisinotettujen henkilöiden vastaanotto alkuperämaissa sekä aiemmissa asuin- tai kauttakulkuvaltioissa;

| (h) | yhteistä toimien suunnittelua sen varmistamiseksi, että henkilöt voivat kotoutua uudelleen pysyvästi alkuperämaahansa tai aiempaan asuinvaltioonsa; |
| --- | --- |

(h)

yhteistä toimien suunnittelua sen varmistamiseksi, että henkilöt voivat kotoutua uudelleen pysyvästi alkuperämaahansa tai aiempaan asuinvaltioonsa;

| (i) | yhteisiä toimenpiteitä, joilla seurataan palanneiden henkilöiden tilannetta ja sen pysyvyyttä. |
| --- | --- |

(i)

yhteisiä toimenpiteitä, joilla seurataan palanneiden henkilöiden tilannetta ja sen pysyvyyttä.

| (j) | yhteisen koulutuksen ja seminaarien järjestämistä toimivaltaisten valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten, lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitosten henkilökunnalle. |
| --- | --- |

(j)

yhteisen koulutuksen ja seminaarien järjestämistä toimivaltaisten valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten, lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitosten henkilökunnalle.

| (k) | edistetään Euroopan unionin neuvoston, Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja AK:n yhteistä aloitetta ”Parhaiden toimintatapojen käsikirja”. Valtiotason, alue- ja paikallisviranomaisten tulee osallistua sen laatimiseen, ja sen tulee sisältää seuraavia aloja koskevia strategioita: kansalaisten lähentäminen, yhteistyö järjestöjen ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa, paikallisverkostojen luominen, tiedonkeruu ja tutkimukset sekä yhteistyö poliisiviranomaisten ja muiden instituutioiden kanssa;



  toimissa otetaan huomioon alueelliset ja paikalliset viranomaiset, kun se on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(k)

edistetään Euroopan unionin neuvoston, Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja AK:n yhteistä aloitetta ”Parhaiden toimintatapojen käsikirja”. Valtiotason, alue- ja paikallisviranomaisten tulee osallistua sen laatimiseen, ja sen tulee sisältää seuraavia aloja koskevia strategioita: kansalaisten lähentäminen, yhteistyö järjestöjen ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa, paikallisverkostojen luominen, tiedonkeruu ja tutkimukset sekä yhteistyö poliisiviranomaisten ja muiden instituutioiden kanssa;

Perustelu

Koska komission ehdotuksella on oikeusperusta, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, alueiden komitean tulisi pyrkiä esittämään konkreettisia muutosehdotuksia komission ehdotukseen Euroopan parlamentin käyttämän mallin mukaisesti.

| 2.6 | pahoittelee, että tekniselle avulle varattu rahoitusosuus on niukka kaikissa neljässä päätöksessä, vaikka yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien politiikkojen menestykselle ja tehokkuudelle vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alalla. |
| --- | --- |

2.6

pahoittelee, että tekniselle avulle varattu rahoitusosuus on niukka kaikissa neljässä päätöksessä, vaikka yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien politiikkojen menestykselle ja tehokkuudelle vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alalla.

| 2.7 | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä koulutuksen ohjelmakysymysten alalla ja kehittämään yhteisvaikutukseen tähtäävää toimintaa ja kumppanuuksia asiaankuuluvien unionin ja valtiotason viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.7

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä koulutuksen ohjelmakysymysten alalla ja kehittämään yhteisvaikutukseen tähtäävää toimintaa ja kumppanuuksia asiaankuuluvien unionin ja valtiotason viranomaisten kanssa.

| 2.8 | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään osaltaan puiteohjelmassa ehdotettujen toimien nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään osaltaan puiteohjelmassa ehdotettujen toimien nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa.

| 2.9 | aikoo esittää alueiden komitean toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on edistää oikeudenmukaista vastuunjakoa eri jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioissa valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten välillä maahanmuuttoa koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

2.9

aikoo esittää alueiden komitean toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on edistää oikeudenmukaista vastuunjakoa eri jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioissa valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten välillä maahanmuuttoa koskevissa kysymyksissä.

| 2.10 | korostaa, että sen tulee katsoa olevan merkittävä ja yhteisön etua ajatteleva kumppani, joka auttaa selkiyttämään paikallis- ja alueyhteisöjen edustajien vastuukysymyksiä rahoituksessa ja muuttoliikkeen hallinnassa kaudella 2007—2013 ja joka edistää siten näiden kytkemistä mukaan kehitteillä olevaan unionin yhteistyömekanismiin. |
| --- | --- |

2.10

korostaa, että sen tulee katsoa olevan merkittävä ja yhteisön etua ajatteleva kumppani, joka auttaa selkiyttämään paikallis- ja alueyhteisöjen edustajien vastuukysymyksiä rahoituksessa ja muuttoliikkeen hallinnassa kaudella 2007—2013 ja joka edistää siten näiden kytkemistä mukaan kehitteillä olevaan unionin yhteistyömekanismiin.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/53

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle: Kosovon tulevaisuus Euroopassa”

(2006/C 115/11)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle aiheesta ”Kosovon tulevaisuus Euroopassa” KOM(2005) 156 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 11. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 16.—17. kesäkuuta 2005 Brysselissä pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 19.—20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2004 tekemän päätöksen ”Serbia ja Montenegron, mukaan luettuna Kosovo, Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista”,

ottaa huomioon komission tiedonannon Serbia ja Montenegron valmiudesta neuvotella vakautus- ja assosiaatiosopimus Euroopan unionin kanssa (SEK(2005) 478 final),

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 3. kesäkuuta 2005 hyväksymän lausunnon ”Kosovon nykytilanne” (doc. 10572, esittelijä Marianne Tritz),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin 23. toukokuuta 2005 julkaiseman raportin Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon väliaikaisesta siviilihallinto-operaatiosta (doc. 05-33918),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10. kesäkuuta 1999 antaman päätöslauselman 1244 (1999),

ottaa huomioon alueiden komitean ja Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin 13. huhtikuuta 2005 tekemän yhteistyösopimuksen (CdR 62/2005),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella” (CdR 101/2003 fin) (1),

ottaa huomioon22. kesäkuuta 2005 Prištinassa pidetyn konferenssin osallistujien hyväksymät päätelmät (Prištinan julistus) (CdR 145/2005 fin),

ottaa huomioon”ulkosuhteet”-valiokunnan syyskuun 15. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 143/2005 rev. 2), jonka esittelijä oli Mengešin kunnanjohtaja Tomaž Štebe (SI-PPE),

pyrkii tarkastelemaan Kosovon tulevaisuutta Euroopassa paikallis- ja aluetason näkökulmasta,

sekä katsoo, että

| 1. | Eurooppa-neuvoston 19.—20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmät ovat antaneet koko Länsi-Balkanin alueelle eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät. Kyseisiä tulevaisuudennäkymiä korostettiin jälleen Eurooppa-neuvoston 16.—17. kesäkuuta 2005 Brysselissä pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmissä. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvoston 19.—20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmät ovat antaneet koko Länsi-Balkanin alueelle eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät. Kyseisiä tulevaisuudennäkymiä korostettiin jälleen Eurooppa-neuvoston 16.—17. kesäkuuta 2005 Brysselissä pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmissä.

| 2. | Kaikissa Länsi-Balkanin valtioissa sekä Kosovossa on käynnissä myönteinen asennemuutos myös suhteessa entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen (ICTY). Muutos on tärkeä askel niiden mahdollisen Euroopan unioniin integroitumisen kannalta. Tarvitaan kuitenkin lisää konkreettista edistystä. |
| --- | --- |

2.

Kaikissa Länsi-Balkanin valtioissa sekä Kosovossa on käynnissä myönteinen asennemuutos myös suhteessa entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen (ICTY). Muutos on tärkeä askel niiden mahdollisen Euroopan unioniin integroitumisen kannalta. Tarvitaan kuitenkin lisää konkreettista edistystä.

| 3. | Kosovossa ihmiset säilyttivät maltillisuutensa entisen pääministerin Haradinajin eron jälkeen, ja Kosovon hallitus osoitti poliittista kypsyyttä sujuvassa hallituksenvaihdossa, jolloin uuden hallituksen johtoon tuli Bajram Kosumi. Hallituksenvaihdon jälkeen uudistettiin sitoumus jatkaa edellisen hallituksen ohjelmaa, jossa keskitytään YK:n normien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.

Kosovossa ihmiset säilyttivät maltillisuutensa entisen pääministerin Haradinajin eron jälkeen, ja Kosovon hallitus osoitti poliittista kypsyyttä sujuvassa hallituksenvaihdossa, jolloin uuden hallituksen johtoon tuli Bajram Kosumi. Hallituksenvaihdon jälkeen uudistettiin sitoumus jatkaa edellisen hallituksen ohjelmaa, jossa keskitytään YK:n normien täytäntöönpanoon.

| 4. | Kosovon hallitus hyväksyi 22. helmikuuta 2005 ohjelman ”Paikallishallinnon uudistus — Työohjelma vuodeksi 2005”. Uudistuksella pyritään parantamaan paikallistason palveluja ja siten osaltaan edistämään a) kestävää hallintoa ja kaikkien Kosovon asukkaiden kestäviä elinoloja, b) kaikkien yhteisöjen integroitumista Kosovon demokraattisiin rakenteisiin sekä c) toimivien demokraattisten elinten perustamista ja vahvistamista Kosovossa, kuten normeissa edellytetään. |
| --- | --- |

4.

Kosovon hallitus hyväksyi 22. helmikuuta 2005 ohjelman ”Paikallishallinnon uudistus — Työohjelma vuodeksi 2005”. Uudistuksella pyritään parantamaan paikallistason palveluja ja siten osaltaan edistämään a) kestävää hallintoa ja kaikkien Kosovon asukkaiden kestäviä elinoloja, b) kaikkien yhteisöjen integroitumista Kosovon demokraattisiin rakenteisiin sekä c) toimivien demokraattisten elinten perustamista ja vahvistamista Kosovossa, kuten normeissa edellytetään.

| 5. | Kosovon taloudellista integraatiota tällä alueella tukevat toimet jatkuvat. Kyseisillä ponnisteluilla pyritään lieventämään Kosovon jatkuvaa taloudellista ahdinkoa, jonka osatekijöitä ovat alhainen tulotaso, korkea työttömyys ja valtava infrastruktuurin vaje. Tarvitaan kiireisesti oikeudellinen kehys selkeiden omistusoikeuksien määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

5.

Kosovon taloudellista integraatiota tällä alueella tukevat toimet jatkuvat. Kyseisillä ponnisteluilla pyritään lieventämään Kosovon jatkuvaa taloudellista ahdinkoa, jonka osatekijöitä ovat alhainen tulotaso, korkea työttömyys ja valtava infrastruktuurin vaje. Tarvitaan kiireisesti oikeudellinen kehys selkeiden omistusoikeuksien määrittelemiseksi.

| 6. | Käynnissä olevan kunnianhimoisen ja kattavan normien täytäntöönpanon tarkistuksen olisi käynnistettävä realistinen prosessi, joka johtaa Kosovon tulevan aseman vakiintumiseen. Vahvat, autonomiset ja monikulttuuriset alue- ja paikallisviranomaiset ovat välttämätön edellytys Kosovon kestävälle rauhalle ja hyvinvoinnille sekä keskeinen tekijä sopimuksissa Kosovon tulevasta asemasta. |
| --- | --- |

6.

Käynnissä olevan kunnianhimoisen ja kattavan normien täytäntöönpanon tarkistuksen olisi käynnistettävä realistinen prosessi, joka johtaa Kosovon tulevan aseman vakiintumiseen. Vahvat, autonomiset ja monikulttuuriset alue- ja paikallisviranomaiset ovat välttämätön edellytys Kosovon kestävälle rauhalle ja hyvinvoinnille sekä keskeinen tekijä sopimuksissa Kosovon tulevasta asemasta.

| 7. | Alueiden komitean, komission, Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin sekä Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen osapuolten 22. kesäkuuta 2005 Prištinassa järjestämän konferenssin ”Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella” päätösjulistuksessa painotetaan, että välttämättömänä ehtona Kosovon asukkaiden tulevaisuudelle Euroopan unionissa on aito hallinnon hajauttaminen ja osallistuva demokratia, jossa noudatetaan täysin demokraattisia arvoja ja vähemmistöjen oikeuksia. |
| --- | --- |

7.

Alueiden komitean, komission, Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin sekä Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen osapuolten 22. kesäkuuta 2005 Prištinassa järjestämän konferenssin ”Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella” päätösjulistuksessa painotetaan, että välttämättömänä ehtona Kosovon asukkaiden tulevaisuudelle Euroopan unionissa on aito hallinnon hajauttaminen ja osallistuva demokratia, jossa noudatetaan täysin demokraattisia arvoja ja vähemmistöjen oikeuksia.

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2000 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

| 1.1 | on tyytyväinen komission kertomukseen ja päätelmiin tiedonannossa ”Kosovon tulevaisuus Euroopassa” (KOM(2005) 156 lopullinen), jossa esitetään puitteet nykyisestä umpikujasta pääsemiseksi kehitettäessä demokraattista ja monikulttuurista yhteiskuntaa Kosovoon, jotta se voi toimia alueella rauhan ja hyvinvoinnin vallitessa. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen komission kertomukseen ja päätelmiin tiedonannossa ”Kosovon tulevaisuus Euroopassa” (KOM(2005) 156 lopullinen), jossa esitetään puitteet nykyisestä umpikujasta pääsemiseksi kehitettäessä demokraattista ja monikulttuurista yhteiskuntaa Kosovoon, jotta se voi toimia alueella rauhan ja hyvinvoinnin vallitessa.

| 1.2 | on tyytyväinen kertomukseen Serbia ja Montenegron valmiudesta neuvotella vakautus- ja assosiaatiosopimus Euroopan unionin kanssa (SEK(2005) 478 lopullinen). Asiakirjan päätelmänä on suositus aloittaa vakautus- ja assosiaationeuvottelut, jos Serbia ja Montenegro jatkaa vakaasti valmistelutyötään. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen kertomukseen Serbia ja Montenegron valmiudesta neuvotella vakautus- ja assosiaatiosopimus Euroopan unionin kanssa (SEK(2005) 478 lopullinen). Asiakirjan päätelmänä on suositus aloittaa vakautus- ja assosiaationeuvottelut, jos Serbia ja Montenegro jatkaa vakaasti valmistelutyötään.

| 1.3 | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston 16.—17. kesäkuuta 2005 Brysselissä pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmiin sekä liitteenä olevaan Kosovon-julistukseen, jossa painotetaan, että Kosovon tilanteen perusteellisen tarkistuksen lopputulos ei ollut etukäteen varma: normien, erityisesti ensisijaisten normien täytäntöönpano ja hallinnon hajauttamisprosessi ovat erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

1.3

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston 16.—17. kesäkuuta 2005 Brysselissä pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmiin sekä liitteenä olevaan Kosovon-julistukseen, jossa painotetaan, että Kosovon tilanteen perusteellisen tarkistuksen lopputulos ei ollut etukäteen varma: normien, erityisesti ensisijaisten normien täytäntöönpano ja hallinnon hajauttamisprosessi ovat erityisen tärkeitä.

| 1.4 | katsoo, että Kosovon ja EU:n alue- ja paikallisviranomaisten olisi autettava toteuttamaan haaste Kosovon tulevaisuudesta Euroopassa. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että Kosovon ja EU:n alue- ja paikallisviranomaisten olisi autettava toteuttamaan haaste Kosovon tulevaisuudesta Euroopassa.

| 1.5 | on tyytyväinen komission sitoumukseen keskittyä Kosovon erityistilanteeseen ja erityistarpeisiin, jotta se voisi edistyä vakautus- ja assosiaatioprosessissa. |
| --- | --- |

1.5

on tyytyväinen komission sitoumukseen keskittyä Kosovon erityistilanteeseen ja erityistarpeisiin, jotta se voisi edistyä vakautus- ja assosiaatioprosessissa.

| 1.6 | on tyytyväinen aktiiviseen keskittymiseen Kosovon kehitys- ja uudistustarpeisiin sekä sitoumukseen käyttää komission resursseja kehityksen ja uudistusten nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

on tyytyväinen aktiiviseen keskittymiseen Kosovon kehitys- ja uudistustarpeisiin sekä sitoumukseen käyttää komission resursseja kehityksen ja uudistusten nopeuttamiseksi.

| 1.7 | kannattaa komission ehdotusta tutkia uusia mahdollisuuksia sen varmistamiseksi, että Kosovo voi saada täyden hyödyn kaikista sopivista Euroopan unionin välineistä. |
| --- | --- |

1.7

kannattaa komission ehdotusta tutkia uusia mahdollisuuksia sen varmistamiseksi, että Kosovo voi saada täyden hyödyn kaikista sopivista Euroopan unionin välineistä.

| 1.8 | pitää Kosovon yhteisöjen sekä Belgradin ja Prištinan viranomaisten välistä poliittista vuoropuhelua erittäin tärkeänä, sillä se on ainoa keino saavuttaa vakaus, joka on ehdoton edellytys koko Länsi-Balkanin alueen integroitumiselle Eurooppaan. |
| --- | --- |

1.8

pitää Kosovon yhteisöjen sekä Belgradin ja Prištinan viranomaisten välistä poliittista vuoropuhelua erittäin tärkeänä, sillä se on ainoa keino saavuttaa vakaus, joka on ehdoton edellytys koko Länsi-Balkanin alueen integroitumiselle Eurooppaan.

| 1.9 | on tyytyväinen Kosovon väliaikaisten itsehallintoelinten aloitteeseen uudistaa Kosovon paikallishallintoa. |
| --- | --- |

1.9

on tyytyväinen Kosovon väliaikaisten itsehallintoelinten aloitteeseen uudistaa Kosovon paikallishallintoa.

| 1.10 | muistuttaa, että hallinnon hajauttamisprosessiin on liityttävä alue- ja paikallisviranomaisille uskotun uuden vastuun mukainen aito vallan ja erityisesti varojen ja omaisuuden siirto. |
| --- | --- |

1.10

muistuttaa, että hallinnon hajauttamisprosessiin on liityttävä alue- ja paikallisviranomaisille uskotun uuden vastuun mukainen aito vallan ja erityisesti varojen ja omaisuuden siirto.

| 1.11 | kannattaa alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjen keskeistä roolia alue- ja paikallisviranomaisten yhteisten näkemysten välittäjänä hallituksille ja keskeisenä välineenä alue- ja paikallisvaltuutettujen toimintamahdollisuuksien edistämisessä. |
| --- | --- |

1.11

kannattaa alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjen keskeistä roolia alue- ja paikallisviranomaisten yhteisten näkemysten välittäjänä hallituksille ja keskeisenä välineenä alue- ja paikallisvaltuutettujen toimintamahdollisuuksien edistämisessä.

| 1.12 | tukee komission sitoumusta kuulla korkealla tasolla tärkeimpiä kansainvälisiä toimijoita Kosovoa koskevan koordinoidun poliittisen lähestymistavan määrittämiseksi, ja on tyytyväinen päätökseen käynnistää Kosovon normien täytäntöönpanon edistymisen perusteellinen tarkistus. |
| --- | --- |

1.12

tukee komission sitoumusta kuulla korkealla tasolla tärkeimpiä kansainvälisiä toimijoita Kosovoa koskevan koordinoidun poliittisen lähestymistavan määrittämiseksi, ja on tyytyväinen päätökseen käynnistää Kosovon normien täytäntöönpanon edistymisen perusteellinen tarkistus.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | pyytää komissiota kutsumaan Kosovon paikallisviranomaiset aktiivisesti mukaan poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten täytäntöönpanoon perustasolla, niin että toissijaisuuden, suhteellisuuden ja hyvän hallintotavan periaatetta noudatetaan täysin. |
| --- | --- |

2.1

pyytää komissiota kutsumaan Kosovon paikallisviranomaiset aktiivisesti mukaan poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten täytäntöönpanoon perustasolla, niin että toissijaisuuden, suhteellisuuden ja hyvän hallintotavan periaatetta noudatetaan täysin.

| 2.2 | kannustaa komissiota edistämään ja tukemaan Kosovon-suhteista tiedottamista EU:n kansalaisille ja EU:n arvoista Kosovon asukkaille tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.2

kannustaa komissiota edistämään ja tukemaan Kosovon-suhteista tiedottamista EU:n kansalaisille ja EU:n arvoista Kosovon asukkaille tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa.

| 2.3 | kannustaa komissiota tukemaan tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa vaihto- ja kumppanuusohjelmia, jotka auttavat kasvattamaan kansalaisten sekä EU:n ja Kosovon hallinnon keskinäistä ymmärtämystä sekä vahvistamaan alue- ja paikallistason hallintokapasiteettia. |
| --- | --- |

2.3

kannustaa komissiota tukemaan tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa vaihto- ja kumppanuusohjelmia, jotka auttavat kasvattamaan kansalaisten sekä EU:n ja Kosovon hallinnon keskinäistä ymmärtämystä sekä vahvistamaan alue- ja paikallistason hallintokapasiteettia.

| 2.4 | suosittaa, että yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen suunnatussa komission avussa kiinnitetään erityishuomiota aluehallinnon kapasiteettiin, ja tuetaan erityisesti lakien täytäntöönpanoa sekä keskus- ja aluehallinnon välisen viestinnän ja yhteistyön kehittämistä. |
| --- | --- |

2.4

suosittaa, että yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen suunnatussa komission avussa kiinnitetään erityishuomiota aluehallinnon kapasiteettiin, ja tuetaan erityisesti lakien täytäntöönpanoa sekä keskus- ja aluehallinnon välisen viestinnän ja yhteistyön kehittämistä.

| 2.5 | esittää yhteistyötoimia sekä niiden kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joita kertyi EU:n jäsenvaltioiden, ehdokasvaltioiden sekä Länsi-Balkanin valtioiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutetusta laajentumista valmistelevasta politiikasta. |
| --- | --- |

2.5

esittää yhteistyötoimia sekä niiden kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joita kertyi EU:n jäsenvaltioiden, ehdokasvaltioiden sekä Länsi-Balkanin valtioiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutetusta laajentumista valmistelevasta politiikasta.

| 2.6 | korostaa, että yksi keino luottamuksen ja vakauden kehittämiseksi Kosovossa ja Länsi-Balkanin alueella on alue- ja paikallisviranomaisten välinen aktiivinen rajatylittävä yhteistyö. |
| --- | --- |

2.6

korostaa, että yksi keino luottamuksen ja vakauden kehittämiseksi Kosovossa ja Länsi-Balkanin alueella on alue- ja paikallisviranomaisten välinen aktiivinen rajatylittävä yhteistyö.

| 2.7 | kannustaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, jatkamaan paikallishallinnon uudistusta koko Kosovon alueella ja avustamaan Kosovon paikallisviranomaisia Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan noudattamisessa muun muassa tarjoamalla Kosovon paikallisviranomaisille näiden sosiaalisten ja taloudellisten vastuiden vaatimat taloudelliset, maa- ja henkilöresurssit. |
| --- | --- |

2.7

kannustaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, jatkamaan paikallishallinnon uudistusta koko Kosovon alueella ja avustamaan Kosovon paikallisviranomaisia Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan noudattamisessa muun muassa tarjoamalla Kosovon paikallisviranomaisille näiden sosiaalisten ja taloudellisten vastuiden vaatimat taloudelliset, maa- ja henkilöresurssit.

| 2.8 | muistuttaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, että alueellisten ja vähemmistökielten sekä kaikkien yhteisöjen kulttuuriperinnön suojelu ja edistäminen ovat suvaitsevaisuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen keskeisiä tekijöitä moniarvoisessa, monietnisessä ja monikulttuurisessa Kosovossa. |
| --- | --- |

2.8

muistuttaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, että alueellisten ja vähemmistökielten sekä kaikkien yhteisöjen kulttuuriperinnön suojelu ja edistäminen ovat suvaitsevaisuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen keskeisiä tekijöitä moniarvoisessa, monietnisessä ja monikulttuurisessa Kosovossa.

| 2.9 | kannustaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, varsinkin Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, helpottamaan kaikkien etnisten ryhmien ja yhteisöjen jäsenien osallistumista päätöksentekoprosessiin, erityisesti paikallisella ja kunnallisella tasolla, ja korostaa, että monikulttuuriset kunnat ovat Kosovon vakautus- ja sovintoprosessin ydintekijä. |
| --- | --- |

2.9

kannustaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, varsinkin Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, helpottamaan kaikkien etnisten ryhmien ja yhteisöjen jäsenien osallistumista päätöksentekoprosessiin, erityisesti paikallisella ja kunnallisella tasolla, ja korostaa, että monikulttuuriset kunnat ovat Kosovon vakautus- ja sovintoprosessin ydintekijä.

| 2.10 | suosittaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, lisäämään ponnistelujaan konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi mahdollisimman pian erityisesti seuraavissa kysymyksissä: pakolaisten ja karkoitettujen henkilöiden paluu sekä kaikkien yhteisöjen jäsenten vapaa liikkuvuus. |
| --- | --- |

2.10

suosittaa kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, lisäämään ponnistelujaan konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi mahdollisimman pian erityisesti seuraavissa kysymyksissä: pakolaisten ja karkoitettujen henkilöiden paluu sekä kaikkien yhteisöjen jäsenten vapaa liikkuvuus.

| 2.11 | pyytää kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, katsomaan yhdessä EU:n ja kansainvälisten järjestöjen kanssa normien täytäntöönpanoa pidemmälle ja valmistautumaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon myös paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.11

pyytää kaikkia normien täytäntöönpanosta vastaavia, erityisesti Kosovon väliaikaisia itsehallintoelimiä, katsomaan yhdessä EU:n ja kansainvälisten järjestöjen kanssa normien täytäntöönpanoa pidemmälle ja valmistautumaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon myös paikallistasolla.

| 2.12 | suosittaa, että tehdään tiivistä yhteistyötä Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin (CLRAE) kanssa ja kannustetaan Kosovon viranomaisia osallistumaan tiiviimmin Euroopan demokraattiseen prosessiin. |
| --- | --- |

2.12

suosittaa, että tehdään tiivistä yhteistyötä Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin (CLRAE) kanssa ja kannustetaan Kosovon viranomaisia osallistumaan tiiviimmin Euroopan demokraattiseen prosessiin.

| 2.13 | suosittaa, että vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymissä varataan Kosovolle riittävästi taloudellista tukea. |
| --- | --- |

2.13

suosittaa, että vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymissä varataan Kosovolle riittävästi taloudellista tukea.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/56

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007—2019”

(2006/C 115/12)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007—2019 (KOM(2005) 209 lopullinen — 2005/102 (COD)),

ottaa huomioon Euroopan komission 30. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 25. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön aloitteen perustamisesta” (CdR 448/97 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005—2019 tehdyn päätöksen 1419/1999/EY muuttamisesta” (CdR 393/2003 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kulttuuri ja kulttuurierot sekä niiden merkitys Euroopan tulevaisuudelle” (CdR 447/97 fin) (3),

ottaa huomioon”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan syyskuun 22. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 251/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Seamus Murray, Meathin kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Eastin aluevaltuutettu (IE/UEN-AE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkemykset

Euroopan kulttuuripääkaupunki

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on merkittävä väline esitellä, tukea, rikastuttaa ja kokea eurooppalaista kulttuuria ja paikallisia kulttuureja, sekä arvostaa sitä, että kulttuurikaupungiksi nimeämisellä on hyvin myönteisiä vaikutuksia kaupunkeihin paitsi kulttuurisesti, myös koska se tarjoaa taloudellisia ja työmahdollisuuksia matkailun, vapaa-ajan ja urheilun aloilla ja edistää kaupunkien elvyttämistä. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on merkittävä väline esitellä, tukea, rikastuttaa ja kokea eurooppalaista kulttuuria ja paikallisia kulttuureja, sekä arvostaa sitä, että kulttuurikaupungiksi nimeämisellä on hyvin myönteisiä vaikutuksia kaupunkeihin paitsi kulttuurisesti, myös koska se tarjoaa taloudellisia ja työmahdollisuuksia matkailun, vapaa-ajan ja urheilun aloilla ja edistää kaupunkien elvyttämistä.

| 1.2 | tähdentää, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma vaikuttaa tehokkaimmin, mikäli tapahtumasta tehdään keskeinen osa kaupungin pitkän tähtäimen kulttuuristrategiaa, ja pitää tärkeänä, että tapahtuman tulee edistää kestävää kulttuurista kehitystä. Lisäksi komitea toteaa, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on saamassa yhä enemmän alueellista ulottuvuutta, kun kaupungit ottavat ympäröivät alueensa mukaan kulttuuriohjelmiensa kehittämiseen ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.2

tähdentää, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma vaikuttaa tehokkaimmin, mikäli tapahtumasta tehdään keskeinen osa kaupungin pitkän tähtäimen kulttuuristrategiaa, ja pitää tärkeänä, että tapahtuman tulee edistää kestävää kulttuurista kehitystä. Lisäksi komitea toteaa, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on saamassa yhä enemmän alueellista ulottuvuutta, kun kaupungit ottavat ympäröivät alueensa mukaan kulttuuriohjelmiensa kehittämiseen ja toteuttamiseen.

| 1.3 | toteaa, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman arvoa ja potentiaalia on aliarvioitu, etenkin tasoltaan matalan EU:n rahoitustuen vuoksi ja koska tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta ja nimettyjen kaupunkien näkyvyyttä ei ole kehitetty riittävästi eikä kaupunkeja ole tuettu kulttuuriohjelmien valmistelussa ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

1.3

toteaa, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman arvoa ja potentiaalia on aliarvioitu, etenkin tasoltaan matalan EU:n rahoitustuen vuoksi ja koska tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta ja nimettyjen kaupunkien näkyvyyttä ei ole kehitetty riittävästi eikä kaupunkeja ole tuettu kulttuuriohjelmien valmistelussa ja toteutuksessa.

| 1.4 | katsoo, että vaikka Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumalla on hyvä erottuvuus ja se on laajalti tunnettu, Euroopan unioni ei ole hyödyntänyt tapahtumaa riittävästi Euroopan yhdentymisen edistämiseksi ja eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseksi. Komitea tähdentää, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma voi edistää kansalaisten myönteistä samastumista Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että vaikka Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumalla on hyvä erottuvuus ja se on laajalti tunnettu, Euroopan unioni ei ole hyödyntänyt tapahtumaa riittävästi Euroopan yhdentymisen edistämiseksi ja eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseksi. Komitea tähdentää, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma voi edistää kansalaisten myönteistä samastumista Euroopan unioniin.

Ehdotetut valinta- ja seurantamenettelyt

Alueiden komitea

| 1.5 | pitää tervetulleena Euroopan komission ehdotusta uudistaa Euroopan kulttuuripääkaupunkien valintamenettelyä ja soveltaa nimetyissä kaupungeissa kulttuuriohjelmien valmisteluvaiheen seurantaa. |
| --- | --- |

1.5

pitää tervetulleena Euroopan komission ehdotusta uudistaa Euroopan kulttuuripääkaupunkien valintamenettelyä ja soveltaa nimetyissä kaupungeissa kulttuuriohjelmien valmisteluvaiheen seurantaa.

| 1.6 | katsoo, että Euroopan komission ehdotuksessa puututaan moniin nykyisen valintamenettelyn heikkouksiin, ja myöntää, että ehdotetussa lähestymistavassa otetaan huomioon erilaiset tarpeet. Kaupunkien välillä on oltava aitoa kilpailua, valintalautakunnan roolia on vahvistettava, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta on korostettava, ja jäsenvaltioiden panos ja neuvoston rooli ehdokkaiden asettamis- ja nimeämisprosessissa on tunnustettava. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että Euroopan komission ehdotuksessa puututaan moniin nykyisen valintamenettelyn heikkouksiin, ja myöntää, että ehdotetussa lähestymistavassa otetaan huomioon erilaiset tarpeet. Kaupunkien välillä on oltava aitoa kilpailua, valintalautakunnan roolia on vahvistettava, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta on korostettava, ja jäsenvaltioiden panos ja neuvoston rooli ehdokkaiden asettamis- ja nimeämisprosessissa on tunnustettava.

| 1.7 | kannattaa ehdotetun valinta- ja seurantamenettelyn seuraavia seikkoja:






  — | nimetään kulttuuripääkaupungit nykyistä aikaisemmin ja annetaan kaupungeille enemmän aikaa valmistella kulttuuriohjelmiaan |
| --- | --- | --- |

1.7

kannattaa ehdotetun valinta- ja seurantamenettelyn seuraavia seikkoja:

—

nimetään kulttuuripääkaupungit nykyistä aikaisemmin ja annetaan kaupungeille enemmän aikaa valmistella kulttuuriohjelmiaan

| — | selkiytetään kulttuuriohjelmien kriteereitä kaupungeille jakamalla kriteerit ryhmiin ”eurooppalainen ulottuvuus” ja ”kaupunki ja kansalaiset” ja määrittelemällä tavoitteet kummallekin ryhmälle |
| --- | --- |

—

selkiytetään kulttuuriohjelmien kriteereitä kaupungeille jakamalla kriteerit ryhmiin ”eurooppalainen ulottuvuus” ja ”kaupunki ja kansalaiset” ja määrittelemällä tavoitteet kummallekin ryhmälle

| — | lisätään valintamenettelyn avoimuutta ja korostetaan valinnassa eurooppalaisen lisäarvon merkitystä |
| --- | --- |

—

lisätään valintamenettelyn avoimuutta ja korostetaan valinnassa eurooppalaisen lisäarvon merkitystä

| — | tuodaan mukaan kilpailua, joka kannustaa ja motivoi nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien laadun ja taiteellisuuden kohottamiseen |
| --- | --- |

—

tuodaan mukaan kilpailua, joka kannustaa ja motivoi nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien laadun ja taiteellisuuden kohottamiseen

| — | luodaan säännölliset yhteydet nimettyjen kaupunkien ja seurantalautakunnan välille, jotta kaupunkien edistymistä voidaan seurata, jotta niille voidaan tarjota tukea ja jotta mahdollisiin ongelmiin voidaan puuttua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa valmistelua. |
| --- | --- |

—

luodaan säännölliset yhteydet nimettyjen kaupunkien ja seurantalautakunnan välille, jotta kaupunkien edistymistä voidaan seurata, jotta niille voidaan tarjota tukea ja jotta mahdollisiin ongelmiin voidaan puuttua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa valmistelua.

| 1.8 | kehottaa Euroopan komissiota pohtimaan tarkasti valinta- ja seurantamenettelyissä kaupungeille annettavaa keskeistä roolia ja katsoo sen vuoksi, että ehdotus nykyisessä muodossaan on moniselitteinen ja ohjaileva ja aiheuttaa epävarmuutta niille kaupungeille, jotka haluaisivat toimia Euroopan kulttuurikaupunkina. |
| --- | --- |

1.8

kehottaa Euroopan komissiota pohtimaan tarkasti valinta- ja seurantamenettelyissä kaupungeille annettavaa keskeistä roolia ja katsoo sen vuoksi, että ehdotus nykyisessä muodossaan on moniselitteinen ja ohjaileva ja aiheuttaa epävarmuutta niille kaupungeille, jotka haluaisivat toimia Euroopan kulttuurikaupunkina.

| 1.9 | suhtautuu jossain määrin varauksellisesti ehdotetun valinta- ja seurantamenettelyn seuraaviin yksityiskohtiin:






  — | puoliväli-, seuranta- ja arviointiraporttien laatiminen voi rasittaa nimettyjä kaupunkeja. Tämä voisi olla suhteetonta verrattuna Euroopan kulttuurikaupunkien kyseiseen statukseen liittyvään yleisbudjettiin saamaan varsin vaatimattomaan EU-rahoitukseen, ja erityisesti tämä olisi ongelma pienille kaupungeille, jotka haluaisivat toimia Euroopan kulttuurikaupunkeina. |
| --- | --- | --- |

1.9

suhtautuu jossain määrin varauksellisesti ehdotetun valinta- ja seurantamenettelyn seuraaviin yksityiskohtiin:

—

puoliväli-, seuranta- ja arviointiraporttien laatiminen voi rasittaa nimettyjä kaupunkeja. Tämä voisi olla suhteetonta verrattuna Euroopan kulttuurikaupunkien kyseiseen statukseen liittyvään yleisbudjettiin saamaan varsin vaatimattomaan EU-rahoitukseen, ja erityisesti tämä olisi ongelma pienille kaupungeille, jotka haluaisivat toimia Euroopan kulttuurikaupunkeina.

| — | aiempi kokemus osoittaa, ettei seurantalautakunta välttämättä pysty tarjoamaan kaupungeille asiantuntija-apua ohjelmien valmisteluun eikä käytännön kokemukseen perustuvaa tukea Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman toteuttamisessa |
| --- | --- |

—

aiempi kokemus osoittaa, ettei seurantalautakunta välttämättä pysty tarjoamaan kaupungeille asiantuntija-apua ohjelmien valmisteluun eikä käytännön kokemukseen perustuvaa tukea Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman toteuttamisessa

| — | viivästykset ovat mahdollisia myös uudessa nimeämisprosessissa, erityisesti kun jäsenvaltio on jo asettanut kaupungin ehdokkaakseen, mutta neuvoston nimeämispäätöstä vielä odotetaan. |
| --- | --- |

—

viivästykset ovat mahdollisia myös uudessa nimeämisprosessissa, erityisesti kun jäsenvaltio on jo asettanut kaupungin ehdokkaakseen, mutta neuvoston nimeämispäätöstä vielä odotetaan.

| 1.10 | katsoo, että tulee selventää joitakin ehdotettuun valinta- ja seurantamenettelyyn liittyviä seikkoja, joita ovat erityisesti






  — | unionin toimielinten valinta- ja seurantalautakuntiin nimittämien ”itsenäisten asiantuntijoiden” määrittely ja tämän mahdolliset vaikutukset nimittävissä toimielimissä |
| --- | --- | --- |

1.10

katsoo, että tulee selventää joitakin ehdotettuun valinta- ja seurantamenettelyyn liittyviä seikkoja, joita ovat erityisesti

—

unionin toimielinten valinta- ja seurantalautakuntiin nimittämien ”itsenäisten asiantuntijoiden” määrittely ja tämän mahdolliset vaikutukset nimittävissä toimielimissä

| — | lautakuntien asettamia vaatimuksia ja suosituksia noudattaville kaupungeille annettavien, 11 artiklassa mainittujen palkintojen myöntämismenettely. |
| --- | --- |

—

lautakuntien asettamia vaatimuksia ja suosituksia noudattaville kaupungeille annettavien, 11 artiklassa mainittujen palkintojen myöntämismenettely.

| 1.11 | kannattaa 5 artiklan mukaista valintalautakunnan koostumusta, jonka mukaan lautakunnassa on 13 jäsentä, joista seitsemän edustaa unionin toimielimiä ja kuusi asianomaisia jäsenvaltioita. Komitea ehdottaa kuitenkin, että jäsenvaltiot nimeävät yhden ehdokkaan asianmukaisesta paikallis- ja/tai kaupunkihallintoa edustavasta valtakunnallisesta järjestöstä. |
| --- | --- |

1.11

kannattaa 5 artiklan mukaista valintalautakunnan koostumusta, jonka mukaan lautakunnassa on 13 jäsentä, joista seitsemän edustaa unionin toimielimiä ja kuusi asianomaisia jäsenvaltioita. Komitea ehdottaa kuitenkin, että jäsenvaltiot nimeävät yhden ehdokkaan asianmukaisesta paikallis- ja/tai kaupunkihallintoa edustavasta valtakunnallisesta järjestöstä.

| 1.12 | kannattaa aiemman lausuntonsa (CdR 393/2003 fin) mukaisesti valintakriteerinä sitä, että kahden nimetyn kaupungin ohjelmien välillä on yhteys, ja katsoo, että seurantalautakunnan keskeisenä tehtävänä on taata yhteisvaikutusten kehittäminen jo ohjelmien valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

1.12

kannattaa aiemman lausuntonsa (CdR 393/2003 fin) mukaisesti valintakriteerinä sitä, että kahden nimetyn kaupungin ohjelmien välillä on yhteys, ja katsoo, että seurantalautakunnan keskeisenä tehtävänä on taata yhteisvaikutusten kehittäminen jo ohjelmien valmisteluvaiheessa.

| 1.13 | korostaa, että kaikkia jäsenvaltioita tulee kohdella Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman suhteen tasavertaisina riippumatta siitä, milloin ne ovat liittyneet unioniin. Komitea on pettynyt siihen, että Euroopan komissio ei ole ottanut huomioon unionin mahdollisia uusia laajentumisia, ja kehottaa komissiota selventämään jäsenyydestä nykyisin neuvottelevien maiden tilannetta. |
| --- | --- |

1.13

korostaa, että kaikkia jäsenvaltioita tulee kohdella Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman suhteen tasavertaisina riippumatta siitä, milloin ne ovat liittyneet unioniin. Komitea on pettynyt siihen, että Euroopan komissio ei ole ottanut huomioon unionin mahdollisia uusia laajentumisia, ja kehottaa komissiota selventämään jäsenyydestä nykyisin neuvottelevien maiden tilannetta.

Euroopan kulttuuripääkaupunkien rahoitus ja avustaminen

Alueiden komitea

| 1.14 | kannattaa Kulttuuri 2007 -ohjelman ehdotusta, jolla kolminkertaistetaan yhteisön maksama osuus kullekin kulttuuripääkaupungille nykyiseen ohjelmaan verrattuna, koska se uskoo, että siten taataan unionin osallistumiselle paras mahdollinen erottuvuus, korostetaan uuden linjauksen mukaisesti kaupunkien kulttuuriohjelmien eurooppalaista ulottuvuutta ja vastataan paremmin nimettyjen kaupunkien odotuksiin. |
| --- | --- |

1.14

kannattaa Kulttuuri 2007 -ohjelman ehdotusta, jolla kolminkertaistetaan yhteisön maksama osuus kullekin kulttuuripääkaupungille nykyiseen ohjelmaan verrattuna, koska se uskoo, että siten taataan unionin osallistumiselle paras mahdollinen erottuvuus, korostetaan uuden linjauksen mukaisesti kaupunkien kulttuuriohjelmien eurooppalaista ulottuvuutta ja vastataan paremmin nimettyjen kaupunkien odotuksiin.

| 1.15 | varoittaa alentamasta Kulttuuri 2007 -ohjelmaan kuuluvan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman rahoitusta meneillään olevissa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

1.15

varoittaa alentamasta Kulttuuri 2007 -ohjelmaan kuuluvan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman rahoitusta meneillään olevissa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevissa neuvotteluissa.

| 1.16 | katsoo, että komission tulee heti selvittää ehdotustaan siltä osin, miten se haluaa tukea kulttuurikaupungiksi nimettyjä kaupunkeja taloudellisesti ”palkinnon” avulla, sekä selittää, mitä mahdollista hyötyä tällaisesta menettelystä on nimetyille kaupungeille nykyisiin käytäntöihin verrattuna. Lisäksi komitea pyytää komissiota käyttämään jotakin muuta termiä kuin ”palkinto” tällaisesta tuesta, sillä sana palkinto viittaa palkintoon tai tunnustukseen kilpailun voittamisesta eikä maksuun ohjelman tiettyjen kriteerien täyttämisestä. |
| --- | --- |

1.16

katsoo, että komission tulee heti selvittää ehdotustaan siltä osin, miten se haluaa tukea kulttuurikaupungiksi nimettyjä kaupunkeja taloudellisesti ”palkinnon” avulla, sekä selittää, mitä mahdollista hyötyä tällaisesta menettelystä on nimetyille kaupungeille nykyisiin käytäntöihin verrattuna. Lisäksi komitea pyytää komissiota käyttämään jotakin muuta termiä kuin ”palkinto” tällaisesta tuesta, sillä sana palkinto viittaa palkintoon tai tunnustukseen kilpailun voittamisesta eikä maksuun ohjelman tiettyjen kriteerien täyttämisestä.

| 1.17 | on huolestunut siitä, että Euroopan komission maksut kulttuuripääkaupungeille viivästyvät usein huomattavasti, minkä vuoksi kaupungit saattavat saada huomattavan osan rahoituksesta vasta kulttuuripääkaupunkivuoden päätyttyä. |
| --- | --- |

1.17

on huolestunut siitä, että Euroopan komission maksut kulttuuripääkaupungeille viivästyvät usein huomattavasti, minkä vuoksi kaupungit saattavat saada huomattavan osan rahoituksesta vasta kulttuuripääkaupunkivuoden päätyttyä.

| 1.18 | pitäisi tervetulleina ehdotuksia muista tavoista, joilla Euroopan komissio voisi tukea ja avustaa nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien valmistelussa ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

1.18

pitäisi tervetulleina ehdotuksia muista tavoista, joilla Euroopan komissio voisi tukea ja avustaa nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien valmistelussa ja toteutuksessa.

| 1.19 | toivoisi lisäksi Euroopan komission antavan tukea kaupungeille myös kulttuuripääkaupunkivuoden päätyttyä, jotta tapahtuman vaikutusten kestävyys ja siihen liittyvän kulttuuriperinnön säilyminen kaupungissa voitaisiin varmistaa. Seurantalautakunnan tulisi pyrkiä takaamaan, että kaupunkien kulttuuriohjelmissa pyritään kestävään kulttuurialan toimintaan. Sen toteuttamisessa tarvittaisiin unionin rahoitusapua. |
| --- | --- |

1.19

toivoisi lisäksi Euroopan komission antavan tukea kaupungeille myös kulttuuripääkaupunkivuoden päätyttyä, jotta tapahtuman vaikutusten kestävyys ja siihen liittyvän kulttuuriperinnön säilyminen kaupungissa voitaisiin varmistaa. Seurantalautakunnan tulisi pyrkiä takaamaan, että kaupunkien kulttuuriohjelmissa pyritään kestävään kulttuurialan toimintaan. Sen toteuttamisessa tarvittaisiin unionin rahoitusapua.

Unionin ulkopuolisten maiden osuus

Alueiden komitea

| 1.20 | kannattaa komission yleistä ehdotusta unionin ulkopuolisten maiden sisällyttämisestä kulttuuripääkaupunkihankkeeseen jatkamalla Euroopan kulttuurikuukausi -aloitteen toteuttamista pikemmin kuin valitsemalla ylimääräinen kulttuuripääkaupunki unionin ulkopuolelta. Komitea haluaisi kuitenkin selvennystä siihen, miten Euroopan kulttuurikuukausi -aloite saisi taloudellista tukea EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.20

kannattaa komission yleistä ehdotusta unionin ulkopuolisten maiden sisällyttämisestä kulttuuripääkaupunkihankkeeseen jatkamalla Euroopan kulttuurikuukausi -aloitteen toteuttamista pikemmin kuin valitsemalla ylimääräinen kulttuuripääkaupunki unionin ulkopuolelta. Komitea haluaisi kuitenkin selvennystä siihen, miten Euroopan kulttuurikuukausi -aloite saisi taloudellista tukea EU:n tasolla.

| 1.21 | katsoo, että nimettyjen kulttuuripääkaupunkien ja kulttuurikuukausi -aloitteeseen osallistuvien kaupunkien (ainakin kaksi kaupunkia) välillä tulee olla yhteisvaikutusta, jonka tulisi liittyä pääasiassa rajatylittävään ja alueiden väliseen kulttuuriyhteistyöhön. Tällaisen toiminnan ja kulttuurikuukausi -aloitteeseen liittyvien yhteyksien tulisi olla keskeinen osa Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman ohjelmia, koska komitean mukaan tällainen lähestymistapa vahvistaisi tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

1.21

katsoo, että nimettyjen kulttuuripääkaupunkien ja kulttuurikuukausi -aloitteeseen osallistuvien kaupunkien (ainakin kaksi kaupunkia) välillä tulee olla yhteisvaikutusta, jonka tulisi liittyä pääasiassa rajatylittävään ja alueiden väliseen kulttuuriyhteistyöhön. Tällaisen toiminnan ja kulttuurikuukausi -aloitteeseen liittyvien yhteyksien tulisi olla keskeinen osa Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman ohjelmia, koska komitean mukaan tällainen lähestymistapa vahvistaisi tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta.

| 1.22 | toteaa sen vuoksi, että unionin ulkopuolisten maiden tulevaa osallistumista koskeva ehdotus olisi pitänyt laatia yhdessä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan tässä käsiteltävän ehdotuksen kanssa, jotta sekä kulttuuripääkaupunki- että kulttuurikuukausi-aloitteeseen liittyvät nimeämisprosessit osuisivat samaan aikaan. |
| --- | --- |

1.22

toteaa sen vuoksi, että unionin ulkopuolisten maiden tulevaa osallistumista koskeva ehdotus olisi pitänyt laatia yhdessä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan tässä käsiteltävän ehdotuksen kanssa, jotta sekä kulttuuripääkaupunki- että kulttuurikuukausi-aloitteeseen liittyvät nimeämisprosessit osuisivat samaan aikaan.

