# Europeiska unionens C 69/21 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 69 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången21 mars 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 69

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången21 mars 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 423:e plenarsession den 18–19 januari 2006 |
| 2006/C 069/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om – Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Kamp mot våld (Daphne), förebyggande av narkotikamissbruk och information för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa – Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa – Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisaKOM(2005) 122 slutlig – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD) | 1 |
| 2006/C 069/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar utveckling inom jord- och skogsbruket samt fisket och de utmaningar som klimatförändringarna medför | 5 |
| 2006/C 069/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om punktskattesatserna på alkohol och alkoholdrycker (framlagd enligt artikel 8 i rådets direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker)KOM(2004) 223 slutlig | 10 |
| 2006/C 069/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EGKOM(2005) 438 slutlig – 2005/0182 (COD) | 16 |
| 2006/C 069/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbrukKOM(2005) 399 slutlig – 2005/0166 (COD) | 22 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

423:e plenarsession den 18–19 januari 2006

2006/C 069/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om – Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Kamp mot våld (Daphne), förebyggande av narkotikamissbruk och information för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa – Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa – Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisaKOM(2005) 122 slutlig – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

KOM(2005) 122 slutlig – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

1

2006/C 069/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar utveckling inom jord- och skogsbruket samt fisket och de utmaningar som klimatförändringarna medför

5

2006/C 069/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om punktskattesatserna på alkohol och alkoholdrycker (framlagd enligt artikel 8 i rådets direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker)KOM(2004) 223 slutlig

KOM(2004) 223 slutlig

10

2006/C 069/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EGKOM(2005) 438 slutlig – 2005/0182 (COD)

KOM(2005) 438 slutlig – 2005/0182 (COD)

16

2006/C 069/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbrukKOM(2005) 399 slutlig – 2005/0166 (COD)

KOM(2005) 399 slutlig – 2005/0166 (COD)

22

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

423:e plenarsession den 18–19 januari 2006

| 21.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 69/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Kamp mot våld (Daphne), förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

KOM(2005) 122 slutlig – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

Den 19 juli 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 december 2005. Föredragande var Brenda King.

Vid sin 423:e plenarsession den 18–19 januari 2006 (sammanträdet den 19 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för, 2 röster emot och 2 nedlagda röster:

1.   Bakgrund

| 1.1 | Rådet och kommissionen har antagit ett femårigt handlingsprogram för genomförandet av Haagprogrammet för stärkande av området för frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

1.1

Rådet och kommissionen har antagit ett femårigt handlingsprogram för genomförandet av Haagprogrammet för stärkande av området för frihet, säkerhet och rättvisa.

| 1.2 | EESK håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa
   (1). I detta yttrande framhålls att Haagprogrammet syftar till ”att genomföra det svåra uppdraget att förankra tanken om ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa samt främja uppkomsten av detta område”. I yttrandet betonas även vikten av att man når ”en lagom balans mellan de tre dimensionerna [frihet, säkerhet och rättvisa], för att inte inkräkta på de grundläggande värden (mänskliga rättigheter och friheter) och demokratiska principer (rättsstaten) som hyllas i hela unionen”. Kommittén har kunnat konstatera att en sådan balans inte har uppnåtts med hänvisning till den oproportionerligt stora andel lagstiftning som fokuserar på säkerhetsdimensionen. |
| --- | --- |

1.2

EESK håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa
   (1). I detta yttrande framhålls att Haagprogrammet syftar till ”att genomföra det svåra uppdraget att förankra tanken om ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa samt främja uppkomsten av detta område”. I yttrandet betonas även vikten av att man når ”en lagom balans mellan de tre dimensionerna [frihet, säkerhet och rättvisa], för att inte inkräkta på de grundläggande värden (mänskliga rättigheter och friheter) och demokratiska principer (rättsstaten) som hyllas i hela unionen”. Kommittén har kunnat konstatera att en sådan balans inte har uppnåtts med hänvisning till den oproportionerligt stora andel lagstiftning som fokuserar på säkerhetsdimensionen.

| 1.3 | Den finansieringsram för perioden 2007–2013 som ligger till grund för Haagprogrammet består av följande delar: |
| --- | --- |

1.3

Den finansieringsram för perioden 2007–2013 som ligger till grund för Haagprogrammet består av följande delar:

| 1.3.1 | Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2). |
| --- | --- |

1.3.1

Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2).

| 1.3.2 | Säkerhet och skydd för friheter (3). |
| --- | --- |

1.3.2

Säkerhet och skydd för friheter (3).

| 1.3.3 | Grundläggande rättigheter och rättvisa (4). |
| --- | --- |

1.3.3

Grundläggande rättigheter och rättvisa (4).

| 1.4 | EESK menar att den obalans som råder mellan de tre dimensionerna frihet, säkerhet och rättvisa även kommer till uttryck i budgetplanen, eftersom säkerhetsdimensionen står för den största delen av budgeten. |
| --- | --- |

1.4

EESK menar att den obalans som råder mellan de tre dimensionerna frihet, säkerhet och rättvisa även kommer till uttryck i budgetplanen, eftersom säkerhetsdimensionen står för den största delen av budgeten.

| 1.5 | Det femåriga handlingsprogrammet har nära kopplingar till andra handlingsprogram och förslag på området frihet, säkerhet och rättvisa, såsom t.ex. EU:s nyligen antagna handlingsplan för narkotikabekämpning. |
| --- | --- |

1.5

Det femåriga handlingsprogrammet har nära kopplingar till andra handlingsprogram och förslag på området frihet, säkerhet och rättvisa, såsom t.ex. EU:s nyligen antagna handlingsplan för narkotikabekämpning.

| 1.6 | EESK har för avsikt att avge synpunkter på Haagprogrammet och de tre ramprogrammen tillsammans i ett enda dokument för att på så sätt försöka påverka det slutliga innehållet i programmet. |
| --- | --- |

1.6

EESK har för avsikt att avge synpunkter på Haagprogrammet och de tre ramprogrammen tillsammans i ett enda dokument för att på så sätt försöka påverka det slutliga innehållet i programmet.

| 1.7 | Betoningen läggs på förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och mellan de senare och behöriga organ och avdelningar inom EU:s förvaltning som arbetar med den inre säkerheten. Kommissionens uppgift är att kontrollera effektiviteten hos olika planer, program och förslag. Detta ligger i linje med subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.7

Betoningen läggs på förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och mellan de senare och behöriga organ och avdelningar inom EU:s förvaltning som arbetar med den inre säkerheten. Kommissionens uppgift är att kontrollera effektiviteten hos olika planer, program och förslag. Detta ligger i linje med subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK har tagit del av kommissionens förslag om att inrätta ett ramprogram om grundläggande rättigheter och rättvisa som en del av ett förslagspaket vars syfte är att se till att Haagprogrammet får tillräckligt stöd i budgetplanen 2007. |
| --- | --- |

2.1

EESK har tagit del av kommissionens förslag om att inrätta ett ramprogram om grundläggande rättigheter och rättvisa som en del av ett förslagspaket vars syfte är att se till att Haagprogrammet får tillräckligt stöd i budgetplanen 2007.

| 2.2 | EESK noterar även att kommissionen fokuserar på en förenkling och rationalisering av befintligt finansiellt stöd på området frihet, säkerhet och rättvisa i syfte att skapa större flexibilitet i samband med att prioriteringarna fastställs samt för att skapa ökad öppenhet generellt sett. |
| --- | --- |

2.2

EESK noterar även att kommissionen fokuserar på en förenkling och rationalisering av befintligt finansiellt stöd på området frihet, säkerhet och rättvisa i syfte att skapa större flexibilitet i samband med att prioriteringarna fastställs samt för att skapa ökad öppenhet generellt sett.

| 2.3 | EESK anser att det är viktigt med konsekvens medlemsstaterna emellan när det gäller principer som demokrati och respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt rättsstatsprincipen. Detta är särskilt viktigt i samband med förhandlingarna med kandidatländerna med sikte på EU:s fortsatta utvidgning. |
| --- | --- |

2.3

EESK anser att det är viktigt med konsekvens medlemsstaterna emellan när det gäller principer som demokrati och respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt rättsstatsprincipen. Detta är särskilt viktigt i samband med förhandlingarna med kandidatländerna med sikte på EU:s fortsatta utvidgning.

| 2.4 | Vi ser dock med oro på att kommissionens förslag läggs fram under en tid präglad av stor osäkerhet inom EU. Med tanke på att det konstitutionella fördraget skall utgöra grund för Haagprogrammet borde dagsläget ge konsekvenser som kräver åtgärder. |
| --- | --- |

2.4

Vi ser dock med oro på att kommissionens förslag läggs fram under en tid präglad av stor osäkerhet inom EU. Med tanke på att det konstitutionella fördraget skall utgöra grund för Haagprogrammet borde dagsläget ge konsekvenser som kräver åtgärder.

| 2.5 | Det allmänna programmet består dessutom av fyra olika delprogram, och man kan fråga sig om det finns något direktorat inom kommissionen som har överblick över samtliga aspekter när det gäller detta specifika politikområde. EESK undrar sålunda om de övervaknings-, kontroll- och utvärderingssystem som krävs för att effektivt kunna bedöma programmet verkligen finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2.5

Det allmänna programmet består dessutom av fyra olika delprogram, och man kan fråga sig om det finns något direktorat inom kommissionen som har överblick över samtliga aspekter när det gäller detta specifika politikområde. EESK undrar sålunda om de övervaknings-, kontroll- och utvärderingssystem som krävs för att effektivt kunna bedöma programmet verkligen finns tillgängliga.

| 2.6 | Budgetplanen för perioden 2007–2013 har antagits, men den totala budgeten (Budgetrubrik 3 A – Frihet, Säkerhet och Rättvisa) har minskats med 524 miljoner euro från 7 154 miljoner euro till 6 630 miljoner euro. Vi anser att detta skapar osäkerhet vad gäller den budget på 543 miljoner euro som kommissionen avsatt för programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” under denna period, eftersom fördelningen av denna budget mellan de tre ramprogrammen ännu inte slutgiltigt har fastställts. Det är därför oklart vilken effekt såväl de olika delprogrammen som åtgärderna inom ramen för det allmänna programmet till syvende och sist kommer att få. |
| --- | --- |

