# Europeiska unionens C 97/25 a

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 97 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången25 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 97

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången25 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2006/C 097/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2006/C 097/2 | Statligt stöd – Spanien – Statligt Stöd C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 2 |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2006/C 097/3 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för inre säkerhet och för Europol för att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (KOM(2005) 600 slutlig) | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2006/C 097/1

Eurons växelkurs

1

2006/C 097/2

Statligt stöd – Spanien – Statligt Stöd C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

2

Europeiska datatillsynsmannen

2006/C 097/3

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för inre säkerhet och för Europol för att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (KOM(2005) 600 slutlig)

6

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2006/C 097/4 | Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG av den 29 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (EUT C 49, 28.2.2006) | 11 |

Rättelser

2006/C 097/4

Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG av den 29 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (EUT C 49, 28.2.2006)

(EUT C 49, 28.2.2006)

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 25.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/1

---

Eurons växelkurs (1)

24 april 2006

(2006/C 97/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2365 |
| JPY | japansk yen | 142,17 |
| DKK | dansk krona | 7,4608 |
| GBP | pund sterling | 0,69190 |
| SEK | svensk krona | 9,3420 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5712 |
| ISK | isländsk krona | 94,84 |
| NOK | norsk krona | 7,8310 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5761 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,385 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 262,43 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6960 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8587 |
| RON | rumänsk leu | 3,4651 |
| SIT | slovensk tolar | 239,61 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,120 |
| TRY | turkisk lira | 1,6385 |
| AUD | australisk dollar | 1,6562 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4064 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5872 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9478 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9612 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 161,94 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,4419 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,9149 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2995 |
| IDR | indonesisk rupiah | 10 926,95 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,511 |
| PHP | filippinsk peso | 63,803 |
| RUB | rysk rubel | 33,9400 |
| THB | thailändsk baht | 46,437 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2365

JPY

japansk yen

142,17

DKK

dansk krona

7,4608

GBP

pund sterling

0,69190

SEK

svensk krona

9,3420

CHF

schweizisk franc

1,5712

ISK

isländsk krona

94,84

NOK

norsk krona

7,8310

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5761

CZK

tjeckisk koruna

28,385

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

262,43

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6960

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8587

RON

rumänsk leu

3,4651

SIT

slovensk tolar

239,61

SKK

slovakisk koruna

37,120

TRY

turkisk lira

1,6385

AUD

australisk dollar

1,6562

CAD

kanadensisk dollar

1,4064

HKD

Hongkongdollar

9,5872

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9478

SGD

singaporiansk dollar

1,9612

KRW

sydkoreansk won

1 161,94

ZAR

sydafrikansk rand

7,4419

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,9149

HRK

kroatisk kuna

7,2995

IDR

indonesisk rupiah

10 926,95

MYR

malaysisk ringgit

4,511

PHP

filippinsk peso

63,803

RUB

rysk rubel

33,9400

THB

thailändsk baht

46,437

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 25.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/2

---

STATLIGT STÖD – SPANIEN

Statligt Stöd C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2006/C 97/02)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 25 januari 2006 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Spanien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

Rue de la Loi 200

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Spanien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

Genom en skrivelse av den 22 april 2005 mottog kommissionen ett klagomål från en konkurrent om en påstådd stödåtgärd till Chupa Chups S.A. Kommissionen begärde upplysningar genom två skrivelser, den 10 juni 2005 och den 7 september 2005. Spanien svarade genom fyra skrivelser, den 11 augusti 2005, 26 oktober 2005, 18 november 2005 och 12 december 2005.

Beskrivning

Stödmottagaren skulle vara Chupa Chups S.A., som är holdingbolaget för en familjeägd industrikoncern som grundades 1940 i Spanien. Den huvudsakliga verksamheten består i att tillverka och saluföra godis, framför allt klubbor (70 % av försäljningen) för vilka Chupa Chups är världsledande (årlig produktion 17,000 ton, eller 12 miljoner enheter/dag, sålda i 150 länder). Koncernen har för närvarande fyra tillverkningscentrum förlagda till Ryssland, Mexico, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) och Villamayor (Asturien).