Alueiden komitean rooli

Alueiden komitea

| 1.23 | sitoutuu edelleen vahvasti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan ja on halukas toimimaan jatkossakin aktiivisesti Euroopan komission ehdottamassa valinta- ja seurantamenettelyssä. |
| --- | --- |

1.23

sitoutuu edelleen vahvasti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan ja on halukas toimimaan jatkossakin aktiivisesti Euroopan komission ehdottamassa valinta- ja seurantamenettelyssä.

| 1.24 | haluaisi selventää valintalautakunnan jäsenten nimeämistä koskevaa 5 artiklan sanamuotoa, jotta varmistetaan, että komitealla on jatkossakin edustajansa nimeämismenettelyssä. Komitea haluaisi jatkaa myös henkilökohtaisten sijaisten nimeämiskäytäntöä, jotta se voi säilyttää aktiivisen roolinsa myös silloin, kun komitean varsinainen edustaja ei pysty osallistumaan lautakunnan kokouksiin. |
| --- | --- |

1.24

haluaisi selventää valintalautakunnan jäsenten nimeämistä koskevaa 5 artiklan sanamuotoa, jotta varmistetaan, että komitealla on jatkossakin edustajansa nimeämismenettelyssä. Komitea haluaisi jatkaa myös henkilökohtaisten sijaisten nimeämiskäytäntöä, jotta se voi säilyttää aktiivisen roolinsa myös silloin, kun komitean varsinainen edustaja ei pysty osallistumaan lautakunnan kokouksiin.

2.   Alueiden komitean suositukset

Valinta- ja seurantamenettely

Alueiden komitea

| 2.1 | suosittaa, että kaupungit hyödyntävät Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa osana pitkän tähtäimen kulttuuristrategiaansa edistääkseen kestävää lähestymistapaa kulttuurin kehittämiseen ja vahvistaakseen tapahtuman vaikutusta ja perintöä kaupungeissa. |
| --- | --- |

2.1

suosittaa, että kaupungit hyödyntävät Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa osana pitkän tähtäimen kulttuuristrategiaansa edistääkseen kestävää lähestymistapaa kulttuurin kehittämiseen ja vahvistaakseen tapahtuman vaikutusta ja perintöä kaupungeissa.

| 2.2 | pyytää Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota välttämään viivästyksiä, kun jäsenvaltiot ovat nimenneet ehdokkaansa ja kun odotetaan neuvoston lopullista nimeämispäätöstä, jotta kaupungit saisivat mahdollisimman paljon aikaa ohjelmiensa valmisteluun. |
| --- | --- |

2.2

pyytää Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota välttämään viivästyksiä, kun jäsenvaltiot ovat nimenneet ehdokkaansa ja kun odotetaan neuvoston lopullista nimeämispäätöstä, jotta kaupungit saisivat mahdollisimman paljon aikaa ohjelmiensa valmisteluun.

| 2.3 | kehottaa jäsenvaltioita nimeämään ehdokkaan paikallis- ja/tai kaupunkihallintoa edustavasta asiaankuuluvasta kansallisesta järjestöstä yhdeksi kuudesta kulttuuripääkaupunkien valintalautakunnan jäsenestä. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa jäsenvaltioita nimeämään ehdokkaan paikallis- ja/tai kaupunkihallintoa edustavasta asiaankuuluvasta kansallisesta järjestöstä yhdeksi kuudesta kulttuuripääkaupunkien valintalautakunnan jäsenestä.

Euroopan kulttuuripääkaupungeille annettava tuki

Alueiden komitea

| 2.4 | kehottaa Euroopan komissiota vähentämään uusien seurantajärjestelyjen käyttöönotosta nimetyille kaupungeille valmisteluvaiheessa koituvaa hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa Euroopan komissiota vähentämään uusien seurantajärjestelyjen käyttöönotosta nimetyille kaupungeille valmisteluvaiheessa koituvaa hallinnollista taakkaa.

| 2.5 | toivoo, että suunnitteluprosessin helpottamiseksi nimetyille kaupungeille ilmoitetaan unionin rahoitusavun laajuudesta hyvissä ajoin ennen ohjelman toteutusvaihetta. Komitea pitää rohkaisevana Euroopan komission aietta myöntää ”palkinto” kriteerit täyttäville kaupungeille kuusi kuukautta ennen kulttuurikaupunkivuoden alkua, mutta haluaisi lisätietoa siitä, miten ja millä edellytyksillä ”palkinto” myönnettäisiin. |
| --- | --- |

2.5

toivoo, että suunnitteluprosessin helpottamiseksi nimetyille kaupungeille ilmoitetaan unionin rahoitusavun laajuudesta hyvissä ajoin ennen ohjelman toteutusvaihetta. Komitea pitää rohkaisevana Euroopan komission aietta myöntää ”palkinto” kriteerit täyttäville kaupungeille kuusi kuukautta ennen kulttuurikaupunkivuoden alkua, mutta haluaisi lisätietoa siitä, miten ja millä edellytyksillä ”palkinto” myönnettäisiin.

| 2.6 | vaatii, että Euroopan komissio yksinkertaistaa välittömästi rahoituksenhakumenettelyä ja nopeuttaa avustusten maksua kulttuuripääkaupungeille. |
| --- | --- |

2.6

vaatii, että Euroopan komissio yksinkertaistaa välittömästi rahoituksenhakumenettelyä ja nopeuttaa avustusten maksua kulttuuripääkaupungeille.

| 2.7 | kehottaa Euroopan komissiota antamaan nimetyille kaupungeille mahdollisuuden hyödyntää kertynyttä käytännön kokemusta ja asiantuntemusta tarjoamalla mentorointia seurantaprosessin yhteydessä. Tämän palvelun tulisi olla joustava ja kaupunkien tarpeiden mukaan suunniteltu, sen tulisi täydentää komission Internet-sivuilla kaupungeille tarjottavaa tietoa ja se voitaisiin toteuttaa seuraavasti:






  a) | annetaan kaupunkien käyttöön luettelo mentoreista, kuten kulttuuripääkaupunkiohjelmiin aiemmin osallistuneiden kaupunkien johtajista tai teknisistä asiantuntijoista, tai |
| --- | --- | --- |

2.7

kehottaa Euroopan komissiota antamaan nimetyille kaupungeille mahdollisuuden hyödyntää kertynyttä käytännön kokemusta ja asiantuntemusta tarjoamalla mentorointia seurantaprosessin yhteydessä. Tämän palvelun tulisi olla joustava ja kaupunkien tarpeiden mukaan suunniteltu, sen tulisi täydentää komission Internet-sivuilla kaupungeille tarjottavaa tietoa ja se voitaisiin toteuttaa seuraavasti:

a)

annetaan kaupunkien käyttöön luettelo mentoreista, kuten kulttuuripääkaupunkiohjelmiin aiemmin osallistuneiden kaupunkien johtajista tai teknisistä asiantuntijoista, tai

| b) | vahvistetaan Euroopan kulttuuripääkaupunkien ja kulttuurikuukausien isäntien verkostoa kokemusten vaihdon helpottamiseksi ja äskettäin nimettyjen kaupunkien tukemiseksi. |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan Euroopan kulttuuripääkaupunkien ja kulttuurikuukausien isäntien verkostoa kokemusten vaihdon helpottamiseksi ja äskettäin nimettyjen kaupunkien tukemiseksi.

| 2.8 | kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan muita tapoja, joilla se voisi tukea ja avustaa nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien valmistelussa, erityisesti






  a) | tukemalla suoraan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman markkinointia ja tiedotusmateriaalin laajaa jakelua ja tapahtuman kattavaa esilläoloa |
| --- | --- | --- |

2.8

kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan muita tapoja, joilla se voisi tukea ja avustaa nimettyjä kaupunkeja kulttuuriohjelmien valmistelussa, erityisesti

a)

tukemalla suoraan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman markkinointia ja tiedotusmateriaalin laajaa jakelua ja tapahtuman kattavaa esilläoloa

| b) | opastamalla kaupunkeja vastaamaan mittaviin arviointi- ja seurantavaatimuksiin. |
| --- | --- |

b)

opastamalla kaupunkeja vastaamaan mittaviin arviointi- ja seurantavaatimuksiin.

| 2.9 | kehottaa Euroopan komissiota tarjoamaan taloudellista ja muuta tukea kaupungeille myös kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen, jotta vuodella olisi kestäviä vaikutuksia ja jotta siihen liittyvä kulttuuriperintö säilyisi. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa Euroopan komissiota tarjoamaan taloudellista ja muuta tukea kaupungeille myös kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen, jotta vuodella olisi kestäviä vaikutuksia ja jotta siihen liittyvä kulttuuriperintö säilyisi.

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman osanottajapiirin kasvaminen

Alueiden komitea

| 2.10 | pyytää Euroopan komissiota selventämään viivytyksettä, miten unionin tulevat laajentumiset vaikuttavat Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan. |
| --- | --- |

2.10

pyytää Euroopan komissiota selventämään viivytyksettä, miten unionin tulevat laajentumiset vaikuttavat Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan.

| 2.11 | suosittaa, että kaksi unionin ulkopuolista kaupunkia toimii kulttuurikuukausi-aloitteen isäntäkaupunkeina, jotka nimetään samaan aikaan kuin kulttuuripääkaupungit. Näin niiden välille kehittyisi yhteisvaikutusta jo valmistelujen alkuvaiheessa ja kulttuuripääkaupunki -tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta voitaisiin vahvistaa. |
| --- | --- |

2.11

suosittaa, että kaksi unionin ulkopuolista kaupunkia toimii kulttuurikuukausi-aloitteen isäntäkaupunkeina, jotka nimetään samaan aikaan kuin kulttuuripääkaupungit. Näin niiden välille kehittyisi yhteisvaikutusta jo valmistelujen alkuvaiheessa ja kulttuuripääkaupunki -tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta voitaisiin vahvistaa.

Alueiden komitean rooli

Alueiden komitea

| 2.12 | korostaa, että vakiintuneen käytännön mukaisesti valintalautakunnassa tulee jatkossakin olla komitean edustaja, ja ehdottaa AK:n sisäisen koordinoinnin helpottamiseksi, että sen edustaja nimetään kahdeksi vuodeksi kolmen sijasta. |
| --- | --- |

2.12

korostaa, että vakiintuneen käytännön mukaisesti valintalautakunnassa tulee jatkossakin olla komitean edustaja, ja ehdottaa AK:n sisäisen koordinoinnin helpottamiseksi, että sen edustaja nimetään kahdeksi vuodeksi kolmen sijasta.

Suositus 1

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentti nimeää kaksi lautakunnan jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden jäsenen.
  Valintalautakunnan jäsenten tulee olla riippumattomia asiantuntijoita, joilla ei ole eturistiriitoja ja joilla on merkittävä kokemus ja asiantuntemus kulttuurialalta joko kaupunkien kulttuurin kehittämisessä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestelyissä.
  Poikkeuksena ensimmäiseen alakohtaan tämän päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuotena komissio nimeää kaksi asiantuntijaa yhdeksi vuodeksi, Euroopan parlamentti kaksi kahdeksi vuodeksi, neuvosto kaksi kolmeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhden asiantuntijan kolmeksi vuodeksi. | Euroopan parlamentti nimeää kaksi lautakunnan jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden jäsenen.
  Valintalautakunnan jäsenten tulee olla johtavia riippumattomia henkilöitä
  asiantuntijoita, joilla ei ole eturistiriitoja ja joilla on merkittävä kokemus ja asiantuntemus kulttuurialalta joko kaupunkien kulttuurin kehittämisessä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestelyissä.
  Poikkeuksena ensimmäiseen alakohtaan tämän päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuotena komissio nimeää kaksi jäsentä
  asiantuntijaa yhdeksi vuodeksi, Euroopan parlamentti kaksi kahdeksi vuodeksi, neuvosto kaksi kolmeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhden jäsenen
  asiantuntijan
  kahdeksi
  kolmeksi vuodeksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan parlamentti nimeää kaksi lautakunnan jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden jäsenen.

Valintalautakunnan jäsenten tulee olla riippumattomia asiantuntijoita, joilla ei ole eturistiriitoja ja joilla on merkittävä kokemus ja asiantuntemus kulttuurialalta joko kaupunkien kulttuurin kehittämisessä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestelyissä.

Poikkeuksena ensimmäiseen alakohtaan tämän päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuotena komissio nimeää kaksi asiantuntijaa yhdeksi vuodeksi, Euroopan parlamentti kaksi kahdeksi vuodeksi, neuvosto kaksi kolmeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhden asiantuntijan kolmeksi vuodeksi.

Euroopan parlamentti nimeää kaksi lautakunnan jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden jäsenen.

Valintalautakunnan jäsenten tulee olla johtavia riippumattomia henkilöitä
  asiantuntijoita, joilla ei ole eturistiriitoja ja joilla on merkittävä kokemus ja asiantuntemus kulttuurialalta joko kaupunkien kulttuurin kehittämisessä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestelyissä.

Poikkeuksena ensimmäiseen alakohtaan tämän päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuotena komissio nimeää kaksi jäsentä
  asiantuntijaa yhdeksi vuodeksi, Euroopan parlamentti kaksi kahdeksi vuodeksi, neuvosto kaksi kolmeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhden jäsenen
  asiantuntijan
  kahdeksi
  kolmeksi vuodeksi.

| 2.13 | kehottaa vahvistamaan päätösehdotuksessa alueiden komitean aseman seurantalautakunnassa ja antamaan lautakunnan tehtäväksi aktiivisen toiminnan nimettyjen kaupunkien kulttuuriohjelmien yhteisvaikutusten kehittämiseksi ohjelmien valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa vahvistamaan päätösehdotuksessa alueiden komitean aseman seurantalautakunnassa ja antamaan lautakunnan tehtäväksi aktiivisen toiminnan nimettyjen kaupunkien kulttuuriohjelmien yhteisvaikutusten kehittämiseksi ohjelmien valmisteluvaiheessa.

Suositus 2

9 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Viimeistään 24 kuukautta ennen tapahtuman alkua komissio kutsuu koolle Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission nimeämät seitsemän asiantuntijaa sekä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimettyjen kaupunkien ohjelmien toteutuksesta vastaavat viranomaiset.
  Nämä asiantuntijat muodostavat seurantalautakunnan.
  He kokoontuvat arvioimaan tapahtuman valmisteluja erityisesti ohjelmien eurooppalaisen lisäarvon kannalta. | Viimeistään 24 kuukautta ennen tapahtuman alkua komissio kutsuu koolle Euroopan parlamentin, neuvoston,
  ja komission ja alueiden komitean nimeämät seitsemän jäsentä
  asiantuntijaa sekä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimettyjen kaupunkien ohjelmien toteutuksesta vastaavat viranomaiset.
  Nämä jäsenet
  asiantuntijat muodostavat seurantalautakunnan.
  He kokoontuvat arvioimaan tapahtuman valmisteluja erityisesti kaupunkien ohjelmien eurooppalaisen lisäarvon ja niiden yhteisvaikutusten kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Viimeistään 24 kuukautta ennen tapahtuman alkua komissio kutsuu koolle Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission nimeämät seitsemän asiantuntijaa sekä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimettyjen kaupunkien ohjelmien toteutuksesta vastaavat viranomaiset.

Nämä asiantuntijat muodostavat seurantalautakunnan.

He kokoontuvat arvioimaan tapahtuman valmisteluja erityisesti ohjelmien eurooppalaisen lisäarvon kannalta.

Viimeistään 24 kuukautta ennen tapahtuman alkua komissio kutsuu koolle Euroopan parlamentin, neuvoston,
  ja komission ja alueiden komitean nimeämät seitsemän jäsentä
  asiantuntijaa sekä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimettyjen kaupunkien ohjelmien toteutuksesta vastaavat viranomaiset.

Nämä jäsenet
  asiantuntijat muodostavat seurantalautakunnan.

He kokoontuvat arvioimaan tapahtuman valmisteluja erityisesti kaupunkien ohjelmien eurooppalaisen lisäarvon ja niiden yhteisvaikutusten kannalta.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 180, 11.6.1998, s. 70.

1

(2)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 15.

2

(3)  EYVL C 180, 11.6.1998, s. 63.

3

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/61

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja ’Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä’”

(2006/C 115/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Vihreä kirja ’Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä’”, KOM(2005) 94 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 16. maaliskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 10. tammikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikenikäisten Eurooppaan — Hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta”, KOM(1999) 221 lopullinen,

ottaa huomioon aiheesta ”Komission raportti neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Tukholman Eurooppa-neuvoston pyytämä raportti: Työvoimaosuuden nostaminen ja aktiivisen ikääntymisen edistäminen”, KOM(2002) 9 lopullinen antamansa lausunnon (CdR 94/2002 fin) (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan vastaus maailman väestön ikääntymiseen — Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen ikääntyvässä maailmassa — Euroopan komission panos ikääntymisen toiseen maailmankokoukseen”, KOM(2002) 143 lopullinen,

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, KOM(2003) 336 lopullinen antamansa lausunnon (CdR 223/2003 fin) (2),

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Iäkkäiden työntekijöiden työllisyyden lisääminen ja työmarkkinoilta poistumisen lykkääminen”, KOM(2004) 146 lopullinen antamansa lausunnon (CdR 151/2004 fin) (3),

ottaa huomioon aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”, KOM(2004) 811 lopullinen antamansa lausunnon (CdR 82/2005 fin),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 23. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 152/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Pardubicen vara-aluejohtaja Roman Línek (CZ–PPE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean huomioita

Alueiden komitea

esittää huomioinaan vihreässä kirjassa käsitellyistä keskeisistä seikoista seuraavaa:

Euroopan väestörakenteen haasteet

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että sekä unionissa ja jäsenvaltioissa että alueilla ja kunnissa toteutettavissa politiikoissa on otettava huomioon Euroopan nykyiset väestömuutokset. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että sekä unionissa ja jäsenvaltioissa että alueilla ja kunnissa toteutettavissa politiikoissa on otettava huomioon Euroopan nykyiset väestömuutokset.

| 1.2 | katsoo, että unionissa, jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa on keskusteltava väestökehityksestä ja sen seurauksiin puuttumisesta. Keskustelun on liityttävä Lissabonin strategian täytäntöönpanoon ja sen on pyrittävä antamaan vastauksia seuraaviin kysymyksiin:






  — | Miten vahvistetaan sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja tuetaan nuorten, eläkeläisten ja ikääntyneiden henkilöiden sosiaalista osallisuutta? |
| --- | --- | --- |

1.2

katsoo, että unionissa, jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa on keskusteltava väestökehityksestä ja sen seurauksiin puuttumisesta. Keskustelun on liityttävä Lissabonin strategian täytäntöönpanoon ja sen on pyrittävä antamaan vastauksia seuraaviin kysymyksiin:

—

Miten vahvistetaan sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja tuetaan nuorten, eläkeläisten ja ikääntyneiden henkilöiden sosiaalista osallisuutta?

| — | Miten edistetään kaikkien ihmisten elämänlaatua, terveyttä ja elinikäistä oppimista myös eläkkeelle jäännin jälkeen? |
| --- | --- |

—

Miten edistetään kaikkien ihmisten elämänlaatua, terveyttä ja elinikäistä oppimista myös eläkkeelle jäännin jälkeen?

| — | Miten mukautetaan tuotanto- ja sosiaaliturvajärjestelmät vastaamaan ikääntyvien yhteiskuntien tarpeita? |
| --- | --- |

—

Miten mukautetaan tuotanto- ja sosiaaliturvajärjestelmät vastaamaan ikääntyvien yhteiskuntien tarpeita?

| — | Miten varmistetaan, että ikääntyminen otetaan huomioon kaikilla poliittisen toiminnan aloilla? |
| --- | --- |

—

Miten varmistetaan, että ikääntyminen otetaan huomioon kaikilla poliittisen toiminnan aloilla?

| — | Miten tuetaan perheiden ja yksinhuoltajien sosiaalista asemaa? |
| --- | --- |

—

Miten tuetaan perheiden ja yksinhuoltajien sosiaalista asemaa?

Komitea katsoo, että perheille, lapsille ja heidän huoltajilleen sekä huollettaville henkilöille ja heidän perheenjäsenilleen on luotava aiempaa suotuisampi sosiaalinen ympäristö ja viitekehys kaikilla osa-alueilla, jotta kansalaiset voivat noudattaa konkreettisesti omia elämänstrategioitaan ja toteuttaa samalla suunnitelmiaan parisuhteessa tai vanhempina. Tällöin on otettava huomioon erilaisten perheiden ja kaikkien perheenjäsenten intressit ja erityistarpeet. Tässä yhteydessä on keskeistä turvata perheiden talous sekä luoda tulevaisuudennäkymiä. Näin ollen talous- ja työmarkkinapolitiikka ovat onnistuneen perhepolitiikan välittömiä edellytyksiä.

| 1.3 | katsoo, että sovittamalla työ- ja yksityiselämä nykyistä paremmin yhteen voidaan parantaa lastenkasvatusta sekä huollettaville henkilöille annettavaa tukea ja hoitoa etenkin, jos perheille tarjotaan palveluita ja uudenlaisia toimenpiteitä, jotka koskevat molemmille vanhemmille tarkoitettuja lomajärjestelyjä. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että sovittamalla työ- ja yksityiselämä nykyistä paremmin yhteen voidaan parantaa lastenkasvatusta sekä huollettaville henkilöille annettavaa tukea ja hoitoa etenkin, jos perheille tarjotaan palveluita ja uudenlaisia toimenpiteitä, jotka koskevat molemmille vanhemmille tarkoitettuja lomajärjestelyjä.

| 1.4 | on vakuuttunut siitä, että julkisen ja yksityissektorin tarjoamien palveluiden avulla vastuu kodista ja perheestä voidaan jakaa nykyistä tasapainoisemmin naisten ja miesten kesken asettamatta kuitenkaan kyseenalaiseksi kummankin vanhemman osallistumista työnjakoon mahdollisuuksiensa ja vanhempien keskinäisen sopimuksen mukaan tasa-arvoisesti. |
| --- | --- |

1.4

on vakuuttunut siitä, että julkisen ja yksityissektorin tarjoamien palveluiden avulla vastuu kodista ja perheestä voidaan jakaa nykyistä tasapainoisemmin naisten ja miesten kesken asettamatta kuitenkaan kyseenalaiseksi kummankin vanhemman osallistumista työnjakoon mahdollisuuksiensa ja vanhempien keskinäisen sopimuksen mukaan tasa-arvoisesti.

| 1.5 | toteaa, että naisten osallistumista työmarkkinoille tulisi edistää. Tulisi kehittää ja edistää tehokkaita toimintamuotoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi, mukaan luettuina korjaavat toimet yksinhuoltajaperheiden syrjinnän välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, että naisten osallistumista työmarkkinoille tulisi edistää. Tulisi kehittää ja edistää tehokkaita toimintamuotoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi, mukaan luettuina korjaavat toimet yksinhuoltajaperheiden syrjinnän välttämiseksi.

| 1.6 | katsoo, että sekä yksityisiä että kunnallisia, 0–3-vuotiaille tarkoitettuja sosiaalikasvatuspalveluja sekä omais- ja vanhustenhoitojärjestelmiä voidaan kehittää entisestään — ellei näin ole jo menetelty — luomalla lainsäädäntöpuitteet, joilla yrityksiä kannustetaan investoimaan alalle esimerkiksi myöntämällä palveluiden tarjoajille ja käyttäjille helpotuksia. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että sekä yksityisiä että kunnallisia, 0–3-vuotiaille tarkoitettuja sosiaalikasvatuspalveluja sekä omais- ja vanhustenhoitojärjestelmiä voidaan kehittää entisestään — ellei näin ole jo menetelty — luomalla lainsäädäntöpuitteet, joilla yrityksiä kannustetaan investoimaan alalle esimerkiksi myöntämällä palveluiden tarjoajille ja käyttäjille helpotuksia.

| 1.7 | korostaa, että lasten vanhempien, erityisesti nuorten vanhempien, on voitava päättää mieluiten oma-aloitteisesti siirtymisestään työmarkkinoille, urakehityksestään ja mahdollisuudestaan hankkia haluamansa määrä lapsia. Tämä edellyttää, että kaikkinainen lapsiperheiden syrjintä on poistettava. |
| --- | --- |

1.7

korostaa, että lasten vanhempien, erityisesti nuorten vanhempien, on voitava päättää mieluiten oma-aloitteisesti siirtymisestään työmarkkinoille, urakehityksestään ja mahdollisuudestaan hankkia haluamansa määrä lapsia. Tämä edellyttää, että kaikkinainen lapsiperheiden syrjintä on poistettava.

| 1.8 | panee merkille Euroopan nykyisten väestömuutosten työmarkkinoihin ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistaman paineen. Komitea tähdentää, että on pikimmiten ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin ikääntyneiden työntekijöiden tilanteen korjaamiseksi työmarkkinoilla sekä tehtävä asianmukaisia poliittisia aloitteita, joilla voidaan kääntää nykyinen suuntaus päinvastaiseksi ja avata uusia tulevaisuudennäkymiä, joissa huomioidaan työelämän laadun parantaminen, oikeus elinikäiseen oppimiseen, eläkkeelle siirtymisen valinnanvaran joustavoittaminen, vaikeista sosiaalisista oloista tai eriarvoisesta asemasta lähtöisin olevien henkilöiden työllistäminen, sekä tarvittaessa asteittainen aktiivisena ikääntymiseen kannustaminen. Alueiden komitea esittää toivomuksen, että käynnistettäisiin laaja keskustelu kaikkien oikeudesta kohtuulliseen eläkkeeseen, joka kattaa myös epätyypillisissä ammateissa työskentelevät työntekijät ja riskiryhmiin kuuluvat henkilöt. |
| --- | --- |

1.8

panee merkille Euroopan nykyisten väestömuutosten työmarkkinoihin ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistaman paineen. Komitea tähdentää, että on pikimmiten ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin ikääntyneiden työntekijöiden tilanteen korjaamiseksi työmarkkinoilla sekä tehtävä asianmukaisia poliittisia aloitteita, joilla voidaan kääntää nykyinen suuntaus päinvastaiseksi ja avata uusia tulevaisuudennäkymiä, joissa huomioidaan työelämän laadun parantaminen, oikeus elinikäiseen oppimiseen, eläkkeelle siirtymisen valinnanvaran joustavoittaminen, vaikeista sosiaalisista oloista tai eriarvoisesta asemasta lähtöisin olevien henkilöiden työllistäminen, sekä tarvittaessa asteittainen aktiivisena ikääntymiseen kannustaminen. Alueiden komitea esittää toivomuksen, että käynnistettäisiin laaja keskustelu kaikkien oikeudesta kohtuulliseen eläkkeeseen, joka kattaa myös epätyypillisissä ammateissa työskentelevät työntekijät ja riskiryhmiin kuuluvat henkilöt.

| 1.9 | katsoo, että koska työikäisten määrä laskee, tarvitaan ammattitaitoisen työvoiman varmistamiseksi työvoiman tarvetta kuvaavia työmarkkina-analyysejä sekä kaikkien yhteiskuntaryhmien yhteistoiminnan tehostamista. Ennen kaikkea yritysten on kannettava vastuuta koulutuksesta, jotta käytettävissä on tarpeen mukaan koulutuspaikkoja ja jotta edistetään kohdennetusti eri ammatteihin kouluttautumista. Lisäksi tulisi toteuttaa tukitoimia, joita ovat esimerkiksi teoriasisällöltään vähäisten ja käytäntöpainotteisten koulutusohjelmien tarjonta ja opinto-oikeuden saaneiden määrän lisääminen, sekä toimenpiteitä, joilla edistetään opintonsa päättäneiden jäämistä nykyistä useammin myös taloudellisesti heikommin kehittyneille alueille. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että koska työikäisten määrä laskee, tarvitaan ammattitaitoisen työvoiman varmistamiseksi työvoiman tarvetta kuvaavia työmarkkina-analyysejä sekä kaikkien yhteiskuntaryhmien yhteistoiminnan tehostamista. Ennen kaikkea yritysten on kannettava vastuuta koulutuksesta, jotta käytettävissä on tarpeen mukaan koulutuspaikkoja ja jotta edistetään kohdennetusti eri ammatteihin kouluttautumista. Lisäksi tulisi toteuttaa tukitoimia, joita ovat esimerkiksi teoriasisällöltään vähäisten ja käytäntöpainotteisten koulutusohjelmien tarjonta ja opinto-oikeuden saaneiden määrän lisääminen, sekä toimenpiteitä, joilla edistetään opintonsa päättäneiden jäämistä nykyistä useammin myös taloudellisesti heikommin kehittyneille alueille.

| 1.10 | korostaa, että tiedottaminen on olennainen väline, jotta maahanmuuttajaväestö oppisi tuntemaan tarjolla olevien mahdollisuuksien lisäksi sen yhteiskunnan ominaispiirteet, jossa se on päättänyt asua. |
| --- | --- |

1.10

korostaa, että tiedottaminen on olennainen väline, jotta maahanmuuttajaväestö oppisi tuntemaan tarjolla olevien mahdollisuuksien lisäksi sen yhteiskunnan ominaispiirteet, jossa se on päättänyt asua.

| 1.11 | huomauttaa, ettei pelkästään maahanmuuton avulla voida ratkaista kaikkia väestön ikääntymisestä johtuvia ongelmia eikä sillä voida korvata talousuudistuksia tai työmarkkinoiden joustavuuden lisäämisen vaatimuksia. Maahanmuutto saattaa kuitenkin olla yksi tapa ratkaista Euroopan nykyiseen väestökehitykseen liittyvä ongelma. |
| --- | --- |

1.11

huomauttaa, ettei pelkästään maahanmuuton avulla voida ratkaista kaikkia väestön ikääntymisestä johtuvia ongelmia eikä sillä voida korvata talousuudistuksia tai työmarkkinoiden joustavuuden lisäämisen vaatimuksia. Maahanmuutto saattaa kuitenkin olla yksi tapa ratkaista Euroopan nykyiseen väestökehitykseen liittyvä ongelma.

| 1.12 | katsoo, että maahanmuuttoa voidaan pitää resurssina eurooppalaisille yhteiskunnille, mutta että se ei voi olla ainoa ratkaisu eurooppalaisen väestön ikääntymiseen. Maahanmuuttajien, etenkin nuorten ja ikääntyneiden muuttajien kotouttamiseen tähtäävä politiikka on keskeisen tärkeä tekijä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa yhä monikulttuurisemmassa 2000-luvun Euroopassa. Kotouttamispolitiikassa olisi huomioitava taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset seikat. On kuitenkin olemassa vaara, että maahanmuuttajien puutteellinen kotouttaminen lisää lyhyellä aikavälillä julkisia sosiaalimenoja. AK:n näkemyksen mukaan (etenkin vähemmistön) syrjintää olisi torjuttava nykyistä ponnekkaammin ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä olisi kehotettava vaihtamaan tietoja asiassa tapahtuneesta edistyksestä. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että maahanmuuttoa voidaan pitää resurssina eurooppalaisille yhteiskunnille, mutta että se ei voi olla ainoa ratkaisu eurooppalaisen väestön ikääntymiseen. Maahanmuuttajien, etenkin nuorten ja ikääntyneiden muuttajien kotouttamiseen tähtäävä politiikka on keskeisen tärkeä tekijä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa yhä monikulttuurisemmassa 2000-luvun Euroopassa. Kotouttamispolitiikassa olisi huomioitava taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset seikat. On kuitenkin olemassa vaara, että maahanmuuttajien puutteellinen kotouttaminen lisää lyhyellä aikavälillä julkisia sosiaalimenoja. AK:n näkemyksen mukaan (etenkin vähemmistön) syrjintää olisi torjuttava nykyistä ponnekkaammin ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä olisi kehotettava vaihtamaan tietoja asiassa tapahtuneesta edistyksestä.

| 1.13 | katsoo, että maahanmuuttajien sopeutumista eurooppalaiseen arvojärjestelmään voidaan parantaa huomattavasti yhteisön välineillä, varsinkin syrjinnän vastaisella lainsäädännöllä, rakennerahastotoimilla ja työllisyysstrategialla. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että maahanmuuttajien sopeutumista eurooppalaiseen arvojärjestelmään voidaan parantaa huomattavasti yhteisön välineillä, varsinkin syrjinnän vastaisella lainsäädännöllä, rakennerahastotoimilla ja työllisyysstrategialla.

| 1.14 | katsoo, että asianmukaisella EU:n maahanmuuttopolitiikalla voidaan merkittävällä tavalla auttaa valtioita kohtaamaan maahanmuuton haasteet, helpottaa unionissa laillisesti asuvien maahanmuuttajien kotouttamista sekä edistää merkittävästi laittoman maahanmuuton torjuntaa ja huolehtia niiden ulkomaisten työntekijöiden tarpeista, jotka unionin jäsenvaltioiden työmarkkinat voivat ottaa vastaan. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että asianmukaisella EU:n maahanmuuttopolitiikalla voidaan merkittävällä tavalla auttaa valtioita kohtaamaan maahanmuuton haasteet, helpottaa unionissa laillisesti asuvien maahanmuuttajien kotouttamista sekä edistää merkittävästi laittoman maahanmuuton torjuntaa ja huolehtia niiden ulkomaisten työntekijöiden tarpeista, jotka unionin jäsenvaltioiden työmarkkinat voivat ottaa vastaan.

Uusi sukupolvien välinen solidaarisuus

Alueiden komitea

| 1.15 | korostaa, että lasten on ehdottomasti saatava monipuolinen kasvatus, jonka pohjalta he voivat kehittää persoonallisuuttaan ja joka tarjoaa heille sosiokulttuurisia ja arvoihin liittyviä kiinnekohtia. Lapsi pystyy näin nauttimaan elämästä ja reagoimaan kaikenlaisiin elämän varrella ilmeneviin tilanteisiin kadottamatta ominaisarvojaan. Vakaa perheympäristö mahdollistaa lapsen normaalin fyysisen ja henkisen kehityksen ja siten talous- ja yhteiskuntajärjestelmän toiminnan. |
| --- | --- |

1.15

korostaa, että lasten on ehdottomasti saatava monipuolinen kasvatus, jonka pohjalta he voivat kehittää persoonallisuuttaan ja joka tarjoaa heille sosiokulttuurisia ja arvoihin liittyviä kiinnekohtia. Lapsi pystyy näin nauttimaan elämästä ja reagoimaan kaikenlaisiin elämän varrella ilmeneviin tilanteisiin kadottamatta ominaisarvojaan. Vakaa perheympäristö mahdollistaa lapsen normaalin fyysisen ja henkisen kehityksen ja siten talous- ja yhteiskuntajärjestelmän toiminnan.

| 1.16 | painottaa sitä, että alaikäiset on nähtävä aktiivisina, osallistuvina ja luovina yksilöinä, joilla on valmiudet muuttaa omaa henkilökohtaista ja sosiaalista ympäristöään sekä osallistua tarpeidensa yksilöimiseen ja tyydyttämiseen ja muidenkin tarpeista huolehtimiseen. Komitea korostaa, että yhteiskunnan perusvoimavarojen puuttuminen ei saa vaikuttaa alaikäisten oikeuksien keskeiseen sisältöön. |
| --- | --- |

1.16

painottaa sitä, että alaikäiset on nähtävä aktiivisina, osallistuvina ja luovina yksilöinä, joilla on valmiudet muuttaa omaa henkilökohtaista ja sosiaalista ympäristöään sekä osallistua tarpeidensa yksilöimiseen ja tyydyttämiseen ja muidenkin tarpeista huolehtimiseen. Komitea korostaa, että yhteiskunnan perusvoimavarojen puuttuminen ei saa vaikuttaa alaikäisten oikeuksien keskeiseen sisältöön.

| 1.17 | katsoo, että monien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöillä on merkittävä rooli koulutuksen alalla. Komitea korostaa, että peruskoulutus kehittyy uudenlaiseksi elinikäiseksi oppimiseksi, jolla on ennen kaikkea pyrittävä varmistamaan kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet saada koulutusta ja integroitua täysipainoisesti yhteiskuntaan. Peruskoulutus on yhdistettävä saumattomasti aikuiskoulutukseen ja on vastattava eri väestöryhmien erilaisiin koulutustarpeisiin. |
| --- | --- |

1.17

katsoo, että monien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöillä on merkittävä rooli koulutuksen alalla. Komitea korostaa, että peruskoulutus kehittyy uudenlaiseksi elinikäiseksi oppimiseksi, jolla on ennen kaikkea pyrittävä varmistamaan kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet saada koulutusta ja integroitua täysipainoisesti yhteiskuntaan. Peruskoulutus on yhdistettävä saumattomasti aikuiskoulutukseen ja on vastattava eri väestöryhmien erilaisiin koulutustarpeisiin.

| 1.18 | katsoo, että koulujärjestelmällä voidaan luoda suotuisat olosuhteet koulunsa päättäneiden nuorten siirtymiselle työelämään, jos peruskoulutuksella on yhtymäkohtia työelämään ja täydennyskoulutukseen, jos koulutus sisältää harjoittelujaksoja yrityksissä ja jos etenkin alueet ja kunnat huolehtivat ylipäätään tehokkaasti tiedottamisesta ja ammattiin ohjauksesta. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että koulujärjestelmällä voidaan luoda suotuisat olosuhteet koulunsa päättäneiden nuorten siirtymiselle työelämään, jos peruskoulutuksella on yhtymäkohtia työelämään ja täydennyskoulutukseen, jos koulutus sisältää harjoittelujaksoja yrityksissä ja jos etenkin alueet ja kunnat huolehtivat ylipäätään tehokkaasti tiedottamisesta ja ammattiin ohjauksesta.

| 1.19 | katsoo, että naisille ja miehille tarjottu mahdollisuus lyhytaikaiseen kokopäivä- ja osa-aikatyön vaihteluun, joustava työaika tai uudet työnteon muodot (muun muassa etätyö) saattavat edistää kunkin ikäryhmän erityistarpeiden huomioon ottamista ja lopulta nykyaikaistaa työn organisointia. |
| --- | --- |

1.19

katsoo, että naisille ja miehille tarjottu mahdollisuus lyhytaikaiseen kokopäivä- ja osa-aikatyön vaihteluun, joustava työaika tai uudet työnteon muodot (muun muassa etätyö) saattavat edistää kunkin ikäryhmän erityistarpeiden huomioon ottamista ja lopulta nykyaikaistaa työn organisointia.

| 1.20 | on vakuuttunut siitä, että Tukholmassa 23.–24. maaliskuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopima tavoite lisätä työelämässä mukana olevien 55–64-vuotiaiden (sekä miesten että naisten) osuutta 50 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä voidaan saavuttaa vain, jos työntekijöiden keski-iän nousuun liitetään työn organisoinnin parantaminen erityisesti elinikäisen oppimisen avulla. |
| --- | --- |

1.20

on vakuuttunut siitä, että Tukholmassa 23.–24. maaliskuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopima tavoite lisätä työelämässä mukana olevien 55–64-vuotiaiden (sekä miesten että naisten) osuutta 50 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä voidaan saavuttaa vain, jos työntekijöiden keski-iän nousuun liitetään työn organisoinnin parantaminen erityisesti elinikäisen oppimisen avulla.

| 1.21 | katsoo, että ikääntyneet henkilöt tulisi sitoa nykyistä enemmän kansalaisten osallistumista edellyttäviin hankkeisiin ja toimiin, olivatpa kyseessä lapsista, nuorista tai iäkkäistä henkilöistä huolehtiminen, kulttuuriala tai vanhusten hoito ja vanhuksista huolehtiminen. Lisäksi naapuriavun kaltainen ikääntyneiden henkilöiden huolenpito muista ikääntyneistä torjuu yksinäisyyttä, vahvistaa terveyttä ja parantaa ikääntyneiden henkilöiden integroitumista yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.21

katsoo, että ikääntyneet henkilöt tulisi sitoa nykyistä enemmän kansalaisten osallistumista edellyttäviin hankkeisiin ja toimiin, olivatpa kyseessä lapsista, nuorista tai iäkkäistä henkilöistä huolehtiminen, kulttuuriala tai vanhusten hoito ja vanhuksista huolehtiminen. Lisäksi naapuriavun kaltainen ikääntyneiden henkilöiden huolenpito muista ikääntyneistä torjuu yksinäisyyttä, vahvistaa terveyttä ja parantaa ikääntyneiden henkilöiden integroitumista yhteiskuntaan.

| 1.22 | katsoo, että ikääntyneiden ihmisten osallistuminen talous- ja yhteiskuntaelämään voidaan taata luomalla työpaikoille edellytykset sille, että he voivat työskennellä mahdollisuuksiensa mukaan. Ikääntyneiden kansalaisten tuottavuus työelämässä ei aina ole nuorempia alhaisempi. Yhteiskunnan on kannustettava iäkkäitä ihmisiä tukemaan lapsiaan ja välittämään heille omaa henkilökohtaista tietämystään ja asiantuntemustaan. |
| --- | --- |

1.22

katsoo, että ikääntyneiden ihmisten osallistuminen talous- ja yhteiskuntaelämään voidaan taata luomalla työpaikoille edellytykset sille, että he voivat työskennellä mahdollisuuksiensa mukaan. Ikääntyneiden kansalaisten tuottavuus työelämässä ei aina ole nuorempia alhaisempi. Yhteiskunnan on kannustettava iäkkäitä ihmisiä tukemaan lapsiaan ja välittämään heille omaa henkilökohtaista tietämystään ja asiantuntemustaan.

| 1.23 | katsoo, että eläkeläisten liikkuminen jäsenvaltiosta toiseen edellyttää, että asiasta annetaan oma säädöksensä, jolla ratkaistaan sosiaaliturvaan ja terveydenhoitoon liittyvät kysymykset Euroopan unionin sisällä tapahtuvan muuton yhteydessä. |
| --- | --- |

1.23

katsoo, että eläkeläisten liikkuminen jäsenvaltiosta toiseen edellyttää, että asiasta annetaan oma säädöksensä, jolla ratkaistaan sosiaaliturvaan ja terveydenhoitoon liittyvät kysymykset Euroopan unionin sisällä tapahtuvan muuton yhteydessä.

| 1.24 | katsoo, että erotettava toisistaan vanhuuseläkkeet ja itsenäistä elämää tukevat vammaisavustukset. |
| --- | --- |

1.24

katsoo, että erotettava toisistaan vanhuuseläkkeet ja itsenäistä elämää tukevat vammaisavustukset.

| 1.25 | katsoo, että erot miesten ja naisten eläkkeellejäännissä johtuvat suurista palkkaeroista, ammattialojen eriytymisestä ja naisten koulutusmahdollisuuksien puutteesta sekä useimpien Euroopan unionin maiden ongelmana olevasta työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen tähtäävien politiikkojen ja sosiaalipalvelujen riittämättömyydestä. Asianmukainen sukupuolten tasa-arvopolitiikka yhdistettynä miehille myönnettävien vanhempainlomien ja ikääntyvien henkilöiden hoitoa varten myönnettävien vapaiden edistämiseen voi parantaa eläkkeelle jäävien naisten tilannetta. Julkisen vallan on pyrittävä torjumaan ikääntyneiden naisten köyhtyminen. |
| --- | --- |

1.25

katsoo, että erot miesten ja naisten eläkkeellejäännissä johtuvat suurista palkkaeroista, ammattialojen eriytymisestä ja naisten koulutusmahdollisuuksien puutteesta sekä useimpien Euroopan unionin maiden ongelmana olevasta työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen tähtäävien politiikkojen ja sosiaalipalvelujen riittämättömyydestä. Asianmukainen sukupuolten tasa-arvopolitiikka yhdistettynä miehille myönnettävien vanhempainlomien ja ikääntyvien henkilöiden hoitoa varten myönnettävien vapaiden edistämiseen voi parantaa eläkkeelle jäävien naisten tilannetta. Julkisen vallan on pyrittävä torjumaan ikääntyneiden naisten köyhtyminen.

| 1.26 | katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden tukemisessa olisi lähdettävä liikkeelle perinteisestä koulutuksesta ja nykyajattelun mukaista elinikäisestä oppimisesta (esimerkiksi verkko-opetuksesta). Uusista työmuodoista on syytä tukea etätyötä sekä hyödyntää Internetiä ja muita nykytekniikoita. Ikääntyneiden henkilöiden olisi osallistuttava nykyistä enemmän yhteiskuntaelämään. Heitä on syytä kannustaa pysymään työmarkkinoilla, sillä näin työ- ja talouselämään voidaan saada huomattavia lisäresursseja. |
| --- | --- |

1.26

katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden tukemisessa olisi lähdettävä liikkeelle perinteisestä koulutuksesta ja nykyajattelun mukaista elinikäisestä oppimisesta (esimerkiksi verkko-opetuksesta). Uusista työmuodoista on syytä tukea etätyötä sekä hyödyntää Internetiä ja muita nykytekniikoita. Ikääntyneiden henkilöiden olisi osallistuttava nykyistä enemmän yhteiskuntaelämään. Heitä on syytä kannustaa pysymään työmarkkinoilla, sillä näin työ- ja talouselämään voidaan saada huomattavia lisäresursseja.