2.6

Budgetplanen för perioden 2007–2013 har antagits, men den totala budgeten (Budgetrubrik 3 A – Frihet, Säkerhet och Rättvisa) har minskats med 524 miljoner euro från 7 154 miljoner euro till 6 630 miljoner euro. Vi anser att detta skapar osäkerhet vad gäller den budget på 543 miljoner euro som kommissionen avsatt för programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” under denna period, eftersom fördelningen av denna budget mellan de tre ramprogrammen ännu inte slutgiltigt har fastställts. Det är därför oklart vilken effekt såväl de olika delprogrammen som åtgärderna inom ramen för det allmänna programmet till syvende och sist kommer att få.

| 2.7 | Kommittén är inte övertygad om att kommissionen vid utformningen av sitt förslag har tagit tillräcklig hänsyn till subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget, med tanke på att man inte i tillräcklig utsträckning verkar ha beaktat att det finns områden som bäst handhas på nationell, regional och/eller lokal nivå i samarbete med relevanta arbetsmarknadsparter. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén är inte övertygad om att kommissionen vid utformningen av sitt förslag har tagit tillräcklig hänsyn till subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget, med tanke på att man inte i tillräcklig utsträckning verkar ha beaktat att det finns områden som bäst handhas på nationell, regional och/eller lokal nivå i samarbete med relevanta arbetsmarknadsparter.

| 2.8 | EESK rekommenderar starkt att detta förslag läggs på is till dess att de rättsliga och finansiella grunderna är klara. Under mellantiden föreslår kommittén att man låter det nuvarande programmets principer för området frihet, säkerhet och rättvisa fortsätta att gälla tills man lyckas hitta en lösning på situationen. |
| --- | --- |

2.8

EESK rekommenderar starkt att detta förslag läggs på is till dess att de rättsliga och finansiella grunderna är klara. Under mellantiden föreslår kommittén att man låter det nuvarande programmets principer för området frihet, säkerhet och rättvisa fortsätta att gälla tills man lyckas hitta en lösning på situationen.

3.   Särskilda kommentarer om finansieringen och programmen

3.1   Finansiella resurser

Texten i kommissionens förslag är inte konsekvent när det gäller finansieringen, vilket framgår av nedanstående tabell. Kommissionen har deklarerat att beloppen är korrekta men att de har presenterats på olika sätt. Kommittén noterar att texten dock inte innehåller någon förklaring till dessa skillnader. Det finns också ett fel på sidan 38 i den engelska språkversionen. EESK anser att man måste vara konsekvent och tydlig när man presenterar de finansiella uppgifterna. Den rådande bristen på överensstämmelse måste rättas till, eftersom exakthet och konsekvens är lika viktigt som förenkling och öppenhet, som är de målsättningar som kommissionen anger att man har med sitt förslag.

| Finansiella resurser 2007–2013 | Sid. 9 | Sid. 18/28 | Sid. 38 | Sid. 55 | Sid. 72/80 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | 543 | | 5439 | | |
| Grundl. rättigheter och medborgarskap | 93,8 | | 96,5 | | |
| Civilrätt | 106,5 | | | | 109,3 |
| Straffrätt | 196,2 | | | 199 | |
| Kamp mot våld | 135,4 | 138,2 | | | |
| Administration | 11,1 | | | | |

Finansiella resurser 2007–2013

Sid. 9

Sid. 18/28

Sid. 38

Sid. 55

Sid. 72/80

Totalt

543

5439

Grundl. rättigheter och medborgarskap

93,8

96,5

Civilrätt

106,5

109,3

Straffrätt

196,2

199

Kamp mot våld

135,4

138,2

Administration

11,1

3.2   Det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

| 3.2.1 | EESK noterar med tillfredsställelse att kommissionen är införstådd med det problematiska förhållande som råder mellan att garantera individens grundläggande rättigheter och medlemsstaternas grundläggande skyldigheter inom EU på området frihet, säkerhet och rättvisa i en tid då diskussionerna kring dessa frågor förs på samtliga nivåer, alltifrån den enskilde medborgaren till EU:s tjänstemän. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK noterar med tillfredsställelse att kommissionen är införstådd med det problematiska förhållande som råder mellan att garantera individens grundläggande rättigheter och medlemsstaternas grundläggande skyldigheter inom EU på området frihet, säkerhet och rättvisa i en tid då diskussionerna kring dessa frågor förs på samtliga nivåer, alltifrån den enskilde medborgaren till EU:s tjänstemän.

| 3.2.2 | När det gäller grundläggande rättigheter efterlyser kommissionen fler gemensamma åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och anti-semitism och föreslår ett ökat stöd till en religiöst öppen och mångkulturell dialog som ett sätt att bekämpa dessa problem. |
| --- | --- |

3.2.2

När det gäller grundläggande rättigheter efterlyser kommissionen fler gemensamma åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och anti-semitism och föreslår ett ökat stöd till en religiöst öppen och mångkulturell dialog som ett sätt att bekämpa dessa problem.

| 3.2.3 | EESK ser positivt på detta uttalande från kommissionen, men menar dock att det inte helt och fullt återspeglar situationen som den ser ut idag inom EU. I mars 2005 lade Internationella Helsingforsfederationen för mänskliga rättigheter (IHF) fram en rapport som visar att muslimerna i Europa har utsatts för ökad diskriminering sedan attackerna den 11 september 2001. Vi citerar IHF:s chef Aaron Rhodes: ”Muslimska minoriteter i EU har utsatts för ökad misstänksamhet och fientlighet sedan 11 september-attackerna. I takt med att kampen mot terrorismen har intensifierats och religiös extremism allt mer upplevs som ett hot och har hamnat i fokus för debatten har de fördomar och den diskriminering som funnits sedan tidigare förstärkts, och muslimerna känner sig mer och mer stigmatiserade på grund av sin tro” (5). |
| --- | --- |

3.2.3

EESK ser positivt på detta uttalande från kommissionen, men menar dock att det inte helt och fullt återspeglar situationen som den ser ut idag inom EU. I mars 2005 lade Internationella Helsingforsfederationen för mänskliga rättigheter (IHF) fram en rapport som visar att muslimerna i Europa har utsatts för ökad diskriminering sedan attackerna den 11 september 2001. Vi citerar IHF:s chef Aaron Rhodes: ”Muslimska minoriteter i EU har utsatts för ökad misstänksamhet och fientlighet sedan 11 september-attackerna. I takt med att kampen mot terrorismen har intensifierats och religiös extremism allt mer upplevs som ett hot och har hamnat i fokus för debatten har de fördomar och den diskriminering som funnits sedan tidigare förstärkts, och muslimerna känner sig mer och mer stigmatiserade på grund av sin tro” (5).

| 3.2.4 | EESK rekommenderar sålunda att islamofobi läggs till för att visa på behovet av att bekämpa denna form av rasism som innebär en kombination av kulturell och religiös diskriminering. |
| --- | --- |

3.2.4

EESK rekommenderar sålunda att islamofobi läggs till för att visa på behovet av att bekämpa denna form av rasism som innebär en kombination av kulturell och religiös diskriminering.

| 3.2.5 | EESK kan konstatera att ”Kamp mot våld” är det enda område som saknar ett organ att dela synergieffekter med. Vi rekommenderar därför att kommissionen undersöker vilket slags system som skulle kunna användas för att säkerställa att kampen mot våld i alla dess former inte förbises som en prioritering. |
| --- | --- |

3.2.5

EESK kan konstatera att ”Kamp mot våld” är det enda område som saknar ett organ att dela synergieffekter med. Vi rekommenderar därför att kommissionen undersöker vilket slags system som skulle kunna användas för att säkerställa att kampen mot våld i alla dess former inte förbises som en prioritering.

| 3.2.6 | EESK ser det även som ett allvarligt förbiseende att programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” inte kommer att samordnas med det nya europeiska jämställdhetsinstitutet. Kommittén rekommenderar därför att man lägger till en särskild målsättning om att så skall bli fallet när detta institut inleder sin verksamhet år 2007. |
| --- | --- |

3.2.6

EESK ser det även som ett allvarligt förbiseende att programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” inte kommer att samordnas med det nya europeiska jämställdhetsinstitutet. Kommittén rekommenderar därför att man lägger till en särskild målsättning om att så skall bli fallet när detta institut inleder sin verksamhet år 2007.

3.3   Kamp mot våld, förebyggande av narkotikamissbruk och information

| 3.3.1 | Vid sitt möte i juni 2005 välkomnade Europeiska rådet särskilt handlingsplanen mot narkotika (2005–2008) inom ramen för strategin för narkotikabekämpning (2005–2012). Mötet bekräftade att fokus nu är inställt på handlingsplanen mot narkotika och kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

3.3.1

Vid sitt möte i juni 2005 välkomnade Europeiska rådet särskilt handlingsplanen mot narkotika (2005–2008) inom ramen för strategin för narkotikabekämpning (2005–2012). Mötet bekräftade att fokus nu är inställt på handlingsplanen mot narkotika och kampen mot terrorism.

| 3.3.2 | EESK välkomnar detta, men menar att det finns risk för att våld mot barn, kvinnor och ungdomar samt handeln med människor för sexuell exploatering hamnar i skymundan när dessa problem buntas ihop med kampen mot narkotikamissbruk och narkotikahandel, inte minst med tanke på att den totala budgeten och fördelningen av budgetmedlen mellan de olika programmen ännu inte har fastställts. |
| --- | --- |

3.3.2

EESK välkomnar detta, men menar att det finns risk för att våld mot barn, kvinnor och ungdomar samt handeln med människor för sexuell exploatering hamnar i skymundan när dessa problem buntas ihop med kampen mot narkotikamissbruk och narkotikahandel, inte minst med tanke på att den totala budgeten och fördelningen av budgetmedlen mellan de olika programmen ännu inte har fastställts.