I samband med företagets finansiella omstrukturering, som inleddes 2002, beviljade Instituto Catalán de Finanzas (”ICF”, den katalanska regionala myndighetens finansieringsorgan) den 5 september 2003 en kredit på 35 miljoner EUR. Upplysningarna från de spanska myndigheterna har dock visat att det finns ytterligare stödåtgärder till förmån för företaget, nämligen:

1) statligt stöd som vid slutet av 2004 uppgick till 12,57 miljoner EUR, 2) en borgensförbindelse från de asturiska myndigheterna för en kredit på 4,4 miljoner EUR, 3) överenskommelse om uppskjuten skatt för 12,96 miljoner EUR 2004, 4) en räntefri kredit på 2,8 miljoner EUR beviljad av det spanska Ministerio de Ciencia y Tecnología, och 5) ytterligare ospecificerade stöd (subvenciones de explotación) till ett belopp av 1,58 miljoner EUR.

Bedömning

Kommissionen betraktar i nuläget de ifrågasatta åtgärderna som statligt stöd. I synnerhet verkar den ovannämnda ICF-krediten och uppskovet med skattebetalning inte överensstämma med hur en privat långivare skulle agera under normala marknadsförhållanden. Även om företaget tycks vara stödberättigat enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan kommissionen i det här läget inte bedöma åtgärdens förenlighet med riktlinjerna utan att ha tillgång till en omstruktureringsplan.

Slutsats

Mot bakgrund av det ovan anförda har kommissionen beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005. |
| --- | --- |

1.

Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005.

DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA

| 2. | Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias). |
| --- | --- |

2.

Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias).

| 3. | En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:






  (1) | En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación. |
| --- | --- | --- |

3.

En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:

(1)

En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación.

| (2) | En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros. |
| --- | --- |

(2)

En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros.

| (3) | Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2). |
| --- | --- |

(3)

Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2).

| 4. | En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión. |
| --- | --- |

4.

En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión.

| 5. | En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:






  (1) | La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas. |
| --- | --- | --- |

5.

En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:

(1)

La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas.

| (2) | De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval. |
| --- | --- |

(2)

De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval.

| (3) | En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6). |
| --- | --- |

(3)

En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6).

| (4) | La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8). |
| --- | --- |

(4)

La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8).

| (5) | En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones. |
| --- | --- |

(5)

En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones.

EVALUACIÓN DE LA AYUDA

1.   Existencia de ayuda estatal

| 6. | El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

6.

El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| 7. | Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad. |
| --- | --- |

7.

Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad.

Crédito con el ICF

| 8. | Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares. |
| --- | --- |

8.

Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares.

| 9. | Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales. |
| --- | --- |

9.

Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales.

| 10. | Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:






  — | El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas; |
| --- | --- | --- |

10.

Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:

—

El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas;

| — | Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste. |
| --- | --- |

—

Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste.

| 11. | La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:






  — | Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones); |
| --- | --- | --- |

11.

La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:

—

Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones);

| — | Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor. |
| --- | --- |

—

Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor.

| 12. | Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

12.

Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Moratoria fiscal

| 13. | Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo. |
| --- | --- |

13.

Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo.

| 14. | No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria. |
| --- | --- |

14.

No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria.

| 15. | Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

15.

Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Subvenciones públicas, avales públicos y crédito subvencionado

| 16. | Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

16.

Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

2.   Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE

| 17. | El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes. |
| --- | --- |

17.

El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes.

| 18. | Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”). |
| --- | --- |

18.

Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”).

| 19. | Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital. |
| --- | --- |

19.

Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital.

| 20. | En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:






  (1) | Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002; |
| --- | --- | --- |

20.

En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:

(1)

Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002;

| (2) | Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario). |
| --- | --- |

(2)

Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario).

| 21. | Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE. |
| --- | --- |

21.

Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.

DECISIÓN

| 22. | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

22.

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| 23. | La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario. |
| --- | --- |

23.

La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.

| 24. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.” |
| --- | --- |

24.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”

---

(1)  344 millones de euros en 2002; 294 millones de euros en 2003; 261 millones de euros en 2004.

(2)  Varias operaciones entre junio y diciembre de 2004, incluida la división de las actividades inmobiliarias y la incorporación de la propiedad de las marcas mediante el incremento de capital.

(3)  El ICF es una entidad de capital público, adscrita a la Consejería de Economía y Finanzas de la Generalidad de Cataluña, que tiene como misión facilitar financiación a los sectores privado y público de la economía catalana. Como institución de crédito público, está especializada en la financiación a medio y largo plazo con especial atención a la pequeña y mediana empresa. El ICF cuenta con personalidad jurídica, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión para el cumplimiento de sus fines. El ICF fue creado por la Ley 2/1985 de 14 de enero.