2   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan on sisällytettävä eri ikäluokat huomioon ottava toimintamalli, jolla tuetaan Lissabonin ohjelman tarkistusta ja ohjelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.1

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan on sisällytettävä eri ikäluokat huomioon ottava toimintamalli, jolla tuetaan Lissabonin ohjelman tarkistusta ja ohjelman täytäntöönpanoa.

| 2.2 | suosittaa, että alue- ja paikallishallinnot toteuttavat niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla kokonaisvaltaisia politiikkoja, joilla pyritään helpottamaan alaikäisten kehittymistä asianmukaisin resurssein, ja ottamaan erityisesti huomioon kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä sekä lapsen oikeuksia koskevassa perusoikeuskirjan artiklassa mainitut oikeudet |
| --- | --- |

2.2

suosittaa, että alue- ja paikallishallinnot toteuttavat niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla kokonaisvaltaisia politiikkoja, joilla pyritään helpottamaan alaikäisten kehittymistä asianmukaisin resurssein, ja ottamaan erityisesti huomioon kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä sekä lapsen oikeuksia koskevassa perusoikeuskirjan artiklassa mainitut oikeudet

| 2.3 | on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi saatava poliittiset ja yksityiset toimijat nykyistä paremmin tietoisiksi eri ikäluokkien vaikutuksista. Unioni voisikin arvioida työn laatuun, työ- ja yksityiselämän väliseen tasapainoon, työaikaan, elinikäiseen oppimiseen, lasten ja muiden huollettavien hoitoon, elämänlaatuun, yhtäläisiin mahdollisuuksiin, sosiaaliseen osallisuuteen sekä sosiaalietuuksien nykyaikaistamiseen liittyvien poliittisten aloitteiden seurauksia. |
| --- | --- |

2.3

on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi saatava poliittiset ja yksityiset toimijat nykyistä paremmin tietoisiksi eri ikäluokkien vaikutuksista. Unioni voisikin arvioida työn laatuun, työ- ja yksityiselämän väliseen tasapainoon, työaikaan, elinikäiseen oppimiseen, lasten ja muiden huollettavien hoitoon, elämänlaatuun, yhtäläisiin mahdollisuuksiin, sosiaaliseen osallisuuteen sekä sosiaalietuuksien nykyaikaistamiseen liittyvien poliittisten aloitteiden seurauksia.

| 2.4 | korostaa sitä, että EU:n olisi väestökehityksen laskusuuntausta koskevan vihreän kirjan seurantana käytävä edelleen keskustelua ikäluokat huomioivien toimien merkityksestä useilla poliittisilla areenoilla: ministerineuvostossa, sosiaalidialogin ja kansalaiskeskustelun muodossa, asiaankuuluvissa EU:n erillisvirastoissa jne. |
| --- | --- |

2.4

korostaa sitä, että EU:n olisi väestökehityksen laskusuuntausta koskevan vihreän kirjan seurantana käytävä edelleen keskustelua ikäluokat huomioivien toimien merkityksestä useilla poliittisilla areenoilla: ministerineuvostossa, sosiaalidialogin ja kansalaiskeskustelun muodossa, asiaankuuluvissa EU:n erillisvirastoissa jne.

| 2.5 | on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi tuettava nykyistä enemmän tutkimusta, jossa tarkastellaan henkilökohtaista työuraa koskevia työelämän muutoksia ja niiden vaikutuksia ikäluokittain tuloihin, työllisyyteen, sosiaalietuuksiin sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon. Näin laajennettaisiin kaikkia näitä seikkoja koskevaa tietopohjaa. |
| --- | --- |

2.5

on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi tuettava nykyistä enemmän tutkimusta, jossa tarkastellaan henkilökohtaista työuraa koskevia työelämän muutoksia ja niiden vaikutuksia ikäluokittain tuloihin, työllisyyteen, sosiaalietuuksiin sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon. Näin laajennettaisiin kaikkia näitä seikkoja koskevaa tietopohjaa.

| 2.6 | kehottaa sekä unionia että jäsenvaltioita edistämään perheiden — lasten ja heidän vanhempiensa tai huoltajiensa — kannalta entistä suotuisampaa sosiaalista ilmastoa ja parempia olosuhteita. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa sekä unionia että jäsenvaltioita edistämään perheiden — lasten ja heidän vanhempiensa tai huoltajiensa — kannalta entistä suotuisampaa sosiaalista ilmastoa ja parempia olosuhteita.

| 2.7 | painottaa perheinstituution tukemista, sillä perhe on ratkaiseva tekijä käännettäessä Euroopan unionin väestömuutosten suuntaa. Talouden pitkän aikavälin kannattavuus ja yhteiskuntarauha riippuvat viime kädessä perheestä. On ryhdyttävä harjoittamaan tehokasta perhepolitiikkaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä tarjottava lukuisille erityyppisille kansalaisyhteiskunnan toimijoille tilaisuus osallistua toimintaan sekä alue- että kuntatasolla. |
| --- | --- |

2.7

painottaa perheinstituution tukemista, sillä perhe on ratkaiseva tekijä käännettäessä Euroopan unionin väestömuutosten suuntaa. Talouden pitkän aikavälin kannattavuus ja yhteiskuntarauha riippuvat viime kädessä perheestä. On ryhdyttävä harjoittamaan tehokasta perhepolitiikkaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä tarjottava lukuisille erityyppisille kansalaisyhteiskunnan toimijoille tilaisuus osallistua toimintaan sekä alue- että kuntatasolla.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 287, 22.11.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL C 109, 30.4.2004, s. 46.

2

(3)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 7.

3

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/65

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille — puitestrategia” ja ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta”

(2006/C 115/14)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille — puitestrategia”, KOM(2005) 224 lopullinen, ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi aiheesta ”Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta”, KOM(2005) 225 lopullinen — 2005/0107 (COD),

ottaa huomioon Euroopan komission 1. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjinnän vastaisista politiikoista laajentuneessa Euroopan unionissa sekä valmisteilla olevan, päätöslauselmaa käsittelevän AK:n lausunnon,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 25. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa yhtäläisestä kohtelusta (CdR 513/99 fin) (1),

ottaa huomioon direktiivit 2000/43/EY ja 2000/78/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevien yleisten puitteiden luomisesta,

ottaa huomioon lausuntonsa naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (CdR 19/2004 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä laajentuneessa Euroopan unionissa koskevasta vihreästä kirjasta, KOM(2004) 379 lopullinen (CdR 241/2004 fin) (3),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 23. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 226/2005 rev.1), jonka esittelijä oli Sheffieldin kaupunkipiirivaltuutettu Peter Moore (UK/ALDE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Euroopan unionin perustamissopimuksen 13 artiklan mukaan sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuminen on yksi unionin perustavoitteista. |
| --- | --- |

1)

Euroopan unionin perustamissopimuksen 13 artiklan mukaan sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuminen on yksi unionin perustavoitteista.

| 2) | Nizzassa joulukuussa 2000 hyväksytyn ja Euroopan perustuslakisopimukseen sisällytetyn Euroopan unionin perusoikeuskirjan määräyksissä (II-81 artikla) on otettu käyttöön laaja syrjintäkielto: ”Kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen tai muuhun sellaiseen seikkaan”. |
| --- | --- |

2)

Nizzassa joulukuussa 2000 hyväksytyn ja Euroopan perustuslakisopimukseen sisällytetyn Euroopan unionin perusoikeuskirjan määräyksissä (II-81 artikla) on otettu käyttöön laaja syrjintäkielto: ”Kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen tai muuhun sellaiseen seikkaan”.

| 3) | Rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi (2000/43/EY) ja työllisyyspuitedirektiivi (2000/78/EY) oli määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2003 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

3)

Rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi (2000/43/EY) ja työllisyyspuitedirektiivi (2000/78/EY) oli määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2003 loppuun mennessä.

| 4) | Lissabonin strategiaa täydentävän, vuosiksi 2005–2010 laadittavan sosiaalipoliittisen toimintaohjelman keskeisenä tehtävänä on edistää talouskasvun sosiaalista ulottuvuutta. Yksi sen painopistealoista on kaikkien yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen. |
| --- | --- |

4)

Lissabonin strategiaa täydentävän, vuosiksi 2005–2010 laadittavan sosiaalipoliittisen toimintaohjelman keskeisenä tehtävänä on edistää talouskasvun sosiaalista ulottuvuutta. Yksi sen painopistealoista on kaikkien yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen.

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

I)   Vihreään kirjaan liittyvän kuulemismenettelyn tulokset

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää tervetulleena, että komissio pyrkii ottamaan huomioon palautteen, jota saatiin komission toukokuussa 2004 hyväksymän tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä laajentuneessa Euroopan unionissa koskevan vihreän kirjan pohjalta järjestetyssä kuulemismenettelyssä yli 1500 organisaatiolta. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena, että komissio pyrkii ottamaan huomioon palautteen, jota saatiin komission toukokuussa 2004 hyväksymän tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä laajentuneessa Euroopan unionissa koskevan vihreän kirjan pohjalta järjestetyssä kuulemismenettelyssä yli 1500 organisaatiolta.

| 1.2 | panee merkille, että alueiden komitean lisäksi huomattava määrä paikallis- ja alueviranomaisia ja niiden järjestöjä osallistui kuulemismenettelyyn. |
| --- | --- |

1.2

panee merkille, että alueiden komitean lisäksi huomattava määrä paikallis- ja alueviranomaisia ja niiden järjestöjä osallistui kuulemismenettelyyn.

| 1.3 | korostaa, että paikallis- ja aluetason osoittama kiinnostus vihreää kirjaa kohtaan heijastaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää osuutta syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien strategioiden toteuttamisessa. Tämä johtuu suureksi osaksi niiden roolista huomattavina työnantajina sekä hyödykkeiden ja palveluiden tuottajina ja hankkijoina. |
| --- | --- |

1.3

korostaa, että paikallis- ja aluetason osoittama kiinnostus vihreää kirjaa kohtaan heijastaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää osuutta syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien strategioiden toteuttamisessa. Tämä johtuu suureksi osaksi niiden roolista huomattavina työnantajina sekä hyödykkeiden ja palveluiden tuottajina ja hankkijoina.

| 1.4 | kiittää komissiota siitä, että se otti laajalti huomioon vihreää kirjaa koskevassa komitean lausunnossa esiin tuodut huolenaiheet. Niitä olivat erityisesti syrjimättömyyttä koskevien lakien täytäntöönpanon kehittäminen, tiedottaminen ja tietoisuuden lisääminen, sidosryhmien osallistuminen sekä seuranta- ja raportointimekanismien parantaminen. |
| --- | --- |

1.4

kiittää komissiota siitä, että se otti laajalti huomioon vihreää kirjaa koskevassa komitean lausunnossa esiin tuodut huolenaiheet. Niitä olivat erityisesti syrjimättömyyttä koskevien lakien täytäntöönpanon kehittäminen, tiedottaminen ja tietoisuuden lisääminen, sidosryhmien osallistuminen sekä seuranta- ja raportointimekanismien parantaminen.

II)   Tehokkaan oikeussuojan varmistaminen syrjintää vastaan

Alueiden komitea

| 1.5 | kannattaa ehdotusta laatia kattava vuosikertomus jäsenvaltioissa toteutettavista täytäntöönpanotoimista, joilla saatetaan direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.5

kannattaa ehdotusta laatia kattava vuosikertomus jäsenvaltioissa toteutettavista täytäntöönpanotoimista, joilla saatetaan direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 1.6 | pitää tervetulleena, että vuoden 2006 alussa komissio toimittaa neuvostolle ja parlamentille raportit, joissa analysoidaan direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.6

pitää tervetulleena, että vuoden 2006 alussa komissio toimittaa neuvostolle ja parlamentille raportit, joissa analysoidaan direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

| 1.7 | korostaa kuitenkin, ettei syrjinnänvastaisten toimien täytäntöönpanotilanne jäsenvaltioissa ole tyydyttävä. |
| --- | --- |

1.7

korostaa kuitenkin, ettei syrjinnänvastaisten toimien täytäntöönpanotilanne jäsenvaltioissa ole tyydyttävä.

III)   Nykyistä lainsäädäntöä täydentävien lisätoimien tarpeen arvioiminen

Alueiden komitea

| 1.8 | muistuttaa komissiota siitä, että komitea pitää erittäin valitettavana perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittujen ryhmien asettamista suojelun suhteen tärkeysjärjestykseen ja että ikää, sukupuolta, etnistä alkuperää, vammaisuutta, uskontoa tai vakaumusta ja sukupuolista suuntautumista koskevat entistä kattavammat EU:n poliittiset puitteet on saatava valmiiksi. |
| --- | --- |

1.8

muistuttaa komissiota siitä, että komitea pitää erittäin valitettavana perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittujen ryhmien asettamista suojelun suhteen tärkeysjärjestykseen ja että ikää, sukupuolta, etnistä alkuperää, vammaisuutta, uskontoa tai vakaumusta ja sukupuolista suuntautumista koskevat entistä kattavammat EU:n poliittiset puitteet on saatava valmiiksi.

| 1.9 | tuo esiin, että vaikka naisten työllisyys on parantunut, naiset ovat korkeasti koulutettuja ja naisilla ja miehillä on sama työ ja asema, naisten palkat ovat edelleen miesten palkkoja pienempiä. Lisäksi työnantajat suhtautuvat edelleen kielteisesti sukupuolieroihin raskauden ja äitiyden vuoksi. |
| --- | --- |

1.9

tuo esiin, että vaikka naisten työllisyys on parantunut, naiset ovat korkeasti koulutettuja ja naisilla ja miehillä on sama työ ja asema, naisten palkat ovat edelleen miesten palkkoja pienempiä. Lisäksi työnantajat suhtautuvat edelleen kielteisesti sukupuolieroihin raskauden ja äitiyden vuoksi.

| 1.10 | muistuttaa maahanmuuttajanaisia koskevista erityiskysymyksistä niin ammatti- ja työelämässä kuin vuorovaikutus- ja perhesuhteissa ja kehottaa laatimaan aiheesta erillisen tutkimuksen vuotta 2008 silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.10

muistuttaa maahanmuuttajanaisia koskevista erityiskysymyksistä niin ammatti- ja työelämässä kuin vuorovaikutus- ja perhesuhteissa ja kehottaa laatimaan aiheesta erillisen tutkimuksen vuotta 2008 silmällä pitäen.

| 1.11 | pitää kiinnostavana komission ehdotusta nykyistä lainsäädäntöä täydentäviä, uusia aloitteita koskevan toteutettavuustutkimuksen tekemisestä. |
| --- | --- |

1.11

pitää kiinnostavana komission ehdotusta nykyistä lainsäädäntöä täydentäviä, uusia aloitteita koskevan toteutettavuustutkimuksen tekemisestä.

IV)   Syrjimättömyysperiaatteen ja kaikkia koskevien yhdenvertaisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen

Alueiden komitea

| 1.12 | on samaa mieltä siitä, että yksistään lainsäädännöllä on vaikea poistaa joidenkin ryhmien kokemaa syvälle juurtunutta eriarvoisuutta ja että valtavirtaistamiseen käytettäviä välineitä pitäisi kehittää syrjimättömyysperiaatteen valtavirtaistamiseen. Tämä auttaisi myös moninkertaiseen syrjintään puuttumista. |
| --- | --- |

1.12

on samaa mieltä siitä, että yksistään lainsäädännöllä on vaikea poistaa joidenkin ryhmien kokemaa syvälle juurtunutta eriarvoisuutta ja että valtavirtaistamiseen käytettäviä välineitä pitäisi kehittää syrjimättömyysperiaatteen valtavirtaistamiseen. Tämä auttaisi myös moninkertaiseen syrjintään puuttumista.

| 1.13 | toistaa ehdotuksensa, jonka mukaan tasa-arvon valtavirtaistamista ajatellen laaditaan menettelytavat sen varmistamiseksi, että tasa-arvokysymykset ja -periaatteet otetaan asianmukaisesti huomioon kaikkien politiikkojen muotoilussa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

1.13

toistaa ehdotuksensa, jonka mukaan tasa-arvon valtavirtaistamista ajatellen laaditaan menettelytavat sen varmistamiseksi, että tasa-arvokysymykset ja -periaatteet otetaan asianmukaisesti huomioon kaikkien politiikkojen muotoilussa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa.

| 1.14 | toteaa, että perustuslakisopimuksessa vahvistetaan entisestään Euroopan unionin keinoja vastustaa syrjintää laajentamalla syrjintäkieltoa II-81 artiklassa, ottamalla käyttöön horisontaalinen syrjintäkieltolauseke III-118 artiklassa sekä vahvistamalla Euroopan parlamentin roolia syrjinnänvastaisen lainsäädännön laadinnassa (III-125 artikla). Riippumatta siitä, ratifioidaanko perustuslakisopimus vai ei, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artikla tarjoaa jo oikeusperustan kaikkien syrjintämuotojen vastaisen lähestymistavan valtavirtaistamiselle. |
| --- | --- |

1.14

toteaa, että perustuslakisopimuksessa vahvistetaan entisestään Euroopan unionin keinoja vastustaa syrjintää laajentamalla syrjintäkieltoa II-81 artiklassa, ottamalla käyttöön horisontaalinen syrjintäkieltolauseke III-118 artiklassa sekä vahvistamalla Euroopan parlamentin roolia syrjinnänvastaisen lainsäädännön laadinnassa (III-125 artikla). Riippumatta siitä, ratifioidaanko perustuslakisopimus vai ei, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artikla tarjoaa jo oikeusperustan kaikkien syrjintämuotojen vastaisen lähestymistavan valtavirtaistamiselle.

V)   Innovaatioiden ja hyvien toimintatapojen edistäminen ja niistä oppiminen

Alueiden komitea

| 1.15 | katsoo, että koulutus on keskeinen väline syrjintään puuttumiseksi ja että paikallis- ja alueviranomaisten rooli tällä alalla on merkittävä. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että koulutus on keskeinen väline syrjintään puuttumiseksi ja että paikallis- ja alueviranomaisten rooli tällä alalla on merkittävä.

| 1.16 | kannattaa komission aikomusta edistää kokemusten keruuta ja hyvien toimintatapojen vaihtoa monien eri sidosryhmien kesken ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla avaintoimijoita tällä alalla. |
| --- | --- |

1.16

kannattaa komission aikomusta edistää kokemusten keruuta ja hyvien toimintatapojen vaihtoa monien eri sidosryhmien kesken ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla avaintoimijoita tällä alalla.

| 1.17 | pitää tervetulleena sukupuolten tasa-arvon painottamista ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi rakennerahasto-ohjelmiksi, mutta tunnustaa myös syrjinnänvastaisen horisontaalisen lähestymistavan merkityksen. |
| --- | --- |

1.17

pitää tervetulleena sukupuolten tasa-arvon painottamista ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi rakennerahasto-ohjelmiksi, mutta tunnustaa myös syrjinnänvastaisen horisontaalisen lähestymistavan merkityksen.

| 1.18 | on vahvasti sitä mieltä, että hyvien toimintatapojen vaihtoa ja muilta oppimista edistävät rahoitusohjelmat eivät saa olla hallinnollisilta vaatimuksiltaan liian raskaita, koska se saattaa vaikeuttaa saatavilla olevan rahoituksen hakemista. |
| --- | --- |

1.18

on vahvasti sitä mieltä, että hyvien toimintatapojen vaihtoa ja muilta oppimista edistävät rahoitusohjelmat eivät saa olla hallinnollisilta vaatimuksiltaan liian raskaita, koska se saattaa vaikeuttaa saatavilla olevan rahoituksen hakemista.

| 1.19 | arvostaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tekemää tärkeää työtä ja aikomusta korvata se uudella perusoikeuksien virastolla. Komitea kehottaa painokkaasti tarjoamaan uudelle virastolle riittävät resurssit, jotta se voi toimia täysipainoisesti syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.19

arvostaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tekemää tärkeää työtä ja aikomusta korvata se uudella perusoikeuksien virastolla. Komitea kehottaa painokkaasti tarjoamaan uudelle virastolle riittävät resurssit, jotta se voi toimia täysipainoisesti syrjinnän torjumiseksi.

VI)   Tietoisuuden lisääminen ja yhteistyö sidosryhmien kanssa

Alueiden komitea

| 1.20 | katsoo, että tietoisuutta lisäävät aloitteet ovat ratkaisevan tärkeitä unionin tason oikeuksia koskevan tietämyksen parantamiseksi kansalaisten parissa. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti lapsiin ja nuoriin. |
| --- | --- |

1.20

katsoo, että tietoisuutta lisäävät aloitteet ovat ratkaisevan tärkeitä unionin tason oikeuksia koskevan tietämyksen parantamiseksi kansalaisten parissa. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti lapsiin ja nuoriin.

| 1.21 | toteaa, että vähemmistöryhmistä huolehtiminen on ratkaisevan tärkeää erityisesti maaseutualueilla ja alueilla, joilla etniseen vähemmistöön kuuluvan väestön osuus on pieni. |
| --- | --- |

1.21

toteaa, että vähemmistöryhmistä huolehtiminen on ratkaisevan tärkeää erityisesti maaseutualueilla ja alueilla, joilla etniseen vähemmistöön kuuluvan väestön osuus on pieni.

| 1.22 | kannattaa vuoden 2007 nimeämistä Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien eurooppalaiseksi teemavuodeksi ja pitää sitä erityisen ajankohtaisena, koska silloin on kulunut kymmenen vuotta rasismin vastaisesta eurooppalaisesta teemavuodesta ja Amsterdamin sopimuksesta, joka oli merkittävä siihen sisältyvän uuden tasa-arvolainsäädännön vuoksi. |
| --- | --- |

1.22

kannattaa vuoden 2007 nimeämistä Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien eurooppalaiseksi teemavuodeksi ja pitää sitä erityisen ajankohtaisena, koska silloin on kulunut kymmenen vuotta rasismin vastaisesta eurooppalaisesta teemavuodesta ja Amsterdamin sopimuksesta, joka oli merkittävä siihen sisältyvän uuden tasa-arvolainsäädännön vuoksi.

| 1.23 | huomauttaa, että jos laajamittaiselle ja vaikutuksiltaan huomattavalle toiminnalle annetaan liikaa painoa, vaarana saattaa olla huomion kiinnittyminen suuriin tapahtumiin paikallis- ja yhteisötapahtumien kustannuksella. |
| --- | --- |

1.23

huomauttaa, että jos laajamittaiselle ja vaikutuksiltaan huomattavalle toiminnalle annetaan liikaa painoa, vaarana saattaa olla huomion kiinnittyminen suuriin tapahtumiin paikallis- ja yhteisötapahtumien kustannuksella.

| 1.24 | kannattaa teemavuoden aiheita, joiksi on valittu oikeudet, tunnustaminen, edustus ja kunnioitus. |
| --- | --- |

1.24

kannattaa teemavuoden aiheita, joiksi on valittu oikeudet, tunnustaminen, edustus ja kunnioitus.

| 1.25 | katsoo, että yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodella tulee olla suora yhteys ehdotettuun kulttuurienvälisen vuoropuhelun eurooppalaiseen teemavuoteen (2008) ja että vuonna 2007 toteutettavien toimien tulee tukea toisiaan. |
| --- | --- |

1.25

katsoo, että yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodella tulee olla suora yhteys ehdotettuun kulttuurienvälisen vuoropuhelun eurooppalaiseen teemavuoteen (2008) ja että vuonna 2007 toteutettavien toimien tulee tukea toisiaan.

| 1.26 | korostaa, että joukkotiedotusvälineillä on eurooppalaisen teemavuoden onnistumiselle ratkaiseva merkitys. Paikallisten tiedotusvälineiden rooliin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Niiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten väliset yhteydet helpottavat tapahtuman tunnetuksi tekemistä vuoden aikana. |
| --- | --- |

1.26

korostaa, että joukkotiedotusvälineillä on eurooppalaisen teemavuoden onnistumiselle ratkaiseva merkitys. Paikallisten tiedotusvälineiden rooliin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Niiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten väliset yhteydet helpottavat tapahtuman tunnetuksi tekemistä vuoden aikana.

| 1.27 | painottaa, että paikallis- ja aluehallintoa on kuultava, koska monet unionin politiikoista toteutetaan kyseisillä tasoilla ja toteuttaminen vaatii usein huomattavia hallinnollisia ja taloudellisia sitoumuksia. Asianmukaisen politiikan ja lainsäädännön kehittäminen edellyttää keskeisten sidosryhmien panosta. |
| --- | --- |

1.27

painottaa, että paikallis- ja aluehallintoa on kuultava, koska monet unionin politiikoista toteutetaan kyseisillä tasoilla ja toteuttaminen vaatii usein huomattavia hallinnollisia ja taloudellisia sitoumuksia. Asianmukaisen politiikan ja lainsäädännön kehittäminen edellyttää keskeisten sidosryhmien panosta.

VII)   Muita heikoimmassa asemassa olevien etnisten vähemmistöjen kokeman syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen

Alueiden komitea

| 1.28 | tukee komission näkemystä, että romanien tilannetta on paikallaan korostaa erityisenä huolenaiheena ja kannattaa korkean tason neuvoa-antavan ryhmän perustamista pohtimaan muita heikoimmassa asemassa olevien etnisten vähemmistöjen integroimista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.28

tukee komission näkemystä, että romanien tilannetta on paikallaan korostaa erityisenä huolenaiheena ja kannattaa korkean tason neuvoa-antavan ryhmän perustamista pohtimaan muita heikoimmassa asemassa olevien etnisten vähemmistöjen integroimista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille.

2.   Alueiden komitean suositukset

Nykyisen lainsäädännön täytäntöönpano

Alueiden komitea

| 2.1 | muistuttaa AK:n pääsihteeriä, että komitea pyysi arvioimaan pääsihteeristön henkilöstöpolitiikkaa ja -profiilia uuden lainsäädännön kannalta ja esittämään kuuden kuukauden kuluessa työvaliokunnalle ja ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnalle asiasta selonteon. |
| --- | --- |

2.1

muistuttaa AK:n pääsihteeriä, että komitea pyysi arvioimaan pääsihteeristön henkilöstöpolitiikkaa ja -profiilia uuden lainsäädännön kannalta ja esittämään kuuden kuukauden kuluessa työvaliokunnalle ja ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnalle asiasta selonteon.

| 2.2 | kehottaa AK:n maakohtaisia valtuuskuntia varmistamaan, että esitettäessä jäsenehdokkaita vuonna 2006 alkavaksi toimikaudeksi esityksissä noudatetaan tasa-arvoa hakijoiden sukupuolen ja etnisen alkuperän suhteen ja että myös neuvosto ottaa tämän huomioon nimityksiä tehdessään. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa AK:n maakohtaisia valtuuskuntia varmistamaan, että esitettäessä jäsenehdokkaita vuonna 2006 alkavaksi toimikaudeksi esityksissä noudatetaan tasa-arvoa hakijoiden sukupuolen ja etnisen alkuperän suhteen ja että myös neuvosto ottaa tämän huomioon nimityksiä tehdessään.

Hyvien toimintatapojen edistäminen ja niistä oppiminen

Alueiden komitea

| 2.3 | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan AK:n tulisi tilata ja julkaista syrjinnänvastaisia parhaita toimintatapoja sisältävä ja paikallisviranomaisten käyttöön tarkoitettu käsikirja. Paikallisviranomaiset toimivat paitsi työnantajina, myös hyödykkeiden ja palveluiden tuottajina ja hankkijoina sekä yhteisön yhteenkuuluvuuden ja syrjimättömyyden suunnannäyttäjinä, ja käsikirjan onkin tarkoitus sisältää esimerkkejä kunkin jäsenvaltion aloitteista, jotka kattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa eritellyt kuusi syrjintäperustetta. Esimerkit parhaista toimintatavoista kumppanuustoimien yhteydessä ovat erityisen tervetulleita silloin kun paikallis- ja alueviranomaiset työskentelevät yhteistyössä muiden kumppanien kanssa palveluita tarjotakseen. Asiakirjan julkaiseminen tulisi ajoittaa yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) avauksen yhteyteen. AK huolehtii kuitenkin siitä, ettei se tee asiassa komission johtamien aloitteiden kanssa päällekkäistä työtä. |
| --- | --- |

2.3

toistaa kehotuksensa, jonka mukaan AK:n tulisi tilata ja julkaista syrjinnänvastaisia parhaita toimintatapoja sisältävä ja paikallisviranomaisten käyttöön tarkoitettu käsikirja. Paikallisviranomaiset toimivat paitsi työnantajina, myös hyödykkeiden ja palveluiden tuottajina ja hankkijoina sekä yhteisön yhteenkuuluvuuden ja syrjimättömyyden suunnannäyttäjinä, ja käsikirjan onkin tarkoitus sisältää esimerkkejä kunkin jäsenvaltion aloitteista, jotka kattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa eritellyt kuusi syrjintäperustetta. Esimerkit parhaista toimintatavoista kumppanuustoimien yhteydessä ovat erityisen tervetulleita silloin kun paikallis- ja alueviranomaiset työskentelevät yhteistyössä muiden kumppanien kanssa palveluita tarjotakseen. Asiakirjan julkaiseminen tulisi ajoittaa yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) avauksen yhteyteen. AK huolehtii kuitenkin siitä, ettei se tee asiassa komission johtamien aloitteiden kanssa päällekkäistä työtä.

| 2.4 | kehottaa yhteisön rahoitusta silmälläpitäen, että komissio pohtisi luovia tapoja, jotka mahdollistavat pienimuotoisen rahoituksen jakamisen pienille kansalaisjärjestöille ja ottavat hallinto- ja raportointimekanismit asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa yhteisön rahoitusta silmälläpitäen, että komissio pohtisi luovia tapoja, jotka mahdollistavat pienimuotoisen rahoituksen jakamisen pienille kansalaisjärjestöille ja ottavat hallinto- ja raportointimekanismit asianmukaisesti huomioon.

| 2.5 | Tietojen keruun, seurannan ja analysoinnin kehittäminen on tärkeää, jotta voidaan edistää tehokkaita politiikkoja tasa-arvon edistämiseksi ja syrjinnän torjumiseksi. AK korostaa, että paikallis- ja aluehallinto tulee ottaa mukaan keskusteluun komission kanssa, kun pyritään kehittämään vertailukelpoisia määrällisiä tietoja epätasa-arvon tunnistamiseksi ja esiin tuomiseksi. Seurannan tulee kattaa mahdollisimman laajasti eri syrjintämuodot, eikä ainoastaan sukupuoleen tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää. On myös tärkeää arvioida erilaisten toimenpiteiden vaikutusta ja muutostarvetta. |
| --- | --- |

2.5

Tietojen keruun, seurannan ja analysoinnin kehittäminen on tärkeää, jotta voidaan edistää tehokkaita politiikkoja tasa-arvon edistämiseksi ja syrjinnän torjumiseksi. AK korostaa, että paikallis- ja aluehallinto tulee ottaa mukaan keskusteluun komission kanssa, kun pyritään kehittämään vertailukelpoisia määrällisiä tietoja epätasa-arvon tunnistamiseksi ja esiin tuomiseksi. Seurannan tulee kattaa mahdollisimman laajasti eri syrjintämuodot, eikä ainoastaan sukupuoleen tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää. On myös tärkeää arvioida erilaisten toimenpiteiden vaikutusta ja muutostarvetta.

Nykyistä lainsäädäntöä täydentävien lisätoimien tarpeen arvioiminen

Alueiden komitea

| 2.6 | toistaa vihreää kirjaa koskeneessa lausunnossaan esittämänsä kehotuksen, jonka mukaan tavaroita ja palveluita koskevan lainsäädännön tulisi kattaa kaikki 13 artiklassa mainitut alat. |
| --- | --- |

2.6

toistaa vihreää kirjaa koskeneessa lausunnossaan esittämänsä kehotuksen, jonka mukaan tavaroita ja palveluita koskevan lainsäädännön tulisi kattaa kaikki 13 artiklassa mainitut alat.

| 2.7 | nykyisen lainsäädännön täydentämistä koskevan komission toteutettavuustutkimuksen tulisi perustua syrjinnänvastaisia parhaita toimintatapoja sisältävää käsikirjaa laadittaessa AK:n kokoamaan materiaaliin. |
| --- | --- |

2.7

nykyisen lainsäädännön täydentämistä koskevan komission toteutettavuustutkimuksen tulisi perustua syrjinnänvastaisia parhaita toimintatapoja sisältävää käsikirjaa laadittaessa AK:n kokoamaan materiaaliin.

Sidosryhmien osallistuminen

Alueiden komitea

| 2.8 | katsoo, että viitataanpa avainsidosryhmiin puitestrategiaa koskevassa tiedonannossa tai yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden perustamista koskevassa asiakirjassa komission tulee erityisesti ja johdonmukaisesti mainita alue- ja paikallisviranomaiset. |
| --- | --- |

2.8

katsoo, että viitataanpa avainsidosryhmiin puitestrategiaa koskevassa tiedonannossa tai yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden perustamista koskevassa asiakirjassa komission tulee erityisesti ja johdonmukaisesti mainita alue- ja paikallisviranomaiset.

| 2.9 | korostaa, että alue- ja paikallistason sekä alueiden komitean pitäisi osallistua täysipainoisesti puitestrategiassa esiin tuotuihin seurantatoimiin. |
| --- | --- |

2.9

korostaa, että alue- ja paikallistason sekä alueiden komitean pitäisi osallistua täysipainoisesti puitestrategiassa esiin tuotuihin seurantatoimiin.

| 2.10 | toivoo erityisesti voivansa osallistua puitestrategialuonnoksessa esitettyyn korkean tason tasa-arvohuippukokoukseen. |
| --- | --- |

2.10

toivoo erityisesti voivansa osallistua puitestrategialuonnoksessa esitettyyn korkean tason tasa-arvohuippukokoukseen.

| 2.11 | komission suunnittelemaan korkean tason neuvoa-antavaan ryhmään, joka käsittelee vähemmistöjen integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille, tulee sisällyttää paikallis- ja aluetason edustajia. |
| --- | --- |

2.11

komission suunnittelemaan korkean tason neuvoa-antavaan ryhmään, joka käsittelee vähemmistöjen integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille, tulee sisällyttää paikallis- ja aluetason edustajia.

Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 ja muut tietoisuutta lisäävät toimet

Alueiden komitea

| 2.12 | kehottaa puheenjohtajavaltiona toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa huolehtimaan asian nopeasta käsittelystä neuvostossa, jotta teemavuoden oikeusperusta voidaan varmistaa hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

2.12

kehottaa puheenjohtajavaltiona toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa huolehtimaan asian nopeasta käsittelystä neuvostossa, jotta teemavuoden oikeusperusta voidaan varmistaa hyvissä ajoin.

| 2.13 | kannattaa seuraavia erityistavoitteita:






  i) | oikeudet — lisätään kansalaisten tietoisuutta oikeudesta tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat vaaleilla valituista elimistä lähimpänä kansalaisia, komitea uskoo, että niillä on ratkaisevan tärkeä rooli oikeuksista tiedottamisessa erityisesti suurimpien kaupunkialueiden ulkopuolella sijaitsevilla unionin alueilla. Komitea kannattaa työtä, jota komission käyttämällä bussilla tehdään unionin kansalaisten oikeuksista ja yhtäläisistä mahdollisuuksista tiedottamiseksi, ja kehottaa, että bussia käytetään jatkossa myös jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä AK:n tulisi edistää aktiivisesti komission bussin vierailuja eri paikkakunnille. |
| --- | --- | --- |

2.13

kannattaa seuraavia erityistavoitteita:

i)

oikeudet — lisätään kansalaisten tietoisuutta oikeudesta tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat vaaleilla valituista elimistä lähimpänä kansalaisia, komitea uskoo, että niillä on ratkaisevan tärkeä rooli oikeuksista tiedottamisessa erityisesti suurimpien kaupunkialueiden ulkopuolella sijaitsevilla unionin alueilla. Komitea kannattaa työtä, jota komission käyttämällä bussilla tehdään unionin kansalaisten oikeuksista ja yhtäläisistä mahdollisuuksista tiedottamiseksi, ja kehottaa, että bussia käytetään jatkossa myös jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä AK:n tulisi edistää aktiivisesti komission bussin vierailuja eri paikkakunnille.

| ii) | edustus — herätetään keskustelua tavoista lisätä kaikkien vähemmistöjen yhteiskuntaan osallistumista ja painotetaan erityisesti romani- ja muslimiyhteisöjen osallistumista. |
| --- | --- |

ii)

edustus — herätetään keskustelua tavoista lisätä kaikkien vähemmistöjen yhteiskuntaan osallistumista ja painotetaan erityisesti romani- ja muslimiyhteisöjen osallistumista.

| iii) | tunnustaminen — tuodaan monimuotoisuutta esiin myönteisessä valossa ja pyritään mukautumaan siihen. |
| --- | --- |

iii)

tunnustaminen — tuodaan monimuotoisuutta esiin myönteisessä valossa ja pyritään mukautumaan siihen.

| iv) | kunnioitus ja suvaitsevaisuus — edistetään yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa ja poistetaan stereotypioita ja ennakkoluuloja. Merkittävän välineen tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarjoavat kulttuuritapahtumat kuten musiikki, teatteri ja urheilu. Komissio voisi tukea tällaisia tapahtumia ja työskennellä kansallisten, paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa varmistaakseen, että tapahtumia järjestetään tasapuolisesti niihin osallistuvissa maissa. Tapahtumat huipentuisivat eurooppalaiseen festivaaliin, joka yhdistäisi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008. Tapahtuma on määrä järjestää jommassa kummassa vuonna 2008 unionin puheenjohtajana toimivista maista (Slovenia tai Ranska). |
| --- | --- |

iv)

kunnioitus ja suvaitsevaisuus — edistetään yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa ja poistetaan stereotypioita ja ennakkoluuloja. Merkittävän välineen tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarjoavat kulttuuritapahtumat kuten musiikki, teatteri ja urheilu. Komissio voisi tukea tällaisia tapahtumia ja työskennellä kansallisten, paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa varmistaakseen, että tapahtumia järjestetään tasapuolisesti niihin osallistuvissa maissa. Tapahtumat huipentuisivat eurooppalaiseen festivaaliin, joka yhdistäisi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008. Tapahtuma on määrä järjestää jommassa kummassa vuonna 2008 unionin puheenjohtajana toimivista maista (Slovenia tai Ranska).

| 2.14 | kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan osallistuvien maiden tulisi nimetä kansallinen koordinointielin, johon kuuluisi hallituksen, työmarkkinaosapuolten, tiettyjen yhteisöjen sekä kansalaisyhteiskunnan muiden segmenttien edustajia. Komitea kehottaa, että jokaiseen koordinointielimeen tulee kuulua myös paikallis- ja alueviranomaisten edustajia. |
| --- | --- |

2.14

kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan osallistuvien maiden tulisi nimetä kansallinen koordinointielin, johon kuuluisi hallituksen, työmarkkinaosapuolten, tiettyjen yhteisöjen sekä kansalaisyhteiskunnan muiden segmenttien edustajia. Komitea kehottaa, että jokaiseen koordinointielimeen tulee kuulua myös paikallis- ja alueviranomaisten edustajia.

| 2.15 | kannustaa alue- ja paikallisyhteisöjä käyttämään teemavuoden tunnusta tiedotettaessa vuonna 2007 toteutettavasta yhdenvertaisia mahdollisuuksia edistävästä toiminnasta. |
| --- | --- |

2.15

kannustaa alue- ja paikallisyhteisöjä käyttämään teemavuoden tunnusta tiedotettaessa vuonna 2007 toteutettavasta yhdenvertaisia mahdollisuuksia edistävästä toiminnasta.

| 2.16 | ehdottaa, että AK järjestäisi vuoden 2007 alkuvaiheessa aikaisempien eurooppalaisten teemavuosien tapaan konferenssin teemavuoden käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

2.16

ehdottaa, että AK järjestäisi vuoden 2007 alkuvaiheessa aikaisempien eurooppalaisten teemavuosien tapaan konferenssin teemavuoden käynnistämiseksi.

Bryssel 16. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 226, 8.8.2000, s. 1.

1

(2)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 25.

2

(3)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 62.

3

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/69

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuonna 2006

(2006/C 115/15)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission työohjelman vuodeksi 2006 ”Euroopan kaiken potentiaalin vapauttaminen” (COM(2005) 531 final),

ottaa huomioon strategiset tavoitteet vuosiksi 2005—2009 (COM(2005) 12 final),

ottaa huomioon kuuden puheenjohtajavaltion monivuotisen strategisen ohjelman 2004–2006,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (KOM(2005) 494 lopullinen),

ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista (DI CdR 81/2001 rev. 2),

ottaa huomioon antamansa päätöslauselman aiheesta ”Lissabonin strategian elvyttäminen” (CdR 518/2004),

ottaa huomioon antamansa päätöslauselman vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien tulevaisuudesta (CdR 203/2005),

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat suurelta osin vastuussa EU:n politiikkojen täytäntöönpanosta,

katsoo, että EU:n politiikkojen demokraattinen legitimiteetti lisääntyy merkittävästi, jos alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua EU:n painopistealojen määrittelyyn,

ottaa huomioon sen, että alueiden komitea määrittelee nelivuotiset painopisteensä helmikuussa 2006 komitean neljännen toimikauden (2006—2010) alussa,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman.

Alueiden komitea

RAHOITUSNÄKYMÄT

katsoo, että kunnianhimoiset rahoitusnäkymät on hyväksyttävä Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajuuskaudella, jotta Euroopan unioni voi huolehtia toimivaltuuksistaan ja vahvistaa kansalaisten sitoumusta unioniin, elvyttää unionin uudistamisen, taata koheesiopolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan eurooppalaisen lisäarvon sekä vauhdittaa yhteisön omaa tutkimus- ja innovointipolitiikkaa.

POHDINTAVAIHE

toistaa tukevansa edelleen edistyksellistä perustuslakisopimusta, joka tehostaa huomattavasti Euroopan unionin toimintaa, yksinkertaistaa sitä ja tekee toiminnasta entistä avoimempaa nykyisiin sopimuksiin verrattuna. Lisäksi se takaa aiempaa moitteettomamman eurooppalaisen hallintotavan.

suosittaa, että Euroopan komissio ottaa huomioon komitean pohdintavaihe-ehdotuksen Euroopan kunnissa ja alueilla käytävästä hajautetusta keskustelusta, jonka lähtökohtana olisi kansalaisläheisyys ja jossa käsiteltäisiin unionin tarkoitusta sekä sen tuomaa lisäarvoa, perusarvoja ja toimintaperiaatteita.

kehottaa Euroopan komissiota omaksumaan K-suunnitelmaa toteuttaessaan sekä tulevassa tiedotus- ja viestintäpolitiikassaan kunnianhimoisen, aloitteellisen ja ennen kaikkea muodoltaan hajautetun lähestymistavan, jotta kansalaiset sitoutuisivat Eurooppa-hankkeeseen.

on valmis kantamaan oman vastuunsa toimimalla yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten sekä alue- ja paikallislehdistön kanssa. Niitä ei voi sivuuttaa viestinviejinä kommunikoitaessa kansalaisten kanssa. Komitea esittää, että sille myönnetään nykyistä enemmän määrärahoja, jotta se voi antaa pohdintavaiheeseen täysipainoisen panoksensa.

EUROOPPALAINEN HALLINTOTAPA

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lähestymistapaan, jonka mukaan Euroopan unioni saavuttaa tavoitteensa vain, jos unionin toimielimet, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien viranomaiset ja itse kansalaiset osallistuvat yhdessä tavoitteiden toteuttamiseen. Komitea toivoo, että tällainen kumppanuus heijastuisi yhteisön politiikkojen laadinta- ja täytäntöönpanoprosesseihin etenkin seuraavasti:

| — | Pohdittaisiin sitä, miten kolmitahoiset tavoitesopimukset voisivat edistää Lissabonin strategian elvyttämismekanismeja. |
| --- | --- |

—

Pohdittaisiin sitä, miten kolmitahoiset tavoitesopimukset voisivat edistää Lissabonin strategian elvyttämismekanismeja.

| — | Kuullaan järjestelmällisesti paikallis- ja alueviranomaisia unionin lainsäädännön laatimista edeltävässä vaiheessa riippumatta siitä, miten perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessi edistyy. |
| --- | --- |

—

Kuullaan järjestelmällisesti paikallis- ja alueviranomaisia unionin lainsäädännön laatimista edeltävässä vaiheessa riippumatta siitä, miten perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessi edistyy.

| — | Hyödynnetään edelleen järjestelmällisesti uutta vaikutustenarviointimenetelmää Euroopan komission käynnistämien merkittävimpien aloitteiden yhteydessä ja tarjotaan komitealle mahdollisuus osallistua vaikutustenarviointimenetelmään. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään edelleen järjestelmällisesti uutta vaikutustenarviointimenetelmää Euroopan komission käynnistämien merkittävimpien aloitteiden yhteydessä ja tarjotaan komitealle mahdollisuus osallistua vaikutustenarviointimenetelmään.

| — | Sisällytetään jäsenvaltioiden laatimiin lainsäädännön yksinkertaistamista koskeviin toimintasuunnitelmiin alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään jäsenvaltioiden laatimiin lainsäädännön yksinkertaistamista koskeviin toimintasuunnitelmiin alueellinen ulottuvuus.

| — | Kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön siirtämiseen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä siihen, miten yhteisön säännöstö vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin liittyvään lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön siirtämiseen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä siihen, miten yhteisön säännöstö vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin liittyvään lainsäädäntöön.

on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo tiivistää kuulemisprosessia sekä sääntelyn vaikutusten arviointiprosessia lainsäädännön parantamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Kun otetaan huomioon yhteisen kauppapolitiikan mahdolliset vaikutukset alueisiin ja kuntiin, komitea kehottaa komissiota kuulemaan AK:ta myös yhteisen kauppapolitiikan aloitteista erityisesti kysymyksissä, jotka liittyvät suositusten muotoilemiseen kansainvälisiä kauppasopimuksia koskevia neuvottelumandaatteja varten.

kehottaa Euroopan komissiota helpottamaan komitean osallistumista yhteisön toimiin nykyistä ennakoivammin siten, että komitea antaa yhteisön tulevista toimintaperiaatteista suuntaa-antavia lausuntoja, joissa käsitellään toimien vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin, ja laatii tietyistä direktiiveistä paikallisia ja alueellisia vaikutusselvityksiä.

korostaa, että komission kodifioidessa ja muotoillessa uudelleen lainsäädäntöehdotuksia säädöskäytännön parantaminen ei saa merkitä yksinomaan säädösten määrän vähentämistä. Komission olisi aina perusteltava perumansa säädösehdotukset arvioimalla niiden eurooppalaista lisäarvoa.

VAURAUS

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että Lissabonin strategian kaikkiin kolmeen pilariin, eli talous-, yhteiskunta- ja ympäristönäkökohtiin, tulisi kiinnittää yhdenvertaisesti huomiota.

kehottaa Euroopan komissiota huomioimaan kasvua ja työllisyyttä koskevien laajojen suuntaviivojen tarkistuksen ja täytäntöönpanon yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten tärkeän aseman EU:n kasvun ja työllisyyden lisäämisessä.

katsoo, että koheesio ja kilpailukyky ovat toisiaan vahvistavia tavoitteita, joiden on kuljettava käsi kädessä. Alueiden ja kuntien alikäytetyn potentiaalin ja pääoman hyödyntäminen voi parantaa aluekohtaista kilpailukykyä ja vaikuttaa myönteisesti alueellisen tasapainon ja yhteenkuuluvuuden tavoitteisiin. Komitea tukee ajatusta siitä, että kilpailukyky riippuu toimivista yhteismarkkinoista, ja tähdentää, että valtioiden rajat ylittäviin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota.

katsoo, että jäsenvaltioiden on mukautettava Lissabonin strategiassa esitettyjä hallintorakenteita, jotta rakennerahastotuki ja Lissabonin strategia liittyisivät virallisesti entistä välittömämmin ja tiiviimmin toisiinsa.

yhtyy täysin komission näkemykseen siitä, että globalisaatio on tosiasia, johon on vastattava, jotta Euroopassa olisi jälleen laadukkaita työpaikkoja ja kasvu olisi dynaamista. Tässä yhteydessä on erityisesti korostettava globalisaatioon liittyvien rakenneuudistusten ennakointia ja tukitoimia.

kehottaa Euroopan komissiota poistamaan edelleen kansalaisten liikkuvuuden tiellä olevia esteitä ja kannustamaan kansalaisia käyttämään hyväkseen heille kaikkialla unionissa tarjoutuvia tilaisuuksia, mikä on dynaamisen talouden kannalta olennaista.

katsoo, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat avaintekijöitä pyrittäessä saavuttamaan Lissabonissa asetetut tavoitteet ja varmistettaessa, että osaamisyhteiskunta on kaikkien eurooppalaisten ulottuvilla. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio keskittyy tutkintojen tunnustamiseen sekä kannustaa liikkuvuutta ja yrittäjähenkisyyteen tehtäviä investointeja.

pitää erittäin tärkeänä alueellisesti ja sosiaalisesti tasapainoisen tietoyhteiskunnan edistämistä. Näin varmistetaan, että kansalaisilla on tarvitsemansa tiedot ja taidot elää ja työskennellä uudessa digitaaliajassa. AK on edistänyt ja edistää myös vastaisuudessa hyödyllisellä tavalla alueiden ja kuntien tarjoamia sähköisiä palveluita ja sähköistä hallintoa ja korostaa, että paikallis- ja aluetasolla toteutettavat toimet ovat tehokkain tapa saada aikaan tuloksia.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että Euroopan laajuinen verkko on rakennettava kasvualoitteen pohjalta ja taattava, että uusiin toimenpiteisiin myönnetään runsaasti lisämäärärahoja verkkojen toiminnan ja yhteentoimivuuden parantamiseksi.

katsoo, että Euroopan laajuiset liikenne-, televiestintä- ja energiaverkot ovat olennaisessa asemassa hyödynnettäessä Euroopan talouden koko potentiaalia, yhdistettäessä laajentuneen unionin osat toisiinsa ja parannettaessa alueellista yhteenkuuluvuutta.