| 3.3.3 | EESK rekommenderar att ett särskilt mål och en särskild budgetpost införs för kampen mot våld. På så sätt säkerställer man att prioriteringarna hamnar rätt samtidigt som man skapar ökad tydlighet. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK rekommenderar att ett särskilt mål och en särskild budgetpost införs för kampen mot våld. På så sätt säkerställer man att prioriteringarna hamnar rätt samtidigt som man skapar ökad tydlighet.

| 3.3.4 | Kommittén ser positivt på erkännandet av att kampen mot våld inte enbart är en folkhälsofråga, utan även ses som en del av skyddet av grundläggande rättigheter som de formuleras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.3.4

Kommittén ser positivt på erkännandet av att kampen mot våld inte enbart är en folkhälsofråga, utan även ses som en del av skyddet av grundläggande rättigheter som de formuleras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 3.3.5 | EESK rekommenderar att det klargörs i det allmänna programmets målsättning att kampen mot våld i alla dess former uttryckligen även omfattar människohandel för sexuell exploatering. Detta är viktigt med tanke på att kampen mot människohandeln har en gränsöverskridande dimension, och det därför är både nödvändigt och lämpligt med en EU-strategi och en EU-handlingsplan på detta område. |
| --- | --- |

3.3.5

EESK rekommenderar att det klargörs i det allmänna programmets målsättning att kampen mot våld i alla dess former uttryckligen även omfattar människohandel för sexuell exploatering. Detta är viktigt med tanke på att kampen mot människohandeln har en gränsöverskridande dimension, och det därför är både nödvändigt och lämpligt med en EU-strategi och en EU-handlingsplan på detta område.

| 3.3.6 | Definitionen av målgrupperna (artikel 6) när det gäller kampen mot våld bör specificeras ytterligare – inte minst om man vill åberopa EU-nivåns mervärde – annars finns det risk för att man bryter mot subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.3.6

Definitionen av målgrupperna (artikel 6) när det gäller kampen mot våld bör specificeras ytterligare – inte minst om man vill åberopa EU-nivåns mervärde – annars finns det risk för att man bryter mot subsidiaritetsprincipen.

| 3.3.7 | EESK anser att det är viktigt att gränskontrolltjänstemän ingår som en målgrupp, med tanke på hur viktiga de är i kampen för att blockera de distributionskanaler som används för att smuggla in människor och narkotika. |
| --- | --- |

3.3.7

EESK anser att det är viktigt att gränskontrolltjänstemän ingår som en målgrupp, med tanke på hur viktiga de är i kampen för att blockera de distributionskanaler som används för att smuggla in människor och narkotika.

| 3.3.8 | Kommittén är missnöjd med att kampen mot våld riktat mot kvinnor, ungdomar och barn mest verkar ses som ett arbete för icke-statliga organisationer, med stöd via Daphne-programmet. Kommittén anser att medlemsstaternas behörighet i dessa frågor bör vara tydligare, med tanke på alla de lagstiftningsmässiga och finansiella resurser som finns där. Samarbetet mellan icke-statliga organisationer och olika myndigheter i medlemsstaterna fortsätter att ha avgörande betydelse för arbetet med att försöka utrota sexuell exploatering och sexuella övergrepp. EESK skulle vilja se ett samarbete mellan medlemsstaterna och icke-statliga organ för att öka medvetenheten hos allmänheten och för att utbyta information om bästa praxis. |
| --- | --- |

3.3.8

Kommittén är missnöjd med att kampen mot våld riktat mot kvinnor, ungdomar och barn mest verkar ses som ett arbete för icke-statliga organisationer, med stöd via Daphne-programmet. Kommittén anser att medlemsstaternas behörighet i dessa frågor bör vara tydligare, med tanke på alla de lagstiftningsmässiga och finansiella resurser som finns där. Samarbetet mellan icke-statliga organisationer och olika myndigheter i medlemsstaterna fortsätter att ha avgörande betydelse för arbetet med att försöka utrota sexuell exploatering och sexuella övergrepp. EESK skulle vilja se ett samarbete mellan medlemsstaterna och icke-statliga organ för att öka medvetenheten hos allmänheten och för att utbyta information om bästa praxis.

3.4   Grundläggande rättigheter och medborgarskap

| 3.4.1 | EESK välkomnar ambitionen att ”skapa en verklig kultur för grundläggande rättigheter hos alla EU-medborgare” i syfte att stärka stadgan för grundläggande rättigheter och informera medborgarna om deras rättigheter, inklusive de rättigheter som ett EU-medborgarskap medför. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK välkomnar ambitionen att ”skapa en verklig kultur för grundläggande rättigheter hos alla EU-medborgare” i syfte att stärka stadgan för grundläggande rättigheter och informera medborgarna om deras rättigheter, inklusive de rättigheter som ett EU-medborgarskap medför.

| 3.4.2 | EESK välkomnar erkännandet av den särskilda roll som det civila samhällets aktörer har när det gäller grundläggande rättigheter och främjandet av dem. Vi anser även att arbetet med att främja det civila samhället i de nya EU-staterna bör prioriteras. Mot bakgrund av detta vill EESK ånyo framhålla att man är beredd att inta en aktiv roll på detta område. |
| --- | --- |

3.4.2

EESK välkomnar erkännandet av den särskilda roll som det civila samhällets aktörer har när det gäller grundläggande rättigheter och främjandet av dem. Vi anser även att arbetet med att främja det civila samhället i de nya EU-staterna bör prioriteras. Mot bakgrund av detta vill EESK ånyo framhålla att man är beredd att inta en aktiv roll på detta område.

3.5   Delprogrammen ”Straffrätt” och ”Civilrätt”

| 3.5.1 | EESK stöder och vill uppmuntra det rättsliga samarbetet på områden som medlemsstaterna har kommit överens om att prioritera, t.ex. kampen mot terrorismen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att fortsätta sitt arbete för solidaritet och harmonisering med målet att skapa ett europeiskt område för rättvisa, trots att det finns vissa skillnader mellan rättssystemen i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.5.1

EESK stöder och vill uppmuntra det rättsliga samarbetet på områden som medlemsstaterna har kommit överens om att prioritera, t.ex. kampen mot terrorismen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att fortsätta sitt arbete för solidaritet och harmonisering med målet att skapa ett europeiskt område för rättvisa, trots att det finns vissa skillnader mellan rättssystemen i de olika medlemsstaterna.

| 3.5.2 | Även om definitionerna av och gränserna för sådana begrepp som vårdslöshet, skyldighet och oaktsamhet, god tro, uppsåtlig skada eller ansvar i samband med avtal på t.ex. det civilrättsliga området varierar från medlemsstat till medlemsstat, får detta inte ses som ett hinder för fortsatta initiativ för tillnärmning av lagstiftningen, under förutsättning att en sådan tillnärmning är förenlig med principerna om solidaritet och proportionalitet. Kommissionen har på detta område utfört ett mycket framgångsrikt arbete, som alltid fått kommitténs stöd. |
| --- | --- |

3.5.2

Även om definitionerna av och gränserna för sådana begrepp som vårdslöshet, skyldighet och oaktsamhet, god tro, uppsåtlig skada eller ansvar i samband med avtal på t.ex. det civilrättsliga området varierar från medlemsstat till medlemsstat, får detta inte ses som ett hinder för fortsatta initiativ för tillnärmning av lagstiftningen, under förutsättning att en sådan tillnärmning är förenlig med principerna om solidaritet och proportionalitet. Kommissionen har på detta område utfört ett mycket framgångsrikt arbete, som alltid fått kommitténs stöd.

| 3.5.3 | Även den roll som medlemsstaternas respektive domstolsväsen har kan se ganska olika ut eftersom vissa arbetar inom ett federalt system med en kodifierad konstitution medan andra inte gör det. Kommissionen uppmuntras därför att fortsätta sin strävan att stärka och inrätta mekanismer på det civilrättsliga området som syftar till en harmonisering vad gäller såväl gränsöverskridande som interna tvister. |
| --- | --- |

3.5.3

Även den roll som medlemsstaternas respektive domstolsväsen har kan se ganska olika ut eftersom vissa arbetar inom ett federalt system med en kodifierad konstitution medan andra inte gör det. Kommissionen uppmuntras därför att fortsätta sin strävan att stärka och inrätta mekanismer på det civilrättsliga området som syftar till en harmonisering vad gäller såväl gränsöverskridande som interna tvister.

| 3.5.4 | Även om de frågor som tas upp ovan är problematiska, kan de ändå inte sätta stopp för det oumbärliga och mycket nära samarbete som redan existerar mellan straffrättsliga organ i medlemsstaterna för att bekämpa sådan allvarlig brottslighet som narkotikahandel och människohandel för sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering. |
| --- | --- |

3.5.4

Även om de frågor som tas upp ovan är problematiska, kan de ändå inte sätta stopp för det oumbärliga och mycket nära samarbete som redan existerar mellan straffrättsliga organ i medlemsstaterna för att bekämpa sådan allvarlig brottslighet som narkotikahandel och människohandel för sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering.

| 3.5.5 | Det finns många bra exempel på pågående samarbete mellan utredare, åklagare och medlemmar i domarkåren. EESK ser gärna att resurser anslås till dessa som ett sätt att ytterligare främja detta samarbete. |
| --- | --- |

3.5.5

Det finns många bra exempel på pågående samarbete mellan utredare, åklagare och medlemmar i domarkåren. EESK ser gärna att resurser anslås till dessa som ett sätt att ytterligare främja detta samarbete.

Bryssel den 19 januari 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (KOM(2005) 184 slutlig – föredragande: Luis Miguel Pariza – EUT C 28, 3.2.2006).

1

(2)  EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

2

(3)  EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna).

3

(4)  EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: Brenda King).

4

(5)  IHF:s rapport
  Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11
  redogör för utvecklingen i elva EU-länder: Belgien, Danmark, Frankrike, Grekland, Italien, Nederländerna, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tyskland och Österrike.

5

Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11

---

| 21.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 69/5

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hållbar utveckling inom jord- och skogsbruket samt fisket och de utmaningar som klimatförändringarna medför”

(2006/C 69/02)

Den 10 februari 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om ”Hållbar utveckling inom jord- och skogsbruket samt fisket och de utmaningar som klimatförändringarna medför”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Seppo Kallio.