(4)  La “Casa Batlló” es un emblemático edificio de Gaudí en el centro de Barcelona, declarado “Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional” por España. No obstante, el crédito incluía garantías adicionales para cubrir el riesgo de que algún organismo público adujera un derecho de compra preferencial sobre el edificio. Al final, esto no se produjo y se eliminaron las garantías adicionales. Según las autoridades españolas, la hipoteca sobre la Casa Batlló por el crédito del ICF es de primer grado.

(5)  El crédito fue firmado con un plazo de reembolso de 3 años. A 31 de diciembre de 2004, el importe de 4,4 millones de euros había sido totalmente utilizado.

(6)  5,5 % hasta el 31.12.2003; 4,75 % en 2004; 5 % a partir de 2005.

(7)  El importe deberá rembolsarse en pagos bianuales en un plazo de 6 años y el primer pago se efectuará el 20 de enero de 2006.

(8)  Además, el 29 de diciembre de 2000 ese mismo Ministerio concedió un crédito sin intereses de 1,5 millones de euros en aplicación del régimen aprobado “Actuaciones de Reindustrialización” (N 102/97, N 72/98, N 35/99, N 182/01).

(9)  Las “subvenciones de explotación” generalmente van destinadas a compensar un déficit de actividades específicas o a aportar unos ingresos mínimos.

(10)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

---

Europeiska datatillsynsmannen

| 25.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/6

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för inre säkerhet och för Europol för att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (KOM(2005) 600 slutlig)

(2006/C 97/03)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41,

med beaktande av begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 som mottogs den 29 november 2005 från kommissionen.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

1.   INLEDNING

1.1   Inledande anmärkning

Förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för inre säkerhet och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (nedan kallat ”förslaget”) sändes av kommissionen till Europeiska datatillsynsmannen i ett brev av den 24 november 2005. Datatillsynsmannen tolkar detta brev som en begäran om samråd med gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Enligt datatillsynsmannen bör detta yttrande nämnas i ingressen till beslutet.

Datatillsynsmannen anser att det är viktigt att lämna ett yttrande om detta känsliga ämne eftersom detta förslag är en direkt följd av inrättandet av VIS, som datatillsynsmannen kommer att övervaka och som han yttrade sig om den 23 mars 2005 (1). Redan i det yttrandet diskuterades hypotesen att brottsbekämpande myndigheter skulle få tillgång till systemet (se nedan). Skapandet av nya åtkomsträttigheter till VIS kommer att få avgörande konsekvenser för systemet när det gäller dataskydd. Yttrandet om detta förslag är därför en nödvändig uppföljning av det första yttrandet.

1.2   Förslagets betydelse

a)   Bakgrund

Förslaget är viktigt inte bara som ett självständigt förslag utan också för att det ligger inom den allmänna trenden att bevilja tillgång för brottsbekämpande myndigheter till flera storskaliga informations- och identifieringssystem. Detta nämns bl.a. i kommissionens meddelande av den 24 november 2005 om större effektivitet, förbättrad interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor (2), särskilt i punkt 4.6: ”Med tanke på målsättningen att bekämpa terrorism och brottslighet ser rådet nu det som en brist att uppgifterna i VIS inte kan användas av de myndigheter som ansvarar för den inre säkerheten. Detta gäller även uppgifter om invandring i SIS II och uppgifter i Eurodac.”

Förslaget kan därför ses som en föregångare till liknande rättsliga instrument som utvecklas när det gäller andra databaser, och det är ytterst viktigt att från början fastställa i vilka fall sådan tillgång skulle kunna tillåtas.

b)   Konsekvenser av nya åtkomsträttigheter till VIS

Datatillsynsmannen är givetvis medveten om att de brottsbekämpande myndigheterna behöver tillgång till bästa möjliga verktyg för att identifiera personer som begår terroristhandlingar eller andra grova brott. Datatillsynsmannen är också medveten om att VIS-uppgifter under vissa omständigheter kan utgöra en viktig informationskälla för dessa myndigheter.

Hur motiverat det än må vara med tanke på kampen mot terrorismen är det emellertid inte ett obetydligt steg att ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till databaser inom första pelaren. Man måste beakta att VIS är ett informationssystem som har utvecklats för tillämpningen av den europeiska viseringspolitiken och inte som ett instrument för brottsbekämpning. Rutinmässig tillgång skulle helt klart utgöra ett allvarligt brott mot principen om begränsning av ändamålet. Det skulle innebära en oproportionerlig kränkning av den personliga integriteten för resande som samtycker till att deras uppgifter behandlas för att de skall få en visering, och som förväntar sig att deras uppgifter samlas in, granskas och översänds endast för det ändamålet.