YHTEISVASTUU

tukee pyrkimystä keskittyä ohjelmoimaan uuden sukupolven rakennerahastot asianmukaisesti, mutta muistuttaa siitä, millaisia hallinnollisia ja budjettiseurauksia paikallis- ja alueyhteisöille koituu siitä, että rahoitusnäkymiä koskeva sopimus viivästyy viivästymistään.

seuraa erityisen kiinnostuneena Euroopan alueellisen yhteistyötavoitteen täytäntöönpanoa, etenkin sitä, miten tukikelpoiset alueet määritellään, miten hallinnollisia menettelyjä yksinkertaistetaan ja missä määrin toimet vastaavat unionin strategisia linjauksia.

suosittaa ponnekkaasti, että rakennerahastovaroin rahoitettaviin tuleviin ohjelmiin sisällytetään muun muassa kaupunkien elävöittäminen, sosiaalisen ahdingon lievittäminen, asumiseen liittyvät erityistoimet, talouden rakenneuudistukset ja joukkoliikenne. Näillä tekijöillä on taipumus keskittyä suurkaupunkialueille. Komitea myöntää kuitenkin kaikkien Euroopan alueiden merkityksen ja katsoo, että tulevissa ohjelmissa on tärkeää varmistaa kaupunkialueiden ja maaseudun välinen tasapaino.

kehottaa jäsenvaltioita sekä niiden alue- ja paikallisyhteisöjä kohdentamaan Euroopan sosiaalirahastovarat kaupunkiväkivallasta kärsiville alueille myönnettäviin avustuksiin ja kehottaa komissiota varmistamaan, että Urban-aloite tavoitteineen sisällytetään edelleen tuleviin rakennerahastoihin.

antaa vankan tukensa uuden oikeudellisen välineen, eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän, tuomalle lisäarvolle kannustettaessa paikallis- ja alueyhteisöjä tekemään uusia yhteistyöaloitteita ja muistuttaa olevan tärkeää, etteivät valvontamenettelyt muodostu liian raskaiksi kyseisten yhteistyöyhtymien perustamisvaiheessa. Komitea on muodostanut yhteistyötä tekevien paikallis- ja aluetoimijoiden keskustelufoorumin, jonka tehtävänä on seurata asiaa koskevan asetuksen hyväksymismenettelyä ja ensimmäisten eurooppalaisten rajaseutuyhteistyöyhtymien työskentelyn käynnistymistä.

toistaa olevan tarpeen säilyttää monitoimimaatalous kaikilla Euroopan alueilla, sillä yhteisön alueesta 90 prosenttia on maaseutua. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että YMP:n uudistusta jatketaan niillä aloilla, joita ei vielä ole uudistettu. Komitea muistuttaa, että on syytä hyödyntää yhteisön toimien tarkistusta ja etsiä paitsi uusia sellaisten luonnonhaittojen tasoitusvälineitä, jotka vaikuttavat huomattavasti maatalousyrityksiin, myös keinoja edistää suurten alueiden käyttöä ja niiden yleistä taloudellista kehitystä.

pitää välttämättömänä, että yleishyödyllisiin palveluihin liittyvää toimintaa jatketaan, sillä niillä on alue- ja paikallisviranomaisten kannalta strateginen merkitys. Komitea korostaa erityisesti sitä, että yleishyödyllisillä palveluilla on oltava laaja- ja monialainen yhteisön viitekehys, jonka pohjalta voidaan määrittää, missä määrin yleishyödylliset palvelut voivat poiketa kilpailusäännöistä. Komitea tarkastelee vuonna 2006 erityisen kiinnostuneena tiedonantoa sosiaalialan yleishyödyllistä palveluista.

muistuttaa, että väestömuutos on Euroopan alue- ja paikallisyhteisöille poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen haaste. Muutoksen on vauhditettava toimintaa kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla, sillä yhteiskuntiemme kestävyys riippuu siitä, miten muutos on ennakoitu. Komitea kehottaakin komissiota jatkamaan vuonna 2006 väestömuutoksia käsittelevän vihreän kirjan viitoittamia toimia.

ilmaisee tyytyväisyytensä komission aloitteisiin laatia uusi työsuojelustrategia, jonka ansiosta Euroopan unioni voi määritellä työsuojelulle entistä johdonmukaisemmat puitteet. Komitea korostaa tarvetta varmistaa, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat laadintaprosessiin aktiivisesti etenkin terveysindikaattoreista ja tulevasta valioarvioinnista päätettäessä.

painottaa yhdenvertaisten mahdollisuuksien merkitystä. Paikallis- ja alueyhteisöt ovat tässä kysymyksessä keskeisessä asemassa varsinkin siksi, että ne ovat suuria työnantajia sekä tavaroiden ja palvelujen tarjoajia. Komitea jää odottamaan Euroopan komission tiedonantoa tasa-arvostrategiasta hyvin kiinnostuneena.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen nimetä vuosi 2008 kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi ja toistaa, että kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen on AK:n näkemyksen mukaan yksi Euroopan yhdentymisen perusperiaatteista. Tarkoituksena ei ole poistaa eroja tai luoda yhtenäistä identiteettiä vaan tiivistää Euroopan kansojen yhteistyötä ja kasvattaa niiden keskinäistä ymmärtämystä.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että ilmastonmuutoksen torjunta on yksi tulevaisuuden suurimmista haasteista. Siihen olisi puututtava kokonaisvaltaisesti siten, että kaikki julkishallinnon tasot toimivat yhteistyössä kumppaneinaan yksityissektori, terveydenhuoltoala, erilaiset yhteisöt ja koululaitos sekä energiatehokkuutta ajavat järjestöt.

kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään toimintasuunnitelmaan enemmän energian tuottajille ja jakeluyhtiöille suunnattavia toimenpiteitä ja ehdottaa, että myönnettäisiin taloudellisia kannustimia energiatehokkuuteen tähtääville toimenpiteille, erityisesti uusiutuvien energialähteiden käytölle, ja sallittaisiin valtiontukea sellaisille toimenpiteille, jotka edistävät ympäristöalaan liittyvää innovointia ja lisäävät energiatehokasta tuotantoa. Se taas vuorostaan kannustaa innovoimaan, parantamaan Euroopan kilpailukykyä ja varmistamaan energiahuollon kestävyys ja varmuus.

korostaa tarvetta luoda dynaaminen merenkulkuala, jonka lähtökohtana on kestävä kehitys. On tunnustettava yleisesti se tosiasia, että alue- ja paikallisyhteisöt osallistuvat merellisten luonnonvarojen hallinnointiin, ja niiden panos on sisällytettävä EU:n uuteen meripolitiikkaan.

TURVALLISUUS

tukee kaikkia Haagin ohjelmaan sisältyviä kymmentä painopistealaa, jotka on määrä toteuttaa viitenä seuraavana vuonna. Ne ovat osoitus siitä, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta halutaan päättäväisesti vahvistaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan paikallis- ja alueviranomaisille erityisen toimintasuunnitelman, joka antaisi mahdollisuuden nivoa paikallinen ja alueellinen ulottuvuus nykyistä paremmin yhteisön toimintaan.

yhtyy Euroopan komission sitoumukseen torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia ja muistuttaa ehdotuksestaan perustaa Euroopan kaupunkien turvallisuuden seurantakeskus, jonka toimintaan osallistuisi jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten edustajia. Heidän tietämyksensä olisi hyödyksi muotoiltaessa toimintaperiaatteita, edistettäessä ja koordinoitaessa tutkimusta, kerättäessä, järjestettäessä ja tuotettaessa turvallisuuteen liittyviä tietoja sekä etenkin levitettäessä tietoa esimerkein, tehtäessä tunnetuksi hyviä käytäntöjä ja muodostettaessa alueellisia ja paikallisia kumppanuuksia.

toistaa suosituksensa tukea ja kehittää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen tähtääviä välineitä rakennerahastovaroin ja kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan uusissa rahoitusnäkymissä resurssit kolmannessa koheesiokertomuksessa esitettyjen suuntaviivojen toteuttamiseen.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että liikenteenharjoittajat ja tärkeimmät sidosryhmät, kuten viranomaiset ja matkustajat, ovat ensi sijassa huolissaan liikennejärjestelmien turvallisuudesta. Lontoossa ja Madridissa hiljattain tehdyt terrori-iskut ovat synkkä muistutus siitä, että liikennejärjestelmien turvallisuuteen on vastaisuudessa kiinnitettävä entistä enemmän huomiota kaikkialla EU:ssa.

kehottaa Euroopan komissiota suunnittelemaan ja toteuttamaan rajatylittäviä operaatioita siten, että raja-alueet osallistuvat niihin aktiivisesti, sekä koordinoimaan uuden solidaarisuusrahaston tehtävät nykyistä paremmin rakennerahastojen kanssa. Komitea esittää, että yhteisön pelastuspalvelumekanismin koordinointia lisätään perustamalla kaikille riskialueille alueellisia pelastuspalvelukeskuksia, joiden tehtävänä olisi tiedonkeruu, valvonta ja ennakkovaroitusjärjestelmän luominen.

UNIONI MUUN MAAILMAN KUMPPANINA

sitoutuu edelleen varmistamaan kulttuurienvälisen poliittisen vuoropuhelun jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden paikallis- ja alueyhteisöjen edustajien kanssa. Komitea katsoo, että on toivottavaa perustaa EU:n ja Turkin neuvoa-antava sekakomitea, ja toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen ehdottaa mahdollisimman pian operatiivista ratkaisua oikeusperustan puuttumiseen, joka estää perustamasta neuvoa-antavaa sekakomiteaa, joka toimisi Kroatian ja Länsi-Balkanin vakauttamis- ja assosiaatiosopimuksen puitteissa.

kannustaa Euroopan komissiota tukemaan tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan unionin laajentumisprosessista kunta- ja aluetasolla järjestettäviä tiedotuskampanjoita sekä jäsenvaltioissa että nykyisissä ja mahdollisissa ehdokasmaissa.

antaa tukensa naapuruuspolitiikan lujittamiselle uusien toimintasuunnitelmien avulla ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon rajatylittävän ja alueidenvälisen yhteistyön panoksen. Komitea esittää, että se saisi tilaisuuden osallistua suunnitelmien laadintaan, täytäntöönpanoon ja arviointiin.

toistaa sitoumuksensa vahvistaa Eurooppa–Välimeri-kumppanuutta sekä kehotuksensa ryhtyä toimenpiteisiin, joilla tiivistetään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista ja kumppanuutta prosessia toteutettaessa. Komitea kehottaa perustamaan Eurooppa–Välimeri-kumppanuutta harjoittavien instituutioiden yhteyteen uuden foorumin, jonka tehtävänä on yhtäältä edistää territoriaalista ja hajautettua yhteistyötä ja toisaalta kannustaa kumppanuutta ja laatia koko Välimeren alueelle tarkoitettuja operatiivisia ohjelmia.

pahoittelee sitä, ettei unionin paikallis- ja alueyhteisöjen panosta yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaan vielä tunneta laajalti. Komitea suosittaa harkitsemaan uudelleen hajautetun yhteistyön asemaa ja myöntämään, että alue- ja paikallisyhteisöillä on muiden toimijoiden ohella taitotietoa ja kokemusta, jonka ansiosta ne voivat antaa oman panoksensa globaaliin lähestymistapaan köyhyyden torjumiseksi sekä toimiin, joiden avulla pyritään saavuttamaan Yhdistyneiden Kansakuntien asettamat vuosituhannen kehitystavoitteet.

valtuuttaa puheenjohtajansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä tuleville puheenjohtajavaltioille Itävallalle ja Suomelle.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/73

---

Päätöslauselma aiheesta ”Vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymät: ratkaisun ainekset”

(2006/C 115/16)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

OTTAA HUOMIOON rahoitusnäkymiä käsittelevän lausuntonsa ”Komission tiedonanto — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007—2013” (CdR 162/2004 fin),

OTTAA HUOMIOON Euroopan parlamentin päätöslauselman politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007—2013 (A6-0153/2005),

| 1) | OTTAA HUOMIOON, että 16.—17. kesäkuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ei päässyt yhteisymmärrykseen EU:n tulevan ohjelmakauden 2007—2013 rahoitusnäkymistä, |
| --- | --- |

1)

OTTAA HUOMIOON, että 16.—17. kesäkuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ei päässyt yhteisymmärrykseen EU:n tulevan ohjelmakauden 2007—2013 rahoitusnäkymistä,

| 2) | OTTAA HUOMIOON, että puheenjohtajavaltiona toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydettiin jatkamaan keskusteluja ottaen huomioon tähän mennessä saavutettu edistys, jotta kaikki sopimukseen pääsyn edellyttämät kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman pian, |
| --- | --- |

2)

OTTAA HUOMIOON, että puheenjohtajavaltiona toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydettiin jatkamaan keskusteluja ottaen huomioon tähän mennessä saavutettu edistys, jotta kaikki sopimukseen pääsyn edellyttämät kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman pian,

| 3) | SEKÄ KATSOO, ETTÄ vuonna 2005 tulee hyväksyä rahoitusnäkymät, jotka mahdollistavat vuodesta 2007 tehokkaan politiikan yhteisvastuullisuuden, alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi Euroopassa, |
| --- | --- |

3)

SEKÄ KATSOO, ETTÄ vuonna 2005 tulee hyväksyä rahoitusnäkymät, jotka mahdollistavat vuodesta 2007 tehokkaan politiikan yhteisvastuullisuuden, alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi Euroopassa,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman.

Alueiden komitea

| 1. | ilmaisee jälleen tukensa (vrt. CdR 162/2004 fin) Euroopan komission alun perin esittämille tasapainoisille ehdotuksille, jotka perustuivat todenmukaisiin tarpeisiin ja jotka oli hyväksytty paikallis- ja alueviranomaisille neljän vuoden aikana järjestettyjen laajojen kuulemisten jälkeen. Komitea ilmaisi näkemyksensä lausunnossa ja toisti ne Euroopan parlamentin kanssa 6. huhtikuuta 2005 antamassaan yhteisessä julkilausumassa ja 20. toukokuuta 2005 annetussa Wrocławin julkilausumassa. |
| --- | --- |

1.

ilmaisee jälleen tukensa (vrt. CdR 162/2004 fin) Euroopan komission alun perin esittämille tasapainoisille ehdotuksille, jotka perustuivat todenmukaisiin tarpeisiin ja jotka oli hyväksytty paikallis- ja alueviranomaisille neljän vuoden aikana järjestettyjen laajojen kuulemisten jälkeen. Komitea ilmaisi näkemyksensä lausunnossa ja toisti ne Euroopan parlamentin kanssa 6. huhtikuuta 2005 antamassaan yhteisessä julkilausumassa ja 20. toukokuuta 2005 annetussa Wrocławin julkilausumassa.

| 2. | antaa tunnustuksen puheenjohtajavaltio Luxemburgin tekemille ehdotuksille ja yhtyy erityisesti Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan rahoitusnäkymissä tulisi varmistaa, että kilpailukyky- ja kasvutavoitteiden edistämiseksi on käytettävissä riittävät varat ja että alue- ja rakennerahastoja voidaan hyödyntää kaikilla Euroopan alueilla. Se on välttämätöntä, jotta unioni pystyy toteuttamaan sitoumuksensa ja jotta kansalaiset eivät pettyisi yhä pahemmin Euroopan unioniin. Talousarvion enimmäismäärän pienentäminen vaarantaisi koheesiopolitiikan perusperiaatteet ja siis myös yhteisvastuullisuuden periaatteen, joka on Euroopan yhdentymisen ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin ilmeinen ja keskeinen osatekijä. Kyseisen alan talousarvion leikkaaminen saattaisi johtaa aluepolitiikan uudelleenkansallistamiseen useimmissa vanhoissa jäsenvaltioissa, mikä on selvästi Euroopan alueiden ja paikallisyhteisöjen näkemysten vastaista. |
| --- | --- |

2.

antaa tunnustuksen puheenjohtajavaltio Luxemburgin tekemille ehdotuksille ja yhtyy erityisesti Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan rahoitusnäkymissä tulisi varmistaa, että kilpailukyky- ja kasvutavoitteiden edistämiseksi on käytettävissä riittävät varat ja että alue- ja rakennerahastoja voidaan hyödyntää kaikilla Euroopan alueilla. Se on välttämätöntä, jotta unioni pystyy toteuttamaan sitoumuksensa ja jotta kansalaiset eivät pettyisi yhä pahemmin Euroopan unioniin. Talousarvion enimmäismäärän pienentäminen vaarantaisi koheesiopolitiikan perusperiaatteet ja siis myös yhteisvastuullisuuden periaatteen, joka on Euroopan yhdentymisen ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin ilmeinen ja keskeinen osatekijä. Kyseisen alan talousarvion leikkaaminen saattaisi johtaa aluepolitiikan uudelleenkansallistamiseen useimmissa vanhoissa jäsenvaltioissa, mikä on selvästi Euroopan alueiden ja paikallisyhteisöjen näkemysten vastaista.

| 3. | korostaa AK:n ja Euroopan parlamentin näkemysten lähentymistä sekä EP:n merkittävää roolia talousarvioneuvottelujen tasavertaisena osapuolena. |
| --- | --- |

3.

korostaa AK:n ja Euroopan parlamentin näkemysten lähentymistä sekä EP:n merkittävää roolia talousarvioneuvottelujen tasavertaisena osapuolena.

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita vastustamaan vaatimuksia EU:n talousarvion supistamisesta ja ehdottaa, että unionille taataan sellainen talousarvio, joka mahdollistaa tehokkaat toimet aloilla, joilla unionin toiminnasta on kertynyt ja voi tulevaisuudessakin kertyä konkreettista lisäarvoa EU:n kansalaisille sekä heidän asuin- ja työskentelypaikoilleen. Komitea toteaa, että tulevina kuukausina tarvitaankin vahvaa johtamista, selkeää eri lohkojen välistä yhteistyötä ja jatkuvaa julkista keskustelua, jotta tällaisista aloista päästään yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita vastustamaan vaatimuksia EU:n talousarvion supistamisesta ja ehdottaa, että unionille taataan sellainen talousarvio, joka mahdollistaa tehokkaat toimet aloilla, joilla unionin toiminnasta on kertynyt ja voi tulevaisuudessakin kertyä konkreettista lisäarvoa EU:n kansalaisille sekä heidän asuin- ja työskentelypaikoilleen. Komitea toteaa, että tulevina kuukausina tarvitaankin vahvaa johtamista, selkeää eri lohkojen välistä yhteistyötä ja jatkuvaa julkista keskustelua, jotta tällaisista aloista päästään yhteisymmärrykseen.

| 5. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että koheesiopolitiikassa EU tuo todellista lisäarvoa, sillä koheesiopolitiikkaan käytetyillä varoilla saadaan yhteisön tasolla aikaan enemmän ja suurempi vipuvaikutus kuin jäsenvaltiotasolla. Koheesiopolitiikka on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi pyrittäessä tasoittamaan Euroopan alueiden välisiä ja niiden sisäisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja, jotka haittaavat merkittävästi eurooppalaisten sisämarkkinoiden toteutumista ja tehokasta toimintaa. Koheesiopolitiikka on perustavan tärkeää, jotta EU:n keskiarvosta jäljessä olevat alueet voivat saavuttaa Lissabonin tavoitteet. Täytyy siis tunnustaa selkeästi, että koheesiopolitiikka täydentää politiikkana oleellisella tavalla kaikkia Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategioita. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että koheesiopolitiikassa EU tuo todellista lisäarvoa, sillä koheesiopolitiikkaan käytetyillä varoilla saadaan yhteisön tasolla aikaan enemmän ja suurempi vipuvaikutus kuin jäsenvaltiotasolla. Koheesiopolitiikka on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi pyrittäessä tasoittamaan Euroopan alueiden välisiä ja niiden sisäisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja, jotka haittaavat merkittävästi eurooppalaisten sisämarkkinoiden toteutumista ja tehokasta toimintaa. Koheesiopolitiikka on perustavan tärkeää, jotta EU:n keskiarvosta jäljessä olevat alueet voivat saavuttaa Lissabonin tavoitteet. Täytyy siis tunnustaa selkeästi, että koheesiopolitiikka täydentää politiikkana oleellisella tavalla kaikkia Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategioita.

| 6. | tukee Euroopan komission puheenjohtajan toimia rahoitusnäkymistä käytävien neuvottelujen uudelleenkäynnistämiseksi ja katsoo, että näin voitaisiin myös edistää keskusteluja EU:n talousarvion modernisointikeinoista. Komitea korostaa kuitenkin, että kaikki tällaiset ehdotukset tulee sisällyttää vähimmäisvaatimukset täyttävään rahoituskehykseen. Se kiinnittää tässä yhteydessä huomiota ehdotuksiin globalisaatioon mukautumista helpottavasta uudesta rahastosta sekä Jeremie- ja Jaspers-aloitteisiin ja toteaa, että kyseisten välineiden tulisi olla täydentäviä, eikä niitä tulisi esittää vaihtoehtoina budjettikohdille, joiden avulla pyritään saavuttamaan lähentymis-, kilpailukyky- ja työllisyystavoite. |
| --- | --- |

6.

tukee Euroopan komission puheenjohtajan toimia rahoitusnäkymistä käytävien neuvottelujen uudelleenkäynnistämiseksi ja katsoo, että näin voitaisiin myös edistää keskusteluja EU:n talousarvion modernisointikeinoista. Komitea korostaa kuitenkin, että kaikki tällaiset ehdotukset tulee sisällyttää vähimmäisvaatimukset täyttävään rahoituskehykseen. Se kiinnittää tässä yhteydessä huomiota ehdotuksiin globalisaatioon mukautumista helpottavasta uudesta rahastosta sekä Jeremie- ja Jaspers-aloitteisiin ja toteaa, että kyseisten välineiden tulisi olla täydentäviä, eikä niitä tulisi esittää vaihtoehtoina budjettikohdille, joiden avulla pyritään saavuttamaan lähentymis-, kilpailukyky- ja työllisyystavoite.

| 7. | varoittaa lisäksi tässä yhteydessä ohjaamasta EU:n varoja vain jäsenvaltiotasolla toteutettaviin kilpailukykyä ja kasvua edistäviin toimiin, sillä EU-rahoitus voidaan parhaiten suunnata alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen, joka toteutetaan kaikkia aloja koskevan kilpailukyky- ja kasvuohjelman yhteydessä osana EU:n laajuista koheesiopolitiikkaa. Lisäksi komitea katsoo, että rakennerahastojen yhteisrahoitussäännöissä tulee edelleen sallia yksityisen sektorin osallistuminen rahoitukseen. |
| --- | --- |

7.

varoittaa lisäksi tässä yhteydessä ohjaamasta EU:n varoja vain jäsenvaltiotasolla toteutettaviin kilpailukykyä ja kasvua edistäviin toimiin, sillä EU-rahoitus voidaan parhaiten suunnata alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen, joka toteutetaan kaikkia aloja koskevan kilpailukyky- ja kasvuohjelman yhteydessä osana EU:n laajuista koheesiopolitiikkaa. Lisäksi komitea katsoo, että rakennerahastojen yhteisrahoitussäännöissä tulee edelleen sallia yksityisen sektorin osallistuminen rahoitukseen.

| 8. | pahoittelee, ettei Hampton Courtissa 27. lokakuuta 2005 pidetyssä epävirallisessa huippukokouksessa onnistuttu saamaan rahoitusnäkymistä käytävää keskustelua uudelleen käyntiin. |
| --- | --- |

8.

pahoittelee, ettei Hampton Courtissa 27. lokakuuta 2005 pidetyssä epävirallisessa huippukokouksessa onnistuttu saamaan rahoitusnäkymistä käytävää keskustelua uudelleen käyntiin.

| 9. | on erityisen huolissaan siitä, että sopimuksen viivästyminen huonontaa kansalaisten käsitystä unionista, heikentää mahdollisuuksia käynnistää seuraava ohjelmakausi sujuvasti ja aiheuttaa talouden epävakautta kaikkialla EU:n paikallis- ja alueyhteisöissä, mikä vaikuttaa kielteisesti etenkin uusien jäsenvaltioiden talouteen. Niillä saattaa olla suuria vaikeuksia täyttää siirtymäkaudelta periytyvät velvoitteet, joihin jäsenvaltiot sitoutuivat liittymissopimuksissa ennen Euroopan unionin viime laajentumista. |
| --- | --- |

9.

on erityisen huolissaan siitä, että sopimuksen viivästyminen huonontaa kansalaisten käsitystä unionista, heikentää mahdollisuuksia käynnistää seuraava ohjelmakausi sujuvasti ja aiheuttaa talouden epävakautta kaikkialla EU:n paikallis- ja alueyhteisöissä, mikä vaikuttaa kielteisesti etenkin uusien jäsenvaltioiden talouteen. Niillä saattaa olla suuria vaikeuksia täyttää siirtymäkaudelta periytyvät velvoitteet, joihin jäsenvaltiot sitoutuivat liittymissopimuksissa ennen Euroopan unionin viime laajentumista.

| 10. | toistaa toivovansa puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan tekevän kaiken tarvittavan, jotta sopimukseen päästään ennen vuoden 2005 loppua. |
| --- | --- |

10.

toistaa toivovansa puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan tekevän kaiken tarvittavan, jotta sopimukseen päästään ennen vuoden 2005 loppua.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/75

---

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Kaikkien liikennemuotojen turvallisuus, mukaan luettuna rahoituskysymys”

(2006/C 115/17)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission jäsenen Margot Wallströmin 3. kesäkuuta 2005 puheenjohtaja Peter Straubille lähettämän kirjeen, jossa pyydetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla alueiden komitean lausuntoa aiheesta ”kaikkien liikennemuotojen turvallisuus, mukaan luettuna rahoituskysymys”,

ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta, joka julkaistiin vuonna 2001 ja jossa todetaan, että alueiden komitean tulisi ”arvioida oma-aloitteisemmin politiikan toimivuutta esimerkiksi laatimalla alustavia selvityksiä ennen komission ehdotuksia”,

ottaa huomioon Euroopan komission ja alueiden komitean syyskuussa 2001 allekirjoittaman yhteistyöpöytäkirjan, jossa komissio ”kannustaa alueiden komiteaa laatimaan sen tärkeinä pitämistä aiheista strategisia asiakirjoja. Tällaisissa ’suuntaa-antavissa selvityksissä’ voidaan analysoida perusteellisemmin sellaisten alojen ongelmia, joiden osalta alueiden komitealla on käytettävissään asianmukaisia ruohonjuuritason tiedonsaantikanavia”,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 25. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannoista neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Terrori-iskujen ehkäiseminen, niihin varautuminen ja niihin reagoiminen”, ”Terrorismin rahoituksen ehkäisemisestä ja estämisestä tietojenvaihtoa, läpinäkyvyyttä ja rahoitustoimien jäljitettävyyttä parantavilla toimenpiteillä”, ”Terrorismin torjuntavalmius ja seurausten hallinta” sekä ”Kriittisen infrastruktuurin suojelu terrorismin torjunnassa” KOM(2004) 698 lopullinen — KOM(2004) 700 lopullinen — KOM(2004) 701 lopullinen — KOM(2004) 702 lopullinen, CdR 465/2004 fin,

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 30. syyskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 209/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Lontoon yleishallintoviranomaisen edustajiston jäsen Robert Neill (UK/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Liikennejärjestelmien turvallisuus on aina ollut ensisijaisen tärkeä kysymys liikenteenharjoittajille sekä keskeisille sidosryhmille, kuten julkisille viranomaisille ja matkustajille. Viimeaikaiset terrori-iskut Lontoossa ja Madridissa antavat kuitenkin vahvan muistutuksen siitä, että koko EU:ssa on panostettava entistä enemmän liikennejärjestelmien turvallisuuteen. Alueiden komitea pitää myönteisenä komission aikomusta julkaista vuoden 2005 loppuun mennessä aiheesta tiedonanto, jossa käsitellään myös turvatoimien rahoituskysymystä. Jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten olisi ehdottomasti pohdittava, kuinka reagoida kyseiseen tiedonantoon sen ilmestyttyä. |
| --- | --- |

1)

Liikennejärjestelmien turvallisuus on aina ollut ensisijaisen tärkeä kysymys liikenteenharjoittajille sekä keskeisille sidosryhmille, kuten julkisille viranomaisille ja matkustajille. Viimeaikaiset terrori-iskut Lontoossa ja Madridissa antavat kuitenkin vahvan muistutuksen siitä, että koko EU:ssa on panostettava entistä enemmän liikennejärjestelmien turvallisuuteen. Alueiden komitea pitää myönteisenä komission aikomusta julkaista vuoden 2005 loppuun mennessä aiheesta tiedonanto, jossa käsitellään myös turvatoimien rahoituskysymystä. Jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten olisi ehdottomasti pohdittava, kuinka reagoida kyseiseen tiedonantoon sen ilmestyttyä.

| 2) | Alueiden komitea pitää myönteisenä myös toimia, joihin on ryhdytty tai joihin aiotaan ryhtyä EU- ja jäsenvaltiotasolla, lento- ja meriliikenteen sekä rahdin turvallisuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2)

Alueiden komitea pitää myönteisenä myös toimia, joihin on ryhdytty tai joihin aiotaan ryhtyä EU- ja jäsenvaltiotasolla, lento- ja meriliikenteen sekä rahdin turvallisuuden takaamiseksi.

| 3) | EU:n jäsenvaltioiden hallitukset toteavat, että siviilikohteisiin kohdistettujen terrori-iskujen uhka on olemassa toistaiseksi. Uhka kohdistuu erityisesti liikennejärjestelmiin, koska niissä on säännöllisesti paljon ihmisiä, eivätkä järjestelmälliset turvatarkastukset ole useinkaan mahdollisia. |
| --- | --- |

3)

EU:n jäsenvaltioiden hallitukset toteavat, että siviilikohteisiin kohdistettujen terrori-iskujen uhka on olemassa toistaiseksi. Uhka kohdistuu erityisesti liikennejärjestelmiin, koska niissä on säännöllisesti paljon ihmisiä, eivätkä järjestelmälliset turvatarkastukset ole useinkaan mahdollisia.

| 4) | Koska alue- ja paikallishallinto sekä niihin liittyvät julkiset viranomaiset vastaavat pitkälti myös liikenteestä, ne ovat keskeisessä asemassa kyseisen uhan ja terrori-iskujen seurausten torjunnassa. |
| --- | --- |

4)

Koska alue- ja paikallishallinto sekä niihin liittyvät julkiset viranomaiset vastaavat pitkälti myös liikenteestä, ne ovat keskeisessä asemassa kyseisen uhan ja terrori-iskujen seurausten torjunnassa.

| 5) | Mikään liikennejärjestelmä ei voi koskaan olla täysin turvallinen. Terrori-iskun uhka on aina olemassa, joten uhan pienentämiseksi ja hallitsemiseksi on kehitettävä ja päivitettävä strategioita. Riskinhallinta-asiantuntemusta on kaikkialla maailmassa. Sitä on kehitetty kuluneiden vuosikymmenien terrori-iskujen sekä syyskuun 11. päivän ja sen jälkeisten iskujen pohjalta. Haasteena on, kuinka soveltaa asiantuntemusta monimutkaisiin verkkoihin, kuten liikennejärjestelmiin, joihin voi kuulua monia julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita, ja kuinka rahoittaa tilanteen edellyttämät muutokset nykyisiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

5)

Mikään liikennejärjestelmä ei voi koskaan olla täysin turvallinen. Terrori-iskun uhka on aina olemassa, joten uhan pienentämiseksi ja hallitsemiseksi on kehitettävä ja päivitettävä strategioita. Riskinhallinta-asiantuntemusta on kaikkialla maailmassa. Sitä on kehitetty kuluneiden vuosikymmenien terrori-iskujen sekä syyskuun 11. päivän ja sen jälkeisten iskujen pohjalta. Haasteena on, kuinka soveltaa asiantuntemusta monimutkaisiin verkkoihin, kuten liikennejärjestelmiin, joihin voi kuulua monia julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita, ja kuinka rahoittaa tilanteen edellyttämät muutokset nykyisiin käytäntöihin.

| 6) | Tehokkaan ja kohtuuhintaisen liikenneinfrastruktuurin helppo käyttö on olennainen osa elämää EU:n jäsenvaltioissa. Sen lisäksi, että EU:n kansalaiset käyttävät säännöllisesti paikallisliikennettä, he ovat myös riippuvaisia maailmanlaajuisesta liikenne- ja logistiikkaverkosta, joka tarjoaa työtä ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä on olennainen perushyödykkeiden, myös elintarvikkeiden, tarjonnassa. On ryhdyttävä lisätoimiin terrorin uhan torjumiseksi, mutta ne eivät saa häiritä liikenneverkon toimintaa kohtuuttomasti. Huomattavalla pitkäkestoisella toimintahäiriöllä, jollaiseen terroristit pyrkivät, olisi vakavia seurauksia EU:n talous- ja yhteiskuntaelämälle. |
| --- | --- |

6)

Tehokkaan ja kohtuuhintaisen liikenneinfrastruktuurin helppo käyttö on olennainen osa elämää EU:n jäsenvaltioissa. Sen lisäksi, että EU:n kansalaiset käyttävät säännöllisesti paikallisliikennettä, he ovat myös riippuvaisia maailmanlaajuisesta liikenne- ja logistiikkaverkosta, joka tarjoaa työtä ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä on olennainen perushyödykkeiden, myös elintarvikkeiden, tarjonnassa. On ryhdyttävä lisätoimiin terrorin uhan torjumiseksi, mutta ne eivät saa häiritä liikenneverkon toimintaa kohtuuttomasti. Huomattavalla pitkäkestoisella toimintahäiriöllä, jollaiseen terroristit pyrkivät, olisi vakavia seurauksia EU:n talous- ja yhteiskuntaelämälle.

| 7) | Tällä selvityksellä ei pyritä kattamaan kaikkia terrorismin vastaisen strategian toimia, vaan keskitytään aiheisiin, jotka ovat alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla ja erityisesti niihin, jotka koskevat julkisten liikennepalvelujen toimintaa. Selvityksellä pyritään määrittämään alat, joihin viranomaisten olisi keskityttävä (ja joihin ne useissa tapauksissa jo keskittyvät) sekä arvioimaan, millaista lisäarvoa yhteistyö muiden jäsenvaltioiden kanssa ja EU:n tasolla voisi tuoda, |
| --- | --- |

7)

Tällä selvityksellä ei pyritä kattamaan kaikkia terrorismin vastaisen strategian toimia, vaan keskitytään aiheisiin, jotka ovat alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla ja erityisesti niihin, jotka koskevat julkisten liikennepalvelujen toimintaa. Selvityksellä pyritään määrittämään alat, joihin viranomaisten olisi keskityttävä (ja joihin ne useissa tapauksissa jo keskittyvät) sekä arvioimaan, millaista lisäarvoa yhteistyö muiden jäsenvaltioiden kanssa ja EU:n tasolla voisi tuoda,

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (17. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean näkemykset

Keskeiset alat

1.   Yhteistyö

| 1.1 | Liikenneverkkojen tehokas turvallisuus riippuu kaikkien asianomaisten toimijoiden tiiviistä yhteistyöstä, aina kentällä toimivista liikennepalvelujen työntekijöistä ja heidän esimiehistään poliitikkoihin (paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla), joille he ovat vastuussa, sekä poliisiin ja tiedustelupalveluihin. Tämä on erittäin tärkeää sen varmistamiseksi, että iskujen torjunta ja tehokas toiminta iskun tapahtuessa on johdonmukaista, esimerkiksi sen varmistamiseksi, että voidaan saamanaikaisesti auttaa matkustajia, suojella todisteita ja käynnistää palvelut uudelleen mahdollisimman pian. Kaikkien tahojen ylimmän johdon osallistuminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

1.1

Liikenneverkkojen tehokas turvallisuus riippuu kaikkien asianomaisten toimijoiden tiiviistä yhteistyöstä, aina kentällä toimivista liikennepalvelujen työntekijöistä ja heidän esimiehistään poliitikkoihin (paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla), joille he ovat vastuussa, sekä poliisiin ja tiedustelupalveluihin. Tämä on erittäin tärkeää sen varmistamiseksi, että iskujen torjunta ja tehokas toiminta iskun tapahtuessa on johdonmukaista, esimerkiksi sen varmistamiseksi, että voidaan saamanaikaisesti auttaa matkustajia, suojella todisteita ja käynnistää palvelut uudelleen mahdollisimman pian. Kaikkien tahojen ylimmän johdon osallistuminen on välttämätöntä.

| 1.2 | Yhteistyössä on tasapainotettava yhtäältä tarvittava luottamuksellisuus sekä toisaalta mahdollinen tietojen jakaminen viranomaisten, jäsenvaltioiden sekä yleisön kesken. Yksityisen sektorin on osallistuttava turvallisuusstrategioihin täysipainoisesti, mikäli se on läsnä, esimerkiksi liikennepalvelujen tai liikenteen solmukohtien välittömässä läheisyydessä tarjottujen palvelujen tuottajana (siivouspalvelut, kaupan palvelut tai muut rautatieasemilla toimivat yritykset). |
| --- | --- |

1.2

Yhteistyössä on tasapainotettava yhtäältä tarvittava luottamuksellisuus sekä toisaalta mahdollinen tietojen jakaminen viranomaisten, jäsenvaltioiden sekä yleisön kesken. Yksityisen sektorin on osallistuttava turvallisuusstrategioihin täysipainoisesti, mikäli se on läsnä, esimerkiksi liikennepalvelujen tai liikenteen solmukohtien välittömässä läheisyydessä tarjottujen palvelujen tuottajana (siivouspalvelut, kaupan palvelut tai muut rautatieasemilla toimivat yritykset).

| 1.3 | Yhteistyö on ulotettava jäsenvaltioiden eri alueille ja EU:n sisärajojen yli, niin että parhaat käytännöt voivat levitä ja että kaikille asianosaisille viranomaisille, kuten pelastuspalveluista ja julkisesta liikenteestä huolehtiville viranomaisille, ilmoitetaan terrori-iskusta välittömästi, ja ne voivat ryhtyä asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

1.3

Yhteistyö on ulotettava jäsenvaltioiden eri alueille ja EU:n sisärajojen yli, niin että parhaat käytännöt voivat levitä ja että kaikille asianosaisille viranomaisille, kuten pelastuspalveluista ja julkisesta liikenteestä huolehtiville viranomaisille, ilmoitetaan terrori-iskusta välittömästi, ja ne voivat ryhtyä asianmukaisiin toimiin.

| 1.4 | Sen lisäksi että tarkastellaan EU:ssa tapahtuneita aikaisempia iskuja ja erityisesti Madridissa vuonna 2004 tapahtuneita junapommi-iskuja, EU:ssa olisi pyrittävä oppimaan myös muista terrori-iskuista, kuten New Yorkissa, Tokiossa ja Moskovassa tapahtuneista iskuista (1). Olisi myös pyrittävä käyttämään hyväksi muiden alojen kokemuksia (esimerkiksi vertailtava reaktioita lento- ja pintaliikenteen aloilla). |
| --- | --- |

1.4

Sen lisäksi että tarkastellaan EU:ssa tapahtuneita aikaisempia iskuja ja erityisesti Madridissa vuonna 2004 tapahtuneita junapommi-iskuja, EU:ssa olisi pyrittävä oppimaan myös muista terrori-iskuista, kuten New Yorkissa, Tokiossa ja Moskovassa tapahtuneista iskuista (1). Olisi myös pyrittävä käyttämään hyväksi muiden alojen kokemuksia (esimerkiksi vertailtava reaktioita lento- ja pintaliikenteen aloilla).

| 1.5 | Liikenneturvallisuuden eurooppalaisen yhteistyön perustekijät ovat jo olemassa, mutta ponnisteluja olisi tehostettava. Liikenteenharjoittajat tekevät yhteistyötä UITP:n (kansainvälisen julkisen liikenteen liiton) turvallisuustyöryhmän kaltaisilla foorumeilla. Rautatiepoliisin sekä rautatieyhtiöiden eurooppalainen yhteistyöelin on Colpofer (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), joka on kansainvälisen rautatieliiton (UIC:n) jäsenjärjestö (2). Alankomaiden, Saksan, Belgian, Italian ja Ison-Britannian rautateiden ja metrojen poliisivoimat jakavat tietoa ja parhaita käytäntöjä sekä etsivät yhteistyömahdollisuuksia Railpolin kautta. Alankomaiden poliisi vastaa Railpolin puheenjohtajuudesta ja sen sihteeristöstä, ja se saa toimiinsa jonkin verran EU-rahoitusta. Muitakin jäsenvaltioita haluaa liittyä ryhmään, ja prosessia olisi tuettava. |
| --- | --- |

1.5

Liikenneturvallisuuden eurooppalaisen yhteistyön perustekijät ovat jo olemassa, mutta ponnisteluja olisi tehostettava. Liikenteenharjoittajat tekevät yhteistyötä UITP:n (kansainvälisen julkisen liikenteen liiton) turvallisuustyöryhmän kaltaisilla foorumeilla. Rautatiepoliisin sekä rautatieyhtiöiden eurooppalainen yhteistyöelin on Colpofer (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), joka on kansainvälisen rautatieliiton (UIC:n) jäsenjärjestö (2). Alankomaiden, Saksan, Belgian, Italian ja Ison-Britannian rautateiden ja metrojen poliisivoimat jakavat tietoa ja parhaita käytäntöjä sekä etsivät yhteistyömahdollisuuksia Railpolin kautta. Alankomaiden poliisi vastaa Railpolin puheenjohtajuudesta ja sen sihteeristöstä, ja se saa toimiinsa jonkin verran EU-rahoitusta. Muitakin jäsenvaltioita haluaa liittyä ryhmään, ja prosessia olisi tuettava.

2.   Koulutus ja suunnittelu

| 2.1 | Äskettäisissä Lontoon terrori-iskuissa liikenne- ja pelastuspalveluita kiitettiin hyvin organisoidusta toiminnasta. Vaikuttaa siltä, että se oli eri yksiköiden asianmukaisen koulutuksen ja valmiussuunnitelmien ansiota. Henkilöstön tehokas hyödyntäminen voi sisältää asiantuntijaryhmien perustamisen. Ryhmät valvovat myös liikenneverkkoja, tai liikenne- tai poliisihenkilöstö saa erikoiskoulutusta valvontakameroiden kuvien tarkkailuun. |
| --- | --- |

2.1

Äskettäisissä Lontoon terrori-iskuissa liikenne- ja pelastuspalveluita kiitettiin hyvin organisoidusta toiminnasta. Vaikuttaa siltä, että se oli eri yksiköiden asianmukaisen koulutuksen ja valmiussuunnitelmien ansiota. Henkilöstön tehokas hyödyntäminen voi sisältää asiantuntijaryhmien perustamisen. Ryhmät valvovat myös liikenneverkkoja, tai liikenne- tai poliisihenkilöstö saa erikoiskoulutusta valvontakameroiden kuvien tarkkailuun.

| 2.2 | Liikennehenkilöstön säännöllinen koulutus, mukaan luettuna terrori-iskun simulointiin perustuvat harjoitukset, joihin kaikki asianosaiset viranomaiset osallistuvat, on korvaamatonta varsinkin iskun välittömien jälkivaikutusten käsittelyn kannalta. |
| --- | --- |

2.2

Liikennehenkilöstön säännöllinen koulutus, mukaan luettuna terrori-iskun simulointiin perustuvat harjoitukset, joihin kaikki asianosaiset viranomaiset osallistuvat, on korvaamatonta varsinkin iskun välittömien jälkivaikutusten käsittelyn kannalta.

| 2.3 | Valmiussuunnitelmat voivat ulottua toiminnan palauttamisesta yksittäisen tapauksen jälkeen laajempaan liiketoiminnan jatkuvuuteen. Suunnitelmia voidaan harjoitella säännöllisesti ja päivittää esim. laitevikojen tai kolmannen osapuolen aiheuttamien tavanomaisten tapausten jälkeen (kuten päävesijohtojen vuodot tai vakavat tieliikenneonnettomuudet). Valmiussuunnitelmilla olisi oltava myös rajatylittävä ulottuvuus, esimerkiksi selkeä vastuunjako tapauksissa, jotka sattuvat rajanylityspaikalla tai sen läheisyydessä, tai erityisasiantuntemuksen antaminen jäsenvaltiossa, jolla sellaista ei ole. |
| --- | --- |

2.3

Valmiussuunnitelmat voivat ulottua toiminnan palauttamisesta yksittäisen tapauksen jälkeen laajempaan liiketoiminnan jatkuvuuteen. Suunnitelmia voidaan harjoitella säännöllisesti ja päivittää esim. laitevikojen tai kolmannen osapuolen aiheuttamien tavanomaisten tapausten jälkeen (kuten päävesijohtojen vuodot tai vakavat tieliikenneonnettomuudet). Valmiussuunnitelmilla olisi oltava myös rajatylittävä ulottuvuus, esimerkiksi selkeä vastuunjako tapauksissa, jotka sattuvat rajanylityspaikalla tai sen läheisyydessä, tai erityisasiantuntemuksen antaminen jäsenvaltiossa, jolla sellaista ei ole.

| 2.4 | Riskien arviointi on olennainen osa suunnittelua ja koulutusta. Se käsittää maailmanlaajuisten uhkien seurannan sekä menneiden tapausten järjestelmällisen analysoinnin, jotta yksittäistapauksista (esim. hylätyt laukut) voidaan oppia ja niitä voidaan tarpeettomien toimien välttämiseksi arvioida tapahtumahetkellä. |
| --- | --- |

2.4

Riskien arviointi on olennainen osa suunnittelua ja koulutusta. Se käsittää maailmanlaajuisten uhkien seurannan sekä menneiden tapausten järjestelmällisen analysoinnin, jotta yksittäistapauksista (esim. hylätyt laukut) voidaan oppia ja niitä voidaan tarpeettomien toimien välttämiseksi arvioida tapahtumahetkellä.

| 2.5 | Julkisia liikennepalveluja käyttävät matkustajat ja erityisesti liikematkustajat ovat myös keskeisessä asemassa. He tarvitsevat kuitenkin selkeää ja helposti saatavaa tietoa esimerkiksi siitä, miten välttää turhien hälytysten aiheuttaminen, mitä tehdä, jos havaitsee epäilyttävää käyttäytymistä, ja mitä tehdä terrori-iskun tapahtuessa. Tietoa pitäisi jakaa tiiviissä muodossa itse liikennejärjestelmässä sekä yksityiskohtaisemmin Internet-sivustoilla. Tarvitaan myös strategioita matkustajien vakuuttamiseksi liikenneverkon turvallisuudesta, esimerkiksi henkilöstön tai poliisin näkyvällä läsnäololla tai tiedotuskampanjoilla (3). |
| --- | --- |

2.5

Julkisia liikennepalveluja käyttävät matkustajat ja erityisesti liikematkustajat ovat myös keskeisessä asemassa. He tarvitsevat kuitenkin selkeää ja helposti saatavaa tietoa esimerkiksi siitä, miten välttää turhien hälytysten aiheuttaminen, mitä tehdä, jos havaitsee epäilyttävää käyttäytymistä, ja mitä tehdä terrori-iskun tapahtuessa. Tietoa pitäisi jakaa tiiviissä muodossa itse liikennejärjestelmässä sekä yksityiskohtaisemmin Internet-sivustoilla. Tarvitaan myös strategioita matkustajien vakuuttamiseksi liikenneverkon turvallisuudesta, esimerkiksi henkilöstön tai poliisin näkyvällä läsnäololla tai tiedotuskampanjoilla (3).

| 2.6 | Kouluissa, muissa oppilaitoksissa ja työpaikoilla tulisi järjestää koulutustilaisuuksia, joissa kerrottaisiin mahdollisista terroriteoista ja siitä, miten terrori-iskujen sattuessa tulee toimia. Tilaisuuksissa tulisi jakaa ohjelehtisiä ja muuta tiedotusmateriaalia, jotka parantaisivat yleisön valppaustasoa ja lieventäisivät mahdollisesti syntyvän paniikin seurauksia. |
| --- | --- |

2.6

Kouluissa, muissa oppilaitoksissa ja työpaikoilla tulisi järjestää koulutustilaisuuksia, joissa kerrottaisiin mahdollisista terroriteoista ja siitä, miten terrori-iskujen sattuessa tulee toimia. Tilaisuuksissa tulisi jakaa ohjelehtisiä ja muuta tiedotusmateriaalia, jotka parantaisivat yleisön valppaustasoa ja lieventäisivät mahdollisesti syntyvän paniikin seurauksia.