Vid sin 423:e plenarsession den 18–19 januari 2005 (sammanträdet den 18 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 96 röster för, 14 röster emot och 13 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Klimatförändringarna har under de senaste åren blivit en av de största utmaningarna när det gäller jordklotets framtid. Det har gjorts ett otal olika undersökningar som rör klimatförändringarna. Dessa har klart visat att mängden växthusgaser i atmosfären har ökat, vilket gör att jordklotet värms upp. Den förändring av atmosfärens sammansättning som människan har orsakat fortskrider i allt snabbare takt. Internationella forskare är eniga om i vilken riktning klimatförändringarna går, däremot finns det olika bedömningar av hur snabbt förändringarna sker. I den bedömning som gjorts av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC 2001) konstateras entydigt att atmosfären kommer att fortsätta att förändras under detta århundrade, vilket påskyndar den globala klimatförändringen. |
| --- | --- |

1.1

Klimatförändringarna har under de senaste åren blivit en av de största utmaningarna när det gäller jordklotets framtid. Det har gjorts ett otal olika undersökningar som rör klimatförändringarna. Dessa har klart visat att mängden växthusgaser i atmosfären har ökat, vilket gör att jordklotet värms upp. Den förändring av atmosfärens sammansättning som människan har orsakat fortskrider i allt snabbare takt. Internationella forskare är eniga om i vilken riktning klimatförändringarna går, däremot finns det olika bedömningar av hur snabbt förändringarna sker. I den bedömning som gjorts av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC 2001) konstateras entydigt att atmosfären kommer att fortsätta att förändras under detta århundrade, vilket påskyndar den globala klimatförändringen.

| 1.2 | EU har arbetat mycket aktivt för att uppnå de mål som bidrar till att klimatuppvärmningen bromsas upp. Unionen och medlemsstaterna har ändrat sin politik på flera områden för att uppnå bättre resultat. EU intar en ledande roll i den internationella kampen mot klimatförändringarna som är ett av de största hoten mot miljön, samhället och ekonomin och som kan få långtgående globala följder. Eftersom unionen har förbundit sig att följa FN:s konvention om klimatförändring och bestämmelserna i Kyotoprotokollet bör EU förstärka sina satsningar på klimatskydd och gå in för att minska utsläppen av växthusgaser även inom jordbruks-, skogsbruks- och fiskerisektorn. Kommittén hoppas genom detta yttrande på ett betydelsefullt sätt kunna bidra till att unionen ökar sina insatser för att minska klimatförändringarna och de följder dessa får för jord- och skogsbruket samt för fisket. Man kan konstatera att den forskning som hittills bedrivits på ett avgörande sätt har ökat kunskaperna om vilka följder klimatförändringarna får för skogsbruket. Däremot finns det inte lika mycket vetenskaplig information om vilka följderna blir för jordbruket, för att inte tala om fiskerisektorn. |
| --- | --- |

1.2

EU har arbetat mycket aktivt för att uppnå de mål som bidrar till att klimatuppvärmningen bromsas upp. Unionen och medlemsstaterna har ändrat sin politik på flera områden för att uppnå bättre resultat. EU intar en ledande roll i den internationella kampen mot klimatförändringarna som är ett av de största hoten mot miljön, samhället och ekonomin och som kan få långtgående globala följder. Eftersom unionen har förbundit sig att följa FN:s konvention om klimatförändring och bestämmelserna i Kyotoprotokollet bör EU förstärka sina satsningar på klimatskydd och gå in för att minska utsläppen av växthusgaser även inom jordbruks-, skogsbruks- och fiskerisektorn. Kommittén hoppas genom detta yttrande på ett betydelsefullt sätt kunna bidra till att unionen ökar sina insatser för att minska klimatförändringarna och de följder dessa får för jord- och skogsbruket samt för fisket. Man kan konstatera att den forskning som hittills bedrivits på ett avgörande sätt har ökat kunskaperna om vilka följder klimatförändringarna får för skogsbruket. Däremot finns det inte lika mycket vetenskaplig information om vilka följderna blir för jordbruket, för att inte tala om fiskerisektorn.

| 1.3 | Det internationella samfundet har genom olika avtal, bland annat Kyotoprotokollet, försökt ändra politiken på olika områden för att därigenom få utsläppen av växthusgaser under kontroll. Att genomföra dessa avtal har dock varit synnerligen mödosamt, eftersom inte ens alla de stora parterna, t.ex. USA, har förbundit sig att uppnå de mål som godkänts i vida kretsar. |
| --- | --- |

1.3

Det internationella samfundet har genom olika avtal, bland annat Kyotoprotokollet, försökt ändra politiken på olika områden för att därigenom få utsläppen av växthusgaser under kontroll. Att genomföra dessa avtal har dock varit synnerligen mödosamt, eftersom inte ens alla de stora parterna, t.ex. USA, har förbundit sig att uppnå de mål som godkänts i vida kretsar.

| 1.4 | Uppvärmningen av klimatet får många, såväl direkta som indirekta, konsekvenser för olika områden och sektorer. Att göra en bedömning av alla konsekvenser är ur forskningssynvinkel en ytterst krävande uppgift. Massiv forskningsverksamhet pågår på olika håll i världen. Flera olika scenarier för klimatförändringarna har målats upp. Utgående från den information som finns tillgänglig har man gjort en bedömning av vilka följderna kommer att bli för mänskligheten och miljön. Dessa följder är antingen negativa eller positiva beroende på vilket område som berörs och på vilket sätt förhållandena förändras. Det internationella samfundet och även EU har i första hand koncentrerat sig på att minska utsläppen av växthusgaser för att på detta sätt hejda klimatförändringarnas fortskridande. Klimatförändringarna är inte bara en fråga för miljöpolitiken, utan de får också stora ekonomiska, sociala och kulturella återverkningar på hela mänskligheten liksom naturligtvis också på Europeiska unionens utveckling. |
| --- | --- |

1.4

Uppvärmningen av klimatet får många, såväl direkta som indirekta, konsekvenser för olika områden och sektorer. Att göra en bedömning av alla konsekvenser är ur forskningssynvinkel en ytterst krävande uppgift. Massiv forskningsverksamhet pågår på olika håll i världen. Flera olika scenarier för klimatförändringarna har målats upp. Utgående från den information som finns tillgänglig har man gjort en bedömning av vilka följderna kommer att bli för mänskligheten och miljön. Dessa följder är antingen negativa eller positiva beroende på vilket område som berörs och på vilket sätt förhållandena förändras. Det internationella samfundet och även EU har i första hand koncentrerat sig på att minska utsläppen av växthusgaser för att på detta sätt hejda klimatförändringarnas fortskridande. Klimatförändringarna är inte bara en fråga för miljöpolitiken, utan de får också stora ekonomiska, sociala och kulturella återverkningar på hela mänskligheten liksom naturligtvis också på Europeiska unionens utveckling.

| 1.5 | Förutom att hejda klimatförändringarna bör EU samt övriga länder och regioner i betydligt större utsträckning satsa på människans och ekonomins förmåga att anpassa sig till de pågående förändringarna. Även om man på lång sikt lyckas avstyra klimatförändringar kommer redan de förändringar som sker inom den närmaste framtiden att kräva stora anpassningsåtgärder inom olika samhällssektorer såväl nationellt som internationellt. Anpassningen är därför en särskilt viktig fråga. Klimatförändringarna kommer också i hög grad att påverka i vilken riktning och på vilket sätt världsekonomin utvecklar sig. EU har också gjort egna bedömningar av hur ekonomin och energiförbrukningen kommer att utvecklas. |
| --- | --- |

1.5

Förutom att hejda klimatförändringarna bör EU samt övriga länder och regioner i betydligt större utsträckning satsa på människans och ekonomins förmåga att anpassa sig till de pågående förändringarna. Även om man på lång sikt lyckas avstyra klimatförändringar kommer redan de förändringar som sker inom den närmaste framtiden att kräva stora anpassningsåtgärder inom olika samhällssektorer såväl nationellt som internationellt. Anpassningen är därför en särskilt viktig fråga. Klimatförändringarna kommer också i hög grad att påverka i vilken riktning och på vilket sätt världsekonomin utvecklar sig. EU har också gjort egna bedömningar av hur ekonomin och energiförbrukningen kommer att utvecklas.

| 1.6 | Anpassningen till klimatförändringarna utgör en stor utmaning för den hållbara utvecklingen inom flera ekonomiska sektorer i Europeiska unionen. Klimatförändringarna kräver förändringar åtminstone på områdena industri, energi, transporter, byggnadsverksamhet, hälsa, turism, försäkringsverksamhet, markanvändning, naturens mångfald, naturens användning för rekreation, vattenresurser, fiskeri, skogsbruk, jordbruksproduktion, djuruppfödning, livsmedelsproduktion samt vilt- och renskötsel. En strategi för anpassning till klimatförändringarna bör därför utformas i EU och medlemsstaterna. I detta yttrande på eget initiativ lägger Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fram förslag om hur denna anpassningsstrategi kan vidareutvecklas inom unionen särskilt inom det till basnäringen hörande jord- och skogsbruket samt fisket. |
| --- | --- |

1.6

Anpassningen till klimatförändringarna utgör en stor utmaning för den hållbara utvecklingen inom flera ekonomiska sektorer i Europeiska unionen. Klimatförändringarna kräver förändringar åtminstone på områdena industri, energi, transporter, byggnadsverksamhet, hälsa, turism, försäkringsverksamhet, markanvändning, naturens mångfald, naturens användning för rekreation, vattenresurser, fiskeri, skogsbruk, jordbruksproduktion, djuruppfödning, livsmedelsproduktion samt vilt- och renskötsel. En strategi för anpassning till klimatförändringarna bör därför utformas i EU och medlemsstaterna. I detta yttrande på eget initiativ lägger Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fram förslag om hur denna anpassningsstrategi kan vidareutvecklas inom unionen särskilt inom det till basnäringen hörande jord- och skogsbruket samt fisket.

| 1.7 | Naturkatastroferna, såsom översvämningar, stormar och hagelstormar, kommer att öka som ett resultat av de väntade klimatförändringarna och kommer att få negativa konsekvenser för jord- och skogsbruket samt fisket. |
| --- | --- |

1.7

Naturkatastroferna, såsom översvämningar, stormar och hagelstormar, kommer att öka som ett resultat av de väntade klimatförändringarna och kommer att få negativa konsekvenser för jord- och skogsbruket samt fisket.