Eftersom informationssystem är konstruerade för ett visst ändamål, med skyddsåtgärder, säkerhet och villkor för tillgång som är fastställda med tanke på detta ändamål, skulle beviljandet av systematisk tillgång för ett annat ändamål än det ursprungliga inte endast utgöra ett brott mot principen om begränsning av ändamålet, utan det skulle också kunna innebära att dessa försiktighetsåtgärder blir olämpliga eller otillräckliga.

Enligt samma resonemang skulle en sådan betydande förändring av systemet kunna leda till att resultaten av konsekvensbedömningen (som endast gällde användningen av systemet för det ursprungliga ändamålet) blir ogiltiga. Detsamma gäller yttrandena från dataskyddsmyndigheterna. Man skulle kunna hävda att det nya förslaget ändrar förutsättningarna för den undersökning av förenligheten som dessa utfört.

c)   Strikt begränsning av tillgången

Mot denna bakgrund vill datatillsynsmannen betona att tillgång till VIS för brottsbekämpande myndigheter endast kan beviljas under särskilda omständigheter, från fall till fall, och att strikta skyddsåtgärder måste vidtas. Med andra ord måste sökningar som görs av brottsbekämpande organ begränsas till specifika ärenden med lämpliga tekniska och rättsliga medel.

Datatillsynsmannen har redan framhållit detta i sitt yttrande om VIS: ”Datatillsynsmannen är medveten om att de brottsbekämpande myndigheterna är intresserade av att beviljas tillgång till VIS; rådet antog slutsatser i denna riktning den 7 mars 2005. Eftersom syftet med VIS är förbättring av den gemensamma viseringspolitiken bör det noteras att rutinmässig tillgång för brottsbekämpande myndigheter inte skulle vara förenligt med detta syfte. Samtidigt som sådan tillgång under vissa omständigheter och med förbehåll för lämpliga skyddsåtgärder kan beviljas ad hoc i enlighet med artikel 13 i direktiv 95/46/EG kan en systematisk tillgång inte medges.”

Sammanfattningsvis är de väsentliga kraven följande:

| — | Systematisk tillgång bör inte beviljas. Beslutet måste garantera att man alltid i varje enskilt fall bedömer om det är nödvändigt och rimligt att ge myndigheter inom tredje pelaren tillgång till systemet. I detta hänseende är det ytterst viktigt att rättsakten formuleras mycket noga så att det inte finns något utrymme för en bred tolkning som i sin tur leder till rutinmässig tillgång. |
| --- | --- |

—

Systematisk tillgång bör inte beviljas. Beslutet måste garantera att man alltid i varje enskilt fall bedömer om det är nödvändigt och rimligt att ge myndigheter inom tredje pelaren tillgång till systemet. I detta hänseende är det ytterst viktigt att rättsakten formuleras mycket noga så att det inte finns något utrymme för en bred tolkning som i sin tur leder till rutinmässig tillgång.

| — | I de fall då tillgång beviljas måste lämpliga skyddsåtgärder och villkor tillämpas, inklusive ett omfattande dataskyddssystem för nationell användning av uppgifterna, med tanke på att sådan tillgång är av känslig natur. |
| --- | --- |

—

I de fall då tillgång beviljas måste lämpliga skyddsåtgärder och villkor tillämpas, inklusive ett omfattande dataskyddssystem för nationell användning av uppgifterna, med tanke på att sådan tillgång är av känslig natur.

1.3   Inledande synpunkter

Datatillsynsmannen är medveten om att dataskydd har ägnats stor uppmärksamhet i detta förslag till rättsakt, huvudsakligen genom att tillgången begränsas till specifika ärenden och endast medges i syfte att bekämpa grov brottslighet (3).