3.   Tietotekniikan käyttö

| 3.1 | Tehokkaat valvontakamerajärjestelmät ja kameravalvonta ovat osoittautuneet ratkaisevan tärkeiksi sekä rikosten torjunnassa että selvittämisessä. Kyseisiin järjestelmiin on sovellettava tiettyjä standardeja sekä selkeitä toiminnallisia vaatimuksia, jotta tietoja voidaan esimerkiksi purkaa samalla kun järjestelmä jatkaa valvontatehtävää. Myös asemilla ja niiden välittömässä läheisyydessä tai liikenneinfrastruktuurin osana toimivilla yrityksillä voi olla omat valvontakamerajärjestelmänsä. Perusteellisten tietojen ja koulutuksen avulla ne voivat toimia ”lisäsilminä ja -korvina” liikennejärjestelmien lähialueiden turvallisuuden parantamisessa vaikuttamatta juurikaan yritysten normaaliin toimintaan. |
| --- | --- |

3.1

Tehokkaat valvontakamerajärjestelmät ja kameravalvonta ovat osoittautuneet ratkaisevan tärkeiksi sekä rikosten torjunnassa että selvittämisessä. Kyseisiin järjestelmiin on sovellettava tiettyjä standardeja sekä selkeitä toiminnallisia vaatimuksia, jotta tietoja voidaan esimerkiksi purkaa samalla kun järjestelmä jatkaa valvontatehtävää. Myös asemilla ja niiden välittömässä läheisyydessä tai liikenneinfrastruktuurin osana toimivilla yrityksillä voi olla omat valvontakamerajärjestelmänsä. Perusteellisten tietojen ja koulutuksen avulla ne voivat toimia ”lisäsilminä ja -korvina” liikennejärjestelmien lähialueiden turvallisuuden parantamisessa vaikuttamatta juurikaan yritysten normaaliin toimintaan.

| 3.2 | Myös joustavat matkapuhelinverkot ovat erittäin tärkeitä. Vaikka joissain tapauksissa voi olla tarpeen estää matkapuhelinverkon käyttö tai varata se pelastuspalveluille, niillä on normaalisti merkittävä osa tapausten käsittelyssä. Esimerkiksi liikennehenkilöstö voi tarvita tapahtumapaikalle matkapuhelimia viestiäkseen valvontakeskuksen kanssa. Matkustajilla voi myös olla polttava tarve olla yhteydessä ystäviin tai sukulaisiin, mikä voi auttaa lievittämään huolta ja hämmennystä terrori-iskun tapahtuessa. |
| --- | --- |

3.2

Myös joustavat matkapuhelinverkot ovat erittäin tärkeitä. Vaikka joissain tapauksissa voi olla tarpeen estää matkapuhelinverkon käyttö tai varata se pelastuspalveluille, niillä on normaalisti merkittävä osa tapausten käsittelyssä. Esimerkiksi liikennehenkilöstö voi tarvita tapahtumapaikalle matkapuhelimia viestiäkseen valvontakeskuksen kanssa. Matkustajilla voi myös olla polttava tarve olla yhteydessä ystäviin tai sukulaisiin, mikä voi auttaa lievittämään huolta ja hämmennystä terrori-iskun tapahtuessa.

4.   Tilasuunnittelu

| 4.1 | Tarjottaessa tai hankittaessa julkisen liikenteen palveluita ja perusrakenteita on tärkeää varmistaa, että turvallisuusvelvoitteet otetaan täysimääräisesti huomioon tarjouseritelmissä. Lisäksi olisi harkittava mahdollisuutta muuttaa kyseisiä velvoitteita joustavasti turvallisuusolojen muuttuessa. |
| --- | --- |

4.1

Tarjottaessa tai hankittaessa julkisen liikenteen palveluita ja perusrakenteita on tärkeää varmistaa, että turvallisuusvelvoitteet otetaan täysimääräisesti huomioon tarjouseritelmissä. Lisäksi olisi harkittava mahdollisuutta muuttaa kyseisiä velvoitteita joustavasti turvallisuusolojen muuttuessa.

| 4.2 | Julkisen liikenteen palveluja tarjoavia viranomaisia ja muita liikennetilojen käyttäjiä olisi kannustettava kiinnittämään huomiota nykyisten liikenneterminaaliensa ja -välineidensä suunnitteluun niin, että pommien kätkeminen vaikeutuu, evakuointi on helpompaa ja vahinkojen määrä räjähdystapauksessa tai muussa terrori-iskussa jää mahdollisimman pieneksi. Esimerkiksi viime aikoina rakennuksissa suosittuja lasia ja kevyitä materiaaleja ei enää voida pitää varsinkaan toiminta- ja myyntitiloihin sopivina. Samaan aikaan on saatu todisteita näkyvyyden parantamisen ja kätköpaikkojen poistamisen tehokkuudesta. |
| --- | --- |

4.2

Julkisen liikenteen palveluja tarjoavia viranomaisia ja muita liikennetilojen käyttäjiä olisi kannustettava kiinnittämään huomiota nykyisten liikenneterminaaliensa ja -välineidensä suunnitteluun niin, että pommien kätkeminen vaikeutuu, evakuointi on helpompaa ja vahinkojen määrä räjähdystapauksessa tai muussa terrori-iskussa jää mahdollisimman pieneksi. Esimerkiksi viime aikoina rakennuksissa suosittuja lasia ja kevyitä materiaaleja ei enää voida pitää varsinkaan toiminta- ja myyntitiloihin sopivina. Samaan aikaan on saatu todisteita näkyvyyden parantamisen ja kätköpaikkojen poistamisen tehokkuudesta.

5.   Rahoitus ja resurssit

| 5.1 | Liikenneverkkojen kehittämistoimet vaativat monesti merkittäviä ja pitkäaikaisia lisäresursseja, kuten kehittynyttä tietotekniikkaa, lisää raideliikenteen kääntöpaikkoja, lisää busseja, lisähenkilöstöä ja tehokasta valvontaa, lisäkoulutusta sekä entistä tehokkaampia tiedotuskampanjoita. Tällaiset uudet aloitteet voivat ylittää ennalta tehdyt investointisuunnitelmat, joissa on keskitytty pääasiassa liikenneinfrastruktuurin ja -verkkojen uudistamiseen. On todellakin mahdollista, että joissain tapauksissa nykyiset liikenneinvestointien hyväksymismenettelyt eivät sovellu hyvin joustotoimien rahoituksen saamiseen. |
| --- | --- |

5.1

Liikenneverkkojen kehittämistoimet vaativat monesti merkittäviä ja pitkäaikaisia lisäresursseja, kuten kehittynyttä tietotekniikkaa, lisää raideliikenteen kääntöpaikkoja, lisää busseja, lisähenkilöstöä ja tehokasta valvontaa, lisäkoulutusta sekä entistä tehokkaampia tiedotuskampanjoita. Tällaiset uudet aloitteet voivat ylittää ennalta tehdyt investointisuunnitelmat, joissa on keskitytty pääasiassa liikenneinfrastruktuurin ja -verkkojen uudistamiseen. On todellakin mahdollista, että joissain tapauksissa nykyiset liikenneinvestointien hyväksymismenettelyt eivät sovellu hyvin joustotoimien rahoituksen saamiseen.

| 5.2 | Vaikka julkisten ja yksityisten liikenneverkkojen harjoittajien ja muiden asianosaisten viranomaisten on päätettävä, mikä on juuri heidän kannaltaan paras vastaus uhkaan, on erittäin tärkeää, että kun prioriteeteista on sovittu, täytäntöönpanoa ei viivytetä rahoituserimielisyyksien vuoksi. Komission, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten olisi oltava mukana varmistamassa, että tätä keskeistä kysymystä käsitellään asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.2

Vaikka julkisten ja yksityisten liikenneverkkojen harjoittajien ja muiden asianosaisten viranomaisten on päätettävä, mikä on juuri heidän kannaltaan paras vastaus uhkaan, on erittäin tärkeää, että kun prioriteeteista on sovittu, täytäntöönpanoa ei viivytetä rahoituserimielisyyksien vuoksi. Komission, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten olisi oltava mukana varmistamassa, että tätä keskeistä kysymystä käsitellään asianmukaisesti.

| 5.3 | Rahoituskysymystä on siksi käsiteltävä alusta alkaen muiden asioiden rinnalla. On jatkettava potentiaalisten kustannusten arviointia, mutta on mahdollista, että tarvittavien vastatoimien laajuus tekee mahdottomaksi turvatoimien kaikkien kustannusten sälyttämisen matkustajille vahingoittamatta vakavasti julkisen liikenteen houkuttelevuutta. Huomattavia matkalippujen hinnankorotuksia on vältettävä aikana, jolloin poliittisista syistä (ympäristö, terveys, talous) on tärkeää kannustaa julkisen liikenteen käyttöön. |
| --- | --- |

5.3

Rahoituskysymystä on siksi käsiteltävä alusta alkaen muiden asioiden rinnalla. On jatkettava potentiaalisten kustannusten arviointia, mutta on mahdollista, että tarvittavien vastatoimien laajuus tekee mahdottomaksi turvatoimien kaikkien kustannusten sälyttämisen matkustajille vahingoittamatta vakavasti julkisen liikenteen houkuttelevuutta. Huomattavia matkalippujen hinnankorotuksia on vältettävä aikana, jolloin poliittisista syistä (ympäristö, terveys, talous) on tärkeää kannustaa julkisen liikenteen käyttöön.

| 5.4 | Tehdessään kustannusarviota jäsenvaltioiden ja julkisten viranomaisten olisi otettava huomioon kustannukset, joita syntyy siinä tapauksessa, että terrori-iskun uhan ja seurausten pienentämiseksi ei tehdä kaikkea mahdollista. Iskun aiheuttamien loukkaantumisten ja vahinkojen aiheuttamien suorien kustannusten lisäksi kustannuksiin voi sisältyä matkailusta, investoinneista ja muusta taloudellisesta toiminnasta kertyvien tulojen vähentyminen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.4

Tehdessään kustannusarviota jäsenvaltioiden ja julkisten viranomaisten olisi otettava huomioon kustannukset, joita syntyy siinä tapauksessa, että terrori-iskun uhan ja seurausten pienentämiseksi ei tehdä kaikkea mahdollista. Iskun aiheuttamien loukkaantumisten ja vahinkojen aiheuttamien suorien kustannusten lisäksi kustannuksiin voi sisältyä matkailusta, investoinneista ja muusta taloudellisesta toiminnasta kertyvien tulojen vähentyminen pitkällä aikavälillä.

| 5.5 | Mahdollisen iskun seurauksia voidaan kasvattaa valtavasti iskemällä koordinoidusti ja samanaikaisesti valikoituihin yhden tai useamman infrastruktuurin keskeisiin osiin tavoitteena aiheuttaa mahdollisimman paljon häiriötä ja kuolemaa sekä paniikkia. Jäljempänä olevassa taulukossa tapausten ulottuvuus ja merkitys osoitetaan selkeästi.
  Turvallisuusuhkien aiheuttamat tappiot






  Kuvaus | Kustannukset |
| --- | --- | --- |
| Konttikuljetuksena toimitettavalla joukkotuhoaseella koko tavarantoimitusketjuun kohdistuva isku | 770 miljardia euroa |
| Madridin pommi-iskujen välitön kielteinen vaikutus Euroopan arvopaperimarkkinoihin (FTSE) | 42 miljardia euroa |
| Yrityksiin kohdistuneiden kyberhyökkäysten kustannukset koko maailmassa vuonna 2003 | 9,6 miljardia euroa |
| Kahteen World Trade Centerin rakennukseen 11. syyskuuta tehtyjen iskujen kustannukset (välittömät ja välilliset) | 64 miljardia euroa |
| Lähde: Deloitte Research (summia laskettaessa käytetty kurssi 1 euro = 1,3 Yhdysvaltain dollaria) |

5.5

Mahdollisen iskun seurauksia voidaan kasvattaa valtavasti iskemällä koordinoidusti ja samanaikaisesti valikoituihin yhden tai useamman infrastruktuurin keskeisiin osiin tavoitteena aiheuttaa mahdollisimman paljon häiriötä ja kuolemaa sekä paniikkia. Jäljempänä olevassa taulukossa tapausten ulottuvuus ja merkitys osoitetaan selkeästi.

Turvallisuusuhkien aiheuttamat tappiot

Kuvaus

Kustannukset

Konttikuljetuksena toimitettavalla joukkotuhoaseella koko tavarantoimitusketjuun kohdistuva isku

770 miljardia euroa

Madridin pommi-iskujen välitön kielteinen vaikutus Euroopan arvopaperimarkkinoihin (FTSE)

42 miljardia euroa

Yrityksiin kohdistuneiden kyberhyökkäysten kustannukset koko maailmassa vuonna 2003

9,6 miljardia euroa

Kahteen World Trade Centerin rakennukseen 11. syyskuuta tehtyjen iskujen kustannukset (välittömät ja välilliset)

64 miljardia euroa

Lähde: Deloitte Research (summia laskettaessa käytetty kurssi 1 euro = 1,3 Yhdysvaltain dollaria)

| 5.6 | On kuitenkin muistettava, että liikennejärjestelmien turvallisuuden parantamiseen liittyy potentiaalisia etuja. Terrorismin vastaisilla toimilla torjutaan myös muita rikollisia aikeita: varkauksia ja vandalismia sekä väkivaltarikoksia. Paremmin suunnitellut ja valvotut liikenneterminaalit lisäävät käyttäjien ja matkustajien luottamusta, mikä voi lisätä julkisen liikenteen käyttöä yleisesti. Parempia valmiussuunnitelmia ja suurten iskujen harjoituksia voidaan hyödyntää myös muissa kuin terrorismiin liittyvissä hätätilanteissa. |
| --- | --- |

5.6

On kuitenkin muistettava, että liikennejärjestelmien turvallisuuden parantamiseen liittyy potentiaalisia etuja. Terrorismin vastaisilla toimilla torjutaan myös muita rikollisia aikeita: varkauksia ja vandalismia sekä väkivaltarikoksia. Paremmin suunnitellut ja valvotut liikenneterminaalit lisäävät käyttäjien ja matkustajien luottamusta, mikä voi lisätä julkisen liikenteen käyttöä yleisesti. Parempia valmiussuunnitelmia ja suurten iskujen harjoituksia voidaan hyödyntää myös muissa kuin terrorismiin liittyvissä hätätilanteissa.

Alueiden komitean suositukset

| 1. | Alueiden komitea kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita asettamaan julkisen liikenteen turvallisuuden etusijalle. Alueiden komitea uskoo, että kaikkien tasojen viranomaisilla — EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisilla — on oltava yhdenmukaiset ja yhteensopivat, niiden vastuiden mukaiset strategiat turvallisuusuhkien torjumiseksi ja toteutuneiden iskujen vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

1.

Alueiden komitea kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita asettamaan julkisen liikenteen turvallisuuden etusijalle. Alueiden komitea uskoo, että kaikkien tasojen viranomaisilla — EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisilla — on oltava yhdenmukaiset ja yhteensopivat, niiden vastuiden mukaiset strategiat turvallisuusuhkien torjumiseksi ja toteutuneiden iskujen vaikutusten lieventämiseksi.

| 2. | Alueiden komitea korostaa, että vaikka turvallisuusstrategioita on laadittava tai kehitettävä, on tärkeää, että julkiset liikennejärjestelmät voivat toimia tehokkaasti, koska niiden toiminnan keskeytyksestä aiheutuisi sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia seurauksia. |
| --- | --- |

2.

Alueiden komitea korostaa, että vaikka turvallisuusstrategioita on laadittava tai kehitettävä, on tärkeää, että julkiset liikennejärjestelmät voivat toimia tehokkaasti, koska niiden toiminnan keskeytyksestä aiheutuisi sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia seurauksia.

| 3. | Alueiden komitea kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kannustamaan julkisen liikenteen harjoittajia ja kaikkia vastuussa olevia viranomaisia tiivistämään yhteistyötään jäsenvaltioissa ja niiden välillä liikenteenharjoittajien ja julkisen liikenteen turvallisuudesta vastaavan poliisin nykyisten verkkojen pohjalta. |
| --- | --- |

3.

Alueiden komitea kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kannustamaan julkisen liikenteen harjoittajia ja kaikkia vastuussa olevia viranomaisia tiivistämään yhteistyötään jäsenvaltioissa ja niiden välillä liikenteenharjoittajien ja julkisen liikenteen turvallisuudesta vastaavan poliisin nykyisten verkkojen pohjalta.

| 4. | Alueiden komitea uskoo, että kyseisessä yhteistyössä voitaisiin keskittyä luomaan tiedonjaon periaatteet terroriuhkaa koskevan tietoisuuden lisäämiseksi, riskien arvioimiseksi sekä aikaisemmista tapauksista ja eri alojen parhaista käytännöistä oppimiseksi. |
| --- | --- |

4.

Alueiden komitea uskoo, että kyseisessä yhteistyössä voitaisiin keskittyä luomaan tiedonjaon periaatteet terroriuhkaa koskevan tietoisuuden lisäämiseksi, riskien arvioimiseksi sekä aikaisemmista tapauksista ja eri alojen parhaista käytännöistä oppimiseksi.

| 5. | Alueiden komitea onnittelee pelastuspalveluita, liikenteenharjoittajia ja yleisöä näiden reaktioista terroristien viimeaikoina aiheuttamiin julmuuksiin. Alueiden komitea korostaa, että reagointi oli mahdollista hyvän koulutuksen, valmiussuunnitelmien ja tiedonjaon avulla ja uskoo, että hyvän tilasuunnittelun ja tietotekniikan asianmukaisen käytön kanssa kyseiset menetelmät ovat keskeinen osa kaikkia liikennejärjestelmien turvallisuusstrategioita. |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitea onnittelee pelastuspalveluita, liikenteenharjoittajia ja yleisöä näiden reaktioista terroristien viimeaikoina aiheuttamiin julmuuksiin. Alueiden komitea korostaa, että reagointi oli mahdollista hyvän koulutuksen, valmiussuunnitelmien ja tiedonjaon avulla ja uskoo, että hyvän tilasuunnittelun ja tietotekniikan asianmukaisen käytön kanssa kyseiset menetelmät ovat keskeinen osa kaikkia liikennejärjestelmien turvallisuusstrategioita.

| 6. | Alueiden komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään matkapuhelinverkkojen tarjoajien ja julkisen liikenteen harjoittajien kanssa ja kannustamaan näitä kehittämään liikenteenharjoittajien ja matkustajien hyväksi entistä joustavampia matkapuhelinpalveluja vakavien iskujen varalta. Lisäksi turvallisuussyistä tapahtuvaa sähköisten ja puhelutietojen tallentamista koskevien EU:n ehdotusten ei tulisi heikentää jäsenvaltioiden asianomaista voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

6.

Alueiden komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään matkapuhelinverkkojen tarjoajien ja julkisen liikenteen harjoittajien kanssa ja kannustamaan näitä kehittämään liikenteenharjoittajien ja matkustajien hyväksi entistä joustavampia matkapuhelinpalveluja vakavien iskujen varalta. Lisäksi turvallisuussyistä tapahtuvaa sähköisten ja puhelutietojen tallentamista koskevien EU:n ehdotusten ei tulisi heikentää jäsenvaltioiden asianomaista voimassa olevaa lainsäädäntöä.

| 7. | Alueiden komitea muistuttaa EU:ta ja jäsenvaltioita maantiekuljetusalan haavoittuvuudesta terrorihyökkäyksille ja tarpeesta soveltaa alalla edellä esitettyjä suosituksia tarvittaessa. Lisäksi komitea toteaa, että ETSK valmistelee parhaillaan asiaa yksityiskohtaisesti tarkastelevaa lausuntoa. |
| --- | --- |

7.

Alueiden komitea muistuttaa EU:ta ja jäsenvaltioita maantiekuljetusalan haavoittuvuudesta terrorihyökkäyksille ja tarpeesta soveltaa alalla edellä esitettyjä suosituksia tarvittaessa. Lisäksi komitea toteaa, että ETSK valmistelee parhaillaan asiaa yksityiskohtaisesti tarkastelevaa lausuntoa.

| 8. | Alueiden komitea uskoo, että koska terrorismin uhka säilyy, riittäviä liikenneturvallisuusstrategioiden parannuksia ei todennäköisesti saada aikaan ilman huomattavia lisäresursseja. Alueiden komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään asiaa ensisijaisena sen varmistamiseksi, että keskeiset turvallisuuden parannukset eivät viivästy taloudellisen suunnittelun puutteen takia. |
| --- | --- |

8.

Alueiden komitea uskoo, että koska terrorismin uhka säilyy, riittäviä liikenneturvallisuusstrategioiden parannuksia ei todennäköisesti saada aikaan ilman huomattavia lisäresursseja. Alueiden komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään asiaa ensisijaisena sen varmistamiseksi, että keskeiset turvallisuuden parannukset eivät viivästy taloudellisen suunnittelun puutteen takia.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  Katso luettelo viimeaikaisista terrori-iskuista liitteessä 1.

1

(2)  Katso esimerkiksi UITP:n ja UIC:n yhteinen julistus julkisesta liikenteestä ja terrorismin torjunnasta: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm

2

(3)  Esimerkki Yhdysvalloista: Washingtonin kaupunkialueen liikennelaitoksen kampanja, jossa esiteltiin henkilöstön roolia turvallisuuden ylläpitämisessä. Katso Public Transport International, toukokuu 2004.

3

Public Transport International

---

Liite 1

Esimerkkejä viime aikoina julkisiin liikennejärjestelmiin (pois luettuna viimeisimmät iskut Lontoossa) kohdistuneista dramaattisista ja tuhoisista terrori-iskuista:

| 1986 | Pariisi | RER linja A, urheilukassin sisällä ollut pommi räjähti, kun matkustaja heitti kassin pois junasta. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | Kaksi pommi-iskua metrossa: 19 kuollutta ja 90 loukkaantunutta. |
| 1995 | Tokio | Metrossa tehtiin sariinikaasuisku, jossa kuoli 12 ja 5 600 loukkaantui. |
| | Pariisi | Pommi-isku Saint Michelin asemalle: 8 kuollutta ja 120 loukkaantunutta. |
| 1996 | Pariisi | Räjähdys Port-Royalin asemalla: 4 kuollutta ja 91 loukkaantunutta. |
| | Moskova | Räjähdys metrovaunussa: 4 kuollutta ja 12 loukkaantunutta. |
| 2000 | Moskova | Räjähdys jalankulkutunnelissa metroaseman lähellä: 11 kuollutta ja 60 loukkaantunutta. |
| 2003 | Daegu | Tulenaralla nesteellä täytetty maitopurkki sytytettiin vaunussa. Tulipalossa kuoli 120 ja loukkaantui100 matkustajaa. |
| 2004 | Moskova | Itsemurhapommi-isku tuhosi metrovaunun aamuruuhkan aikana: 40 kuollutta ja 140 loukkaantunutta. |
| 2004 | Madrid | Kymmenen reppuihin kätkettyä pommia räjähti muutaman minuutin sisällä lähiliikenteen junissa aamuruuhkan aikana. Räjähdyksissä kuoli 190 matkustajaa ja loukkaantui 1400. Kolme muuta pommia löydettiin ja tuhottiin. |

1986

Pariisi

RER linja A, urheilukassin sisällä ollut pommi räjähti, kun matkustaja heitti kassin pois junasta.

1994

Baku

Kaksi pommi-iskua metrossa: 19 kuollutta ja 90 loukkaantunutta.

1995

Tokio

Metrossa tehtiin sariinikaasuisku, jossa kuoli 12 ja 5 600 loukkaantui.

Pariisi

Pommi-isku Saint Michelin asemalle: 8 kuollutta ja 120 loukkaantunutta.

1996

Pariisi

Räjähdys Port-Royalin asemalla: 4 kuollutta ja 91 loukkaantunutta.

Moskova

Räjähdys metrovaunussa: 4 kuollutta ja 12 loukkaantunutta.

2000

Moskova

Räjähdys jalankulkutunnelissa metroaseman lähellä: 11 kuollutta ja 60 loukkaantunutta.

2003

Daegu

Tulenaralla nesteellä täytetty maitopurkki sytytettiin vaunussa. Tulipalossa kuoli 120 ja loukkaantui100 matkustajaa.

2004

Moskova

Itsemurhapommi-isku tuhosi metrovaunun aamuruuhkan aikana: 40 kuollutta ja 140 loukkaantunutta.

2004

Madrid

Kymmenen reppuihin kätkettyä pommia räjähti muutaman minuutin sisällä lähiliikenteen junissa aamuruuhkan aikana. Räjähdyksissä kuoli 190 matkustajaa ja loukkaantui 1400. Kolme muuta pommia löydettiin ja tuhottiin.

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/81

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaudella 2007—2013 toteutettavasta ’Kansalaisten Eurooppa’ -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi”

(2006/C 115/18)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kaudella 2007—2013 toteutettavasta ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (KOM(2005) 116 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 6. huhtikuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan, 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 308 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaudella 2007—2013 toteutettavasta ’Kansalaisten Eurooppa’ -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi”,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 20. tammikuuta 2005 tekemän päätöksen laatia lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaudella 2007—2013 toteutettavasta ’Kansalaisten Eurooppa’ -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi” sekä antaa lausunnon valmistelu ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon29. lokakuuta 2004 allekirjoitetun sopimuksen Euroopan perustuslaista, etenkin sen I-10 ja III-280 artiklan,

ottaa huomioon26. tammikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/100/EY yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen) (1),

ottaa huomioon20. marraskuuta 2003 antamansa lausunnon (CdR 170/2003 fin) aiheista ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi” ja ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaikki unionin kansalaiset voivat osallistua vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleihin laajentuneessa unionissa” (2),

ottaa huomioon21. marraskuuta 2002 antamansa lausunnon (CdR 124/2002 fin) aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategia” (KOM(2002) 350 lopullinen) (3),

ottaa huomioon Euroopan komission asiakirjan ”Neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta (1. toukokuuta 2001 — 30. huhtikuuta 2004)” (KOM(2004) 695 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Kansalaisuus toimivaksi: eurooppalaisen kulttuurin ja monimuotoisuuden edistäminen nuoriso- ja kulttuuriohjelmien sekä audiovisuaalialaa ja kansalaisten osallistumista koskevien ohjelmien avulla” (KOM(2004) 154 lopullinen),

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 4. lokakuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 120/2005 rev. 2), jonka esittelijä oli Picardien aluevaltuutettu, Senlis'n apulaiskaupunginjohtaja Claude du Granrut (FR/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | EY:n perustamissopimuksen toisessa osassa määrätään unionin kansalaisuuden käyttöönotosta. Sopimuksen 17 artiklan mukaan unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta. Nämä määräykset on sisällytetty Euroopan perustuslakisopimuksen I-10 artiklaan. Perustuslakisopimuksen VI osaston otsikko on ”Demokratian toteuttaminen unionissa”. |
| --- | --- |

1)

EY:n perustamissopimuksen toisessa osassa määrätään unionin kansalaisuuden käyttöönotosta. Sopimuksen 17 artiklan mukaan unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta. Nämä määräykset on sisällytetty Euroopan perustuslakisopimuksen I-10 artiklaan. Perustuslakisopimuksen VI osaston otsikko on ”Demokratian toteuttaminen unionissa”.

| 2) | Kansalaisuutta hyödynnetään kansalaisläheisesti. Paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava toissijaisuusperiaatteen mukaan aktiivinen asema edistettäessä unionin kansalaisuutta. |
| --- | --- |

2)

Kansalaisuutta hyödynnetään kansalaisläheisesti. Paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava toissijaisuusperiaatteen mukaan aktiivinen asema edistettäessä unionin kansalaisuutta.

| 3) | Paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä sekä lähidemokratian puolustajana yhteisön päätöksentekoprosessissa unionin kansalaisuuden edistäminen ja siihen liittyvien seikkojen täytäntöönpano koskettavat komiteaa ensi sijassa. |
| --- | --- |

3)

Paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä sekä lähidemokratian puolustajana yhteisön päätöksentekoprosessissa unionin kansalaisuuden edistäminen ja siihen liittyvien seikkojen täytäntöönpano koskettavat komiteaa ensi sijassa.

| 4) | Neuvosto on perustanut edellä mainitulla, 26. tammikuuta 2004 tehdyllä päätöksellään kolmivuotisen yhteisön toimintaohjelman unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Ohjelman puitteissa käynnistettyjä toimia, joihin on varattu määrärahoja 72 miljoonaa euroa, on jatkettava. |
| --- | --- |

4)

Neuvosto on perustanut edellä mainitulla, 26. tammikuuta 2004 tehdyllä päätöksellään kolmivuotisen yhteisön toimintaohjelman unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Ohjelman puitteissa käynnistettyjä toimia, joihin on varattu määrärahoja 72 miljoonaa euroa, on jatkettava.

| 5) | Euroopan unionin laajentumisen yhteydessä on pyrittävä erityisesti edistämään unionin kansalaisuutta uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5)

Euroopan unionin laajentumisen yhteydessä on pyrittävä erityisesti edistämään unionin kansalaisuutta uusissa jäsenvaltioissa.

| 6) | Euroopan neuvosto on nimennyt vuoden 2005 kansalaiskasvatuksen teemavuodeksi muistuttaakseen koulutuksen merkityksestä edistettäessä ja suojeltaessa ihmisoikeuksia. Varsovassa järjestettiin Euroopan neuvoston kolmannen huippukokouksen yhteydessä nuorten huippukokous. Se osoitti, miten aktiivinen ja uuden identiteettinsä tiedostava nuoriso pystyy parhaiten edistämään aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

6)

Euroopan neuvosto on nimennyt vuoden 2005 kansalaiskasvatuksen teemavuodeksi muistuttaakseen koulutuksen merkityksestä edistettäessä ja suojeltaessa ihmisoikeuksia. Varsovassa järjestettiin Euroopan neuvoston kolmannen huippukokouksen yhteydessä nuorten huippukokous. Se osoitti, miten aktiivinen ja uuden identiteettinsä tiedostava nuoriso pystyy parhaiten edistämään aktiivista kansalaisuutta.

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että Euroopan unionin on valveutettava kansalaisiaan tietoisiksi kansalaisuutensa eurooppalaisesta ulottuvuudesta. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että Euroopan unionin on valveutettava kansalaisiaan tietoisiksi kansalaisuutensa eurooppalaisesta ulottuvuudesta.

| 1.2 | on vakuuttunut siitä, että unionin monimuotoisuuden lisääntyminen kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin 1. toukokuuta 2004 ja unionin laajentuessa tulevaisuudessa muihin valtioihin edellyttää erityisiä ponnisteluja unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi uusissa jäsenvaltioissa. Tämä pätee myös viiteentoista muuhun jäsenvaltioon, joissa unionin kansalaisuutta on tehty tunnetuksi. Myös tällöin on otettava huomioon, että unionin laajentuminen rikastuttaa unionia kulttuurisesti, sosiaalisesti ja kielellisesti. |
| --- | --- |

1.2

on vakuuttunut siitä, että unionin monimuotoisuuden lisääntyminen kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin 1. toukokuuta 2004 ja unionin laajentuessa tulevaisuudessa muihin valtioihin edellyttää erityisiä ponnisteluja unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi uusissa jäsenvaltioissa. Tämä pätee myös viiteentoista muuhun jäsenvaltioon, joissa unionin kansalaisuutta on tehty tunnetuksi. Myös tällöin on otettava huomioon, että unionin laajentuminen rikastuttaa unionia kulttuurisesti, sosiaalisesti ja kielellisesti.

| 1.3 | on huolestunut siitä, että unionin kansalaiset tuntevat, että heidät pidetään etäällä unionin päätöksentekoelimistä ja että heiltä puuttuu tietoa, mikä saa heidät suhtautumaan epäröiden Euroopan unionin poliittiseen kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.3

on huolestunut siitä, että unionin kansalaiset tuntevat, että heidät pidetään etäällä unionin päätöksentekoelimistä ja että heiltä puuttuu tietoa, mikä saa heidät suhtautumaan epäröiden Euroopan unionin poliittiseen kehittämiseen.

| 1.4 | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten olennaista tehtävää kehitettäessä unionin aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

1.4

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten olennaista tehtävää kehitettäessä unionin aktiivista kansalaisuutta.

| 1.5 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen päätökseksi kaudella 2007—2013 toteutettavasta toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Ohjelmaan varataan 235 miljoonaa euroa, ja se on jatkoa vuosina 2004—2006 toteutettavalle ohjelmalle. Viimeksi mainitusta ohjelmasta antamassaan lausunnossa (CdR 170/2003) komitea pahoitteli sitä, että toimintaan oli varattu vain 72 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

1.5

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen päätökseksi kaudella 2007—2013 toteutettavasta toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Ohjelmaan varataan 235 miljoonaa euroa, ja se on jatkoa vuosina 2004—2006 toteutettavalle ohjelmalle. Viimeksi mainitusta ohjelmasta antamassaan lausunnossa (CdR 170/2003) komitea pahoitteli sitä, että toimintaan oli varattu vain 72 miljoonaa euroa.

| 1.6 | katsoo, että kansalaisuuden edistäminen on monialainen aihekokonaisuus ja se on otettava huomioon Euroopan unionin muissa toimissa. Kansalaisuusulottuvuus on sisällytettävä koulutus-, kulttuuri- ja nuoriso-ohjelmiin sekä toimiin, jotka oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto käynnistää kaudella 2007–2013 toteutettavan, perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että kansalaisuuden edistäminen on monialainen aihekokonaisuus ja se on otettava huomioon Euroopan unionin muissa toimissa. Kansalaisuusulottuvuus on sisällytettävä koulutus-, kulttuuri- ja nuoriso-ohjelmiin sekä toimiin, jotka oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto käynnistää kaudella 2007–2013 toteutettavan, perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan ohjelman puitteissa.

| 1.7 | katsoo sitä vastoin, että ohjelmien tietyillä osioilla, kuten niillä, jotka koskevat unionin kansalaisten yhteisiä arvoja ja heidän historiansa merkkitapahtumia, on vahva kansalaisuusulottuvuus ja että ne olisi asianmukaisempaa sijoittaa ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmaan. |
| --- | --- |

1.7

katsoo sitä vastoin, että ohjelmien tietyillä osioilla, kuten niillä, jotka koskevat unionin kansalaisten yhteisiä arvoja ja heidän historiansa merkkitapahtumia, on vahva kansalaisuusulottuvuus ja että ne olisi asianmukaisempaa sijoittaa ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmaan.

| 1.8 | katsoo, että kansalaisille suunnattavien hankkeiden tehostaminen edellyttää, että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan kokemustenvaihtoa paikallis- ja aluetasolla toteutetuista parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että kansalaisille suunnattavien hankkeiden tehostaminen edellyttää, että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan kokemustenvaihtoa paikallis- ja aluetasolla toteutetuista parhaista käytänteistä.

| 1.9 | pitää myönteisenä sitä, että Euroopan komissio on tarkasteltavana olevaa ehdotusta laatiessaan toteuttanut laajan julkisen kuulemismenettelyn, joka huipentui 3.—4. helmikuuta 2005 järjestettyyn neuvoa-antavaan foorumiin. Myös komitea osallistui tapahtumaan. |
| --- | --- |

1.9

pitää myönteisenä sitä, että Euroopan komissio on tarkasteltavana olevaa ehdotusta laatiessaan toteuttanut laajan julkisen kuulemismenettelyn, joka huipentui 3.—4. helmikuuta 2005 järjestettyyn neuvoa-antavaan foorumiin. Myös komitea osallistui tapahtumaan.

| 1.10 | kannattaa sitä, että toimintaohjelmassa asetetaan etusijalle ystävyyskaupunkitoiminta, johon varattujen määrärahojen osuus on lähes kolmannes koko ohjelman budjetista. |
| --- | --- |

1.10

kannattaa sitä, että toimintaohjelmassa asetetaan etusijalle ystävyyskaupunkitoiminta, johon varattujen määrärahojen osuus on lähes kolmannes koko ohjelman budjetista.

| 1.11 | toteaa kuitenkin, että uuden ohjelman rahoitusnäkymät ennakoivat rahoitettujen hankkeiden määrän laskua, ja on huolissaan siitä, että tämä karkottaa hankkeiden esittäjät. |
| --- | --- |

1.11

toteaa kuitenkin, että uuden ohjelman rahoitusnäkymät ennakoivat rahoitettujen hankkeiden määrän laskua, ja on huolissaan siitä, että tämä karkottaa hankkeiden esittäjät.

| 1.12 | katsoo, että myös muiden paikallis- ja alueviranomaisten ystävyystoimintaa on kannustettava kunkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että myös muiden paikallis- ja alueviranomaisten ystävyystoimintaa on kannustettava kunkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.

| 1.13 | katsoo, että useiden erilaisten kulttuurien kanssa tekemisissä olevilla rajaseuduilla on eniten potentiaalia kehittää unionin identiteettiä. Komitea kannustaa etenkin aluepolitiikan pääosastoa pohtimaan rajatylittävien yhteistyörakenteiden kehittämistä ja sisällyttämään niihin kansalaisuusulottuvuuden. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että useiden erilaisten kulttuurien kanssa tekemisissä olevilla rajaseuduilla on eniten potentiaalia kehittää unionin identiteettiä. Komitea kannustaa etenkin aluepolitiikan pääosastoa pohtimaan rajatylittävien yhteistyörakenteiden kehittämistä ja sisällyttämään niihin kansalaisuusulottuvuuden.

| 1.14 | hyväksyy periaatteen avata ohjelma ETA-sopimukseen kuuluville Efta-maille, liittymistä valmistelevan strategian piiriin kuuluville ehdokasmaille ja Länsi-Balkanin maille Eurooppa-neuvoston Thessalonikissa 19.—20. kesäkuuta 2003 antamien päätelmien mukaisesti. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei päätösehdotuksessa oteta huomioon unionin ulkopuolella asuvia yhteisön kansalaisia. |
| --- | --- |

1.14

hyväksyy periaatteen avata ohjelma ETA-sopimukseen kuuluville Efta-maille, liittymistä valmistelevan strategian piiriin kuuluville ehdokasmaille ja Länsi-Balkanin maille Eurooppa-neuvoston Thessalonikissa 19.—20. kesäkuuta 2003 antamien päätelmien mukaisesti. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei päätösehdotuksessa oteta huomioon unionin ulkopuolella asuvia yhteisön kansalaisia.

| 1.15 | hyväksyy unionin aktiivisen kansalaisyhteiskunnan tuen ja painottaa sitä, että sen esittämille hankkeille on annettava etusija. |
| --- | --- |

1.15

hyväksyy unionin aktiivisen kansalaisyhteiskunnan tuen ja painottaa sitä, että sen esittämille hankkeille on annettava etusija.

| 1.16 | korostaa, että pitkällä aikavälillä kannattaa harjoittaa aktiivista tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, jossa suositaan huomiota herättävien tapahtumien järjestämistä säännöllisesti, vaikka niillä ei aina olisikaan merkittävää vaikutusta. |
| --- | --- |

1.16

korostaa, että pitkällä aikavälillä kannattaa harjoittaa aktiivista tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, jossa suositaan huomiota herättävien tapahtumien järjestämistä säännöllisesti, vaikka niillä ei aina olisikaan merkittävää vaikutusta.

| 1.17 | pitää myönteisenä sitä, että edunsaajille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita pyritään vähentämään kuitenkin siten, että noudatetaan voimassa olevia varainhoitoa koskevia säännöksiä. Kyseisiä säännöksiä voitaisiin kuitenkin parantaa entisestään. |
| --- | --- |

1.17

pitää myönteisenä sitä, että edunsaajille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita pyritään vähentämään kuitenkin siten, että noudatetaan voimassa olevia varainhoitoa koskevia säännöksiä. Kyseisiä säännöksiä voitaisiin kuitenkin parantaa entisestään.

| 1.18 | on tyytyväinen kaavailtuun seuranta- ja arviointiprosessiin sekä varsinkin siihen, että on tarkoitus laatia kolme raporttia, ensimmäinen vuonna 2010, toinen vuonna 2011 ja kolmas vuonna 2015. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei toistaiseksi ole käytettävissä ainuttakaan vuosina 2004—2006 toteutettavan kolmivuotisen ohjelman väliarviointia. |
| --- | --- |

1.18

on tyytyväinen kaavailtuun seuranta- ja arviointiprosessiin sekä varsinkin siihen, että on tarkoitus laatia kolme raporttia, ensimmäinen vuonna 2010, toinen vuonna 2011 ja kolmas vuonna 2015. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei toistaiseksi ole käytettävissä ainuttakaan vuosina 2004—2006 toteutettavan kolmivuotisen ohjelman väliarviointia.

2   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | esittää toivomuksen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät päätöksen viipymättä, jotta taataan nykyisen kolmivuotisohjelman 2004—2006 puitteissa toteutettujen toimien jatkuvuus. |
| --- | --- |

2.1

esittää toivomuksen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät päätöksen viipymättä, jotta taataan nykyisen kolmivuotisohjelman 2004—2006 puitteissa toteutettujen toimien jatkuvuus.

| 2.2 | kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään kaikkiin ehdotuksiinsa kansalaisuusulottuvuuden huomioon ottamisen. Tämä on erityisen tärkeää koulutusta, kulttuuria, nuorisoa sekä perusoikeuksien suojelemista koskevissa tulevissa ehdotuksissa. Komitea kehottaa myös siirtämään tietyt muiden ohjelmien osiot nyt tarkasteltavaan ohjelmaan, jos niiden päätavoitteena on kansalaisuuden edistäminen. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään kaikkiin ehdotuksiinsa kansalaisuusulottuvuuden huomioon ottamisen. Tämä on erityisen tärkeää koulutusta, kulttuuria, nuorisoa sekä perusoikeuksien suojelemista koskevissa tulevissa ehdotuksissa. Komitea kehottaa myös siirtämään tietyt muiden ohjelmien osiot nyt tarkasteltavaan ohjelmaan, jos niiden päätavoitteena on kansalaisuuden edistäminen.

| 2.3 | katsoo, että määrärahoja on lisättävä ja on luotava oma budjettikohta, joka on tarkoitettu unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseen uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.3

katsoo, että määrärahoja on lisättävä ja on luotava oma budjettikohta, joka on tarkoitettu unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseen uusissa jäsenvaltioissa.

| 2.4 | painottaa, että ystävyyskaupunkitoimintaa on lisättävä, ja ehdottaa, että muita paikallis- ja alueviranomaisia kannustetaan luomaan uutta ystävyystoimintaa sekä osallistumaan alueillaan jo käynnissä olevaan ystävyystoimintaan ottamalla oppia jo toteutetuista parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

2.4

painottaa, että ystävyyskaupunkitoimintaa on lisättävä, ja ehdottaa, että muita paikallis- ja alueviranomaisia kannustetaan luomaan uutta ystävyystoimintaa sekä osallistumaan alueillaan jo käynnissä olevaan ystävyystoimintaan ottamalla oppia jo toteutetuista parhaista käytänteistä.

| 2.5 | esittää toivomuksen, että kiinnitettäisiin erityistä huomiota unionin kansalaisuuden edistämiseen rajaseuduilla. |
| --- | --- |

2.5

esittää toivomuksen, että kiinnitettäisiin erityistä huomiota unionin kansalaisuuden edistämiseen rajaseuduilla.

| 2.6 | kehottaa pohtimaan keinoja unionin kansalaisuuden edistämiseksi unionin ulkopuolella asuvien yhteisön kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa pohtimaan keinoja unionin kansalaisuuden edistämiseksi unionin ulkopuolella asuvien yhteisön kansalaisten keskuudessa.

| 2.7 | kannustaa harjoittamaan ennen kaikkea nuorille suunnattavaa pitkän aikavälin tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, jolla on selkeästi tunnistettavat eurooppalaiset lähtökohdat. |
| --- | --- |

2.7

kannustaa harjoittamaan ennen kaikkea nuorille suunnattavaa pitkän aikavälin tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, jolla on selkeästi tunnistettavat eurooppalaiset lähtökohdat.

| 2.8 | kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin hallinnollisten rasitteiden keventämiseksi. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin hallinnollisten rasitteiden keventämiseksi.

| 2.9 | esittää toivomuksen, että paikallis- ja aluehallinto ryhtyy tiedotus- ja viestintäpolitiikan liikkeelle panevaksi voimaksi. |
| --- | --- |

2.9

esittää toivomuksen, että paikallis- ja aluehallinto ryhtyy tiedotus- ja viestintäpolitiikan liikkeelle panevaksi voimaksi.

| 2.10 | ehdottaa, että laaditaan suositus unionin kansalaiskasvatuksen tukemiseksi kouluissa ja yliopistoissa. Euroopan komissio vastaisi toiminnasta, ja komitealle olisi tarjottava tilaisuus osallistua siihen koulutuksesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten edustajana. |
| --- | --- |

2.10

ehdottaa, että laaditaan suositus unionin kansalaiskasvatuksen tukemiseksi kouluissa ja yliopistoissa. Euroopan komissio vastaisi toiminnasta, ja komitealle olisi tarjottava tilaisuus osallistua siihen koulutuksesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten edustajana.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL L 30, 4.2.2004, s. 6.

1

(2)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 46.

2

(3)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 46.