2.   Förändringar och anpassningsbehov inom EU:s jordbruk till följd av klimatförändringarna

| 2.1 | Med tanke på de följder som den globala uppvärmningen väntas få måste jord- och skogsbruket – och även i viss mån fisket – anses tillhöra de sektorer som också påverkas i hög grad av denna process. Eftersom dessa sektorer endast i ringa utsträckning har bidragit till utsläppen av växthusgaser, har de hittills spelat en underordnad roll vid utformningen och genomförandet av EU:s klimatförändringspolitik. Enligt forskning som gjorts av panelen för klimatförändringar (IPCC) är klimatförändringen oundviklig och det är därför viktigt att EU förbereder sig på att vidta åtgärder även inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

2.1

Med tanke på de följder som den globala uppvärmningen väntas få måste jord- och skogsbruket – och även i viss mån fisket – anses tillhöra de sektorer som också påverkas i hög grad av denna process. Eftersom dessa sektorer endast i ringa utsträckning har bidragit till utsläppen av växthusgaser, har de hittills spelat en underordnad roll vid utformningen och genomförandet av EU:s klimatförändringspolitik. Enligt forskning som gjorts av panelen för klimatförändringar (IPCC) är klimatförändringen oundviklig och det är därför viktigt att EU förbereder sig på att vidta åtgärder även inom dessa sektorer.

| 2.2 | De europeiska modellerna för jord- och skogsbruket samt fisket grundar sig på att dessa sektorer på ett hållbart sätt producerar förnybara råvaror och produkter för konsumenterna och industrin. EU har satsat kraftigt på en hög kvalitet på livsmedel och även andra produkter samt på att trygga denna kvalitet. För att man skall kunna upprätthålla de mål och resultat som uppnåtts krävs det att nya åtgärder för en anpassning till klimatförändringarna vidtas. |
| --- | --- |

2.2

De europeiska modellerna för jord- och skogsbruket samt fisket grundar sig på att dessa sektorer på ett hållbart sätt producerar förnybara råvaror och produkter för konsumenterna och industrin. EU har satsat kraftigt på en hög kvalitet på livsmedel och även andra produkter samt på att trygga denna kvalitet. För att man skall kunna upprätthålla de mål och resultat som uppnåtts krävs det att nya åtgärder för en anpassning till klimatförändringarna vidtas.

| 2.3 | Klimatförändringarna påverkar livsmedelsproduktionen, vattentillgången och hälsan såväl på global nivå som i EU. När klimatet blir varmare kommer skördenivån i EU:s nordliga regioner att stiga medan skördarna i de sydliga regionerna däremot kommer att minska på grund av den tilltagande torkan. Takten på klimatförändringarna och det sätt de kommer till uttryck på varierar i olika EU-länder och regioner beroende på olika osäkerhetsfaktorer, men det står i alla fall nu klart att vi går mot en uppvärmning. Tillgången till såväl dricks- som bevattningsvatten håller på att försämras i de sydliga regionerna. |
| --- | --- |

2.3

Klimatförändringarna påverkar livsmedelsproduktionen, vattentillgången och hälsan såväl på global nivå som i EU. När klimatet blir varmare kommer skördenivån i EU:s nordliga regioner att stiga medan skördarna i de sydliga regionerna däremot kommer att minska på grund av den tilltagande torkan. Takten på klimatförändringarna och det sätt de kommer till uttryck på varierar i olika EU-länder och regioner beroende på olika osäkerhetsfaktorer, men det står i alla fall nu klart att vi går mot en uppvärmning. Tillgången till såväl dricks- som bevattningsvatten håller på att försämras i de sydliga regionerna.

| 2.4 | De extrema väderfenomenen, såsom stormar, översvämningar, torka och långa värmeperioder, kommer att öka. I och med att luften värms upp ökar risken för en spridning av sjukdomar via insekter och vatten. Klimatförändringarna påverkar också förekomsten av dessa problem i olika länder och regioner. |
| --- | --- |

2.4

De extrema väderfenomenen, såsom stormar, översvämningar, torka och långa värmeperioder, kommer att öka. I och med att luften värms upp ökar risken för en spridning av sjukdomar via insekter och vatten. Klimatförändringarna påverkar också förekomsten av dessa problem i olika länder och regioner.

| 2.4.1 | På längre sikt kommer livsmedelsproduktionens tyngdpunkt att flyttas norrut i Europeiska unionen. Klimatförändringarna förväntas öka skillnaderna i välstånd mellan industriländerna och utvecklingsländerna, vilket också avspeglas i livsmedelsproduktionen och på livsmedelsmarknaderna. Det är fullt möjligt att klimatförändringarna i vissa områden kan orsaka livsmedelsbrist och konflikter som rör livsmedelstillgången. Det är viktigt att man beaktar det faktum att klimatförändringarna kan leda till allvarliga störningar i vattentillgången. |
| --- | --- |

2.4.1

På längre sikt kommer livsmedelsproduktionens tyngdpunkt att flyttas norrut i Europeiska unionen. Klimatförändringarna förväntas öka skillnaderna i välstånd mellan industriländerna och utvecklingsländerna, vilket också avspeglas i livsmedelsproduktionen och på livsmedelsmarknaderna. Det är fullt möjligt att klimatförändringarna i vissa områden kan orsaka livsmedelsbrist och konflikter som rör livsmedelstillgången. Det är viktigt att man beaktar det faktum att klimatförändringarna kan leda till allvarliga störningar i vattentillgången.

| 2.4.2 | Europeiska unionens förutsättningar att klara sig är bättre tack vare en god infrastruktur och det jordbrukspolitiska målet att bevara produktionen i hela unionen. I denna förändringsprocess måste EU ovillkorligen kunna bibehålla de verktyg och resurser som behövs för att utveckla och trygga den egna livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

2.4.2

Europeiska unionens förutsättningar att klara sig är bättre tack vare en god infrastruktur och det jordbrukspolitiska målet att bevara produktionen i hela unionen. I denna förändringsprocess måste EU ovillkorligen kunna bibehålla de verktyg och resurser som behövs för att utveckla och trygga den egna livsmedelsproduktionen.

| 2.5 | EU har inom ramen för sin jordbrukspolitik inte utarbetat någon klar strategi för en anpassning till klimatförändringarna som ett svar på de redan nu oundvikliga följderna av dessa. Några medlemsstater har utformat eller håller på att utforma nationella anpassningsstrategier. Det europeiska jordbruket har i princip mycket goda förutsättningar att reagera på klimatförändringarna, eftersom till exempel kulturväxternas anpassningsförmåga i regel är god. |
| --- | --- |

2.5

EU har inom ramen för sin jordbrukspolitik inte utarbetat någon klar strategi för en anpassning till klimatförändringarna som ett svar på de redan nu oundvikliga följderna av dessa. Några medlemsstater har utformat eller håller på att utforma nationella anpassningsstrategier. Det europeiska jordbruket har i princip mycket goda förutsättningar att reagera på klimatförändringarna, eftersom till exempel kulturväxternas anpassningsförmåga i regel är god.

| 2.5.1 | Med hjälp av växtförädling kan man inom några år möta de krav som klimatförändringarna medför. Vid denna anpassning kan man utnyttja genresursernas mångsidighet. Företagen bör utöka resurserna för utveckling av ny teknik inom såväl vegetabilieproduktionen som djuruppfödningen. För att minska de skador som orsakas av väderväxlingar samt av växt- och djursjukdomar bör man utveckla ett tillräckligt effektivt riskhanteringssystem. |
| --- | --- |

2.5.1

Med hjälp av växtförädling kan man inom några år möta de krav som klimatförändringarna medför. Vid denna anpassning kan man utnyttja genresursernas mångsidighet. Företagen bör utöka resurserna för utveckling av ny teknik inom såväl vegetabilieproduktionen som djuruppfödningen. För att minska de skador som orsakas av väderväxlingar samt av växt- och djursjukdomar bör man utveckla ett tillräckligt effektivt riskhanteringssystem.

| 2.5.2 | Samtidigt bör man förstärka forskningen på jordbruksområdet i syfte att utveckla sådana nya arter som anpassar sig bättre till de nya ekologiska förhållandena (anpassning) eller som inte kräver så stora produktionsinsatser, bland annat i form av kvävegödsel (begränsning av utsläppen). Universitetsutbildning och forskning som är inriktad på klimatförändringarna bör fördjupas och breddas både när det gäller grundforskningen och den anpassningsrelaterade tillämpningsforskningen. |
| --- | --- |

2.5.2

Samtidigt bör man förstärka forskningen på jordbruksområdet i syfte att utveckla sådana nya arter som anpassar sig bättre till de nya ekologiska förhållandena (anpassning) eller som inte kräver så stora produktionsinsatser, bland annat i form av kvävegödsel (begränsning av utsläppen). Universitetsutbildning och forskning som är inriktad på klimatförändringarna bör fördjupas och breddas både när det gäller grundforskningen och den anpassningsrelaterade tillämpningsforskningen.

| 2.5.3 | Det är dock av grundläggande betydelse att man lyckas bevara odlingsjordarnas allmänna bördighet i EU. Genom att utveckla odlingsformerna kan man reducera de negativa förändringar som inträffar i jordmånen. En kritisk fråga för jordbruket är innehållet i den framtida vattenpolitiken, i synnerhet i de områden där vattenbristen är ett växande problem. |
| --- | --- |

2.5.3

Det är dock av grundläggande betydelse att man lyckas bevara odlingsjordarnas allmänna bördighet i EU. Genom att utveckla odlingsformerna kan man reducera de negativa förändringar som inträffar i jordmånen. En kritisk fråga för jordbruket är innehållet i den framtida vattenpolitiken, i synnerhet i de områden där vattenbristen är ett växande problem.