Bland de andra positiva inslagen vill datatillsynsmannen också särskilt nämna

| — | begränsningen till vissa former av brott som anges i Europolkonventionen, |
| --- | --- |

—

begränsningen till vissa former av brott som anges i Europolkonventionen,

| — | skyldigheten för medlemsstaterna att sammanställa en förteckning över myndigheter som har tillgång till systemet och att offentliggöra dessa förteckningar, |
| --- | --- |

—

skyldigheten för medlemsstaterna att sammanställa en förteckning över myndigheter som har tillgång till systemet och att offentliggöra dessa förteckningar,

| — | inrättandet av en central åtkomstpunkt i varje medlemsstat (och en specialenhet inom Europol) för att möjliggöra noggrannare prövning av framställningar om tillgång samt bättre övervakning, |
| --- | --- |

—

inrättandet av en central åtkomstpunkt i varje medlemsstat (och en specialenhet inom Europol) för att möjliggöra noggrannare prövning av framställningar om tillgång samt bättre övervakning,

| — | strikta regler för vidareöverföring av uppgifter enligt artikel 8.5 i förslaget, |
| --- | --- |

—

strikta regler för vidareöverföring av uppgifter enligt artikel 8.5 i förslaget,

| — | skyldigheten för medlemsstaterna och Europol att föra register över de personer som ansvarar för sökningarna bland uppgifterna. |
| --- | --- |

—

skyldigheten för medlemsstaterna och Europol att föra register över de personer som ansvarar för sökningarna bland uppgifterna.

2.   ANALYS AV FÖRSLAGET

2.1   Inledande anmärkning

I syfte att medge tillgång för myndigheter på grundval av tredje pelaren bör huvudförslaget om VIS avseende första pelaren innehålla en övergångsklausul som i huvudsak fastställer det möjliga innehållet i en rättsakt inom tredje pelaren såsom detta förslag. När datatillsynsmannen lämnade sitt yttrande om VIS hade denna övergångsklausul ännu inte införts, och datatillsynsmannen kunde inte lämna synpunkter på den. Alla nedanstående synpunkter lämnas därför med förbehåll för innehållet i övergångsklausulen.

2.2   Ändamålet med tillgången

För att säkerställa en lämplig begränsning av tillgången är det viktigt att noga fastställa villkoren för tillgång till VIS. Datatillsynsmannen välkomnar att det, inte enbart i själva förslaget till beslut utan även i motiveringen och skälen (särskilt skäl 7), tydligt klargörs att avsikten är att medge tillgång endast från fall till fall.

En synpunkt kan lämnas på artikel 5 i förslaget för att styra tolkningen av denna.

Artikel 5 begränsar omfattningen av tillgången genom följande villkor:

| b) | Sökningarna måste vara nödvändiga för att förebygga, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra grova brott. |
| --- | --- |

b)

Sökningarna måste vara nödvändiga för att förebygga, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra grova brott.

| c) | Sökningarna måste vara nödvändiga i ett specifikt ärende. (...) |
| --- | --- |

c)

Sökningarna måste vara nödvändiga i ett specifikt ärende. (...)

| d) | Det måste, på grundval av faktiska indikationer, finnas rimliga skäl att anse att en sökning av VIS-uppgifter kommer att bidra till att brotten i fråga förebyggs, upptäcks eller utreds. |
| --- | --- |

d)

Det måste, på grundval av faktiska indikationer, finnas rimliga skäl att anse att en sökning av VIS-uppgifter kommer att bidra till att brotten i fråga förebyggs, upptäcks eller utreds.

Dessa villkor är kumulativa, eftersom villkoret under b snarare är en avgränsning av det materiella tillämpningsområdet. I praktiken innebär det att en myndighet som önskar få tillgång till VIS måste ha att göra med ett grovt brott enligt b i förslaget, och det måste finnas ett specifikt ärende enligt c. Dessutom måste myndigheten kunna visa att sökningar av VIS-uppgifter i detta specifika ärende kommer att bidra till att brottet i fråga förebyggs, upptäcks eller utreds i enlighet med d.

Även med denna tolkning av artikel 5 är datatillsynsmannen oroad över den flexibla lydelsen i punkt d: ”bidra till” är ett ganska brett uttryck. Det finns många fall då VIS-uppgifter skulle ”bidra till” att ett grovt brott förebyggs eller utreds. För att det skall vara motiverat att ge tillgång till VIS-uppgifter genom undantag från principen om begränsning av ändamålet anser datatillsynsmannen att sådana sökningar ”i väsentlig grad bör bidra till” att brottet i fråga förebyggs, upptäcks eller utreds, och föreslår att artikel 5 skall ändras i enlighet med detta.

I artikel 10 föreskrivs att det exakta ändamålet med sökningen skall anges i register. Det ”exakta ändamålet” bör innefatta de faktorer som gjorde det nödvändigt att göra sökningar i VIS i enlighet med artikel 5 d. Detta skulle bidra till att garantera att en nödvändighetsprövning tillämpas för alla sökningar i VIS, och minska risken för rutinmässig tillgång.