3

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/84

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta”

(2006/C 115/19)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta”, KOM(2005) 84 lopullinen,

ottaa huomioon komission 17. maaliskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 16. marraskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon neuvoston 15. joulukuuta 1998 antaman päätöslauselman Euroopan unionin metsästrategiasta,

ottaa huomioon19. marraskuuta 1997 antamansa lausunnon aiheesta ”Metsien hoito, käyttö ja suojelu EU:n alueella” (CdR 268/1997) (1),

ottaa huomioon18. marraskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan unionin metsästrategiasta” (CdR 184/1999) (2),

ottaa huomioon12. helmikuuta 2003 antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)” (CdR 345/2002) (3),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 6. lokakuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 213 rev.1/2005), jonka esittelijä oli Vogognan kunnanvaltuutettu Enrico Borghi (IT/ALDE),

hyväksyi 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää myönteisenä, että komissio on laatinut 15. joulukuuta 1998 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti metsästrategian täytäntöönpanoa arvioivan asiakirjan. |
| --- | --- |

1.1

pitää myönteisenä, että komissio on laatinut 15. joulukuuta 1998 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti metsästrategian täytäntöönpanoa arvioivan asiakirjan.

| 1.2 | on tyytyväinen havaitessaan, että kaikki unionin toimielimet tarkastelevat kyseistä asiakirjaa. Tämä on merkki siitä, että metsäala saa yhä laajempaa huomiota. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen havaitessaan, että kaikki unionin toimielimet tarkastelevat kyseistä asiakirjaa. Tämä on merkki siitä, että metsäala saa yhä laajempaa huomiota.

| 1.3 | toteaa, että komissio






  — | ei esitä selkeitä arvioita strategian avulla saavutetuista tuloksista |
| --- | --- | --- |

1.3

toteaa, että komissio

—

ei esitä selkeitä arvioita strategian avulla saavutetuista tuloksista

| — | vahvistaa, että strategian keskeiset periaatteet kuten metsänhoidon kestävyys, metsien monikäyttö ja viittaukset kansallisiin metsäohjelmiin ovat edelleen päteviä |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että strategian keskeiset periaatteet kuten metsänhoidon kestävyys, metsien monikäyttö ja viittaukset kansallisiin metsäohjelmiin ovat edelleen päteviä

| — | pitää strategian uudelleenarviointia välttämättömänä muuttuvan poliittisen tilanteen vuoksi |
| --- | --- |

—

pitää strategian uudelleenarviointia välttämättömänä muuttuvan poliittisen tilanteen vuoksi

| — | ehdottaa EU:n kestävän metsänhoidon toimintasuunnitelman laatimista, nykyisten välineiden tarkistamista metsätalouteen vaikuttavien politiikanalojen välisen koordinoinnin ja yhteistyön helpottamiseksi sekä pysyvän metsäkomitean roolin uudelleenarviointia. |
| --- | --- |

—

ehdottaa EU:n kestävän metsänhoidon toimintasuunnitelman laatimista, nykyisten välineiden tarkistamista metsätalouteen vaikuttavien politiikanalojen välisen koordinoinnin ja yhteistyön helpottamiseksi sekä pysyvän metsäkomitean roolin uudelleenarviointia.

| 1.4 | huomauttaa, ettei voimassa olevassa Euroopan unionin perustamissopimuksessa tai myöskään uudessa perustuslakisopimuksessa säädetä yhteisestä metsäpolitiikasta, eikä puutavaraa lueta niissä maataloustuotteisiin. Komissio ei ole halunnut käyttää aloiteoikeuttaan lainsäädäntöperustan luomiseksi, ja siten alan ainoina unionin tasoisina välineinä ovat koordinointi ja ympäristöpolitiikka sekä maatalousalan sääntelyn piiriin kuuluvat metsiä koskevat toimet. |
| --- | --- |

1.4

huomauttaa, ettei voimassa olevassa Euroopan unionin perustamissopimuksessa tai myöskään uudessa perustuslakisopimuksessa säädetä yhteisestä metsäpolitiikasta, eikä puutavaraa lueta niissä maataloustuotteisiin. Komissio ei ole halunnut käyttää aloiteoikeuttaan lainsäädäntöperustan luomiseksi, ja siten alan ainoina unionin tasoisina välineinä ovat koordinointi ja ympäristöpolitiikka sekä maatalousalan sääntelyn piiriin kuuluvat metsiä koskevat toimet.

| 1.5 | panee kuitenkin merkille komission viittaukset Lissabonin ja Göteborgin strategioihin ja ehdotuksen jatkaa strategian kehittämistä perustamalla unionin toimintasuunnitelma kestävää metsänhoitoa varten. Siten saataisiin aikaan aiempaa paremmin jäsenneltyjä ja määriteltyjä välineitä, joita voitaisiin soveltaa yksittäisissä jäsenvaltioissa nykyistä luotettavammin. |
| --- | --- |

1.5

panee kuitenkin merkille komission viittaukset Lissabonin ja Göteborgin strategioihin ja ehdotuksen jatkaa strategian kehittämistä perustamalla unionin toimintasuunnitelma kestävää metsänhoitoa varten. Siten saataisiin aikaan aiempaa paremmin jäsenneltyjä ja määriteltyjä välineitä, joita voitaisiin soveltaa yksittäisissä jäsenvaltioissa nykyistä luotettavammin.

| 1.6 | on tyytyväinen, että unionin strategian maailmanlaajuiseen kehittämiseen yhteydessä olevat asiakirjat ja sopimukset luetteloidaan perinpohjaisesti. Komitea toteaa kuitenkin, että myös näissä tapauksissa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, minkä vuoksi kansainväliset sopimukset on ratifioitava jäsenvaltioiden tasolla tai unionin elinten välille on luotava koordinointimenettelyjä. |
| --- | --- |

1.6

on tyytyväinen, että unionin strategian maailmanlaajuiseen kehittämiseen yhteydessä olevat asiakirjat ja sopimukset luetteloidaan perinpohjaisesti. Komitea toteaa kuitenkin, että myös näissä tapauksissa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, minkä vuoksi kansainväliset sopimukset on ratifioitava jäsenvaltioiden tasolla tai unionin elinten välille on luotava koordinointimenettelyjä.

| 1.7 | katsoo, että metsät samoin kuin vesivarat — joiden välinen yhteys on itsestään selvä — ovat strategisesti merkittäviä hyödykkeitä koko maapallolla. Niitä tulisi käsitellä yhteisön politiikassa eikä monina irrallisina palasina, jotka eivät perustu yhtenäiseen muotoiluun, erityisesti mikäli otetaan huomioon metsänhakkuiden ja niiden seurauksena syntyvien tulvien välinen yhteys. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että metsät samoin kuin vesivarat — joiden välinen yhteys on itsestään selvä — ovat strategisesti merkittäviä hyödykkeitä koko maapallolla. Niitä tulisi käsitellä yhteisön politiikassa eikä monina irrallisina palasina, jotka eivät perustu yhtenäiseen muotoiluun, erityisesti mikäli otetaan huomioon metsänhakkuiden ja niiden seurauksena syntyvien tulvien välinen yhteys.

Metsästrategian päälinjat

Alueiden komitea

| 1.8 | katsoo, että tähän asti metsä- ja puutalous ei ole saanut riittävää näkyvyyttä yhteisön talouskehityspolitiikoissa, ja vaikka koko alan teollisuuden työllistävä vaikutus ja liikevaihto ovat huomattavia, sitä pidetään suhteellisen marginaalisena alana. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että tähän asti metsä- ja puutalous ei ole saanut riittävää näkyvyyttä yhteisön talouskehityspolitiikoissa, ja vaikka koko alan teollisuuden työllistävä vaikutus ja liikevaihto ovat huomattavia, sitä pidetään suhteellisen marginaalisena alana.

| 1.9 | pitää välttämättömänä, että erilaisten Euroopassa tuotettujen puulaatujen, myös energiapuun, käyttöä säädellään yhteisön pitkän tähtäimen strategialla. Puun käyttöä on edistettävä suunnittelemalla tiedotus- ja viestintähankkeita, joissa kerrotaan puun teknisistä ominaisuuksista ja muistakin kuin perinteisistä käyttötarkoituksista. Siten pyritään korvaamaan muita materiaaleja, joiden kokonaiskustannukset loppukäsittelyineen tulevat viime kädessä aina kalliimmiksi. |
| --- | --- |

1.9

pitää välttämättömänä, että erilaisten Euroopassa tuotettujen puulaatujen, myös energiapuun, käyttöä säädellään yhteisön pitkän tähtäimen strategialla. Puun käyttöä on edistettävä suunnittelemalla tiedotus- ja viestintähankkeita, joissa kerrotaan puun teknisistä ominaisuuksista ja muistakin kuin perinteisistä käyttötarkoituksista. Siten pyritään korvaamaan muita materiaaleja, joiden kokonaiskustannukset loppukäsittelyineen tulevat viime kädessä aina kalliimmiksi.

| 1.10 | pitää välttämättömänä, että talouskehitykseen tähtäävillä politiikoilla tuetaan puun lisäksi myös muita metsätuotteita. Osa niistä mainitaan jo komission kertomuksessa, esim. korkki, hartsit, lääkekasvit, sienet ja marjat, mutta esim. metsästystä, mehiläishoitoa, pinjansiemeniä, kastanjaa ja yrttikasveja ei mainita. |
| --- | --- |

1.10

pitää välttämättömänä, että talouskehitykseen tähtäävillä politiikoilla tuetaan puun lisäksi myös muita metsätuotteita. Osa niistä mainitaan jo komission kertomuksessa, esim. korkki, hartsit, lääkekasvit, sienet ja marjat, mutta esim. metsästystä, mehiläishoitoa, pinjansiemeniä, kastanjaa ja yrttikasveja ei mainita.

| 1.11 | katsoo, että metsien sertifiointia on kehitettävä välineeksi, jonka avulla tuottajat voivat tuoda puutavaraa sisämarkkinoille ja luoda siten kilpailua käyttäjien ja kansalaisten hyödyksi. Sertifiointijärjestelmien tulee olla vapaaehtoisia ja niiden tulee koostua niitä ehdottavien järjestöjen sopimista osa-alueista. Viranomaiset eivät saa sekaantua eri järjestelmien laatimiseen ja sanella vaatimuksia, paitsi silloin, kun kyseessä on avoimuuden takaamisen tai virheellisten tietojen välttämisen kannalta tarpeelliset säännöt. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että metsien sertifiointia on kehitettävä välineeksi, jonka avulla tuottajat voivat tuoda puutavaraa sisämarkkinoille ja luoda siten kilpailua käyttäjien ja kansalaisten hyödyksi. Sertifiointijärjestelmien tulee olla vapaaehtoisia ja niiden tulee koostua niitä ehdottavien järjestöjen sopimista osa-alueista. Viranomaiset eivät saa sekaantua eri järjestelmien laatimiseen ja sanella vaatimuksia, paitsi silloin, kun kyseessä on avoimuuden takaamisen tai virheellisten tietojen välttämisen kannalta tarpeelliset säännöt.

| 1.12 | toteaa, että on hyödyllistä jatkaa ja tehostaa toimia, joilla lisätään vähäarvoisen puutavaran ja jäännöstuotteiden sekä energiapuun käyttöä lämmön ja energian tuotannossa muiden kivennäispolttoaineiden korvaamiseksi tuotantoalueiden läheisyydessä. On suunniteltava toimia puulla tuotetun energian markkinoiden luomiseksi. |
| --- | --- |

1.12

toteaa, että on hyödyllistä jatkaa ja tehostaa toimia, joilla lisätään vähäarvoisen puutavaran ja jäännöstuotteiden sekä energiapuun käyttöä lämmön ja energian tuotannossa muiden kivennäispolttoaineiden korvaamiseksi tuotantoalueiden läheisyydessä. On suunniteltava toimia puulla tuotetun energian markkinoiden luomiseksi.

| 1.13 | pitää tarpeellisena, että uudessa suunnitelmassa tuetaan metsäalan eri organisaatioita sekä maanomistuksen että käytön alalla ja kiinnitetään erityistä huomiota metsäalan osa-alueiden vahvistamiseen tai uudistamiseen. Samalla on edistettävä ja tuettava metsäalan järjestäytymistä. |
| --- | --- |

1.13

pitää tarpeellisena, että uudessa suunnitelmassa tuetaan metsäalan eri organisaatioita sekä maanomistuksen että käytön alalla ja kiinnitetään erityistä huomiota metsäalan osa-alueiden vahvistamiseen tai uudistamiseen. Samalla on edistettävä ja tuettava metsäalan järjestäytymistä.

| 1.14 | toteaa, että metsien monikäyttö tunnetaan nykyisin yhä paremmin, vaikka se ei useimmissa tapauksissa heijastu potentiaalinsa edellyttämässä määrin asianomaisten alueiden talouteen eikä kansalaisten ansiotuloihin Itse asiassa monissa tapauksissa viranomaiset asettavat omistajille vaatimuksia ja rajoituksia. Tähän ei ole löydetty ratkaisua, eikä koheesio- ja maaseudun kehittämispolitiikoilla ole vielä pystytty vauhdittamaan ja edistämään metsätaloutta riittävästi. Jotta tilannetta voitaisiin korjata edes osittain, on tärkeää hyväksyä metsäpolitiikkaa ja komission ehdotukseen (KOM(2004) 490 lopullinen) sisältyvää maaseudun kehittämispolitiikkaa yhdistävät toimenpiteet |
| --- | --- |

1.14

toteaa, että metsien monikäyttö tunnetaan nykyisin yhä paremmin, vaikka se ei useimmissa tapauksissa heijastu potentiaalinsa edellyttämässä määrin asianomaisten alueiden talouteen eikä kansalaisten ansiotuloihin Itse asiassa monissa tapauksissa viranomaiset asettavat omistajille vaatimuksia ja rajoituksia. Tähän ei ole löydetty ratkaisua, eikä koheesio- ja maaseudun kehittämispolitiikoilla ole vielä pystytty vauhdittamaan ja edistämään metsätaloutta riittävästi. Jotta tilannetta voitaisiin korjata edes osittain, on tärkeää hyväksyä metsäpolitiikkaa ja komission ehdotukseen (KOM(2004) 490 lopullinen) sisältyvää maaseudun kehittämispolitiikkaa yhdistävät toimenpiteet

| 1.15 | katsoo, että Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet uusien ja parempien työpaikkojen luomisesta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisestä on otettava huomioon myös toimintasuunnitelman valmistelussa sekä metsäalan työntekijöiden että asianosaisten alueiden osalta. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet uusien ja parempien työpaikkojen luomisesta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisestä on otettava huomioon myös toimintasuunnitelman valmistelussa sekä metsäalan työntekijöiden että asianosaisten alueiden osalta.

| 1.16 | pitää tarpeellisena, että suunnitelmassa edistetään metsäalan teknisten asiantuntijoiden määrän huomattavaa lisäystä. Heidän voidaan olettaa kykenevän huolehtimaan hyvin metsätalouden kehittämisestä. Teknisten asiantuntijoiden tehtävänä on myös osallistua alan teollisuuden sekä omistajien ja toimijoiden järjestöjen organisointiin ja tukemiseen. Suunnitelmaan tulisi sisältyä myös ohjelmia ja aloitteita, joilla tuetaan alan teollisuuden työntekijöiden uralla etenemistä ja täydennyskoulutusta. |
| --- | --- |

1.16

pitää tarpeellisena, että suunnitelmassa edistetään metsäalan teknisten asiantuntijoiden määrän huomattavaa lisäystä. Heidän voidaan olettaa kykenevän huolehtimaan hyvin metsätalouden kehittämisestä. Teknisten asiantuntijoiden tehtävänä on myös osallistua alan teollisuuden sekä omistajien ja toimijoiden järjestöjen organisointiin ja tukemiseen. Suunnitelmaan tulisi sisältyä myös ohjelmia ja aloitteita, joilla tuetaan alan teollisuuden työntekijöiden uralla etenemistä ja täydennyskoulutusta.

| 1.17 | katsoo, että kestävästä metsänhoidosta, metsä- ja ympäristölainsäädännöstä sekä ohjelmien suunnittelusta ja toteutuksesta on annettava täsmällistä tietoa ja koulutusta kyseisillä alueilla, jotta voidaan saavuttaa alueen asukkaiden hyväksyntä, tehdä yhteistyötä heidän kanssaan ja tukea paikallisyhteisöjen sosiaalista ja kulttuurista kehitystä. |
| --- | --- |

1.17

katsoo, että kestävästä metsänhoidosta, metsä- ja ympäristölainsäädännöstä sekä ohjelmien suunnittelusta ja toteutuksesta on annettava täsmällistä tietoa ja koulutusta kyseisillä alueilla, jotta voidaan saavuttaa alueen asukkaiden hyväksyntä, tehdä yhteistyötä heidän kanssaan ja tukea paikallisyhteisöjen sosiaalista ja kulttuurista kehitystä.

| 1.18 | tukee metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevia Euroopan komission toimintasuunnitelmia (FLEGT), joiden tarkoituksena on torjua laittomia hakkuita ja taata kansainvälisten sopimusten noudattaminen. Komitea vaatii näiden suunnitelmien jatkamista ja toivoo, että ne sisällytetään kokonaisuudessaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

1.18

tukee metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevia Euroopan komission toimintasuunnitelmia (FLEGT), joiden tarkoituksena on torjua laittomia hakkuita ja taata kansainvälisten sopimusten noudattaminen. Komitea vaatii näiden suunnitelmien jatkamista ja toivoo, että ne sisällytetään kokonaisuudessaan lainsäädäntöön.

| 1.19 | kehottaa yhteisön toimielimiä käynnistämään aloitteita, jotka suojelevat eurooppalaisia tuottajia kohtuuttomalta kilpailulta. Tämä pätee erityisesti tuotteisiin, joiden tuotantoalueilla ei noudateta työsuojelun ja paikallisten alkuperäiskansojen suojelun edellyttämiä vaatimuksia ja joilla alkuperäiskansat joutuvat usein vakavan hyväksikäytön uhreiksi. |
| --- | --- |

1.19

kehottaa yhteisön toimielimiä käynnistämään aloitteita, jotka suojelevat eurooppalaisia tuottajia kohtuuttomalta kilpailulta. Tämä pätee erityisesti tuotteisiin, joiden tuotantoalueilla ei noudateta työsuojelun ja paikallisten alkuperäiskansojen suojelun edellyttämiä vaatimuksia ja joilla alkuperäiskansat joutuvat usein vakavan hyväksikäytön uhreiksi.

| 1.20 | vahvistaa oman tukensa EU:n metsäalan ympäristöpolitiikoille ja on tyytyväinen suojelualueiden määrän jatkuvaan kasvuun Euroopassa sekä aloitteisiin, jotka koskevat biodiversiteetin suojelua ja aavikoitumisen estämistä. |
| --- | --- |

1.20

vahvistaa oman tukensa EU:n metsäalan ympäristöpolitiikoille ja on tyytyväinen suojelualueiden määrän jatkuvaan kasvuun Euroopassa sekä aloitteisiin, jotka koskevat biodiversiteetin suojelua ja aavikoitumisen estämistä.

| 1.21 | panee tyytyväisenä merkille, että ympäristöpolitiikasta on tullut yhä enemmän koko eurooppalaisen yhteiskunnan asia ja että yhteisön toimet ovat vaikuttaneet tähän myönteiseen tulokseen. |
| --- | --- |

1.21

panee tyytyväisenä merkille, että ympäristöpolitiikasta on tullut yhä enemmän koko eurooppalaisen yhteiskunnan asia ja että yhteisön toimet ovat vaikuttaneet tähän myönteiseen tulokseen.

| 1.22 | korostaa, että suunnitelmassa tulee edistää metsäalueiden mukauttamista niiden monitoimikäytön lisäämiseksi, biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi, maiseman erityispiirteiden kehittämiseksi ja erityisesti vesivarojen ja ilmanlaadun suojelemiseksi. Rio de Janeirossa määritellyt kestävän metsänhoidon periaatteet on joka tapauksessa toteutettava yhdessä strategisten linjausten kanssa metsien ja yleensä koko alan sopeuttamiseksi ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

1.22

korostaa, että suunnitelmassa tulee edistää metsäalueiden mukauttamista niiden monitoimikäytön lisäämiseksi, biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi, maiseman erityispiirteiden kehittämiseksi ja erityisesti vesivarojen ja ilmanlaadun suojelemiseksi. Rio de Janeirossa määritellyt kestävän metsänhoidon periaatteet on joka tapauksessa toteutettava yhdessä strategisten linjausten kanssa metsien ja yleensä koko alan sopeuttamiseksi ilmastonmuutokseen.

| 1.23 | on huolestunut metsätaloustoimien ja metsätalouden oheistoimintojen mahdollisesti aiheuttamista ympäristötuhoista ekologisesti herkillä alueilla. Etenkin turvepitoiset ylängöt vaativat erityissuojelua. |
| --- | --- |

1.23

on huolestunut metsätaloustoimien ja metsätalouden oheistoimintojen mahdollisesti aiheuttamista ympäristötuhoista ekologisesti herkillä alueilla. Etenkin turvepitoiset ylängöt vaativat erityissuojelua.

| 1.24 | pitää välttämättömänä, että suunnitelmaan sisältyy tieteellistä ja teknologista tutkimusta koskevia aloitteita erityisesti seuraavista kysymyksistä:






  — | puun ja puutuotteiden uudet käyttötavat erityisesti rakennusalalla |
| --- | --- | --- |

1.24

pitää välttämättömänä, että suunnitelmaan sisältyy tieteellistä ja teknologista tutkimusta koskevia aloitteita erityisesti seuraavista kysymyksistä:

—

puun ja puutuotteiden uudet käyttötavat erityisesti rakennusalalla

| — | innovatiiviset metsänhoitolaitteet ja -teknologiat |
| --- | --- |

—

innovatiiviset metsänhoitolaitteet ja -teknologiat

| — | monitoimikäyttöön tähtäävä metsänhoito. |
| --- | --- |

—

monitoimikäyttöön tähtäävä metsänhoito.

| 1.25 | katsoo, että tutkimuksen kannalta kiireellisimpiä kysymyksiä ovat metsitykseen, uudelleenmetsitykseen ja hiilidioksidiin varastoimisen lisäämiseen tähtäävät metsänhoidolliset menetelmät sekä lyhyellä että pitkällä tähtäimellä. Näitä tutkimussuuntauksia on tarkasteltava asianmukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa Euroopan eri alueiden ympäristö-olot ja ilmasto huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.25

katsoo, että tutkimuksen kannalta kiireellisimpiä kysymyksiä ovat metsitykseen, uudelleenmetsitykseen ja hiilidioksidiin varastoimisen lisäämiseen tähtäävät metsänhoidolliset menetelmät sekä lyhyellä että pitkällä tähtäimellä. Näitä tutkimussuuntauksia on tarkasteltava asianmukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa Euroopan eri alueiden ympäristö-olot ja ilmasto huomioon ottaen.

| 1.26 | toivoo, että suunnitelmassa esitetään unionin tason pitkäkestoisia aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä kansalaisten tietoisuutta metsäalan todellisuuden monitahoisuudesta ja myönteisistä vaikutuksista. Ennen kaikkea tulee kaavailla kaikille suunnattua ja erityisesti nuorille tarkoitettua tiedotustoimintaa sekä järjestää vierailuja suojelualueille, metsäteollisuuden eri toimipaikkoihin ja puuta raaka-aineena käyttäviin yrityksiin. |
| --- | --- |

1.26

toivoo, että suunnitelmassa esitetään unionin tason pitkäkestoisia aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä kansalaisten tietoisuutta metsäalan todellisuuden monitahoisuudesta ja myönteisistä vaikutuksista. Ennen kaikkea tulee kaavailla kaikille suunnattua ja erityisesti nuorille tarkoitettua tiedotustoimintaa sekä järjestää vierailuja suojelualueille, metsäteollisuuden eri toimipaikkoihin ja puuta raaka-aineena käyttäviin yrityksiin.

| 1.27 | muistuttaa, että suunnitelmaan tulee lisätä tarkat tiedot metsien suojelemisesta metsäpaloilta, saastumiselta ja bioottisilta tekijöiltä sekä tuoda selkeästi esille, miten metsät voivat suojata maanvyörymiltä, lumivyöryiltä ja tulvilta. |
| --- | --- |

1.27

muistuttaa, että suunnitelmaan tulee lisätä tarkat tiedot metsien suojelemisesta metsäpaloilta, saastumiselta ja bioottisilta tekijöiltä sekä tuoda selkeästi esille, miten metsät voivat suojata maanvyörymiltä, lumivyöryiltä ja tulvilta.

| 1.28 | katsoo, että jäsenvaltioilla on käytössään huomattavia verotuksellisia keinoja, joiden avulla voidaan edistää ja tukea soveltuvina pidettäviä ehdotuksia ja metsäalan suuntauksia erityisesti silloin, kun ne liittyvät järjestäytymiseen tai niillä on sosiaalista ja ympäristöllistä merkitystä. Toimintasuunnitelman yhteydessä voitaisiin antaa tietoja siitä, mitä eri maissa on jo tekeillä, sekä edistää yhdistämiseen tähtääviä aloitteita. |
| --- | --- |

1.28

katsoo, että jäsenvaltioilla on käytössään huomattavia verotuksellisia keinoja, joiden avulla voidaan edistää ja tukea soveltuvina pidettäviä ehdotuksia ja metsäalan suuntauksia erityisesti silloin, kun ne liittyvät järjestäytymiseen tai niillä on sosiaalista ja ympäristöllistä merkitystä. Toimintasuunnitelman yhteydessä voitaisiin antaa tietoja siitä, mitä eri maissa on jo tekeillä, sekä edistää yhdistämiseen tähtääviä aloitteita.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | ehdottaa, että kaikki mahdollisuudet oikeusperustan luomiseksi yhteisön metsästrategialle tutkitaan, koska aihepiirillä kokonaisuudessaan on jo maailmanlaajuista merkitystä. |
| --- | --- |

2.1

ehdottaa, että kaikki mahdollisuudet oikeusperustan luomiseksi yhteisön metsästrategialle tutkitaan, koska aihepiirillä kokonaisuudessaan on jo maailmanlaajuista merkitystä.

| 2.2 | kehottaa kaikkia unionin toimielimiä toimimaan, jotta komission ehdotus pantaisiin nopeasti täytäntöön sillä ehdolla, että sitä ei muuteta. Siten varmistettaisiin, että uusi suunnitelma ei merkitse jäsenvaltioille vain suuntaviivoja, vaan että siinä määritellään täsmälliset vastuut ja resurssit toteutusta varten. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa kaikkia unionin toimielimiä toimimaan, jotta komission ehdotus pantaisiin nopeasti täytäntöön sillä ehdolla, että sitä ei muuteta. Siten varmistettaisiin, että uusi suunnitelma ei merkitse jäsenvaltioille vain suuntaviivoja, vaan että siinä määritellään täsmälliset vastuut ja resurssit toteutusta varten.

| 2.3 | katsoo, että unionin suunnitelman hyväksymisen yhteydessä tulee olla varma siitä, että kansalliset metsäsuunnitelmat ovat käytettävissä ennalta vahvistettuna ajankohtana ja että niissä otetaan huomioon unionitason suunnitelman vaatimukset. |
| --- | --- |

2.3

katsoo, että unionin suunnitelman hyväksymisen yhteydessä tulee olla varma siitä, että kansalliset metsäsuunnitelmat ovat käytettävissä ennalta vahvistettuna ajankohtana ja että niissä otetaan huomioon unionitason suunnitelman vaatimukset.

| 2.4 | ehdottaa, että suunnitelmassa tehdään ehdotuksia metsäteollisuuden eri osa-alueiden edistämiseksi ja laaditaan kannustimia, joilla tuettaisiin alan teollisuuden toimintaa, taloudellisesti arvottomien tai vähäarvoisten metsien hoitoa, omistajien, tuottajien ja metsäalan teknisten asiantuntijoiden järjestöjen perustamista sekä erilaisten toimien, aloitteiden ja sosiaali-, ympäristö- ja metsänsuojelualan palvelujen toteuttamista ja ylläpitoa, mikäli ne sisältyvät alue- ja paikallisviranomaisten ohjelmiin. |
| --- | --- |

2.4

ehdottaa, että suunnitelmassa tehdään ehdotuksia metsäteollisuuden eri osa-alueiden edistämiseksi ja laaditaan kannustimia, joilla tuettaisiin alan teollisuuden toimintaa, taloudellisesti arvottomien tai vähäarvoisten metsien hoitoa, omistajien, tuottajien ja metsäalan teknisten asiantuntijoiden järjestöjen perustamista sekä erilaisten toimien, aloitteiden ja sosiaali-, ympäristö- ja metsänsuojelualan palvelujen toteuttamista ja ylläpitoa, mikäli ne sisältyvät alue- ja paikallisviranomaisten ohjelmiin.

| 2.5 | kehottaa sitoutumaan voimakkaasti uuden kansainvälisen metsäsopimuksen laatimiseen maailmanlaajuisen yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi. Sopimuksen tulee olla maailmanlaajuisesti voimassa oleva asiakirja kestävän metsänhoidon alalla ja sillä tulee panna täytäntöön neuvoston 26. huhtikuuta 2005 antamat päätelmät. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa sitoutumaan voimakkaasti uuden kansainvälisen metsäsopimuksen laatimiseen maailmanlaajuisen yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi. Sopimuksen tulee olla maailmanlaajuisesti voimassa oleva asiakirja kestävän metsänhoidon alalla ja sillä tulee panna täytäntöön neuvoston 26. huhtikuuta 2005 antamat päätelmät.

| 2.6 | suosittaa edelleen kiinnittämään ensisijaisesti huomiota metsätalouden ja puuteollisuuden välisiin yhteyksiin, erilaisten eurooppalaisten puutuotteiden kauppaan sekä metsätalouden tukemiseen kokonaisuudessaan huolehtimalla siitä, että komission yksiköiden toimintaa koordinoidaan parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

2.6

suosittaa edelleen kiinnittämään ensisijaisesti huomiota metsätalouden ja puuteollisuuden välisiin yhteyksiin, erilaisten eurooppalaisten puutuotteiden kauppaan sekä metsätalouden tukemiseen kokonaisuudessaan huolehtimalla siitä, että komission yksiköiden toimintaa koordinoidaan parhaalla mahdollisella tavalla.

| 2.7 | vaatii, että metsätalouden tarjoamien uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia parannetaan ja kehitetään ja että kyseiset käyttömahdollisuudet otetaan aiempaa enemmän huomioon uusiutuvia energioita koskevassa komission teemakohtaisessa strategiassa siten, että metsäsektorin toimijoille koituu konkreettista etua. |
| --- | --- |

2.7

vaatii, että metsätalouden tarjoamien uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia parannetaan ja kehitetään ja että kyseiset käyttömahdollisuudet otetaan aiempaa enemmän huomioon uusiutuvia energioita koskevassa komission teemakohtaisessa strategiassa siten, että metsäsektorin toimijoille koituu konkreettista etua.

| 2.8 | pitää tarpeellisena, että suunnitelmassa käsitellään metsäalan palvelujen ympäristöllistä, matkailullista, kulttuurista ja sosiaalista merkitystä arvioimalla niitä sellaisenaan. Arviointi tulee tehdä taloudellisin perustein, jotta omistajia ja muita toimijoita rohkaistaisiin tarjoamaan palvelujaan markkinoille oma-aloitteisesti. Ellei tällaisia markkinoita ole, suunnitelmassa tulee esittää menetelmiä ja toimia, jotka mahdollistavat koituvan ympäristöhyödyn heijastumisen omistajan tai hallinnoijan tuloihin. |
| --- | --- |

2.8

pitää tarpeellisena, että suunnitelmassa käsitellään metsäalan palvelujen ympäristöllistä, matkailullista, kulttuurista ja sosiaalista merkitystä arvioimalla niitä sellaisenaan. Arviointi tulee tehdä taloudellisin perustein, jotta omistajia ja muita toimijoita rohkaistaisiin tarjoamaan palvelujaan markkinoille oma-aloitteisesti. Ellei tällaisia markkinoita ole, suunnitelmassa tulee esittää menetelmiä ja toimia, jotka mahdollistavat koituvan ympäristöhyödyn heijastumisen omistajan tai hallinnoijan tuloihin.

| 2.9 | kehottaa sisällyttämään suunnitelmassaan mahdollisuuden omistajien ja tuottajien organisaatioille toteuttaa viranomaisten rahoittamia toimia, mikäli niillä on siihen halua ja kykyä. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa sisällyttämään suunnitelmassaan mahdollisuuden omistajien ja tuottajien organisaatioille toteuttaa viranomaisten rahoittamia toimia, mikäli niillä on siihen halua ja kykyä.

| 2.10 | pitää ehdottoman tärkeänä, että suunnitelma muodostaa jäsenvaltioille ja muille viranomaisille hyödyllisen perustan nykyisen lainsäädännön tarkistamiseksi. Nykyisissä säännöksissä on osa-alueita, jotka ilmiselvästi vaikeuttavat yhteisön tavoitteiden toteuttamista. Hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettava kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

2.10

pitää ehdottoman tärkeänä, että suunnitelma muodostaa jäsenvaltioille ja muille viranomaisille hyödyllisen perustan nykyisen lainsäädännön tarkistamiseksi. Nykyisissä säännöksissä on osa-alueita, jotka ilmiselvästi vaikeuttavat yhteisön tavoitteiden toteuttamista. Hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettava kaikilla tasoilla.

| 2.11 | hyväksyy komission ehdotuksen neuvoston vuonna 1989 antamalla päätöksellä perustetun pysyvän metsäkomitean roolin tarkistamisesta, jotta se voi osallistua suunnitelman laatimiseen ja toteuttamiseen ja toimimaan vaikutusvaltaisella tavalla suhteissaan jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

2.11

hyväksyy komission ehdotuksen neuvoston vuonna 1989 antamalla päätöksellä perustetun pysyvän metsäkomitean roolin tarkistamisesta, jotta se voi osallistua suunnitelman laatimiseen ja toteuttamiseen ja toimimaan vaikutusvaltaisella tavalla suhteissaan jäsenvaltioihin.

| 2.12 | pitää välttämättömänä, että komission sisällä varmistetaan metsäalan rakenteellisten ja henkilöstöresurssien riittävyys EU:n toimintasuunnitelman tehokasta toimeenpanoa ajatellen. |
| --- | --- |

2.12

pitää välttämättömänä, että komission sisällä varmistetaan metsäalan rakenteellisten ja henkilöstöresurssien riittävyys EU:n toimintasuunnitelman tehokasta toimeenpanoa ajatellen.

| 2.13 | ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot perustavat metsäalan tiede- ja teknologiafoorumin, johon kutsutaan osallistumaan yliopistojen, tutkimuskeskusten ja teknisten asiantuntijoiden järjestöjen edustajia. Foorumin tarkoituksena on lisätä ja jakaa tietämystä unionin eri metsäalueiden olosuhteista, metsätyypeistä ja ongelmista sekä tehdä aloitteita tieteellisistä ja teknologisista tutkimusohjelmista. Komission tulee koordinoida ja rahoittaa foorumin toimintaa. |
| --- | --- |

2.13

ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot perustavat metsäalan tiede- ja teknologiafoorumin, johon kutsutaan osallistumaan yliopistojen, tutkimuskeskusten ja teknisten asiantuntijoiden järjestöjen edustajia. Foorumin tarkoituksena on lisätä ja jakaa tietämystä unionin eri metsäalueiden olosuhteista, metsätyypeistä ja ongelmista sekä tehdä aloitteita tieteellisistä ja teknologisista tutkimusohjelmista. Komission tulee koordinoida ja rahoittaa foorumin toimintaa.

| 2.14 | pyytää, että suunnitelmaehdotus esitetään alueiden komitealle lausunnon laatimista varten, koska metsäpolitiikalla on strategista merkitystä paikallisyhteisöjen tulevaisuudelle. Lisäksi metsäala kuuluu monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

2.14

pyytää, että suunnitelmaehdotus esitetään alueiden komitealle lausunnon laatimista varten, koska metsäpolitiikalla on strategista merkitystä paikallisyhteisöjen tulevaisuudelle. Lisäksi metsäala kuuluu monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 64, 27.2.1998, s. 25.

1

(2)  EYVL C 57, 29.2.2000, s. 96.

2

(3)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 41.

3

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/88

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos ilmastonmuutoksen torjuntaan”

(2006/C 115/20)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Yhdistyneen kuningaskunnan 30. kesäkuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos ilmastonmuutoksen torjuntaan”,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 25. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja 7. maaliskuuta 2005 kokoontuneen ympäristöneuvoston päätelmät,

ottaa huomioon21. syyskuuta 2000 antamansa lausunnon aiheista ”Vihreä kirja kasvihuonekaasujen päästökaupasta Euroopan unionissa” ja ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — EU:n politiikka ja toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi: kohti eurooppalaista ilmastonmuutosohjelmaa (ECCP)”, KOM(2000) 87 lopullinen ja KOM(2000) 88 lopullinen — (CdR 189/2000 fin (1)),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokuntansa 28. kesäkuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 65/2005 rev. 1) komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen”, KOM(2005) 35 lopullinen,

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan lokakuun 6. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 215/2005 rev.1), jonka esittelijä oli Ken Bodfish, Brightonin ja Hoven kaupunginvaltuuston puheenjohtaja (UK/PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1. | Ilmasto on muuttumassa. Tutkijat toteavat yleisesti, että vuoteen 2100 mennessä lämpötilan voidaan odottaa maailmassa nousevan 1,4o:stä 5,8oC:hen. |
| --- | --- |

1.

Ilmasto on muuttumassa. Tutkijat toteavat yleisesti, että vuoteen 2100 mennessä lämpötilan voidaan odottaa maailmassa nousevan 1,4o:stä 5,8oC:hen.

| 2. | EU:n ministerineuvosto vahvisti vuonna 1996, että tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu enintään kahteen asteeseen suhteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon. |
| --- | --- |

2.

EU:n ministerineuvosto vahvisti vuonna 1996, että tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu enintään kahteen asteeseen suhteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon.

| 3. | Ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat koko maapallolla ja ilmenevät paikallisesti ennen kaikkea satojen heikentymisenä satoina, tulvina, metsäpaloina, maaperävaurioina ja eroosiona, vedenkäytön rajoituksina, maantie- ja rautatieinfrastruktuurin vaurioina, luonnon monimuotoisuuden supistumisena, sähkökatkoina, fossiilisten polttoainevarojen pienenemisenä, rakenteiden vaurioitumisena ja sortumisina sekä lämpösaareke- (2) ja ilmanlaatuongelmina. |
| --- | --- |

3.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat koko maapallolla ja ilmenevät paikallisesti ennen kaikkea satojen heikentymisenä satoina, tulvina, metsäpaloina, maaperävaurioina ja eroosiona, vedenkäytön rajoituksina, maantie- ja rautatieinfrastruktuurin vaurioina, luonnon monimuotoisuuden supistumisena, sähkökatkoina, fossiilisten polttoainevarojen pienenemisenä, rakenteiden vaurioitumisena ja sortumisina sekä lämpösaareke- (2) ja ilmanlaatuongelmina.

| 4. | Poikkeukselliset sääolosuhteet ja esim. niiden aiheuttamat tulvat vaikuttavat jo merkittävästi Euroopan talouteen ja voivat osoittautua katastrofaalisiksi, jos ilmasto muuttuu ennusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Poikkeukselliset sääolosuhteet ja esim. niiden aiheuttamat tulvat vaikuttavat jo merkittävästi Euroopan talouteen ja voivat osoittautua katastrofaalisiksi, jos ilmasto muuttuu ennusteiden mukaisesti.

| 5. | On todettu, että ilmastonmuutoksen torjunnalla saadaan aikaan tuloksia, mutta sen lisäksi on lievitettävä jo ilmenneitä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeuduttava niihin. |
| --- | --- |

5.

On todettu, että ilmastonmuutoksen torjunnalla saadaan aikaan tuloksia, mutta sen lisäksi on lievitettävä jo ilmenneitä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeuduttava niihin.

| 6. | Alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli: ne seuraavat ja arvioivat ilmastonmuutosta, tiedottavat sen mahdollisista vaikutuksista alue- ja paikallisyhteisöihin, kehittävät strategioita, joilla lievitetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeudutaan niihin, sekä kannustavat kestävään energiankäyttöön. |
| --- | --- |

6.

Alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli: ne seuraavat ja arvioivat ilmastonmuutosta, tiedottavat sen mahdollisista vaikutuksista alue- ja paikallisyhteisöihin, kehittävät strategioita, joilla lievitetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeudutaan niihin, sekä kannustavat kestävään energiankäyttöön.

hyväksyi 16.–17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (17. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

Johdanto

| 1.1 | on tyytyväinen komission ja ministerineuvoston ilmastonmuutoskysymyksissä tähän saakka osoittamaan johtajuuteen ja kehottaa niitä jatkamaan yhtä päättäväisesti tulevassa, vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevassa ilmastonmuutospolitiikassaan ja sen jälkeenkin. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen komission ja ministerineuvoston ilmastonmuutoskysymyksissä tähän saakka osoittamaan johtajuuteen ja kehottaa niitä jatkamaan yhtä päättäväisesti tulevassa, vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevassa ilmastonmuutospolitiikassaan ja sen jälkeenkin.

| 1.2 | arvostaa sitoumusta, jonka ministerineuvosto teki maaliskuussa 2005 sopimalla uusista päästöjen rajoitustavoitteista, ja kehottaa EU:ta keskittymään entistä enemmän maailmanlaajuisiin toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi sen varmistamiseksi, että muuallakin sitoudutaan asiaan. |
| --- | --- |

1.2

arvostaa sitoumusta, jonka ministerineuvosto teki maaliskuussa 2005 sopimalla uusista päästöjen rajoitustavoitteista, ja kehottaa EU:ta keskittymään entistä enemmän maailmanlaajuisiin toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi sen varmistamiseksi, että muuallakin sitoudutaan asiaan.

| 1.3 | korostaa sitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on ilmastoturvallisuudessa keskeinen ja korvaamaton rooli. Alue- ja paikallishallinnossa yhdistyvät vastuu alueen hyvinvoinnista, peruspalvelujen tuottaminen, ihmisten elin- ja työtapoihin vaikuttaminen, täytäntöönpanovalta, käytännön osaaminen ja demokraattinen legitiimiys. Käyttämällä kestävää energiaa alue- ja paikallishallinto voi osaltaan edistää ilmaston vakautta tavalla, johon mikään muu yksittäinen organisaatio ei pysty. |
| --- | --- |

1.3

korostaa sitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on ilmastoturvallisuudessa keskeinen ja korvaamaton rooli. Alue- ja paikallishallinnossa yhdistyvät vastuu alueen hyvinvoinnista, peruspalvelujen tuottaminen, ihmisten elin- ja työtapoihin vaikuttaminen, täytäntöönpanovalta, käytännön osaaminen ja demokraattinen legitiimiys. Käyttämällä kestävää energiaa alue- ja paikallishallinto voi osaltaan edistää ilmaston vakautta tavalla, johon mikään muu yksittäinen organisaatio ei pysty.

| 1.4 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten huomattava rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa olisi tunnustettava laajemmin, ja niille tulisi antaa roolinsa mukaiset resurssit. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten huomattava rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa olisi tunnustettava laajemmin, ja niille tulisi antaa roolinsa mukaiset resurssit.

| 1.5 | korostaa, että sekä EU:ssa että sen ulkopuolella ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät alueet ovat usein köyhimpiä, ja niiden kyky mukautua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin on usein rajallinen. Ilmastonmuutoksen torjunnassa on keskityttävä entistä enemmän polttoaineen puutteeseen ja energiatehokkuuden kehittämiseen ja siihen, että paikallisyhteisöille annetaan mahdollisuus reagoida joustavammin ilmastonmuutoksen tuleviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.5

korostaa, että sekä EU:ssa että sen ulkopuolella ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät alueet ovat usein köyhimpiä, ja niiden kyky mukautua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin on usein rajallinen. Ilmastonmuutoksen torjunnassa on keskityttävä entistä enemmän polttoaineen puutteeseen ja energiatehokkuuden kehittämiseen ja siihen, että paikallisyhteisöille annetaan mahdollisuus reagoida joustavammin ilmastonmuutoksen tuleviin vaikutuksiin.

| 1.6 | uskoo, että kaikessa politiikassa on noudatettava energiakysymyksissä seuraavaa tärkeysjärjestystä:






  a) | vähennettävä energiantarvetta |
| --- | --- | --- |

1.6

uskoo, että kaikessa politiikassa on noudatettava energiakysymyksissä seuraavaa tärkeysjärjestystä:

a)

vähennettävä energiantarvetta

| b) | käytettävä energiaa tehokkaammin |
| --- | --- |

b)

käytettävä energiaa tehokkaammin

| c) | käytettävä uusiutuvia energialähteitä |
| --- | --- |

c)

käytettävä uusiutuvia energialähteitä

| d) | käytettävä jatkossa fossiilisia polttoaineita puhtaalla ja tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

d)

käytettävä jatkossa fossiilisia polttoaineita puhtaalla ja tehokkaalla tavalla.

| 1.7 | huomauttaa, että ilmastonmuutoksen torjunnan tarjoamia etuja voidaan usein hyödyntää monin tavoin alueellisesti ja paikallisesti, kuten parantamalla alueen taloudellista kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.7

huomauttaa, että ilmastonmuutoksen torjunnan tarjoamia etuja voidaan usein hyödyntää monin tavoin alueellisesti ja paikallisesti, kuten parantamalla alueen taloudellista kilpailukykyä.

2.   Ilmastonmuutos mahdollisuutena eikä vain uhkana

| 2.1 | korostaa, että ilmastonmuutos aiheuttaa Euroopalle välittömän turvallisuusuhan heikentämällä toimitusvarmuutta fossiilisten polttoaineiden huvetessa sekä pahentamalla muuttuvien sääolosuhteiden negatiivisia vaikutuksia. Vakuutusmaksut nousevat koko Euroopassa ja monissa tapauksissa omaisuutta ei enää voi vakuuttaa. |
| --- | --- |

2.1

korostaa, että ilmastonmuutos aiheuttaa Euroopalle välittömän turvallisuusuhan heikentämällä toimitusvarmuutta fossiilisten polttoaineiden huvetessa sekä pahentamalla muuttuvien sääolosuhteiden negatiivisia vaikutuksia. Vakuutusmaksut nousevat koko Euroopassa ja monissa tapauksissa omaisuutta ei enää voi vakuuttaa.

| 2.2 | katsoo, että ilmastonmuutos on yksi suurimmista uhista elämäntavallemme, mutta se tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet edistää kestävää kehitystä, osallisuutta ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.2

katsoo, että ilmastonmuutos on yksi suurimmista uhista elämäntavallemme, mutta se tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet edistää kestävää kehitystä, osallisuutta ja kilpailukykyä.

| 2.3 | katsoo, että alue- ja paikallishallinnolla on kokemuksineen paljon annettavaa EU:n tulevalle ilmastonmuutospolitiikalle. Tätä tarkoitusta varten jäljempänä esitetään lyhyitä esimerkkitapauksia, joissa tarkastellaan ilmastonmuutosta koskevia keskeisiä toimia ja annetaan suosituksia vastaisuuden varalle. |
| --- | --- |

2.3

katsoo, että alue- ja paikallishallinnolla on kokemuksineen paljon annettavaa EU:n tulevalle ilmastonmuutospolitiikalle. Tätä tarkoitusta varten jäljempänä esitetään lyhyitä esimerkkitapauksia, joissa tarkastellaan ilmastonmuutosta koskevia keskeisiä toimia ja annetaan suosituksia vastaisuuden varalle.

3.   Esimerkkejä alueellisista ja paikallisista toimista (3)

3.1   Huippuosaamisen edistäminen ja käytäntöjen vaihtaminen

Kumppanuuksilla asiantuntemuksen edistämiseksi voidaan vahvistaa ja koordinoida alueellisia ja paikallisia ilmastonmuutosstrategioita sekä levittää osaamista ja vaihtaa hyviä käytäntöjä. Alue- ja paikallisviranomaisten kumppanuuksista on saatu merkittäviä tuloksia, ja ne olisi otettava huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoissa:

Climate Alliancen myöntämiä
  Climate Star Awards

  -palkintoja myönnetään esimerkillisistä toimista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja niiden avulla dokumentoidaan kokemuksia ja onnistumisia koko Euroopasta. Palkinnoilla palkitaan huippuosaamista ja edistetään alue- ja paikallisviranomaisten välistä vaihtoa. Kansallisissa järjestelmissä, kuten kestävää energiaa koskevassa
  Beacon Council Scheme
  -ohjelmassa (Englanti ja Wales) keskitytään vaihtoon ja keskusteluun paikallistasolla kohdatuista haasteista.

3.2   Uusiutuvien energialähteiden edistäminen

Ilmastoturvallisuuteen kohdistuvat uhat tarkoittavat sitä, että energiaa on pyrittävä tuottamaan yhä enemmän paikallisesti. Paikallinen energia on usein tehokkaampaa, koska siirtomatkat ovat lyhyitä. Alue- ja paikallishallinto on keskeisessä asemassa kehitettäessä lisää uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvaa tuotantoa. Suunnittelu- ja hankintaroolinsa ansiosta alue- ja paikallishallinto on tärkeä tekijä paikallisessa energiantuotannossa ja -kulutuksessa. Paikallisen uusiutuvan energian kehittäminen on tärkeää paikallisen osaamis- ja teknologiapohjan kehittämiselle. Paikallistasolla annettuun sitoumukseen ei kuitenkaan ole vastattu EU:n korkean tason sitoumuksella. Asia on korjattava, jos aiotaan luoda osaamista ja teknologiaa kilpailukykyiselle taloudelle, jossa hiilipäästöt ovat mahdollisimman pienet.

Malmön kaupunki (Ruotsi) on rakentanut ICLEI:n (kansainvälisen paikallisten ympäristöaloitteiden neuvoston) Cities for Climate Protection -ohjelman avulla uuden 1 000 asunnon kaupunginosan, jonka energiankulutus perustuu 100-prosenttisesti uusiutuviin energialähteisiin. Energia tuotetaan paikallisesti aurinko-, tuuli- ja vesivoimalla sekä alueen jätteistä ja jätevedestä. Asunnoissa on asuntokohtaiset sähkömittarit sen varmistamiseksi, että kaupunki voi tarkastella energiankulutustapoja ja suunnitella uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa tuotantoa niiden mukaisesti.

3.3   ”Hiilijalanjäljen” mittaaminen ja pienentäminen paikallisesti

Alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla paikallisyhteisössä merkittävä rooli energiankäytön ja hiilijalanjäljen arvioinnissa sekä energiankäytön ohjauksessa, mukaan luettuna kotien ja yritysten energian käyttö. Sen saavuttamiseksi on korostettava entistä enemmän välineiden kehittämistä hiilipäästöjen arvioimiseksi sekä energiankulutusta koskevien luotettavien tietojen saatavuuden helpottamiseksi.