| 2.6 | Man bör närmare undersöka de följder som klimatförändringarna får för världsmarknaden för livsmedel eftersom förändringarna på marknaden också påverkar EU:s egna produktionsmål. |
| --- | --- |

2.6

Man bör närmare undersöka de följder som klimatförändringarna får för världsmarknaden för livsmedel eftersom förändringarna på marknaden också påverkar EU:s egna produktionsmål.

| 2.7 | För att minska utsläppen av växthusgaser har Europeiska unionen vidtagit flera miljöpolitiska åtgärder som påverkar jordbruket. EU har också försökt styra jordbruksproduktionen mot en produktion av bioenergi, vilket även skulle få positiva följder för miljö- och klimatpolitiken. Unionen bör utveckla nya miljöåtgärder inom jordbruket för att effektivisera användningen av gödselmedel och så långt detta är möjligt förhindra att boskapen producerar metan eller återanvända metanet. På detta sätt kan kursändringen inom EU:s jordbruks- och miljöpolitik påverka de framtida utsläppen. |
| --- | --- |

2.7

För att minska utsläppen av växthusgaser har Europeiska unionen vidtagit flera miljöpolitiska åtgärder som påverkar jordbruket. EU har också försökt styra jordbruksproduktionen mot en produktion av bioenergi, vilket även skulle få positiva följder för miljö- och klimatpolitiken. Unionen bör utveckla nya miljöåtgärder inom jordbruket för att effektivisera användningen av gödselmedel och så långt detta är möjligt förhindra att boskapen producerar metan eller återanvända metanet. På detta sätt kan kursändringen inom EU:s jordbruks- och miljöpolitik påverka de framtida utsläppen.

| 2.8 | Under de nya förhållandena bör odlingsarealen i betydligt högre grad än förut användas för icke-livsmedelsproduktion. I de flesta EU-länder används fortfarande biobränslen i mycket liten utsträckning. Produktionen måste ökas avsevärt för att man skall lyckas nå den nivå på användningen av biobränslen som EU har ställt som mål. EU bör ändra vissa bestämmelser som begränsar produktionen av energiväxter, såsom arealbegränsningen vid stöd och användningen av trädesåkrar för icke-livsmedelsproduktion. Användningen av bioenergi kan motiveras med att sysselsättningsgraden förbättras och energiproduktionen blir mångsidigare samt med att den får positiva följder för klimatet. |
| --- | --- |

2.8

Under de nya förhållandena bör odlingsarealen i betydligt högre grad än förut användas för icke-livsmedelsproduktion. I de flesta EU-länder används fortfarande biobränslen i mycket liten utsträckning. Produktionen måste ökas avsevärt för att man skall lyckas nå den nivå på användningen av biobränslen som EU har ställt som mål. EU bör ändra vissa bestämmelser som begränsar produktionen av energiväxter, såsom arealbegränsningen vid stöd och användningen av trädesåkrar för icke-livsmedelsproduktion. Användningen av bioenergi kan motiveras med att sysselsättningsgraden förbättras och energiproduktionen blir mångsidigare samt med att den får positiva följder för klimatet.

| 2.8.1 | EU bör göra det möjligt för jordbruket att fullt ut fungera som producent av biobränsle, så att unionen kan närma sig målen i biobränsledirektivet. EU bör på nytt överväga en anpassning av vissa bestämmelser i den gemensamma jordbrukspolitiken och se över innehållet i WTO:s så kallade Blair House-avtal. Genom Blair House-avtalet begränsas produktionen av oljeväxter som är avsedda för icke-livsmedelsproduktion då produktionen sker på åkrar som ligger i träda. EU bör avskaffa denna begränsning eftersom det inte längre beviljas något stöd för produktion av oljeväxter. |
| --- | --- |

2.8.1

EU bör göra det möjligt för jordbruket att fullt ut fungera som producent av biobränsle, så att unionen kan närma sig målen i biobränsledirektivet. EU bör på nytt överväga en anpassning av vissa bestämmelser i den gemensamma jordbrukspolitiken och se över innehållet i WTO:s så kallade Blair House-avtal. Genom Blair House-avtalet begränsas produktionen av oljeväxter som är avsedda för icke-livsmedelsproduktion då produktionen sker på åkrar som ligger i träda. EU bör avskaffa denna begränsning eftersom det inte längre beviljas något stöd för produktion av oljeväxter.

| 2.8.2 | En anpassning till klimatförändringarna kräver ett samordnat samarbete inom hela livsmedelskedjan såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Anpassningsprocessen är en stor utmaning också för konsumenterna, som bör ges högklassig upplysning och information. EU och medlemsstaterna bör inleda en samordnad utbildnings-, upplysnings- och informationskampanj för att öka medborgarnas baskunskaper om den komplicerade klimatförändringsprocessen. |
| --- | --- |

2.8.2

En anpassning till klimatförändringarna kräver ett samordnat samarbete inom hela livsmedelskedjan såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Anpassningsprocessen är en stor utmaning också för konsumenterna, som bör ges högklassig upplysning och information. EU och medlemsstaterna bör inleda en samordnad utbildnings-, upplysnings- och informationskampanj för att öka medborgarnas baskunskaper om den komplicerade klimatförändringsprocessen.

3.   Anpassningsbehov även inom fisket

| 3.1 | EU:s fiskeripolitik har i huvudsak fokuserat på kontroll av fiskbeståndet och styrning av marknaden. Oron för att vattenkvaliteten förändras berör naturligtvis även fiskerisektorn. Följderna av klimatförändringarna har inte tagits i beaktande på ett konkret sätt i EU:s fiskeripolitik. I unionens riktlinjer beträffande klimatet har man dock konstaterat att klimatförändringarna på lång sikt kommer att få konsekvenser för fiskerinäringen såväl på EU-nivå som regionalt. Unionen anser sig vara kapabel att anpassa sig till de förestående förändringarna. Enligt de kunskaper man har idag torde den uppvärmning av vattnet som klimatförändringarna orsakar inte medföra några betydande förändringar i de stora haven. Däremot kommer följderna att vara mer påfallande i mindre vatten, såsom dammar, sjöar och vattendrag. Fiskbeståndet kommer sannolikt att förändras avsevärt, bland annat genom att om näringssituationen för fiskarna förändras. Nya fiskbestånd kan alltså uppkomma i de uppvärmda vattnen och gamla kan försvinna. |
| --- | --- |

3.1

EU:s fiskeripolitik har i huvudsak fokuserat på kontroll av fiskbeståndet och styrning av marknaden. Oron för att vattenkvaliteten förändras berör naturligtvis även fiskerisektorn. Följderna av klimatförändringarna har inte tagits i beaktande på ett konkret sätt i EU:s fiskeripolitik. I unionens riktlinjer beträffande klimatet har man dock konstaterat att klimatförändringarna på lång sikt kommer att få konsekvenser för fiskerinäringen såväl på EU-nivå som regionalt. Unionen anser sig vara kapabel att anpassa sig till de förestående förändringarna. Enligt de kunskaper man har idag torde den uppvärmning av vattnet som klimatförändringarna orsakar inte medföra några betydande förändringar i de stora haven. Däremot kommer följderna att vara mer påfallande i mindre vatten, såsom dammar, sjöar och vattendrag. Fiskbeståndet kommer sannolikt att förändras avsevärt, bland annat genom att om näringssituationen för fiskarna förändras. Nya fiskbestånd kan alltså uppkomma i de uppvärmda vattnen och gamla kan försvinna.

| 3.2 | Förändringarna kan bli större i de nordliga EU-ländernas insjöar och kustvatten. Kvalitetsfiskarna i de kalla vattnen kan bli utrotningshotade. Det är uppenbart att de ekonomiskt värdefulla ädelfiskarna, såsom laxfiskarna, minskar särskilt i de nordliga EU-regionerna och de ekonomiskt mindre värdefulla så kallade skräpfiskarna ökar. Olika fiskarters anpassningsförmåga varierar dessutom stort. Det är naturligtvis av avgörande betydelse hur fort klimatförändringarna inträffar och vilka följder de får för vattnen. Den allmänna trenden för klimatförändringarna innebär en höjning av vattentemperaturen, vilket det finns vetenskapliga bevis för bland annat från polarområdena och Sibiriens myrmarker. Å andra sidan är havets ekosystem förhållandevis anpassningsbart till följderna av klimatförändringarna. Situationen är betydligt svårare i sjöar och vattendrag. För närvarande är tillgången till forskning om anpassningen på detta område begränsad. |
| --- | --- |

3.2

Förändringarna kan bli större i de nordliga EU-ländernas insjöar och kustvatten. Kvalitetsfiskarna i de kalla vattnen kan bli utrotningshotade. Det är uppenbart att de ekonomiskt värdefulla ädelfiskarna, såsom laxfiskarna, minskar särskilt i de nordliga EU-regionerna och de ekonomiskt mindre värdefulla så kallade skräpfiskarna ökar. Olika fiskarters anpassningsförmåga varierar dessutom stort. Det är naturligtvis av avgörande betydelse hur fort klimatförändringarna inträffar och vilka följder de får för vattnen. Den allmänna trenden för klimatförändringarna innebär en höjning av vattentemperaturen, vilket det finns vetenskapliga bevis för bland annat från polarområdena och Sibiriens myrmarker. Å andra sidan är havets ekosystem förhållandevis anpassningsbart till följderna av klimatförändringarna. Situationen är betydligt svårare i sjöar och vattendrag. För närvarande är tillgången till forskning om anpassningen på detta område begränsad.

| 3.3 | Förutsättningarna för fiskodling kan komma att förbättras till följd av klimatförändringarna. Vattenmängden i sjösystemen kommer i framtiden att öka, vilket i sin tur ökar strandvattnens areal och gör det möjligt för fiskodlingen att expandera. Uppvärmningen av vattnen i de nordliga delarna av unionen kommer sannolikt också att medföra att födotillgången för fiskarna förbättras. Samtidigt kan vattenuppvärmningen även medföra en större risk för sjukdomar och försämrad kvalitet. Förändringarna i vattentemperaturen kommer inte enbart att få ekonomiska följder utan de kommer också att påverka naturen, framför allt genom att den biologiska mångfalden begränsas. |
| --- | --- |