2.3   Söknycklar för VIS-databasen

I artikel 5.2 och 5.3 föreskrivs ett system för tillgång till VIS-uppgifter i två steg, där en uppsättning uppgifter blir tillgänglig endast om en sökning på grundval av den första uppsättningen uppgifter har gett en träff. Detta är i sig en klok strategi. Den första uppsättningen uppgifter förefaller emellertid vara mycket generell. Man kan särskilt ifrågasätta relevansen av följande uppgifter som anges i 5.2 e och i för den första uppsättningen uppgifter:

| — | ”Syftet med resan” förefaller vara en alltför allmän nyckel för att möjliggöra effektiva sökningar i systemet. Dessutom medför den en risk att resande profileras på grundval av denna uppgift. |
| --- | --- |

—

”Syftet med resan” förefaller vara en alltför allmän nyckel för att möjliggöra effektiva sökningar i systemet. Dessutom medför den en risk att resande profileras på grundval av denna uppgift.

| — | När det gäller ”fotografier” är möjligheten till sökningar på grundval av fotografier begränsad i en så stor databas. Med nuvarande teknik ger sådana sökningar ett oacceptabelt antal falska matchningar. Konsekvenserna av en felaktig identifiering är mycket allvarliga för personen i fråga. |
| --- | --- |

—

När det gäller ”fotografier” är möjligheten till sökningar på grundval av fotografier begränsad i en så stor databas. Med nuvarande teknik ger sådana sökningar ett oacceptabelt antal falska matchningar. Konsekvenserna av en felaktig identifiering är mycket allvarliga för personen i fråga.

Datatillsynsmannen begär därför att uppgifterna i artikel 5.2 e och i betraktas som kompletterande information som blir tillgänglig om den första sökningen visar att det redan finns uppgifter i systemet, och att de flyttas till artikel 5.3.

Ett annat alternativ är att tillåta sökningar i databasen på grundval av fotografier endast på villkor att den rådgivande kommittén gör en bedömning av tekniken, och först när denna teknik utvecklats och kan anses tillräckligt tillförlitlig.

2.4   Tillämpning på medlemsstater som inte omfattas av VIS-förordningen

Myndigheter med ansvar för inre säkerhet i medlemsstater som inte deltar i VIS kan ges tillgång till VIS för sökningar. Dessa myndigheter måste utföra sökningarna via en deltagande medlemsstat, med iakttagande av de regler som fastställs i artikel 5.1 b–d (dvs. endast från fall till fall), och måste lämna in en välmotiverad skriftlig begäran.

Datatillsynsmannen vill betona att det är nödvändigt att införa ett antal villkor för ytterligare behandling utöver sökningarna. Den regel som gäller för medlemsstater som deltar i VIS är att uppgifter som har hämtats från VIS måste behandlas i enlighet med rambeslutet om skydd av personuppgifter inom tredje pelaren (se nedan). Samma villkor bör gälla för medlemsstater som inte omfattas av VIS-förordningen, men som söker uppgifter i systemet. Samma princip bör tillämpas när det gäller registerföring för framtida övervakning. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att man lägger till en punkt i artikel 6 i förslaget där det anges att artiklarna 8 och 10 i beslutet även skall gälla för medlemsstater som inte omfattas av VIS-förordningen.

2.5   Dataskyddssystem

a)   Tillämpning av rambeslutet om skydd för personuppgifter inom tredje pelaren

Eftersom tillgången till systemet för myndigheter med ansvar för inre säkerhet utgör ett undantag från ändamålet med VIS bör denna tillgång omfattas av ett konsekvent dataskyddssystem som garanterar en hög skyddsnivå för uppgifter som hämtas från VIS och behandlas av nationella myndigheter eller Europol.

I artikel 8 i förslaget fastställs att rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (nedan kallat rambeslutet) skall gälla för behandling av uppgifter enligt förslaget till beslut. När det gäller dataskydd bör detta förslag alltså betraktas som en lex specialis, som kompletterar eller preciserar en lex generalis (dvs. rambeslutet). Reglerna om vidareöverföring av uppgifter är exempelvis striktare i detta förslag och bör följas. Detsamma gäller skälen för att ge tillgång till uppgifterna.

b)   Tillämpningsområde

Datatillsynsmannen välkomnar att dataskyddssystemet i rambeslutet gäller för all behandling av personuppgifter i enlighet med förslaget till beslut. Det betyder att dataskyddsnivån skall vara likvärdig oavsett vilka myndigheter som gör sökningar i VIS-uppgifterna.