Euroopanlaajuinen Display-kampanja auttaa paikallisviranomaisia arvioimaan kuntien rakennusten energiankulutusta erikoisohjelmiston avulla. Se kannustaa niitä myös esittämään energiankulutusta koskevat tiedot helppokäyttöisesti julkisissa rakennuksissa energiatehokkuutta koskevan tietoisuuden lisäämiseksi.

3.4   Ilmastonmuutoksen torjunta — monia sosiaalisia, ympäristöä koskevia ja taloudellisia etuja

Mukautuminen matalaan energiankulutukseen ja sen mukaisiin tuotantotapoihin parantaa paikallisten asukkaiden elämänlaatua vähentämällä heidän altistustaan riskeille, parantamalla liikenneturvallisuutta edistämällä kestävämpää liikennettä ja kehittämällä viihtyisiä ja säänkestäviä asuntoja. Alue- ja paikallishallinto toteuttaa tällaiset parannukset edistämällä paikallista toimintaa ja luomalla paremmin paikallisia oloja vastaavat markkinat ja kehittämällä kunkin yhteisön resurssienhallintaa.

Brightonin ja Hoven kaupunginvaltuusto (Englanti) on perustanut Energy Action Partnership -kumppanuuden, jossa keskitytään parantamaan riskiryhmiin kuuluvien asukkaiden, kuten vanhuksien, pienissä asunnoissa asuvien sekä vastikään sairaaloista kotiutuneiden asumisviihtyisyyttä. Vuonna 2005, kaksi vuotta kumppanuuden alkamisesta, ohjelmalla on parannettu 361 yksityisasuntoa ja tuotettu 128 hiilidioksiditonnin vuotuiset säästöt. Kevyet tukiin liittyvät hallintomenettelyt ja huolellisuus tarjous- ja hankintamenettelyissä ovat auttaneet kumppanuutta tuottamaan merkittäviä etuja yhteisölle lyhyessä ajassa.

Heerlenin kaupunki (Alankomaat) on kehittänyt yhteistyössä Skotlannin Midlothianin paikallishallinnon kanssa kaukolämpöjärjestelmän, jossa käytetään hylättyihin hiilikaivoksiin kertyvää lämmintä vettä talojen lämmitykseen. Tämän lisäksi on aurinkoenergian käyttöä lisätty kunnan rakennuksissa huomattavasti innovoinnin ja uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon leviämisen varmistamiseksi koko kaupungissa ja naapuriyhteisöissä Saksassa.

3.5   Paikallisen toiminnan edistäminen eri politiikanaloilla

Nykyiset rakennukset, asuinyhteisöt, elinkeinot ja elämäntavat on sopeutettava ennakoimattomaan, vaihtelevaan ja mahdollisesti poikkeukselliseen säähän. Yksinkertaisuus, kestävyys ja lyhyet hankintakanavat auttavat yhteisöjä saavuttamaan tavoitteen. Ilmaston muuttuessa joustavuutta voidaan kehittää varmistamalla, että perustarpeet, kuten elintarvikkeet, lämpö, valo ja palvelut, esim. ostosmahdollisuudet, ovat mahdollisimman lähellä.

Bristolin kaupunginvaltuusto (Englanti) työskentelee Food for Life -pilottihankkeen parissa 20:ssä alueen koulussa hankkimalla kouluaterioita varten prosessoimatonta, tuoretta, vuodenajan mukaista terveellistä ruokaa. Valtuusto tekee yhteistyötä Primary Healthcare Trust ja Soil Association -organisaatioiden kanssa.

3.6   Työllisyyden edistäminen

Ilmastonmuutosta ja kestävää energiaa koskevat strategiat tarjoavat mahdollisuuden käsitellä eri yhteisöjä uhkaavia vakavia ongelmia ja kehittää vahvaa asiantuntemus- ja osaamispohjaa tulevaisuutta varten. Paikallisyhteisön, alue- ja paikallishallinnon, koulutus- ja terveydenhuoltosektorin sekä erityisesti yksityisten yritysten kumppanuudet saavat aikaan vahvan tunteen yhteisestä tavoitteesta sekä siitä, että investoinneilla saadaan aikaan säästöä.

Newarkin ja Sherwoodin aluevaltuusto (Englanti) on lähes poistanut polttoaineen puutteen julkisin varoin rahoitetuista asunnoista. Vuonna 1984 asunnoista vain 6 prosentilla oli varaa lämmittää riittävästi — tällä hetkellä luku on 98,4 prosenttia energiatehokkuuteen investoinnin ansiosta. Kehitysohjelmilla on luotu paikkakunnalle joka vuosi 30 työpaikkaa 18 vuoden ajan. Kaikkiaan 7 500 kiinteistön kokonaiskustannukset ovat vuosina 1998–2008 noin 24 miljoonaa euroa (16 miljoonaa puntaa). Työpaikkojen luomisen lisäksi Newarkissa koulujen tulostaso on parantunut ja niissä on esiintynyt vähemmän mielenterveysongelmia. Valtuusto on todennut, että ohjelman tuomilla eduilla kustannukset on maksettu neljässä vuodessa.

3.7   Paikallisyhteisön asukkaiden terveyden ja hyvinvoinnin kohentaminen

Monet Euroopan kotitaloudet kärsivät polttoaineen puutteesta, joka aiheuttaa myös huomattavan terveysuhan. Myös viime kesien helteet ovat jo aiheuttaneet keskimääräistä enemmän kuumuudesta johtuvia kuolemantapauksia. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat kehittää asuntokantaansa ja varmistaa rakennus- ja suunnittelumääräyksin sekä tehostamalla lämmitystä ja muita laitteita, että asunnot ovat entistä viihtyisämpiä ja vähemmän alttiita sääoloille, ja samalla varmistaa, että hiilijalanjälkeä pienennetään paremmalla ilmanvaihdolla ja energiatehokkuudella.

Carrickin aluevaltuusto (Englanti) on yhdessä vuokralaisyhdistysten ja muiden Beacon Community Regeneration Partnership -kumppanuusohjelman jäsenten kanssa parantanut energiatehokkuutta Beacon Housing Estate -asuntoalueella Falmouthissa, joka oli ennen yksi Cornwallin köyhimpiä alueita. Tuloksia: energiatehokkuutta on parannettu 900 kodissa, ensimmäisen vuoden aikana keskuslämmitys on asennettu 300 kiinteistöön. Niiden eristystä on myös parannettu ja polttoainelaskuissa säästetty kaikkiaan 274 000 euroa (186 000 puntaa). Kumppanuusohjelman osapuolet uskovat, että muidenkin muutosten voidaan katsoa olevan asuntojen kunnostuksen ansiota: asukkaiden terveys on kohentunut, esimerkiksi astmatapausten määrä on pudonnut 50 prosenttia; paikallisista kouluista kerrotaan poikien koetulosten parantuneen 100 prosenttia, rikosten määrä on vähentynyt huomattavasti, perheväkivaltatapaukset mukaan luettuna, sekä ”riskiryhmään” rekisteröityjen määrä, vandalismi on kaikkien aikojen alhaisimmalla tasolla ja työllisyys on lisääntynyt. Yhä useampi haluaa muuttaa alueelle ja yhteisön ilmapiiri on selkeästi parantumassa.

Kotien kosteus, lämmitysongelmat ja veto ovat aiheuttaneet Lewenborgin (Alankomaat) asukkaille terveysongelmia. Groningenin kaupunki koordinoi Groningenin lääninhallinnon, erään valtion viraston, konsulttien ja erään suuren pankin välistä hanketta energiakatselmuksien tekemiseksi kodeissa ja edullisten kiinnelainojen myöntämiseksi kotien omistajille, jotta he voivat parantaa kotiensa ilmanlaatua ilman lisäkustannuksia. Yhteistyön tuloksena asukkaiden terveys on kohentunut ja energialaskut ovat pienentyneet.

3.8   Käyttäytymistapojen muuttaminen

Alue- ja paikallisviranomaisten on yhdessä yksityisen sektorin ja muun julkisen sektorin kanssa luotava kumppanuuksia, joissa laaditaan suunnitelmia energiankulutuksen vähentämiseksi. Englannissa ja Walesissa on ryhdytty toimeen, ja niissä kansallinen kuntaliitto on kehittänyt suunnitelman Anytown 2025, jonka mukaan nykytekniikalla on mahdollista kehittää kestävämpi yhteisö. Tämä kestävä tulevaisuuden visio käsittää sähköautot, viheralueiden lisäämisen, yhdistetyn lämmön ja energian tuotannon ja asemakaavan, joka ei kannusta käyttämään autoa eikä edellytä uusien tekniikoiden kehittämistä. Tällaisesta suunnitelmasta olisi tehtävä osa kaupunkiympäristön teemakohtaisen strategian kaltaisia politiikkoja, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voivat tehdä päätöksiä, joilla päästään kestävämpään kehitykseen nykytekniikoilla ja osaamisella.

Lontoon pormestari esitteli helmikuussa 2002 Euroopan ensimmäisen päivittäisen ruuhkamaksun. Järjestelmän avulla on onnistuttu vähentämään liikenneruuhkia 30 prosenttia, ja hiilidioksidipäästöt maksuvyöhykkeellä ovat nyt 20 prosenttia alhaisemmat kuin vuoden 2002 tasot. Kun liikenteessä on vähemmän autoja, julkinen liikenne kulkee entistä nopeammin, ja yhä useammat lontoolaiset ovat ryhtyneet pyöräilemään töihin. Lisätulojen avulla on voitu parantaa Lontoon julkista liikennettä. Toinen Lontoon pormestarin aloite ilmastonmuutoksen torjumiseksi on uusi Lontoon ilmastonmuutosvirasto. Yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa ilmastonmuutosvirasto toteuttaa vähän tai ei ollenkaan hiilipäästöjä aiheuttavia energiahankkeita Lontoossa hyödyntämällä mahdollisimman puhdasta teknologiaa. Lisäksi virasto pyrkii tarjoamaan uusia taloudellisia kehitysmahdollisuuksia. Pormestari suunnittelee myös ”alhaisten päästöjen vyöhykkeen” käyttöönottoa: vuoteen 2008 mennessä on tarkoitus kieltää kaikkein eniten saastuttavien kuorma-autojen, linja-autojen ja taksien pääsy Suur-Lontoon alueelle.

Italiassa yli 350 paikallisyhteisöä (kuntia ja maakuntia) on hyväksynyt ja toteuttanut Agenda 21 -paikallisohjelmia. Lisäksi vuonna 1999 perustettiin järjestö edistämään integroituja paikallissuunnitelmia ja levittämään niiden toteuttamisesta saatuja tuloksia. Jokainen kaupunki on laatinut tiettyjen indikaattoreiden pohjalta hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategian, jonka yhteydessä on supistettu energiankulutusta, jaettu tietoa eri kohderyhmille, muun muassa kouluille, edistetty yhteistä ympäristökulttuuria ja toteutettu toimenpiteitä ja tiedotuskampanjoita lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

3.9   Energiapalveluita mieluummin kuin itse energiaa

Yhteiskuntaa on kannustettava ymmärtämään, että ihmiset eivät halua varsinaisesti kuluttaa energiaa vaan haluavat energialla tuotettuja palveluja tai etuja, kuten lämmitys tai valaistus ja yksityinen liikenne. Jotkut kyseisistä energian käyttöön liittyvistä eduista voidaan tuottaa ilman energiaa suunnittelemalla rakennuksia, joita lämmitetään auringolla, ja tarjoamalla ihmisille tarvittavat palvelut siten, ettei heidän ole käytettävä autoa.

Sopimukseen perustuvan energianhallinnan periaatetta olisi käytettävä enemmän koko EU:ssa. Näin voidaan varmistaa, että kaikki yhteisöt saavuttavat energiasäästöjä, joita energiansäästöön keskittyvät nk. ESCO-yritykset (energy savings companies) voivat tuottaa. Asiakkaat hyötyvät ESCO-yrityksen toimittamasta energiasta ja saavat uudenaikaisen energiajärjestelmän tarvitsematta investoida siihen tai huolehdittava siitä. ESCO-yritykset ovat energiantuottajia mutta tarjoavat myös energiapalveluja, kuten energiatehokkuustoimia. Paikallisviranomaiset ovat korvaamattomia energiahankkeiden luotettavina välittäjinä, ja ne järjestävät energiatehokkaiden laitteiden asennuksia ja tarjoavat apurahoja kuntien omistamien asuntojen energiatehokkuuden parantamiseksi. Paikallisviranomaiset ovat ihanteellisessa asemassa, kun ajatellaan energiansäästöjen mahdollisuuksien laajentamista: ne voivat perustaa ESCO-yrityksen tai kannustaa energiayhtiöitä ryhtymään itse ESCO-yritykseksi ja suunnittelemaan kotitalouksille toimenpidekokonaisuuksia sekä korvaamaan kustannukset saavutetuilla energiansäästöillä. On erittäin tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat mukana varmistamassa, että kaikilla kotitalouksilla ja yrityksillä on mahdollisuus säästää energiaa.

3.10   Energiankäytön tehostaminen

EU:ssa on saatava enemmän hyötyä kulutetusta energiayksiköstä ja esimerkiksi käytettävä tehokkaampia laitteita, tuotettava lämpöä ja energiaa yhdessä sekä eristettävä rakennuksia lämmön säilyttämiseksi.

Vuonna 1990 Leicesterin kaupunginvaltuusto (Englanti) asetti tavoitteen vähentää energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä 50 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Keskeistä on ollut kaupungissa kulutetun energian seuranta älykkäällä mittauksella, joka syöttää valtuustolle tietoja energiankulutuksesta 30 minuutin välein kaikkialta kaupungista. Valtuusto on myös perustanut energiakeskuksen, joka tarjoaa kattavia energiapalveluja koko yhteisölle, mukaan luettuna tehokkaiden ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien laitteiden myynti. Energiakeskus on toiminut edelläkävijänä hiilipäästöltään vähäisten tekniikoiden kehittämisessä edistämällä kyseisiä tekniikoita ja toimimalla asiakkaiden ja sopimuskumppanien välisenä linkkinä. Toiminta on sisältänyt paikallisten kauppiaiden kouluttamisen hiilipäästöiltään vähäisten tekniikoiden asentamisessa.

3.11   Uusiutuvien energialähteiden käyttö aina kun se on mahdollista

Alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat 16 prosentista koko Euroopan BKT:stä. Monet viranomaiset kattavatkin jo energiankulutuksensa kokonaan tai osittain uusiutuvalla energialla, ja pitävät sitä kriteerinä uusien asuntojen rakentamisessa.

Suur-Lontoon Lewishamin kaupunkipiiri on noudattanut vihreää energianhankintaa vuodesta 1999. Marraskuuhun 2000 mennessä 100 prosenttia hankitusta sähköstä oli uusiutuvaa, ja kaupunkipiiristä tuli kolmanneksi suurin vihreän energian ostaja Länsi-Euroopassa. Koska vihreän sähkön tarjonta oli epävarmaa, toisessa tarjousprosessissa, joka käynnistettiin vuonna 2004, vain 80 prosenttia hankitusta sähköstä oli uusiutuvaa. Lewishamin tavoitteena oli edistää uusiutuviin energialähteisiin perustuvien sähkömarkkinoiden luomista, ja monet paikallisviranomaiset ja julkisen sektorin elimet seuraavat nyt sen esimerkkiä.

3.12   Ilmastonmuutoksen ja siihen varautumisen valtavirtaistaminen

EU:n, jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kuntien politiikat olisi tarkistettava ja varmistettava, että niissä on varauduttu ilmastonmuutokseen. Se voidaan saavuttaa käyttämällä sääntelyn vaikutusten arviointia mutta myös kehottamalla jäsenvaltioiden hallituksia kehittämään verokannustimia energiankäyttötapojen muuttamiseksi nykyistä kestävämmiksi.

Middlesborough'n kaupunginvaltuusto (Englanti) on kehittänyt arviointimenettelyn sen selvittämiseksi, miten ilmastonmuutos vaikuttaa sen eri palveluihin. Se on kehittänyt ilmastonmuutoksen vaikutusten arviointimoduulin yhteistyössä erään kansalaisjärjestön kanssa ja on antanut kaikkien kaupungin yksikköjen arvioida muuttuvien sääolosuhteiden vaikutusta niiden tuottamiin palveluihin. Arvioinnin on suorittanut 16 palvelualaa, ja ne ovat muuttaneet palvelun tuotantoaan. Esimerkiksi maantiepalvelujen resursseja on lisätty tulvien varalta, kaupungin rakennuksia on tarkoitus varjostaa kuumuuden ja häikäisyn estämiseksi ja teiden bitumipohjaiset päällysteet on luokitettu uudelleen, koska lämpötilat seuraavien 20 vuoden aikana todennäköisesti nousevat nykyisestä.

3.13   Paikallisyhteisön osallistuminen ilmastonmuutoksen torjuntaan

Ilmastoturvallisuuden haasteen laajuuden vuoksi ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen lievittäminen on tehokasta vain, jos siihen osallistuu koko yhteiskunta alkaen alue- ja paikallishallinnosta ja päätyen kuluttajiin ja yrityksiin. Se vaatii myös monia toimia sen varmistamiseksi, että saadaan mahdollisimman paljon irti elämänlaadun parantumisesta, jonka ilmastonmuutoksen torjunta voi tuoda mukanaan. Monet tässä asiakirjassa esitetyt ilmastonmuutosta koskevat ratkaisut toimivat vain osana integroitua toimien kokonaisuutta. Esimerkiksi useimmat ihmiset hyväksyvät yksityisauton käytön huomattavan vähentämisen vain, jos käytettävissä on korkealaatuisia paikallisia palveluja sekä hyvä ja kestävä julkinen liikenne. Yksityisauton käytön vähenemisen seurauksena liikenne vähenisi, ja tavarat ja palvelut liikkuisivat vapaammin, mikä parantaisi julkisen liikenteen sujuvuutta, kuten on havaittu Keski-Lontoon ruuhkamaksuvyöhykkeellä. Se puolestaan tekee muista kestävän liikenteen muodoista, kuten pyöräilystä, houkuttelevamman. Tällaisen positiivisen kierteen aikaansaamiseksi koko yhteisö on saatava siihen mukaan.

Suur-Lontoon Islingtonin kaupunkipiiri on kehittänyt suunnitelman ”energialähettiläistä”, jotka ovat saaneet koulutusta energiatehokkuudessa ja yhteisön osallistumisessa. He vierailevat paikallisten asukkaiden luona, pk-yrityksissä ja kouluissa kertomassa kaupungin energiankäytöstä ja keinoista energian säästämiseksi ja tarjoavat rakennusten energiakuntotarkastuksia.

4.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 4.1 | kehottaa komissiota tunnustamaan, että ilmastonmuutosta on torjuttava eri keinojen valikoimalla eli kaikkien hallintotasojen yhteistyöllä yhdessä yksityisen sektorin, terveydenhuollon, yhteisön ja koulutusryhmien sekä energiatehokkuutta edistävien organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.1

kehottaa komissiota tunnustamaan, että ilmastonmuutosta on torjuttava eri keinojen valikoimalla eli kaikkien hallintotasojen yhteistyöllä yhdessä yksityisen sektorin, terveydenhuollon, yhteisön ja koulutusryhmien sekä energiatehokkuutta edistävien organisaatioiden kanssa.

| 4.2 | kehottaa komissiota tunnustamaan alue- ja paikallishallinnon ainutlaatuisen roolin ja antamaan riittävästi resursseja esittely- ja levityshankkeille sekä tuomaan tämän roolin julki poliittisissa asiakirjoissa, kuten tulevassa valkoisessa kirjassa energiatehokkuudesta. |
| --- | --- |

4.2

kehottaa komissiota tunnustamaan alue- ja paikallishallinnon ainutlaatuisen roolin ja antamaan riittävästi resursseja esittely- ja levityshankkeille sekä tuomaan tämän roolin julki poliittisissa asiakirjoissa, kuten tulevassa valkoisessa kirjassa energiatehokkuudesta.

| 4.3 | pyytää, että EU sitoutuu vähentämään päästöjä vuoteen 2050 mennessä 60—80 prosenttia siitä, minkä maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti vähimmäistavoitteeksi, ja varmistamaan, että yhtä kunnianhimoisiin tavoitteisiin pyritään myös kansainvälisillä foorumeilla, kuten ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa. |
| --- | --- |

4.3

pyytää, että EU sitoutuu vähentämään päästöjä vuoteen 2050 mennessä 60—80 prosenttia siitä, minkä maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti vähimmäistavoitteeksi, ja varmistamaan, että yhtä kunnianhimoisiin tavoitteisiin pyritään myös kansainvälisillä foorumeilla, kuten ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa.

| 4.4 | pitää nykyisen EU:n puheenjohtajavaltion ja G8-valtioiden keskittymistä ilmastonmuutokseen myönteisenä ja pyytää tulevia EU:n puheenjohtajavaltioita jatkamaan samalla linjalla. |
| --- | --- |

4.4

pitää nykyisen EU:n puheenjohtajavaltion ja G8-valtioiden keskittymistä ilmastonmuutokseen myönteisenä ja pyytää tulevia EU:n puheenjohtajavaltioita jatkamaan samalla linjalla.

| 4.5 | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia tekemään omille sekä WTO:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten maailmanpankin, politiikoille ”ilmastotarkistuksen”. |
| --- | --- |

4.5

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia tekemään omille sekä WTO:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten maailmanpankin, politiikoille ”ilmastotarkistuksen”.

| 4.6 | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin kaikkein tehottomimmin energiaa käyttävien tuotteiden poistamiseksi markkinoilta nostamalla laitteiden energiatehokkuuden sallittuja vähimmäistasoja 10 tai 20 prosentilla muutaman vuoden välein kaikissa kategorioissa, joissa energiankulutuksessa on huomattavia eroja parhaiden ja huonoimpien tuotteiden välillä. |
| --- | --- |

4.6

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin kaikkein tehottomimmin energiaa käyttävien tuotteiden poistamiseksi markkinoilta nostamalla laitteiden energiatehokkuuden sallittuja vähimmäistasoja 10 tai 20 prosentilla muutaman vuoden välein kaikissa kategorioissa, joissa energiankulutuksessa on huomattavia eroja parhaiden ja huonoimpien tuotteiden välillä.

| 4.7 | pyytää komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että erityisesti kaupunkialueiden väestönkasvusta johtuva uusien asuntojen tarjonnan huomattava lisääntyminen tarjoaa merkittävän mahdollisuuden antaa rakennusten energiatehokkuutta koskevia pakollisia standardeja, jotka ovat huomattavasti tiukempia kuin vuonna 2002 rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä säädetyt. Tätä mahdollisuutta ei pidä jättää käyttämättä. Rakennusstandardeissa olisi suosittava nykyistä enemmän luonnollista varjoa ja ilmanvaihtoa, jotta riippuvuus ilmastoinnista vähenisi. |
| --- | --- |

4.7

pyytää komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että erityisesti kaupunkialueiden väestönkasvusta johtuva uusien asuntojen tarjonnan huomattava lisääntyminen tarjoaa merkittävän mahdollisuuden antaa rakennusten energiatehokkuutta koskevia pakollisia standardeja, jotka ovat huomattavasti tiukempia kuin vuonna 2002 rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä säädetyt. Tätä mahdollisuutta ei pidä jättää käyttämättä. Rakennusstandardeissa olisi suosittava nykyistä enemmän luonnollista varjoa ja ilmanvaihtoa, jotta riippuvuus ilmastoinnista vähenisi.

| 4.8 | tukee ilmastonmuutoksen sisällyttämistä vesivaroja koskeviin suunnitelmiin ja vesivarojen hallintaan. |
| --- | --- |

4.8

tukee ilmastonmuutoksen sisällyttämistä vesivaroja koskeviin suunnitelmiin ja vesivarojen hallintaan.

| 4.9 | pyytää komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa sellaisten uusien vakuutusten kehittämiseksi, joissa tunnustetaan ilmastonmuutos ja otetaan se huomioon. |
| --- | --- |

4.9

pyytää komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa sellaisten uusien vakuutusten kehittämiseksi, joissa tunnustetaan ilmastonmuutos ja otetaan se huomioon.

| 4.10 | pyytää komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat entistä helpommin ja yhdenvertaisemmin paikallisesti merkittäviä ajantasaisia kulutustietoja aina postipiiritasolta lähtien, mutta kuitenkin niin, että samalla suojellaan käyttäjien yksityisyyttä. Ilman kyseisiä tietoja alue- ja paikallisviranomaisten on mahdotonta ohjata siirtymistä vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan talouteen. |
| --- | --- |

4.10

pyytää komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat entistä helpommin ja yhdenvertaisemmin paikallisesti merkittäviä ajantasaisia kulutustietoja aina postipiiritasolta lähtien, mutta kuitenkin niin, että samalla suojellaan käyttäjien yksityisyyttä. Ilman kyseisiä tietoja alue- ja paikallisviranomaisten on mahdotonta ohjata siirtymistä vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan talouteen.

| 4.11 | kehottaa komissiota pohtimaan paikallisten ilmastonmuutosstrategioiden ja -toimien panosta Lissabonin strategian työllisyyttä, kasvua ja kilpailukykyä koskeviin tavoitteisiin ja vahvistamaan Lissabonin tavoitteita ja ilmastonmuutosta koskevien politiikkojen yhteyttä. |
| --- | --- |

4.11

kehottaa komissiota pohtimaan paikallisten ilmastonmuutosstrategioiden ja -toimien panosta Lissabonin strategian työllisyyttä, kasvua ja kilpailukykyä koskeviin tavoitteisiin ja vahvistamaan Lissabonin tavoitteita ja ilmastonmuutosta koskevien politiikkojen yhteyttä.

| 4.12 | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa yhteisen tiedotuskampanjan, jossa käsitellään ilmastonmuutosta ja tilanteen kiireellisyyttä sekä tarvetta ryhtyä välittömästi toimiin sen torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.12

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa yhteisen tiedotuskampanjan, jossa käsitellään ilmastonmuutosta ja tilanteen kiireellisyyttä sekä tarvetta ryhtyä välittömästi toimiin sen torjumiseksi.

| 4.13 | vetoaa komissioon, jotta alue- ja paikallistasolla toteutettua toimintaa sukupuolista ja sosiaalista eriarvoisuutta lisäävien ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseksi jatketaan sen varmistamiseksi, että naiset eivät kärsi ilmastonmuutoksen vaikutuksista suhteettomasti (4). |
| --- | --- |

4.13

vetoaa komissioon, jotta alue- ja paikallistasolla toteutettua toimintaa sukupuolista ja sosiaalista eriarvoisuutta lisäävien ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseksi jatketaan sen varmistamiseksi, että naiset eivät kärsi ilmastonmuutoksen vaikutuksista suhteettomasti (4).

| 4.14 | tukee ehdotusta käyttää aluepolitiikan rahoitusta kestävän kehityksen (ja ilmastonmuutoksen torjunnan) rahoittamiseen. |
| --- | --- |

4.14

tukee ehdotusta käyttää aluepolitiikan rahoitusta kestävän kehityksen (ja ilmastonmuutoksen torjunnan) rahoittamiseen.

| 4.15 | kehottaa komissiota edistämään kaupunkiympäristöä ja ilmanlaatua koskevien teemakohtaisten strategioiden vahvaa yhteyttä sen varmistamiseksi, että ilmastonmuutosta sitoudutaan torjumaan kaikilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

4.15

kehottaa komissiota edistämään kaupunkiympäristöä ja ilmanlaatua koskevien teemakohtaisten strategioiden vahvaa yhteyttä sen varmistamiseksi, että ilmastonmuutosta sitoudutaan torjumaan kaikilla politiikanaloilla.

| 4.16 | kehottaa ministerineuvostoa sitoutumaan nykyistä kunnianhimoisempiin ja pitkäaikaisempiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin tavoitteisiin, jotta paikalliset päättäjät voivat edistää paikallista uusiutuvan energian kapasiteettia. |
| --- | --- |

4.16

kehottaa ministerineuvostoa sitoutumaan nykyistä kunnianhimoisempiin ja pitkäaikaisempiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin tavoitteisiin, jotta paikalliset päättäjät voivat edistää paikallista uusiutuvan energian kapasiteettia.

| 4.17 | kehottaa komissiota sitoutumaan työskentelemään alue- ja paikallisviranomaisten ja niiden eurooppalaisten verkostojen kanssa vahvan suunnitelman kehittämiseksi eri tyyppisten kuntien ja alueiden hiilipäästöjen vähentämiseksi käyttämällä tehokkaasti nykytekniikkaa ja kehittämällä tarvittava taitopohja aidosti hiilipäästötöntä yhteiskuntaa varten. Komission on helpotettava prosessia keskittymällä entistä enemmän alue- ja paikallistasolla kerättyjen käytäntöjen vaihtoon. |
| --- | --- |

4.17

kehottaa komissiota sitoutumaan työskentelemään alue- ja paikallisviranomaisten ja niiden eurooppalaisten verkostojen kanssa vahvan suunnitelman kehittämiseksi eri tyyppisten kuntien ja alueiden hiilipäästöjen vähentämiseksi käyttämällä tehokkaasti nykytekniikkaa ja kehittämällä tarvittava taitopohja aidosti hiilipäästötöntä yhteiskuntaa varten. Komission on helpotettava prosessia keskittymällä entistä enemmän alue- ja paikallistasolla kerättyjen käytäntöjen vaihtoon.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 22, 24.1.2001, s. 30.

1

(2)  Lämpiminä päivinä ilma kaupunkialueilla voi olla noin 4 oC lämpimämpää kuin ympäröivällä alueilla. Kaupungeissa laaja kaupunki- ja esikaupunkialue synnyttävät yhdessä vähäisen tuulen ja pilvisyyden kanssa lämpösaareke-ilmiön.

2

o

(3)  Seuraavat esimerkit on kerätty suoraan aluehallintojen verkostoista koko EU:sta. Useat esimerkit ovat Isosta-Britanniasta, koska Ison-Britannian paikallishallinnon järjestöt ovat käynnistäneet kansallisia ilmastonmuutoshankkeita. Esittelijä myöntää, että muuallakin EU:ssa on tarjolla useita vastaavanlaisia esimerkkejä ja pitää toivottavana sitä, että EU tukee kansainvälistä vaihtoa entistä enemmän.

3

(4)  Climate Alliancen tuoreen tutkimuksen mukaan, www.klimabuendnis.org

4

Climate Alliancen

---

| 16.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 115/95

---

Alueiden komitean suuntaa-antava selvitys aiheesta ”Kaatopaikoista annetun direktiivin (1999/31/EY) täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla”

(2006/C 115/21)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission 10. joulukuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla esittämän pyynnön laatia suuntaa-antava selvitys aiheesta ”Kaatopaikoista annetun direktiivin (1999/31/EY) täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla”,

ottaa huomioon Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista syyskuussa 2001 tehdyn pöytäkirjan, jossa ”kannustetaan alueiden komiteaa laatimaan komission tärkeinä pitämistä aiheista strategisia asiakirjoja. Tällaisissa ’suuntaa-antavissa selvityksissä’ voidaan analysoida perusteellisemmin sellaisten alojen ongelmia, joiden osalta alueiden komitealla on käytettävissään asianmukaisia ruohonjuuritason tiedonsaantikanavia”,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 20. tammikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa suuntaa-antavan selvityksen valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon neuvoston 26. huhtikuuta 1999 antaman direktiivin 1999/31/EY kaatopaikoista,

ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansallisista strategioista kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti (COM(2005) 105 final),

ottaa huomioon neuvoston 15. heinäkuuta 1975 antaman direktiivin jätteistä (75/442/ETY) (jätepuitedirektiivi), muutettuna direktiiveillä 91/156/ETY ja 91/692/ETY sekä päätöksillä 76/431/ETY, 94/3/EY ja 96/350/EY,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (KOM(2003) 301 lopullinen, CdR 239/2003 (1)),

ottaa huomioon aiheesta ”Kaatopaikoista annetun direktiivin (1999/31/EY) täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla” järjestetyn alueiden komitean kyselyn tulokset (2),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 6. lokakuuta 2005 hyväksymän luonnoksen suuntaa-antavaksi selvitykseksi (CdR 254 rev.1/2005), jonka esittelijä oli Wim van Gelder, kruunun asiamies Zeelandin läänissä (NL/PPE),

sekä katsoo, että

| 1) | jätemäärä on viime vuosikymmeninä kasvanut huomattavasti Euroopassa. Jätteiden syntymisen ehkäiseminen, jätteenkäsittely ja jätteiden sijoittaminen ovat EU:n keskeisiä ympäristöhaasteita. EU:n kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja jätehuolto mainitaankin tärkeimmiksi painopistealoiksi. |
| --- | --- |

1)

jätemäärä on viime vuosikymmeninä kasvanut huomattavasti Euroopassa. Jätteiden syntymisen ehkäiseminen, jätteenkäsittely ja jätteiden sijoittaminen ovat EU:n keskeisiä ympäristöhaasteita. EU:n kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja jätehuolto mainitaankin tärkeimmiksi painopistealoiksi.

| 2) | monissa EU:n osissa jätteet sijoitetaan edelleen pääosin kaatopaikoille. Kaatopaikat, joilla noudatetaan alhaisia ympäristöstandardeja, uhkaavat usein ihmisten terveyttä ja ympäristöä, sillä ne saastuttavat ilmaa, vettä ja maaperää ja vaikuttavat osaltaan ilmaston lämpenemiseen tuottamalla kasvihuonekaasuja. |
| --- | --- |

2)

monissa EU:n osissa jätteet sijoitetaan edelleen pääosin kaatopaikoille. Kaatopaikat, joilla noudatetaan alhaisia ympäristöstandardeja, uhkaavat usein ihmisten terveyttä ja ympäristöä, sillä ne saastuttavat ilmaa, vettä ja maaperää ja vaikuttavat osaltaan ilmaston lämpenemiseen tuottamalla kasvihuonekaasuja.

| 3) | niin sanotun jätehierarkian mukaan kaatopaikkojen tulisi olla vasta viimeinen vaihtoehto. Etusijalle tulisi asettaa jätteiden syntymisen ehkäiseminen sekä jätteiden uusiokäyttö ja kierrätys. |
| --- | --- |

3)

niin sanotun jätehierarkian mukaan kaatopaikkojen tulisi olla vasta viimeinen vaihtoehto. Etusijalle tulisi asettaa jätteiden syntymisen ehkäiseminen sekä jätteiden uusiokäyttö ja kierrätys.

| 4) | EU:n jätepolitiikan kulmakiviksi on määritelty läheisyys- ja omavaraisuusperiaate jätteiden käsittelyssä kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

4)

EU:n jätepolitiikan kulmakiviksi on määritelty läheisyys- ja omavaraisuusperiaate jätteiden käsittelyssä kaikilla tasoilla.

hyväksyi yksimielisesti 16.—17. marraskuuta 2005 pitämässään 62. täysistunnossa (marraskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan suuntaa-antavan selvityksen.

1   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

Yleistä

| 1.1 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyyntöön laatia aiheesta selvitys, sillä siinä tarkastellaan ensimmäistä kertaa ympäristöpolitiikasta annetun EU:n direktiivin täytäntöönpanoa alue- ja paikallistasolla. Näin syvennetään komission ja alueiden komitean välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.1

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyyntöön laatia aiheesta selvitys, sillä siinä tarkastellaan ensimmäistä kertaa ympäristöpolitiikasta annetun EU:n direktiivin täytäntöönpanoa alue- ja paikallistasolla. Näin syvennetään komission ja alueiden komitean välistä yhteistyötä.

| 1.2 | on tyytyväinen siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuivat laajalti komitean järjestämään kyselyyn kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanosta alue- ja paikallistasolla. Se on osoitus kyseisen direktiivin merkityksestä alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuivat laajalti komitean järjestämään kyselyyn kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanosta alue- ja paikallistasolla. Se on osoitus kyseisen direktiivin merkityksestä alue- ja paikallistasolla.

| 1.3 | korostaa, että jäsenvaltioiden sekä niiden alueiden ja kuntien erilaisen demografisen ja maantieteellisen tilanteen sekä erilaisten organisaatiorakenteiden ja jätehuoltojärjestelmien vuoksi kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla vaihtelee unionin 25:ssä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

1.3

korostaa, että jäsenvaltioiden sekä niiden alueiden ja kuntien erilaisen demografisen ja maantieteellisen tilanteen sekä erilaisten organisaatiorakenteiden ja jätehuoltojärjestelmien vuoksi kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla vaihtelee unionin 25:ssä jäsenvaltiossa.

| 1.4 | painottaa, että jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat suurelta osin vastuussa EU:n ympäristöpolitiikan toteuttamisesta, ja jätehuolto on ympäristöpolitiikan tärkeimpiä osa-aloja. Yleisesti ottaen alueviranomaisten vastuulla on useimmiten kaatopaikkalupien myöntäminen, kaatopaikkojen kunnostussuunnitelmien hyväksyminen sekä kaatopaikkojen käytöstä poistaminen, valvonta ja tarkastus, kun taas paikallisviranomaiset vastaavat yleensä kaatopaikkojen sijoituksesta ja kotitalousjätteiden keräämisestä. Tämän vuoksi direktiivin täytäntöön panemiseksi tarvitaan kaikkien hallintotasojen tiivistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.4

painottaa, että jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat suurelta osin vastuussa EU:n ympäristöpolitiikan toteuttamisesta, ja jätehuolto on ympäristöpolitiikan tärkeimpiä osa-aloja. Yleisesti ottaen alueviranomaisten vastuulla on useimmiten kaatopaikkalupien myöntäminen, kaatopaikkojen kunnostussuunnitelmien hyväksyminen sekä kaatopaikkojen käytöstä poistaminen, valvonta ja tarkastus, kun taas paikallisviranomaiset vastaavat yleensä kaatopaikkojen sijoituksesta ja kotitalousjätteiden keräämisestä. Tämän vuoksi direktiivin täytäntöön panemiseksi tarvitaan kaikkien hallintotasojen tiivistä yhteistyötä.

| 1.5 | korostaa, että siirtyminen pelkästä jätteiden kaatopaikkasijoituksesta kestävämpiin toimintatapoihin, joissa keskitytään jätteiden syntymisen ehkäisemiseen, uusiokäyttöön ja kierrätykseen, edellyttää alue- ja paikallistasolla huomattavia ponnistuksia sekä nykyistä suurempia henkilö- ja rahoitusresursseja. |
| --- | --- |

1.5

korostaa, että siirtyminen pelkästä jätteiden kaatopaikkasijoituksesta kestävämpiin toimintatapoihin, joissa keskitytään jätteiden syntymisen ehkäisemiseen, uusiokäyttöön ja kierrätykseen, edellyttää alue- ja paikallistasolla huomattavia ponnistuksia sekä nykyistä suurempia henkilö- ja rahoitusresursseja.

| 1.6 | katsoo, että jätehuoltopolitiikan vaikutukset yleensä ja kaatopaikkasijoituksen vaikutukset erityisesti ovat vahvimmat paikallistasolla ja että paikallisten sidosryhmien erityinen osallistuminen on näin ollen välttämätöntä. Useimmat alue- ja paikallisviranomaiset kuulevat paikallisväestöä, kun on kyse kaatopaikan sijoittamiseen liittyvästä lupamenettelystä. Noin puolet viranomaisista kuulee kansalaisjärjestöjä, mutta paikallisia yrityksiä kuullaan vain harvoin. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että jätehuoltopolitiikan vaikutukset yleensä ja kaatopaikkasijoituksen vaikutukset erityisesti ovat vahvimmat paikallistasolla ja että paikallisten sidosryhmien erityinen osallistuminen on näin ollen välttämätöntä. Useimmat alue- ja paikallisviranomaiset kuulevat paikallisväestöä, kun on kyse kaatopaikan sijoittamiseen liittyvästä lupamenettelystä. Noin puolet viranomaisista kuulee kansalaisjärjestöjä, mutta paikallisia yrityksiä kuullaan vain harvoin.

Täytäntöönpanotoimet/täytäntöönpanon nykytaso

| 1.7 | katsoo, että useimmissa jäsenvaltioissa on kansallisella ja/tai alueellisella tasolla toteutettu huomattavia toimia kaatopaikkadirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista ja/tai alueellista lainsäädäntöä. Eräät jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole noudattaneet määräaikaa (3), johon mennessä olisi pitänyt laatia kansallinen strategia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Tämän vuoksi jätemäärän vähentämistavoitteen saavuttaminen on myöhästynyt. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että useimmissa jäsenvaltioissa on kansallisella ja/tai alueellisella tasolla toteutettu huomattavia toimia kaatopaikkadirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista ja/tai alueellista lainsäädäntöä. Eräät jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole noudattaneet määräaikaa (3), johon mennessä olisi pitänyt laatia kansallinen strategia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Tämän vuoksi jätemäärän vähentämistavoitteen saavuttaminen on myöhästynyt.

| 1.8 | toteaa, että kyselyssä saadut vastaukset sekä lisätutkimukset ovat tuoneet esiin huomattavia täytäntöönpanoasteen eroja EU:ssa. Monilla jäsenvaltioilla ja siten myös monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on vaikeuksia täyttää direktiivin vaatimukset, kun taas toiset jäsenvaltiot mukautuvat sen vaatimuksiin suuremmitta ongelmitta. |
| --- | --- |

1.8

toteaa, että kyselyssä saadut vastaukset sekä lisätutkimukset ovat tuoneet esiin huomattavia täytäntöönpanoasteen eroja EU:ssa. Monilla jäsenvaltioilla ja siten myös monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on vaikeuksia täyttää direktiivin vaatimukset, kun taas toiset jäsenvaltiot mukautuvat sen vaatimuksiin suuremmitta ongelmitta.

| 1.9 | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten mukaan on toteutettu merkittäviä toimia, jotta varmistetaan, että kaatopaikat vastaavat teknisiä vaatimuksia. Eräissä jäsenvaltioissa tarvitaan kuitenkin vielä lisätoimia. Useimmat nykyiset kaatopaikat vastaavat viranomaisten mukaan jo direktiivin vaatimuksia tai niitä parannetaan vuoteen 2007 mennessä. Kaatopaikat, jotka eivät täytä vaatimuksia, poistetaan kyseiseen ajankohtaan mennessä käytöstä. |
| --- | --- |

1.9

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten mukaan on toteutettu merkittäviä toimia, jotta varmistetaan, että kaatopaikat vastaavat teknisiä vaatimuksia. Eräissä jäsenvaltioissa tarvitaan kuitenkin vielä lisätoimia. Useimmat nykyiset kaatopaikat vastaavat viranomaisten mukaan jo direktiivin vaatimuksia tai niitä parannetaan vuoteen 2007 mennessä. Kaatopaikat, jotka eivät täytä vaatimuksia, poistetaan kyseiseen ajankohtaan mennessä käytöstä.

| 1.10 | panee merkille, että uusien jäsenvaltioiden nykyiset kaatopaikat vastaavat yleensä vanhojen jäsenvaltioiden kaatopaikkoja harvemmin kaatopaikkadirektiivin vaatimuksia. Tämä johtuu etenkin siitä, että uusissa jäsenvaltioissa on vasta hiljattain alettu käsitellä jäteongelmia ja että kansalliset jätehuoltostrategiat on laadittu vasta äskettäin. |
| --- | --- |

1.10

panee merkille, että uusien jäsenvaltioiden nykyiset kaatopaikat vastaavat yleensä vanhojen jäsenvaltioiden kaatopaikkoja harvemmin kaatopaikkadirektiivin vaatimuksia. Tämä johtuu etenkin siitä, että uusissa jäsenvaltioissa on vasta hiljattain alettu käsitellä jäteongelmia ja että kansalliset jätehuoltostrategiat on laadittu vasta äskettäin.

| 1.11 | pahoittelee sitä, että useimmat paikallis- ja alueviranomaiset katsovat, ettei niille ole tiedotettu tai että niitä ei ole kuultu riittävästi, kun kaatopaikkadirektiivi on saatettu osaksi kansallista ja/tai alueellista lainsäädäntöä ja kun sitä on ryhdytty panemaan täytäntöön. Yleisesti ottaen kuuleminen on tavanomaisempaa vanhoissa jäsenvaltioissa ja tiedottaminen puolestaan uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.11

pahoittelee sitä, että useimmat paikallis- ja alueviranomaiset katsovat, ettei niille ole tiedotettu tai että niitä ei ole kuultu riittävästi, kun kaatopaikkadirektiivi on saatettu osaksi kansallista ja/tai alueellista lainsäädäntöä ja kun sitä on ryhdytty panemaan täytäntöön. Yleisesti ottaen kuuleminen on tavanomaisempaa vanhoissa jäsenvaltioissa ja tiedottaminen puolestaan uusissa jäsenvaltioissa.

| 1.12 | suhtautuu myönteisesti siihen, että useissa ja etenkin uusissa jäsenvaltioissa kaatopaikkadirektiivi on osaltaan lisännyt vastuun siirtämistä alue- ja paikallisviranomaisille kaatopaikkoja koskevissa asioissa. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että vastuuta siirrettäessä henkilö- ja rahoitusresursseja ei useinkaan ole lisätty uusien tehtävien suorittamiseksi, mikä on lisännyt alue- ja paikallisviranomaisille koituvaa taakkaa. |
| --- | --- |

1.12

suhtautuu myönteisesti siihen, että useissa ja etenkin uusissa jäsenvaltioissa kaatopaikkadirektiivi on osaltaan lisännyt vastuun siirtämistä alue- ja paikallisviranomaisille kaatopaikkoja koskevissa asioissa. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että vastuuta siirrettäessä henkilö- ja rahoitusresursseja ei useinkaan ole lisätty uusien tehtävien suorittamiseksi, mikä on lisännyt alue- ja paikallisviranomaisille koituvaa taakkaa.

| 1.13 | toteaa, että kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanon ansiosta biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikoille on vähentynyt. Biohajoavan jätteen määrä kaatopaikoilla on vähentynyt eniten alueilla, joilla alue- ja paikallisviranomaiset olivat jo ennen kaatopaikkadirektiivin voimaantuloa toteuttaneet toimia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Kyseisiä toimia ovat olleet valveuttamiskampanjat, jätteiden lajitteluun perustuvan keräämisen järjestäminen sekä sääntelyvälineet (kuten lajitteluun perustuvaa keräystä koskevat määräykset). |
| --- | --- |

1.13

toteaa, että kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanon ansiosta biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikoille on vähentynyt. Biohajoavan jätteen määrä kaatopaikoilla on vähentynyt eniten alueilla, joilla alue- ja paikallisviranomaiset olivat jo ennen kaatopaikkadirektiivin voimaantuloa toteuttaneet toimia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Kyseisiä toimia ovat olleet valveuttamiskampanjat, jätteiden lajitteluun perustuvan keräämisen järjestäminen sekä sääntelyvälineet (kuten lajitteluun perustuvaa keräystä koskevat määräykset).

| 1.14 | painottaa, että direktiivissä vain kuvataan tavoitteet jätteiden ohjaamiseksi muualle kuin kaatopaikoille, mutta siinä ei aseteta muita jätteenkäsittelytapoja, esimerkiksi kierrätystä, koskevia tavoitteita, kuten on tehty esimerkiksi sähkö- ja elektroniikkaromua koskevassa direktiivissä (ns. WEE-direktiivissä). |
| --- | --- |

1.14

painottaa, että direktiivissä vain kuvataan tavoitteet jätteiden ohjaamiseksi muualle kuin kaatopaikoille, mutta siinä ei aseteta muita jätteenkäsittelytapoja, esimerkiksi kierrätystä, koskevia tavoitteita, kuten on tehty esimerkiksi sähkö- ja elektroniikkaromua koskevassa direktiivissä (ns. WEE-direktiivissä).