3.3

Förutsättningarna för fiskodling kan komma att förbättras till följd av klimatförändringarna. Vattenmängden i sjösystemen kommer i framtiden att öka, vilket i sin tur ökar strandvattnens areal och gör det möjligt för fiskodlingen att expandera. Uppvärmningen av vattnen i de nordliga delarna av unionen kommer sannolikt också att medföra att födotillgången för fiskarna förbättras. Samtidigt kan vattenuppvärmningen även medföra en större risk för sjukdomar och försämrad kvalitet. Förändringarna i vattentemperaturen kommer inte enbart att få ekonomiska följder utan de kommer också att påverka naturen, framför allt genom att den biologiska mångfalden begränsas.

| 3.4 | En hållbar utveckling av fiskresurserna måste bygga på kunskap och forskning. EU:s fiskeripolitik har ofta varit mycket svår att kontrollera och styra. Sektorn har utsatts för stora utmaningar och påfrestningar, såsom lönsamhets- och dioxinproblem samt regleringen av fisket. Fiskerisektorns anpassningsförmåga kan också förbättras genom att man minskar den övergödning och försämring av vattnets kvalitet som människan åstadkommit genom skadlig verksamhet. Det finns ett stort behov av forskning om klimatförändringarna inom fiskerisektorn. Processerna i anslutning till vattnets ekosystem är mycket komplicerade, vilket ställer stora krav på forskningen. EU skulle kunna bevilja denna verksamhet ytterligare resurser och utvidga forskningen och samarbetet på multilateral och internationell nivå. |
| --- | --- |

3.4

En hållbar utveckling av fiskresurserna måste bygga på kunskap och forskning. EU:s fiskeripolitik har ofta varit mycket svår att kontrollera och styra. Sektorn har utsatts för stora utmaningar och påfrestningar, såsom lönsamhets- och dioxinproblem samt regleringen av fisket. Fiskerisektorns anpassningsförmåga kan också förbättras genom att man minskar den övergödning och försämring av vattnets kvalitet som människan åstadkommit genom skadlig verksamhet. Det finns ett stort behov av forskning om klimatförändringarna inom fiskerisektorn. Processerna i anslutning till vattnets ekosystem är mycket komplicerade, vilket ställer stora krav på forskningen. EU skulle kunna bevilja denna verksamhet ytterligare resurser och utvidga forskningen och samarbetet på multilateral och internationell nivå.

4.   Skogsbruket behöver strategier med långt tidsperspektiv

| 4.1 | EU:s skogsresurser växer ständigt. Endast hälften av den årliga tillväxten avverkas, samtidigt som nya beskogningsprojekt skapar mer tillgångar. Näst efter djuphaven utgör skog och trä de viktigaste kolsänkorna. Samtidigt kan träbaserade produkter ersätta produkter som tillverkats av icke-förnybara resurser. Den europeiska skogspolitiken ligger i de enskilda ländernas händer. EU-lagstiftningen och andra internationella avtal får allt större inverkan på europeisk skogspolitik. Den europeiska skogsministerkonferensen, MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) har skapat kriterier och indikatorer för ett hållbart skogsbruk som ligger till grund för ett hållbart utnyttjande av skogsresurserna. EU bör inom ramen för en hållbar utveckling stödja denna process, vilket dock måste ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

4.1

EU:s skogsresurser växer ständigt. Endast hälften av den årliga tillväxten avverkas, samtidigt som nya beskogningsprojekt skapar mer tillgångar. Näst efter djuphaven utgör skog och trä de viktigaste kolsänkorna. Samtidigt kan träbaserade produkter ersätta produkter som tillverkats av icke-förnybara resurser. Den europeiska skogspolitiken ligger i de enskilda ländernas händer. EU-lagstiftningen och andra internationella avtal får allt större inverkan på europeisk skogspolitik. Den europeiska skogsministerkonferensen, MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) har skapat kriterier och indikatorer för ett hållbart skogsbruk som ligger till grund för ett hållbart utnyttjande av skogsresurserna. EU bör inom ramen för en hållbar utveckling stödja denna process, vilket dock måste ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 4.2 | En god skötsel av skogen ligger till grund för dess möjligheter att anpassa sig till klimatförändringar. EU:s skogar är till största delen under ständig skötsel och bibehåller därmed en stor produktion och vitalitet. Det långa tidsperspektivet i skogsbruket med omloppstider på mellan 15 och 150 år gör att eventuella anpassningsåtgärder bör påbörjas i tid. För närvarande bör man framför allt inrikta sig på olika föryngringsmetoder, vilket bl.a. gäller val av trädslag. Då klimatförhållandena under en relativt kort tidsperiod förändras markant väntas de europeiska skogarna emellertid bli känsligare för t.ex. insektsangrepp. EU bör främja ett ökat samarbete mellan nationella skogsmyndigheter och intressegrupper (stakeholders) så att man kan förbereda sig inför det hot som olika biotiska organismer som insekter och svampar utgör. |
| --- | --- |

4.2

En god skötsel av skogen ligger till grund för dess möjligheter att anpassa sig till klimatförändringar. EU:s skogar är till största delen under ständig skötsel och bibehåller därmed en stor produktion och vitalitet. Det långa tidsperspektivet i skogsbruket med omloppstider på mellan 15 och 150 år gör att eventuella anpassningsåtgärder bör påbörjas i tid. För närvarande bör man framför allt inrikta sig på olika föryngringsmetoder, vilket bl.a. gäller val av trädslag. Då klimatförhållandena under en relativt kort tidsperiod förändras markant väntas de europeiska skogarna emellertid bli känsligare för t.ex. insektsangrepp. EU bör främja ett ökat samarbete mellan nationella skogsmyndigheter och intressegrupper (stakeholders) så att man kan förbereda sig inför det hot som olika biotiska organismer som insekter och svampar utgör.

| 4.3 | Det finns en stor mångfald av olika sorters skogar i EU. Geografiskt kan man dela in Europas skogar i boreal, atlantisk, kontinental, mediterran, alpin och makronesisk skog. De biotiska skillnaderna mellan dessa områden är mycket stora. Vid skapandet av en strategi för anpassning till klimatförändringen för primärnäringarna bör man för skogsbrukets del göra det på nationell eller regional nivå. Skogen har en viktig roll som betydande stabiliserande faktor i Europas naturliga ekosystem, och hur den sköts har avgörande betydelse för stabiliteten i vår kontinents naturliga och seminaturliga ekosystem. |
| --- | --- |

4.3

Det finns en stor mångfald av olika sorters skogar i EU. Geografiskt kan man dela in Europas skogar i boreal, atlantisk, kontinental, mediterran, alpin och makronesisk skog. De biotiska skillnaderna mellan dessa områden är mycket stora. Vid skapandet av en strategi för anpassning till klimatförändringen för primärnäringarna bör man för skogsbrukets del göra det på nationell eller regional nivå. Skogen har en viktig roll som betydande stabiliserande faktor i Europas naturliga ekosystem, och hur den sköts har avgörande betydelse för stabiliteten i vår kontinents naturliga och seminaturliga ekosystem.

| 4.4 | Klimatförändringen har redan orsakat och förväntas orsaka allt fler naturkatastrofer. För skogens del gäller det främst fler skogsbränder, stormskador och utbredda insektsangrepp. För att kunna hantera de krissituationer som uppstår bör EU vidta åtgärder så att hjälpaktioner snabbt kan mobiliseras. Dessutom bör tillräckligt materiellt och finansiellt stöd säkras, t.ex. via EU:s solidaritetsfond eller liknande instrument. |
| --- | --- |

4.4

Klimatförändringen har redan orsakat och förväntas orsaka allt fler naturkatastrofer. För skogens del gäller det främst fler skogsbränder, stormskador och utbredda insektsangrepp. För att kunna hantera de krissituationer som uppstår bör EU vidta åtgärder så att hjälpaktioner snabbt kan mobiliseras. Dessutom bör tillräckligt materiellt och finansiellt stöd säkras, t.ex. via EU:s solidaritetsfond eller liknande instrument.

| 4.5 | Med tanke på skogens känslighet för biotiska föroreningar bör EU ha stränga kontroller av timmer och träbaserade produkter som importeras utifrån. På så sätt kan man effektivt skydda EU:s skogar mot skadliga främmande arter, t.ex. vissa insekter och svamparter. Importkontrollerna får dock inte innebära omotiverade hinder för internationell handel. |
| --- | --- |

4.5

Med tanke på skogens känslighet för biotiska föroreningar bör EU ha stränga kontroller av timmer och träbaserade produkter som importeras utifrån. På så sätt kan man effektivt skydda EU:s skogar mot skadliga främmande arter, t.ex. vissa insekter och svamparter. Importkontrollerna får dock inte innebära omotiverade hinder för internationell handel.

| 4.6 | Skogsbränder är redan idag ett mycket stort problem, framför allt i de södra delarna av gemenskapen. Då klimatförändringen väntas ytterligare försvåra denna situation är det av yttersta vikt att EU utvecklar sitt redan etablerade arbete för att förhindra skogsbränder och begränsa deras utbredning, samt utarbetar europeiska riskhanteringsplaner. |
| --- | --- |

4.6

Skogsbränder är redan idag ett mycket stort problem, framför allt i de södra delarna av gemenskapen. Då klimatförändringen väntas ytterligare försvåra denna situation är det av yttersta vikt att EU utvecklar sitt redan etablerade arbete för att förhindra skogsbränder och begränsa deras utbredning, samt utarbetar europeiska riskhanteringsplaner.

| 4.7 | Genom ett hållbart skogsbruk upprätthåller vi en ständigt växande skogspotential. Genom att främja den förnybara naturresursen trä som byggnadsmaterial och energikälla binder man så effektivt som möjligt koldioxid i skogarna och skogsprodukterna som fungerar både som kolsänkor och substitut för material baserade på icke-förnybara resurser. En ökad användning av trä är i många länder en av få möjligheter att skapa nya arbetstillfällen, speciellt på landsbygden. Detta gäller särskilt för skogsenergin som är en ganska arbetsdryg nisch och där produktionen ofta sker på lokal nivå av företagare som använder värmepannor. |
| --- | --- |