Eftersom man i artikel 2 använder ett funktionellt kriterium för att definiera dessa myndigheter (”myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att förebygga, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra grova brott”) kan denna definition innefatta både underrättelsetjänster och brottsbekämpande myndigheter. Följaktligen gäller i princip samma skyldigheter i fråga om dataskydd för underrättelsetjänster som gör sökningar i VIS, vilket naturligtvis är ett positivt inslag.

Eftersom det kan finnas vissa tvivel när det gäller denna tolkning av rambeslutets tillämplighet på underrättelsetjänster när de gör sökningar i VIS, föreslår emellertid datatillsynsmannen en alternativ lydelse, exempelvis:

”Om rambeslutet (...) inte är tillämpligt skall medlemsstaterna föreskriva en dataskyddsnivå som åtminstone motsvarar den nivå som garanteras enligt rambeslutet.”

c)   Tillsyn

När det gäller lydelsen i artikel 8 bör det klargöras att punkt 1 gäller behandling av uppgifter inom medlemsstaternas territorium. Tillämpningsområdet för punkterna 2 och 3 (databehandling inom Europol och kommissionen) klargörs i dessa punkter, och det bör uttryckligen anges att punkt 1 gäller en annan hypotes.

Det är en god idé att fördela tillsynsbefogenheterna i enlighet med de olika aktörernas verksamhetsområden. Ett inslag saknas emellertid, nämligen behovet av en samordnad strategi för övervakning, vilket redan har påpekats i datatillsynsmannens yttrande om VIS: ”När det gäller tillsynen av VIS är det även viktigt att framhålla att de nationella tillsynsmyndigheternas och datatillsynsmannens tillsyn bör samordnas i viss mån. Det är nödvändigt med ett harmoniserat genomförande av förordningen och att man verkar för ett gemensamt tillvägagångssätt när det gäller gemensamma problem.

behovet av en samordnad strategi för övervakning

När det gäller tillsynen av VIS är det även viktigt att framhålla att de nationella tillsynsmyndigheternas och datatillsynsmannens tillsyn bör samordnas i viss mån. Det är nödvändigt med ett harmoniserat genomförande av förordningen och att man verkar för ett gemensamt tillvägagångssätt när det gäller gemensamma problem.

Artikel 35 [i VIS-förslaget] bör innehålla en bestämmelse om detta där det fastställs att datatillsynsmannen skall sammankalla ett möte med alla nationella tillsynsmyndigheter, minst en gång varje år.”

Artikel 35 [i VIS-förslaget] bör innehålla en bestämmelse om detta där det fastställs att datatillsynsmannen skall sammankalla ett möte med alla nationella tillsynsmyndigheter, minst en gång varje år.

Detta gäller även denna särskilda användning av VIS-systemet (i detta fall även med deltagande av Europols gemensamma tillsynsmyndighet). Tillsynen bör helt överensstämma med övervakningen av ”VIS inom första pelaren”, eftersom det är samma system. Vidare är samordningsmöten med alla parter som deltar i övervakningen, med datatillsynsmannen som sammankallande, också den modell som har valts för övervakningen av andra storskaliga informationssystem, exempelvis Eurodac.

Datatillsynsmannen är medveten om att en viss samordning planeras i förslaget, där man nämner de uppgifter som skall utföras av den framtida arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandling av personuppgifter, vilken inrättas genom artikel 31 i förslaget till rambeslut. Det bör emellertid upprepas att själva övervakningen inte ingår i detta rådgivande organs uppdrag.

Datatillsynsmannen föreslår att man lägger till en bestämmelse där det fastställs att det samordningsmöte som datatillsynsmannen sammankallar inom ramen för övervakningen av ”VIS inom första pelaren” också skall vara behörigt när det gäller uppgifter som behandlas enligt detta förslag, och att Europols gemensamma tillsynsmyndighet därför bör vara företrädd.

2.6   Egenkontroll

I artikel 12 i förslaget föreskrivs övervakningssystem för VIS. Datatillsynsmannen anser att denna övervakning inte enbart bör gälla produktivitet, kostnadseffektivitet och tjänsternas kvalitet, utan även efterlevnaden av rättsliga krav, särskilt när det gäller dataskydd. Artikel 12 bör ändras i enlighet med detta.

övervakning inte enbart bör gälla produktivitet, kostnadseffektivitet och tjänsternas kvalitet, utan även efterlevnaden av rättsliga krav, särskilt när det gäller dataskydd.