Kaatopaikkojen merkitys

| 1.15 | toistaa, että EU:ssa on suuria eroja jätemäärässä ja jätteenkäsittelyssä yleensä sekä kaatopaikkojen merkityksessä erityisesti. Useat jäsenvaltiot ovat onnistuneet erottamaan jätteiden syntymisen ja talouskasvun, vähentäneet huomattavasti kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrää ja täyttävät jo nyt direktiivissä asetetut uudet jätemäärän vähentämistavoitteet. Toissa jäsenvaltioissa jätemäärä kasvaa kuitenkin jatkuvasti, ja jätteiden sijoittaminen kaatopaikoille on edelleen yleisin jätteenkäsittelytapa. |
| --- | --- |

1.15

toistaa, että EU:ssa on suuria eroja jätemäärässä ja jätteenkäsittelyssä yleensä sekä kaatopaikkojen merkityksessä erityisesti. Useat jäsenvaltiot ovat onnistuneet erottamaan jätteiden syntymisen ja talouskasvun, vähentäneet huomattavasti kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrää ja täyttävät jo nyt direktiivissä asetetut uudet jätemäärän vähentämistavoitteet. Toissa jäsenvaltioissa jätemäärä kasvaa kuitenkin jatkuvasti, ja jätteiden sijoittaminen kaatopaikoille on edelleen yleisin jätteenkäsittelytapa.

| 1.16 | korostaa, että etenkin yhdyskuntajätteen kaatopaikkasijoituksen odotetaan tulevaisuudessa vähenevän koko EU:ssa. Huolimatta jätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja kierrätyksestä palamaton jäte ja kierrätyskelvoton jäte on edelleen sijoitettava kaatopaikoille. Näin ollen on odotettavissa, että kaatopaikat ovat jatkossakin osa jätteenkäsittelyketjua. |
| --- | --- |

1.16

korostaa, että etenkin yhdyskuntajätteen kaatopaikkasijoituksen odotetaan tulevaisuudessa vähenevän koko EU:ssa. Huolimatta jätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja kierrätyksestä palamaton jäte ja kierrätyskelvoton jäte on edelleen sijoitettava kaatopaikoille. Näin ollen on odotettavissa, että kaatopaikat ovat jatkossakin osa jätteenkäsittelyketjua.

Suurimmat täytäntöönpano-ongelmat

| 1.17 | tunnistaa seuraavat keskeiset ongelmat, jotka paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat kohtaamaan pannessaan direktiiviä täytäntöön:






  a. | Kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämistavoitteiden saavuttaminen: Etenkin niiden jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset, joissa kansallista strategiaa kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi ei vielä ole tai se on vasta hiljattain hyväksytty, pitävät kyseisen tavoitteen saavuttamista ratkaisevan tärkeänä. Lisäksi biohajoavan jätteen uudelleenkäytölle ei kyseisissä maissa ole useinkaan kehittyneitä markkinoita. Ongelmana pidetään myös sitä, että kansallisiin strategioihin ei sisälly tehokkaita keinoja biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. |
| --- | --- | --- |

1.17

tunnistaa seuraavat keskeiset ongelmat, jotka paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat kohtaamaan pannessaan direktiiviä täytäntöön:

a.

Kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämistavoitteiden saavuttaminen: Etenkin niiden jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset, joissa kansallista strategiaa kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi ei vielä ole tai se on vasta hiljattain hyväksytty, pitävät kyseisen tavoitteen saavuttamista ratkaisevan tärkeänä. Lisäksi biohajoavan jätteen uudelleenkäytölle ei kyseisissä maissa ole useinkaan kehittyneitä markkinoita. Ongelmana pidetään myös sitä, että kansallisiin strategioihin ei sisälly tehokkaita keinoja biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi.

| b. | Kaatopaikkojen suunnittelu, toiminta ja jälkihoito: Useimmat viranomaiset pitävät kaatopaikkojen suunnittelua, toimintaa ja jälkihoitoa vaikeana tai tietyissä tapauksissa ongelmallisena. Jälkihoito vaikuttaa olevan vaikein asia. Jäykät tekniset vaatimukset aiheuttavat joskus ongelmia, sillä ne eivät mahdollista mukautumista geologisiin olosuhteisiin, innovatiivisiin tekniikoihin tai uuteen tietoon. |
| --- | --- |

b.

Kaatopaikkojen suunnittelu, toiminta ja jälkihoito: Useimmat viranomaiset pitävät kaatopaikkojen suunnittelua, toimintaa ja jälkihoitoa vaikeana tai tietyissä tapauksissa ongelmallisena. Jälkihoito vaikuttaa olevan vaikein asia. Jäykät tekniset vaatimukset aiheuttavat joskus ongelmia, sillä ne eivät mahdollista mukautumista geologisiin olosuhteisiin, innovatiivisiin tekniikoihin tai uuteen tietoon.

| c. | Varojen ja henkilöresurssien puute: Jätehuoltopolitiikan muuttuminen pääasiassa kaatopaikkasijoituksesta kestävämpään lähestymistapaan edellyttää huomattavia henkilö- ja rahoitusresursseja. Biohajoavaa jätettä koskeviin tavoitteisiin pyrittäessä useimmat, etenkin uusien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset pitävät kyseisten resurssien puutetta merkittävänä ongelmana. |
| --- | --- |

c.

Varojen ja henkilöresurssien puute: Jätehuoltopolitiikan muuttuminen pääasiassa kaatopaikkasijoituksesta kestävämpään lähestymistapaan edellyttää huomattavia henkilö- ja rahoitusresursseja. Biohajoavaa jätettä koskeviin tavoitteisiin pyrittäessä useimmat, etenkin uusien jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset pitävät kyseisten resurssien puutetta merkittävänä ongelmana.

| d. | Puutteellinen yleinen valveutuneisuus: Monet alue- ja paikallisviranomaiset pyrkivät parantamaan yleistä valveutuneisuutta sekä kannustamaan kansalaisia ja yrityksiä tekemään yhteistyötä jätteiden lajitteluun perustuvan keräämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

d.

Puutteellinen yleinen valveutuneisuus: Monet alue- ja paikallisviranomaiset pyrkivät parantamaan yleistä valveutuneisuutta sekä kannustamaan kansalaisia ja yrityksiä tekemään yhteistyötä jätteiden lajitteluun perustuvan keräämisen yhteydessä.

| e. | Monimutkaiset menettelytavat: Kaatopaikkadirektiivin vuoksi etenkin jäsenvaltioissa, joissa ei ole muodollisesti määriteltyä kaatopaikkapolitiikkaa, kaatopaikkaluvan myöntämismenettelyistä on tullut yhä monimutkaisempia ja pidempiä. |
| --- | --- |

e.

Monimutkaiset menettelytavat: Kaatopaikkadirektiivin vuoksi etenkin jäsenvaltioissa, joissa ei ole muodollisesti määriteltyä kaatopaikkapolitiikkaa, kaatopaikkaluvan myöntämismenettelyistä on tullut yhä monimutkaisempia ja pidempiä.

| f. | Laittomat kaatopaikat: Kaatopaikkasijoitus on usein ollut edullinen jätteenkäsittelytapa. Kaatopaikkamaksujen noustessa laittomat kaatopaikat usein yleistyvät, mikä edellyttää tiukkoja vastatoimia. |
| --- | --- |

f.

Laittomat kaatopaikat: Kaatopaikkasijoitus on usein ollut edullinen jätteenkäsittelytapa. Kaatopaikkamaksujen noustessa laittomat kaatopaikat usein yleistyvät, mikä edellyttää tiukkoja vastatoimia.

| g. | Jätteiden kuljetus: Kaatopaikkadirektiivin vuoksi monet paikalliset kaatopaikat poistetaan käytöstä, ja uudet kaatopaikat palvelevat aiempaa laajempia alueita. Näin ollen jätekuljetukset lisääntyvät, mikä aiheuttaa kustannuksia ja vaikuttaa kielteisesti ympäristöön. Ongelma on erityisen selkeä harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

g.

Jätteiden kuljetus: Kaatopaikkadirektiivin vuoksi monet paikalliset kaatopaikat poistetaan käytöstä, ja uudet kaatopaikat palvelevat aiempaa laajempia alueita. Näin ollen jätekuljetukset lisääntyvät, mikä aiheuttaa kustannuksia ja vaikuttaa kielteisesti ympäristöön. Ongelma on erityisen selkeä harvaan asutuilla alueilla.

| h. | Tasapuolisten toimintaedellytysten puute: Koska direktiiviä täytäntöön pantaessa noudatetaan erilaisia aikatauluja ja koska ympäristöstandardit, jätehuoltokustannukset ja kierrätysmääritelmät ovat erilaisia, ei jäsenvaltioiden kesken (eikä toisinaan jäsenvaltion sisälläkään) vielä ole tasapuolisia toimintaedellytyksiä. Tämän vuoksi jätteiden — laillinen tai laiton — vienti naapurimaihin on usein taloudellisesti houkuttelevaa. Tämä ei vastaa läheisyys- eikä omavaraisuusperiaatetta jätteiden käsittelyssä. Tasapuolisten toimintaedellytysten puute lisää myös pitkiä jätekuljetuksia. |
| --- | --- |

h.

Tasapuolisten toimintaedellytysten puute: Koska direktiiviä täytäntöön pantaessa noudatetaan erilaisia aikatauluja ja koska ympäristöstandardit, jätehuoltokustannukset ja kierrätysmääritelmät ovat erilaisia, ei jäsenvaltioiden kesken (eikä toisinaan jäsenvaltion sisälläkään) vielä ole tasapuolisia toimintaedellytyksiä. Tämän vuoksi jätteiden — laillinen tai laiton — vienti naapurimaihin on usein taloudellisesti houkuttelevaa. Tämä ei vastaa läheisyys- eikä omavaraisuusperiaatetta jätteiden käsittelyssä. Tasapuolisten toimintaedellytysten puute lisää myös pitkiä jätekuljetuksia.

| i. | Kapea-alaisuuden vaara: On olemassa vaara, että direktiivissä kannustetaan vain yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseen ja laiminlyödään muita jätetyyppejä, esimerkiksi teollisuusjätteitä, joiden määrän vähentäminen on yhtä tärkeää. |
| --- | --- |

i.

Kapea-alaisuuden vaara: On olemassa vaara, että direktiivissä kannustetaan vain yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseen ja laiminlyödään muita jätetyyppejä, esimerkiksi teollisuusjätteitä, joiden määrän vähentäminen on yhtä tärkeää.

| j. | Suuntaviivojen puute: Saattaa olla vaikeaa edistää biohajoavan jätteen erillistä keräämistä ja luoda markkinat kyseisten jätteiden uudelleenkäytölle, sillä asiaa koskevia suuntaviivoja tai vertailukohtia ei ole. |
| --- | --- |

j.

Suuntaviivojen puute: Saattaa olla vaikeaa edistää biohajoavan jätteen erillistä keräämistä ja luoda markkinat kyseisten jätteiden uudelleenkäytölle, sillä asiaa koskevia suuntaviivoja tai vertailukohtia ei ole.

Kustannukset ja edut

| 1.18 | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat ilmoittaneet kaatopaikkakustannusten lisääntyneen direktiivin täytäntöönpanon myötä. Lisäkustannuksista eivät kuitenkaan vastaa niinkään viranomaiset vaan kaatopaikkojen pitäjät, jotka siirtävät lisäkulut kansalaisten ja yritysten maksettaviksi. |
| --- | --- |

1.18

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat ilmoittaneet kaatopaikkakustannusten lisääntyneen direktiivin täytäntöönpanon myötä. Lisäkustannuksista eivät kuitenkaan vastaa niinkään viranomaiset vaan kaatopaikkojen pitäjät, jotka siirtävät lisäkulut kansalaisten ja yritysten maksettaviksi.

| 1.19 | toteaa, että vain harvat paikallis- ja alueviranomaiset ovat saaneet erityisrahoitusta, joka kattaa osittain tai kokonaan kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset, ja että lisärahoitusta saaville viranomaisille direktiivin täytäntöönpano vaikuttaa yleisesti ottaen olevan helpompaa. |
| --- | --- |

1.19

toteaa, että vain harvat paikallis- ja alueviranomaiset ovat saaneet erityisrahoitusta, joka kattaa osittain tai kokonaan kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset, ja että lisärahoitusta saaville viranomaisille direktiivin täytäntöönpano vaikuttaa yleisesti ottaen olevan helpompaa.

| 1.20 | korostaa direktiivin myönteistä ympäristövaikutusta. Alue- ja paikallisviranomaisten selvä enemmistö on sitä mieltä, että direktiivin täytäntöönpano vaikuttaa myönteisesti ympäristöön. Myönteisiä vaikutuksia ovat kaatopaikkatoiminnasta johtuvien, pinta- ja pohjaveteen, maaperään, ilmaan ja ihmisten terveyteen kohdistuvien seurausten väheneminen. Lisäksi direktiivi saattaa osaltaan vähentää kasvihuonekaasuja. Viranomaiset, joiden mielestä direktiivillä on vain vähän tai ei lainkaan myönteisiä vaikutuksia, ovat usein jäsenvaltioista, joissa direktiiviä vastaava lainsäädäntö on tullut jo aiemmin voimaan. |
| --- | --- |

1.20

korostaa direktiivin myönteistä ympäristövaikutusta. Alue- ja paikallisviranomaisten selvä enemmistö on sitä mieltä, että direktiivin täytäntöönpano vaikuttaa myönteisesti ympäristöön. Myönteisiä vaikutuksia ovat kaatopaikkatoiminnasta johtuvien, pinta- ja pohjaveteen, maaperään, ilmaan ja ihmisten terveyteen kohdistuvien seurausten väheneminen. Lisäksi direktiivi saattaa osaltaan vähentää kasvihuonekaasuja. Viranomaiset, joiden mielestä direktiivillä on vain vähän tai ei lainkaan myönteisiä vaikutuksia, ovat usein jäsenvaltioista, joissa direktiiviä vastaava lainsäädäntö on tullut jo aiemmin voimaan.

| 1.21 | huomauttaa, että kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanon odotetaan alentavan tulevaisuudessa kaatopaikkojen maaperän ja pohjaveden puhdistuksen kokonaiskustannuksia. |
| --- | --- |

1.21

huomauttaa, että kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanon odotetaan alentavan tulevaisuudessa kaatopaikkojen maaperän ja pohjaveden puhdistuksen kokonaiskustannuksia.

| 1.22 | korostaa, että useimpien paikallis- ja alueviranomaisten mielestä kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano on osaltaan edistänyt kaatopaikkatekniikoiden kehittämistä verrattuna ennen direktiivin täytäntöönpanoa vallinneeseen tilanteeseen. Näin saadaan sekä ympäristöhyötyjä että taloudellisia etuja (esimerkiksi kaatopaikkakaasujen talteenotto energiantuotantoon). Direktiivi ei kuitenkaan mahdollista innovatiivisten tekniikoiden soveltamista, minkä vuoksi se kannustaa vallitsevan tilanteen säilyttämiseen ensimmäisten teknisten parannusten jälkeen. |
| --- | --- |

1.22

korostaa, että useimpien paikallis- ja alueviranomaisten mielestä kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano on osaltaan edistänyt kaatopaikkatekniikoiden kehittämistä verrattuna ennen direktiivin täytäntöönpanoa vallinneeseen tilanteeseen. Näin saadaan sekä ympäristöhyötyjä että taloudellisia etuja (esimerkiksi kaatopaikkakaasujen talteenotto energiantuotantoon). Direktiivi ei kuitenkaan mahdollista innovatiivisten tekniikoiden soveltamista, minkä vuoksi se kannustaa vallitsevan tilanteen säilyttämiseen ensimmäisten teknisten parannusten jälkeen.

| 1.23 | painottaa, että jos kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano edistää osaltaan jätteenkäsittelytapojen monipuolistumista, se saattaa auttaa luomaan uusia työpaikkoja jätealalle. |
| --- | --- |

1.23

painottaa, että jos kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpano edistää osaltaan jätteenkäsittelytapojen monipuolistumista, se saattaa auttaa luomaan uusia työpaikkoja jätealalle.

| 1.24 | panee merkille, että alue- ja paikallisviranomaisten suuri enemmistö katsoo kaatopaikkojen pitäjien keräämän maksun kattavan kaatopaikkakustannukset kokonaan, mikä on kaatopaikkadirektiivin vaatimusten mukaista. Komitea varoittaa, että elleivät kaatopaikat täytä kyseisiä vaatimuksia ja tarjoavat jätteiden sijoittamista todellista alempaan hintaan, jätevienti luultavasti lisääntyy. Alhaiset kaatopaikkamaksut eivät myöskään kannusta riittävästi entistä kestävämpään jätteenkäsittelyyn. |
| --- | --- |

1.24

panee merkille, että alue- ja paikallisviranomaisten suuri enemmistö katsoo kaatopaikkojen pitäjien keräämän maksun kattavan kaatopaikkakustannukset kokonaan, mikä on kaatopaikkadirektiivin vaatimusten mukaista. Komitea varoittaa, että elleivät kaatopaikat täytä kyseisiä vaatimuksia ja tarjoavat jätteiden sijoittamista todellista alempaan hintaan, jätevienti luultavasti lisääntyy. Alhaiset kaatopaikkamaksut eivät myöskään kannusta riittävästi entistä kestävämpään jätteenkäsittelyyn.

| 1.25 | toteaa, että jätehuoltomarkkinoiden (jätteenkäsittelyn) ohjaaminen kaatopaikkaverojen tai kannustimien kaltaisilla rahoitusvälineillä saattaa edistää suositeltavien vaihtoehtoisten jätteenkäsittelymenetelmien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.25

toteaa, että jätehuoltomarkkinoiden (jätteenkäsittelyn) ohjaaminen kaatopaikkaverojen tai kannustimien kaltaisilla rahoitusvälineillä saattaa edistää suositeltavien vaihtoehtoisten jätteenkäsittelymenetelmien käyttöönottoa.

| 1.26 | panee merkille, että useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kaatopaikkaveron ja että vero vaihtelee huomattavasti. Yli kolmannes alue- ja paikallisviranomaisista ei kuitenkaan ole ottanut käyttöön kaatopaikkaveroa tai taloudellisia kannustimia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Useimmissa kaatopaikkaveron käyttöön ottaneissa jäsenvaltioissa kyseinen vero ohjataan yleisiin verovaroihin, mutta joissakin maissa se kohdennetaan erityisiin ympäristörahastoihin, joilla on tarkoitus esimerkiksi ehkäistä jätteiden syntymistä ja rahoittaa kierrätysjärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.26

panee merkille, että useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kaatopaikkaveron ja että vero vaihtelee huomattavasti. Yli kolmannes alue- ja paikallisviranomaisista ei kuitenkaan ole ottanut käyttöön kaatopaikkaveroa tai taloudellisia kannustimia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Useimmissa kaatopaikkaveron käyttöön ottaneissa jäsenvaltioissa kyseinen vero ohjataan yleisiin verovaroihin, mutta joissakin maissa se kohdennetaan erityisiin ympäristörahastoihin, joilla on tarkoitus esimerkiksi ehkäistä jätteiden syntymistä ja rahoittaa kierrätysjärjestelmiä.

Onnistumiseen vaikuttavat tekijät:

| 1.27 | toteaa, että seuraavia tekijöitä voidaan pitää kaatopaikkadirektiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta välttämättöminä:






  a. | Proaktiivinen lähestymistapa: On ilmeistä, että tietyt kaatopaikkadirektiivin taustalla olleet toimenpiteet käynnistettiin eräissä jäsenvaltioissa jo 1990-luvun alkupuoliskolla tai jopa aikaisemmin. Tämän proaktiivisen lähestymistavan ansiosta monet alue- ja paikallisviranomaiset ovat kyenneet suhteellisen helposti noudattamaan direktiivissä asetettuja määräaikoja sen jälkeen, kun direktiivi oli saatettu osaksi kansallista tai alueellista lainsäädäntöä. |
| --- | --- | --- |

1.27

toteaa, että seuraavia tekijöitä voidaan pitää kaatopaikkadirektiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta välttämättöminä:

a.

Proaktiivinen lähestymistapa: On ilmeistä, että tietyt kaatopaikkadirektiivin taustalla olleet toimenpiteet käynnistettiin eräissä jäsenvaltioissa jo 1990-luvun alkupuoliskolla tai jopa aikaisemmin. Tämän proaktiivisen lähestymistavan ansiosta monet alue- ja paikallisviranomaiset ovat kyenneet suhteellisen helposti noudattamaan direktiivissä asetettuja määräaikoja sen jälkeen, kun direktiivi oli saatettu osaksi kansallista tai alueellista lainsäädäntöä.

| b. | Direktiivin täytäntöönpano laajemmassa yhteydessä: Direktiivin täytäntöönpanoa ei tulisi tarkastella vain erillisenä poliittisena toimenpiteenä. Jätteiden hävittäminen on osa materiaaliresurssien hallintaa, ja se on asetettava tähän yhteyteen poliittisella tasolla. Näin ollen on tärkeää kehittää integroituja kansallisia, alueellisia ja paikallisia strategioita, jotka nivovat sen muihin jätteenkäsittelyjärjestelmiin, mutta myös muihin politiikanaloihin, kuten hankintapolitiikkaan ja resurssien tehokkaaseen käyttöön. |
| --- | --- |

b.

Direktiivin täytäntöönpano laajemmassa yhteydessä: Direktiivin täytäntöönpanoa ei tulisi tarkastella vain erillisenä poliittisena toimenpiteenä. Jätteiden hävittäminen on osa materiaaliresurssien hallintaa, ja se on asetettava tähän yhteyteen poliittisella tasolla. Näin ollen on tärkeää kehittää integroituja kansallisia, alueellisia ja paikallisia strategioita, jotka nivovat sen muihin jätteenkäsittelyjärjestelmiin, mutta myös muihin politiikanaloihin, kuten hankintapolitiikkaan ja resurssien tehokkaaseen käyttöön.

| c. | Alue- ja paikallisviranomaisten keinot noudattaa velvoitteitaan: Uusien kierrätysmenetelmien ja muiden vaihtoehtoisten jätteenkäsittelymenetelmien luominen, valveuttamiskampanjoiden toteuttaminen ja kaatopaikkojen parantaminen edellyttävät alue- ja paikallisviranomaisilta tietoa sekä henkilö- ja rahoitusresursseja. Kaatopaikkadirektiivin tavoitteiden saavuttaminen edellyttääkin usein varojen siirtämistä ylemmiltä hallintotasoilta tai viranomaisten mahdollisuutta periä veroja. |
| --- | --- |

c.

Alue- ja paikallisviranomaisten keinot noudattaa velvoitteitaan: Uusien kierrätysmenetelmien ja muiden vaihtoehtoisten jätteenkäsittelymenetelmien luominen, valveuttamiskampanjoiden toteuttaminen ja kaatopaikkojen parantaminen edellyttävät alue- ja paikallisviranomaisilta tietoa sekä henkilö- ja rahoitusresursseja. Kaatopaikkadirektiivin tavoitteiden saavuttaminen edellyttääkin usein varojen siirtämistä ylemmiltä hallintotasoilta tai viranomaisten mahdollisuutta periä veroja.

| d. | Kaikkien hallintotasojen yhteistyö ja tiedonvaihto: Koska lähes kaikissa jäsenvaltioissa direktiivi on pantava täytäntöön hallinnon eri tasoilla, on niiden tiivis yhteistyö ratkaisevan tärkeää täytäntöönpanon onnistumiseksi. Yhteistyöhön sisältyy tiedonvaihto siitä, miten uudet ja aiempaa tiukemmat vaatimukset kaatopaikkojen rakentamisesta, toiminnasta, käytöstä poistamisesta ja jälkihoidosta voidaan täyttää ja miten vaihtoehtoiset jätteenkäsittelymenetelmät voidaan toteuttaa. Lisäksi jätehuoltopolitiikassa on usein ylitettävä naapurikuntien ja -alueiden välisiä hallinnollisia rajoja esimerkiksi silloin, kun perustetaan yhteisiä jätteenkäsittelylaitoksia tai kierrätysjärjestelmiä. |
| --- | --- |

d.

Kaikkien hallintotasojen yhteistyö ja tiedonvaihto: Koska lähes kaikissa jäsenvaltioissa direktiivi on pantava täytäntöön hallinnon eri tasoilla, on niiden tiivis yhteistyö ratkaisevan tärkeää täytäntöönpanon onnistumiseksi. Yhteistyöhön sisältyy tiedonvaihto siitä, miten uudet ja aiempaa tiukemmat vaatimukset kaatopaikkojen rakentamisesta, toiminnasta, käytöstä poistamisesta ja jälkihoidosta voidaan täyttää ja miten vaihtoehtoiset jätteenkäsittelymenetelmät voidaan toteuttaa. Lisäksi jätehuoltopolitiikassa on usein ylitettävä naapurikuntien ja -alueiden välisiä hallinnollisia rajoja esimerkiksi silloin, kun perustetaan yhteisiä jätteenkäsittelylaitoksia tai kierrätysjärjestelmiä.

| e. | Taloudelliset kannustimet: Koska yritykset toimivat yleensä talouden periaatteiden mukaisesti, on tärkeää kannustaa vähentämään kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrää tekemällä kaatopaikkasijoituksesta muita käsittelytapoja kalliimpaa esimerkiksi kaatopaikkaverolla. |
| --- | --- |

e.

Taloudelliset kannustimet: Koska yritykset toimivat yleensä talouden periaatteiden mukaisesti, on tärkeää kannustaa vähentämään kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrää tekemällä kaatopaikkasijoituksesta muita käsittelytapoja kalliimpaa esimerkiksi kaatopaikkaverolla.

| f. | Vaihtoehtoisten menetelmien tukeminen: Jotta jätteet ohjattaisiin muualle kuin kaatopaikoille, jätteen haltijoille on tarjottava taloudellisesti toteutuskelpoisia jätteenkäsittelyvaihtoehtoja. Jos kyseisiä vaihtoehtoja ei ole tai ne ovat riittämättömiä, niitä on tuettava. Jätekuljetusten lisääntymisen välttämiseksi on kannustettava paikallisia ratkaisuja, kuten jätteiden kotikompostointia tai jätteenkäsittelyä yritysten alueella. |
| --- | --- |

f.

Vaihtoehtoisten menetelmien tukeminen: Jotta jätteet ohjattaisiin muualle kuin kaatopaikoille, jätteen haltijoille on tarjottava taloudellisesti toteutuskelpoisia jätteenkäsittelyvaihtoehtoja. Jos kyseisiä vaihtoehtoja ei ole tai ne ovat riittämättömiä, niitä on tuettava. Jätekuljetusten lisääntymisen välttämiseksi on kannustettava paikallisia ratkaisuja, kuten jätteiden kotikompostointia tai jätteenkäsittelyä yritysten alueella.

| g. | Laittomien kaatopaikkojen torjuminen: Jätteenkäsittelykustannusten nousun vuoksi laittomat kaatopaikat saattavat yleistyä. Asianmukaisella toimenpideyhdistelmällä voidaan ehkäistä ja torjua laittomia kaatopaikkoja. Kyseiset toimenpiteet edellyttävät ainakin siirtymäajaksi henkilöresurssien lisäämistä kyseisen tehtävän hoitamiseksi. |
| --- | --- |

g.

Laittomien kaatopaikkojen torjuminen: Jätteenkäsittelykustannusten nousun vuoksi laittomat kaatopaikat saattavat yleistyä. Asianmukaisella toimenpideyhdistelmällä voidaan ehkäistä ja torjua laittomia kaatopaikkoja. Kyseiset toimenpiteet edellyttävät ainakin siirtymäajaksi henkilöresurssien lisäämistä kyseisen tehtävän hoitamiseksi.

| h. | Yleisen valveutuneisuuden parantaminen ja sidosryhmien kuuleminen: Jätemäärän ja jätteiden kaatopaikkasijoituksen vähentäminen edellyttää kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista. Tämän vuoksi tiedotuskampanjat ja sidosryhmien kuuleminen sekä tehokkaat perusrakenteet ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

h.

Yleisen valveutuneisuuden parantaminen ja sidosryhmien kuuleminen: Jätemäärän ja jätteiden kaatopaikkasijoituksen vähentäminen edellyttää kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista. Tämän vuoksi tiedotuskampanjat ja sidosryhmien kuuleminen sekä tehokkaat perusrakenteet ovat välttämättömiä.

Parhaat käytänteet

| 1.28 | korostaa, että EU:ssa on olemassa lukuisia esimerkkejä kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanoa koskevista parhaista käytänteistä. Niihin kuuluu sekä innovatiivisia tekniikoita että onnistuneiksi osoittautuneita poliittisia toimenpiteitä. Tässä mainitaan niistä vain muutamia: |
| --- | --- |

1.28

korostaa, että EU:ssa on olemassa lukuisia esimerkkejä kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanoa koskevista parhaista käytänteistä. Niihin kuuluu sekä innovatiivisia tekniikoita että onnistuneiksi osoittautuneita poliittisia toimenpiteitä. Tässä mainitaan niistä vain muutamia:

a)   Yleistä valveutuneisuutta parantava kampanja

Devonin viranomaisten kierrätyskumppanuushankkeessa (Devon Authorities Recycling Partnership) on suunniteltu ja toteutettu kreivikunnan laajuinen, kuusi kuukautta kestänyt jätehuoltoa koskeva valveuttamis- ja koulutuskampanja. Kyseinen paikallisviranomaisten kumppanuushanke sai jätealaa koskevaa valveuttamis- ja analyysikampanjaa varten Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministeriöltä anomuksestaan 1 119 miljoonaa puntaa.

Kampanjalla pyrittiin

| — | lisäämään kierrätetyn materiaalin määrää etenkin edistämällä osallistumista kierrätykseen ja/tai parantamalla lajitellun jätteen laatua sekä lisäämällä sen määrää. |
| --- | --- |

—

lisäämään kierrätetyn materiaalin määrää etenkin edistämällä osallistumista kierrätykseen ja/tai parantamalla lajitellun jätteen laatua sekä lisäämällä sen määrää.

| — | keräämään tietoa nykyisten kierrätysmahdollisuuksien käytöstä sekä kysymään kansalaisilta, miksi he hyödyntävät tai eivät hyödynnä tarjolla olevia kierrätysmahdollisuuksia, sekä kannustamaan heitä käyttämään niitä. |
| --- | --- |

—

keräämään tietoa nykyisten kierrätysmahdollisuuksien käytöstä sekä kysymään kansalaisilta, miksi he hyödyntävät tai eivät hyödynnä tarjolla olevia kierrätysmahdollisuuksia, sekä kannustamaan heitä käyttämään niitä.

| — | hyödyntämään kerättyä tietoa, jotta tiedotusta voidaan tulevaisuudessa tehostaa ja parantaa siten yleistä valveutuneisuutta. |
| --- | --- |

—

hyödyntämään kerättyä tietoa, jotta tiedotusta voidaan tulevaisuudessa tehostaa ja parantaa siten yleistä valveutuneisuutta.

Kampanjassa oli neljä pääosaa: jäteanalyysi, osallistumisen seuranta, ovensuukyselyt sekä viestimet ja koulutus.

Kampanjan tärkeimmät tulokset olivat seuraavat:

| — | Kansalaiset suhtautuvat myönteisesti kierrätykseen ja haluavat kierrättää. |
| --- | --- |

—

Kansalaiset suhtautuvat myönteisesti kierrätykseen ja haluavat kierrättää.

| — | Kierrättämättömyys ei johdu välinpitämättömyydestä vaan pitkälti käytännön syistä, kuten kaduilla sijaitsevien keräyspisteiden, kuljetusmahdollisuuksien ja varastointitilan puuttumisesta. |
| --- | --- |

—

Kierrättämättömyys ei johdu välinpitämättömyydestä vaan pitkälti käytännön syistä, kuten kaduilla sijaitsevien keräyspisteiden, kuljetusmahdollisuuksien ja varastointitilan puuttumisesta.

| — | Suosituin kierrätystapa on kaduilla sijaitsevat keräyspisteet. |
| --- | --- |

—

Suosituin kierrätystapa on kaduilla sijaitsevat keräyspisteet.

| — | Kierrätys kaduilla sijaitsevien keräyspisteiden kautta on lisääntynyt merkittävästi eli 31 prosenttia edellisvuonna kierrätettyyn jätemäärään nähden. |
| --- | --- |

—

Kierrätys kaduilla sijaitsevien keräyspisteiden kautta on lisääntynyt merkittävästi eli 31 prosenttia edellisvuonna kierrätettyyn jätemäärään nähden.

| — | Kaatopaikoille sijoitetun jäännösjätteen määrän kasvu on vähentynyt 0,88 prosenttiin ajanjaksona 2002–2003, vastaava arvo ajanjaksona 2001–2002 oli 3,3 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Kaatopaikoille sijoitetun jäännösjätteen määrän kasvu on vähentynyt 0,88 prosenttiin ajanjaksona 2002–2003, vastaava arvo ajanjaksona 2001–2002 oli 3,3 prosenttia.

| — | Kansalaiset haluavat kierrättää pahvia ja muovia ja toivovat tätä varten kaduille keräyspisteitä. |
| --- | --- |

—

Kansalaiset haluavat kierrättää pahvia ja muovia ja toivovat tätä varten kaduille keräyspisteitä.

| — | Televisiomainonta on osoittautunut tehokkaimmaksi viestintävälineeksi. |
| --- | --- |

—

Televisiomainonta on osoittautunut tehokkaimmaksi viestintävälineeksi.

b)   Laittomien kaatopaikkojen torjunta

Slovakialaisessa Pezinokin kaupungissa kunnallisten kaatopaikkojen sulkeminen ja kaatopaikkamaksujen nostaminen ovat lisänneet laittomia kaatopaikkoja.

Tämän vuoksi on ryhdytty seuraaviin toimiin:

| — | Parannetaan yleistä valveutuneisuutta kansalaisten tietovajeen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan yleistä valveutuneisuutta kansalaisten tietovajeen korjaamiseksi.

| — | Parannetaan ympäristöopetusta kouluissa. |
| --- | --- |

—

Parannetaan ympäristöopetusta kouluissa.

| — | Perustetaan ympäristöpoliisi ja seurataan tiiviisti, miten kansalaiset käsittelevät jätteitä. |
| --- | --- |

—

Perustetaan ympäristöpoliisi ja seurataan tiiviisti, miten kansalaiset käsittelevät jätteitä.

| — | Annetaan viranomaisille nykyistä enemmän toimivaltaa rangaista jätelain rikkojia. |
| --- | --- |

—

Annetaan viranomaisille nykyistä enemmän toimivaltaa rangaista jätelain rikkojia.

| — | Nostetaan henkilöihin ja yrityksiin sovellettavia rangaistuksia ja yksinkertaistetaan seuraamusmenettelyjä. |
| --- | --- |

—

Nostetaan henkilöihin ja yrityksiin sovellettavia rangaistuksia ja yksinkertaistetaan seuraamusmenettelyjä.

| — | Sijoitetaan rautaromun keräyspisteitä kaatopaikkojen läheisyyteen kaatopaikoille sijoitettavan jätemäärän vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Sijoitetaan rautaromun keräyspisteitä kaatopaikkojen läheisyyteen kaatopaikoille sijoitettavan jätemäärän vähentämiseksi.

| — | Sijoitetaan muovijätteen puristimia muovipakkauksiin pakattuja tuotteita myyvien liikkeiden läheisyyteen. |
| --- | --- |

—

Sijoitetaan muovijätteen puristimia muovipakkauksiin pakattuja tuotteita myyvien liikkeiden läheisyyteen.

| — | Tarjotaan kansalaisille ohjausta kotikompostoinnissa. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan kansalaisille ohjausta kotikompostoinnissa.

| — | Tehdään yhteistyötä koulujen ala-asteiden kanssa yhdistelmämateriaalipakkausten keräystapahtumien järjestämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tehdään yhteistyötä koulujen ala-asteiden kanssa yhdistelmämateriaalipakkausten keräystapahtumien järjestämiseksi.

| — | Ryhdytään keräämään lasijätemaksua. |
| --- | --- |

—

Ryhdytään keräämään lasijätemaksua.

| — | Nostetaan yhdyskuntajätemaksuja. |
| --- | --- |

—

Nostetaan yhdyskuntajätemaksuja.

| — | Vähennetään lajitellun jätteen maksuja. |
| --- | --- |

—

Vähennetään lajitellun jätteen maksuja.

c)   Varojen siirto jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskeviin hankkeisiin

Italialainen Marchen alue, joka kuuluu tavoitteen 2 piiriin, on hyödyntänyt EU:n rakennerahastoa ja toteuttanut strategiansa yhdyskuntajätteen syntymisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Strategia on pantu täytäntöön pääasiassa rahoittamalla paikallistasolla toteutettavia hankkeita. Koska kunnat ovat osallistuneet hankkeisiin laajamittaisesti ja hankkeista on saatu hyvät alustavat tulokset, Marchen alue on päättänyt jatkaa rahoitusta myös EU:n rahoituksen päätyttyä.

d)   Käytöstä poistettujen kaatopaikkojen maisemointi

Alankomaiden melko tasaisella maaseudulla 30–45 metrin korkuiset kaatopaikat erottuvat maisemasta. Esteettisistä syistä kaatopaikkojen maisemointiin kiinnitetään erityistä huomiota. Koska maassa on vain rajoitetusti tilaa ja maan hinta on näin ollen korkea, käytöstä poistetut kaatopaikat hyödynnetään usein virkistystarkoituksiin. Jotta myös edistettäisiin myönteistä suhtautumista kaatopaikkoihin, ne usein maisemoidaan käytöstäpoistamisvaiheessa.

Tästä on esimerkkinä entinen kaatopaikka Spaarnwouden alueella. Kaatopaikka muutettiin käytöstä poistamisen jälkeen virkistysalueeksi, joka tarjoaa seuraavat vapaa-ajanviettomahdollisuudet:

| — | hiihtohalli |
| --- | --- |

—

hiihtohalli

| — | kiipeilyseinä |
| --- | --- |

—

kiipeilyseinä

| — | patikointialue |
| --- | --- |

—

patikointialue

| — | maastopyöräreitti |
| --- | --- |

—

maastopyöräreitti

| — | kelkkailurata. |
| --- | --- |

—

kelkkailurata.

Lisäksi alueelle on istutettu puita ja pensaita, jotta se mukautuisi hyvin ympäristöönsä.

2   Suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | suosittelee, että komissio, jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiedottavat laaja-alaisesti edellä mainituista, direktiivin täytäntöönpanon onnistumiseen vaikuttavista tekijöistä täytäntöönpanon tukemiseksi. |
| --- | --- |

2.1

suosittelee, että komissio, jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiedottavat laaja-alaisesti edellä mainituista, direktiivin täytäntöönpanon onnistumiseen vaikuttavista tekijöistä täytäntöönpanon tukemiseksi.

| 2.2 | ehdottaa, että perustetaan asiantuntijakeskus, josta valtio-, alue- ja paikallistason viranomaiset, kaatopaikkojen pitäjät, kansalaisjärjestöt ja muut sidosryhmät voivat saada tietoa sekä neuvoja (teknisiin ja organisatorisiin) erityisongelmiinsa ja jossa ne voivat vaihtaa parhaita käytänteitä. Asiantuntijakeskus voisi myös osaltaan toteuttaa käsillä olevassa selvityksessä annettuja suosituksia. Keskuksena toimiminen olisi parasta sisällyttää jonkin olemassa olevan organisaation tehtävänkuvaukseen. |
| --- | --- |

2.2

ehdottaa, että perustetaan asiantuntijakeskus, josta valtio-, alue- ja paikallistason viranomaiset, kaatopaikkojen pitäjät, kansalaisjärjestöt ja muut sidosryhmät voivat saada tietoa sekä neuvoja (teknisiin ja organisatorisiin) erityisongelmiinsa ja jossa ne voivat vaihtaa parhaita käytänteitä. Asiantuntijakeskus voisi myös osaltaan toteuttaa käsillä olevassa selvityksessä annettuja suosituksia. Keskuksena toimiminen olisi parasta sisällyttää jonkin olemassa olevan organisaation tehtävänkuvaukseen.

| 2.3 | suosittelee, että innovatiivisia tekniikoita ja edistyksellistä tietoa käsitellään säännöllisesti ja että niistä tiedotetaan sidosryhmille. |
| --- | --- |

2.3

suosittelee, että innovatiivisia tekniikoita ja edistyksellistä tietoa käsitellään säännöllisesti ja että niistä tiedotetaan sidosryhmille.

| 2.4 | suosittelee, että kaatopaikkadirektiivistä tehdään nykyistä kiinteämpi osa EU:n jätehuoltopolitiikkaa ja että edistetään sen integroitua täytäntöönpanoa alakohtaisen täytäntöönpanon sijaan. |
| --- | --- |

2.4

suosittelee, että kaatopaikkadirektiivistä tehdään nykyistä kiinteämpi osa EU:n jätehuoltopolitiikkaa ja että edistetään sen integroitua täytäntöönpanoa alakohtaisen täytäntöönpanon sijaan.

| 2.5 | vetoaa komissioon, että se edistäisi etenkin tulevan, jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan strategian avulla kierrätyshankkeiden kehittämistä ja että strategiaan nivottaisiin tarvittaessa tukitoimia etenkin pienissä jäsenvaltioissa, joissa mittakaavaetuja on vaikea saavuttaa. |
| --- | --- |

2.5

vetoaa komissioon, että se edistäisi etenkin tulevan, jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan strategian avulla kierrätyshankkeiden kehittämistä ja että strategiaan nivottaisiin tarvittaessa tukitoimia etenkin pienissä jäsenvaltioissa, joissa mittakaavaetuja on vaikea saavuttaa.

| 2.6 | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin ”jätematkailun” kannustimien poistamiseksi. Kyseisten kannustimien syynä ovat jäsenvaltioittain vaihtelevat jätteenkäsittelyä koskevat ympäristöstandardit. Lisäksi näin edistettäisiin tasapuolisten toimintaedellytysten luomista. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin ”jätematkailun” kannustimien poistamiseksi. Kyseisten kannustimien syynä ovat jäsenvaltioittain vaihtelevat jätteenkäsittelyä koskevat ympäristöstandardit. Lisäksi näin edistettäisiin tasapuolisten toimintaedellytysten luomista.

| 2.7 | kannattaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nykyistä laajempaa yhteistyötä kaatopaikkaverojen alalla. Koska verotus on poliittisesti hyvin arkaluonteinen ala tämä ei luonnollisestikaan tarkoittaisi välttämättä yhdenmukaistetun kaatopaikkaveron käyttöönottoa yhteisössä. |
| --- | --- |

2.7

kannattaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nykyistä laajempaa yhteistyötä kaatopaikkaverojen alalla. Koska verotus on poliittisesti hyvin arkaluonteinen ala tämä ei luonnollisestikaan tarkoittaisi välttämättä yhdenmukaistetun kaatopaikkaveron käyttöönottoa yhteisössä.

| 2.8 | suosittelee komissiolle, että se seuraisi tiiviisti kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanoa tutkimusten ja muiden ennakkotoimien avulla, jotta valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisia autettaisiin täyttämään vaatimukset ja vältettäisiin rikkomismenettelyjä. Tämä edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja. |
| --- | --- |

2.8

suosittelee komissiolle, että se seuraisi tiiviisti kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanoa tutkimusten ja muiden ennakkotoimien avulla, jotta valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisia autettaisiin täyttämään vaatimukset ja vältettäisiin rikkomismenettelyjä. Tämä edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja.

| 2.9 | kehottaa komissiota tutkimaan, onko kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän väheneminen johtanut siihen, että on siirrytty toimiin, joilla ympäristövaikutuksia voidaan torjua entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa komissiota tutkimaan, onko kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän väheneminen johtanut siihen, että on siirrytty toimiin, joilla ympäristövaikutuksia voidaan torjua entistä tehokkaammin.

| 2.10 | kehottaa komissiota kaatopaikkadirektiiviä tarkistaessaan joustavoittamaan






  — | kaatopaikkojen suunnittelulle ja rakentamiselle asetettuja vaatimuksia, jotta kaatopaikat voidaan mukauttaa paikallisiin geologisiin olosuhteisiin. Tämä voidaan toteuttaa määrittelemällä direktiivissä pikemminkin tavoite (suojelun vähimmäistaso) kuin keinot tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- | --- |

2.10

kehottaa komissiota kaatopaikkadirektiiviä tarkistaessaan joustavoittamaan

—

kaatopaikkojen suunnittelulle ja rakentamiselle asetettuja vaatimuksia, jotta kaatopaikat voidaan mukauttaa paikallisiin geologisiin olosuhteisiin. Tämä voidaan toteuttaa määrittelemällä direktiivissä pikemminkin tavoite (suojelun vähimmäistaso) kuin keinot tavoitteen saavuttamiseksi.

| — | innovatiivisia tekniikoita koskevia säännöksiä, jotta estetään tilanteet, joissa uutta tietoa ei voida hyödyntää. |
| --- | --- |

—

innovatiivisia tekniikoita koskevia säännöksiä, jotta estetään tilanteet, joissa uutta tietoa ei voida hyödyntää.

| 2.11 | kehottaa komissiota sisällyttämään alue- ja paikallisulottuvuuden jätehuoltoa ja erityisesti kaatopaikkoja koskevan EU:n tulevan politiikan muotoiluun. |
| --- | --- |

2.11

kehottaa komissiota sisällyttämään alue- ja paikallisulottuvuuden jätehuoltoa ja erityisesti kaatopaikkoja koskevan EU:n tulevan politiikan muotoiluun.

| 2.12 | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliset strategiat kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi eivät edistä ainoastaan jätteiden tuhkaamista kaatopaikkasijoituksen sijaan, vaan että ne sisältävät myös toimenpiteitä, joilla voidaan aiempaa tehokkaammin vähentää ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

2.12

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliset strategiat kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi eivät edistä ainoastaan jätteiden tuhkaamista kaatopaikkasijoituksen sijaan, vaan että ne sisältävät myös toimenpiteitä, joilla voidaan aiempaa tehokkaammin vähentää ympäristövaikutuksia.

| 2.13 | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat täysimittaisesti EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä silloin, kun pääasiassa ne huolehtivat lainsäädännön, kuten kaatopaikkadirektiivin, täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat täysimittaisesti EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä silloin, kun pääasiassa ne huolehtivat lainsäädännön, kuten kaatopaikkadirektiivin, täytäntöönpanosta.

| 2.14 | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kun vastuuta siirretään alue- ja paikallisviranomaisille, niille siirretään myös asianmukaiset resurssit. |
| --- | --- |

2.14

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kun vastuuta siirretään alue- ja paikallisviranomaisille, niille siirretään myös asianmukaiset resurssit.

| 2.15 | vetoaa jäsenvaltioihin, että ne edistäisivät kaikkien hallintotasojen tiivistä yhteistyötä direktiivin nopean täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.15

vetoaa jäsenvaltioihin, että ne edistäisivät kaikkien hallintotasojen tiivistä yhteistyötä direktiivin nopean täytäntöönpanon helpottamiseksi.

| 2.16 | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kutsumaan kaikki sidosryhmät täysimittaisesti mukaan päätöksentekoon, joka koskee jätehuoltopolitiikkaa ja erityisesti kaatopaikkoja. |
| --- | --- |

2.16

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kutsumaan kaikki sidosryhmät täysimittaisesti mukaan päätöksentekoon, joka koskee jätehuoltopolitiikkaa ja erityisesti kaatopaikkoja.

| 2.17 | tarjoutuu osallistumaan keskeisenä kumppanina kuulemistilaisuuksiin, joita on määrä järjestää, kun jatkossa arvioidaan jätehuoltopolitiikkaa ja erityisesti kaatopaikkadirektiiviä. |
| --- | --- |

2.17

tarjoutuu osallistumaan keskeisenä kumppanina kuulemistilaisuuksiin, joita on määrä järjestää, kun jatkossa arvioidaan jätehuoltopolitiikkaa ja erityisesti kaatopaikkadirektiiviä.

Bryssel 17. marraskuuta 2005.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 63.

1

(2)  Kyselyn tuloksia koskeva tutkimus julkaistaan vuoden 2005 lopulla. Lähes 200 alueviranomaista 23 jäsenvaltiosta osallistuikyselyyn, joka järjestettiin vuoden 2005 kesä- ja heinäkuussa. Lisätietoja kyselyn tuloksista on tämän asiakirjan liitteessä (vainenglanniksi).

2

(3)  Vanhoille jäsenvaltioille 16. heinäkuuta 2003, uusille jäsenvaltioille 1. toukokuuta 2004.

3

---