För att utföra denna egenkontroll av behandlingens laglighet bör kommissionen få möjlighet att använda de register som förs i enlighet med artikel 10 i förslaget. I artikel 10 bör det därför föreskrivas att dessa register skall föras inte endast för tillsyn av dataskyddet och för att garantera datasäkerhet utan även för regelbunden egenkontroll av VIS. Rapporterna över egenkontrollen kommer att underlätta datatillsynsmannens och de andra tillsynsmyndigheternas arbete eftersom de får bättre möjlighet att välja prioriterade områden för tillsynen.

I artikel 10 bör det därför föreskrivas att dessa register skall föras inte endast för tillsyn av dataskyddet och för att garantera datasäkerhet utan även för regelbunden egenkontroll av VIS.

3.   SLUTSATS

Mot denna bakgrund betonar datatillsynsmannen att det är ytterst viktigt att myndigheter med ansvar för inre säkerhet samt Europol endast beviljas tillgång till systemet från fall till fall och med tillämpning av strikta skyddsåtgärder. Detta mål uppnås på det hela taget med förslaget, även om vissa förbättringar kan införas, enligt följande förslag i detta yttrande:

| — | Ett villkor för tillgång till VIS enligt artikel 5 bör vara att sökningarna i ”väsentlig grad” bidrar till att ett grovt brott förebyggs, upptäcks eller utreds, och de register som föreskrivs i artikel 10 bör möjliggöra en bedömning av detta villkor i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

—

Ett villkor för tillgång till VIS enligt artikel 5 bör vara att sökningarna i ”väsentlig grad” bidrar till att ett grovt brott förebyggs, upptäcks eller utreds, och de register som föreskrivs i artikel 10 bör möjliggöra en bedömning av detta villkor i varje enskilt fall.

| — | Två söknycklar för tillgång till VIS som nämns i artikel 5.2, nämligen ”syftet med resan” och ”fotografier” bör övervägas på nytt och göras tillgängliga som kompletterande information om en sökning ger en träff. |
| --- | --- |

—

Två söknycklar för tillgång till VIS som nämns i artikel 5.2, nämligen ”syftet med resan” och ”fotografier” bör övervägas på nytt och göras tillgängliga som kompletterande information om en sökning ger en träff.

| — | En likvärdig dataskyddsnivå bör gälla för behandling utöver sökningar oavsett vilka myndigheter som söker uppgifter i VIS. Artiklarna 8 och 10 bör även gälla medlemsstater som inte omfattas av VIS-förordningen. |
| --- | --- |

—

En likvärdig dataskyddsnivå bör gälla för behandling utöver sökningar oavsett vilka myndigheter som söker uppgifter i VIS. Artiklarna 8 och 10 bör även gälla medlemsstater som inte omfattas av VIS-förordningen.

| — | En samordnad strategi för övervakning bör garanteras, även när det gäller tillgång till VIS i enlighet med detta förslag. |
| --- | --- |

—

En samordnad strategi för övervakning bör garanteras, även när det gäller tillgång till VIS i enlighet med detta förslag.

| — | Bestämmelser om övervakning bör också säkerställa egenkontroll av efterlevnaden av dataskyddskraven. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om övervakning bör också säkerställa egenkontroll av efterlevnaden av dataskyddskraven.

Bryssel den 20 januari 2006

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  Europeiska datatillsynsmannens yttrande om Europaparlamentets och rådets förordning om informations-systemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (KOM(2004) 835 slutlig).

1

(2)  KOM(2005) 597 slutlig.

2

(3)  Detta överensstämmer också med rådets slutsatser från mars och juli 2005, där det begärdes att myndigheter med ansvar för inre säkerhet skulle beviljas tillgång till VIS ”under strikt iakttagande av bestämmelserna om skydd av personuppgifter”.

3

under strikt iakttagande av bestämmelserna om skydd av personuppgifter

---

Rättelser

| 25.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/11

---

Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG av den 29 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 49 av den 28 februari 2006
  )

(2006/C 97/04)

På sidan 5 skall det

i stället för

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 2–1: Verkningsgrad – Allmänt | – | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Anmärkning 3 | Datumet för den här publikationen |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Gasutrustning – Gasspisar – Del 2–1: Verkningsgrad – Allmänt

–

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Anmärkning 3

Datumet för den här publikationen

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

vara

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 2–1: Verkningsgrad – Allmänt | – | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.11.2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Gasutrustning – Gasspisar – Del 2–1: Verkningsgrad – Allmänt

–

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.11.2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

---