4.7

Genom ett hållbart skogsbruk upprätthåller vi en ständigt växande skogspotential. Genom att främja den förnybara naturresursen trä som byggnadsmaterial och energikälla binder man så effektivt som möjligt koldioxid i skogarna och skogsprodukterna som fungerar både som kolsänkor och substitut för material baserade på icke-förnybara resurser. En ökad användning av trä är i många länder en av få möjligheter att skapa nya arbetstillfällen, speciellt på landsbygden. Detta gäller särskilt för skogsenergin som är en ganska arbetsdryg nisch och där produktionen ofta sker på lokal nivå av företagare som använder värmepannor.

| 4.8 | Skogsvården bygger på ett komplext biologiskt system som tar lång tid att utforska, bland annat på grund av de långa omloppstiderna. Infrastrukturen och olika logistiska system hör till grundpelarna för ett ekonomiskt lönsamt skogsbruk. Klimatförändringen anses bland annat orsaka torka i söder och våtare markförhållanden längre norrut, vilket gör att det uppstått behov av att utveckla gående skogsmaskiner som klarar att utföra arbete utan att göra för stor inverkan på marken samt av satsningar på biologisk grundforskning. För att kunna upprätthålla den europeiska skogsbruksmodellen och anpassa sig till de förändrade klimatförhållandena bör EU säkra tillräcklig finansiering av forskning och utveckling inom denna sektor. Noteras i detta sammanhang bör den teknikplattform för skogssektorn (Forest Based Sector Technology Platform) som inrättats i samband med förberedelserna inför sjunde ramprogrammet för forskning. Dessutom bör samarbetet mellan olika forskningsinstitutioner runt om i Europa och världen underlättas. |
| --- | --- |

4.8

Skogsvården bygger på ett komplext biologiskt system som tar lång tid att utforska, bland annat på grund av de långa omloppstiderna. Infrastrukturen och olika logistiska system hör till grundpelarna för ett ekonomiskt lönsamt skogsbruk. Klimatförändringen anses bland annat orsaka torka i söder och våtare markförhållanden längre norrut, vilket gör att det uppstått behov av att utveckla gående skogsmaskiner som klarar att utföra arbete utan att göra för stor inverkan på marken samt av satsningar på biologisk grundforskning. För att kunna upprätthålla den europeiska skogsbruksmodellen och anpassa sig till de förändrade klimatförhållandena bör EU säkra tillräcklig finansiering av forskning och utveckling inom denna sektor. Noteras i detta sammanhang bör den teknikplattform för skogssektorn (Forest Based Sector Technology Platform) som inrättats i samband med förberedelserna inför sjunde ramprogrammet för forskning. Dessutom bör samarbetet mellan olika forskningsinstitutioner runt om i Europa och världen underlättas.

| 4.9 | Ett ekonomiskt hållbart skogsbruk är en ovillkorlig förutsättning för att de privatägda och statsägda skogarna i EU skall vårdas och hållas friska. EU bör vid all lagstiftning betrakta skogssektorn som en självständig sektor och alltid bedöma konsekvenserna också ur ett skogsbruksperspektiv så att inte förordningar som skadar denna sektor antas oavsiktligt. |
| --- | --- |

4.9

Ett ekonomiskt hållbart skogsbruk är en ovillkorlig förutsättning för att de privatägda och statsägda skogarna i EU skall vårdas och hållas friska. EU bör vid all lagstiftning betrakta skogssektorn som en självständig sektor och alltid bedöma konsekvenserna också ur ett skogsbruksperspektiv så att inte förordningar som skadar denna sektor antas oavsiktligt.

| 4.10 | Ursprungliga trädslag har bättre förmåga att acklimatisera sig till lokala klimatförändringar p.g.a. sin genuppsättning. Av denna anledning bör inhemska trädslag favoriseras samtidigt som man bör försöka flytta vissa arter norrut inom Europa. Blandskog bör också rekommenderas där det är möjligt. |
| --- | --- |

4.10

Ursprungliga trädslag har bättre förmåga att acklimatisera sig till lokala klimatförändringar p.g.a. sin genuppsättning. Av denna anledning bör inhemska trädslag favoriseras samtidigt som man bör försöka flytta vissa arter norrut inom Europa. Blandskog bör också rekommenderas där det är möjligt.

| 4.11 | Klimatförändringen kommer med största sannolikhet att öka de ekonomiska skillnaderna mellan i- och u-länder. EU bör stödja arbetet med att skapa en globalt bindande skogskonvention med anpassningsstrategier som kan hjälpa till att styra utvecklingen i många u-länder. För att trygga de viktiga skogsresurserna runt om i världen behövs det kompetensutveckling och bra styresformer. Mekanismen för ren utveckling (CDM) som inrättats under Kyotoprotokollet utgör ett incitament för aktörer inom EU att bidra till beskogningen i utvecklingsländerna och ett sätt att intensifiera EU:s insatser när det gäller kvotsystemet för koldioxid i dessa länder. |
| --- | --- |

4.11

Klimatförändringen kommer med största sannolikhet att öka de ekonomiska skillnaderna mellan i- och u-länder. EU bör stödja arbetet med att skapa en globalt bindande skogskonvention med anpassningsstrategier som kan hjälpa till att styra utvecklingen i många u-länder. För att trygga de viktiga skogsresurserna runt om i världen behövs det kompetensutveckling och bra styresformer. Mekanismen för ren utveckling (CDM) som inrättats under Kyotoprotokollet utgör ett incitament för aktörer inom EU att bidra till beskogningen i utvecklingsländerna och ett sätt att intensifiera EU:s insatser när det gäller kvotsystemet för koldioxid i dessa länder.

| 4.12 | Klimatförändringen kommer att påverka EU som helhet och de olika samhällena. EU bör vidta fler undervisnings-, utbildnings- och upplysningsåtgärder samt stärka den allmänna debatten, så att medborgarna kan få en djupare förståelse för vilka genomgripande effekter klimatförändringen kan få för EU:s skogar i framtiden. |
| --- | --- |

4.12

Klimatförändringen kommer att påverka EU som helhet och de olika samhällena. EU bör vidta fler undervisnings-, utbildnings- och upplysningsåtgärder samt stärka den allmänna debatten, så att medborgarna kan få en djupare förståelse för vilka genomgripande effekter klimatförändringen kan få för EU:s skogar i framtiden.

| 4.13 | Klimatförändringen kan också innebära positiva konsekvenser för skogsbruket, i alla fall på kort sikt. Detta gäller speciellt i de nordligare delarna av Europa som redan idag har en modern, välutvecklad och självständig skogssektor. Effekterna av klimatförändringen bör uppmärksammas i samband med utvecklingsarbetet inom hela EU-områdets skogssektor. |
| --- | --- |

4.13

Klimatförändringen kan också innebära positiva konsekvenser för skogsbruket, i alla fall på kort sikt. Detta gäller speciellt i de nordligare delarna av Europa som redan idag har en modern, välutvecklad och självständig skogssektor. Effekterna av klimatförändringen bör uppmärksammas i samband med utvecklingsarbetet inom hela EU-områdets skogssektor.

| 4.14 | Produktionen av kork och icke-träbaserade produkter som bär, svamp och miljötjänster bör tas i noggrant beaktande då de kommande förändringarna analyseras. Förutom kork utgör i synnerhet omsorgen om viltstammarna en betydande del av det moderna skogsbruket idag och av en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.14

Produktionen av kork och icke-träbaserade produkter som bär, svamp och miljötjänster bör tas i noggrant beaktande då de kommande förändringarna analyseras. Förutom kork utgör i synnerhet omsorgen om viltstammarna en betydande del av det moderna skogsbruket idag och av en hållbar utveckling.

| 4.15 | Unionens skogsstrategi från 1998 och den handlingsplan som för tillfället förbereds av kommissionen bör beakta klimatförändringen och föreslå lämpliga åtgärder för att främja en mobilisering av virkesreserverna. Att anpassa skogsbruket till klimatförändringen anges som en huvudmålsättning i såväl kommissionens meddelande som rådets slutsatser. En sådan process förutsätter ett välfungerande och nära samarbete mellan kommissionens olika generaldirektorat, medlemsstaterna och olika intressegrupper. |
| --- | --- |

4.15

Unionens skogsstrategi från 1998 och den handlingsplan som för tillfället förbereds av kommissionen bör beakta klimatförändringen och föreslå lämpliga åtgärder för att främja en mobilisering av virkesreserverna. Att anpassa skogsbruket till klimatförändringen anges som en huvudmålsättning i såväl kommissionens meddelande som rådets slutsatser. En sådan process förutsätter ett välfungerande och nära samarbete mellan kommissionens olika generaldirektorat, medlemsstaterna och olika intressegrupper.

| 4.16 | EU måste sträva efter att få till stånd en viss flexibilitet i internationella överenskommelser och skogsprogram så att det blir möjligt att i t.ex. en nödsituation avverka områden där skogens hälsa försämrats eller där skador från insektsangrepp riskerar att bli omfattande. Detta för att snabbt kunna återbeskoga dessa områden med lämpligare trädslag. |
| --- | --- |

4.16

EU måste sträva efter att få till stånd en viss flexibilitet i internationella överenskommelser och skogsprogram så att det blir möjligt att i t.ex. en nödsituation avverka områden där skogens hälsa försämrats eller där skador från insektsangrepp riskerar att bli omfattande. Detta för att snabbt kunna återbeskoga dessa områden med lämpligare trädslag.

5.   Slutsatser och rekommendationer

| 5.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser klimatförändringen som den största utmaningen för Europeiska unionen och hela världen under de närmaste åren och årtiondena. EU måste på ett påtagligt sätt effektivisera åtgärderna för att bekämpa klimatförändringen samt konsekvent börja utforma anpassningsstrategier för olika politikområden. Kommande ordförandeländer måste i högre grad fästa vikt vid frågan om att utvidga klimatförändringspolitiken till att omfatta även anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

5.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser klimatförändringen som den största utmaningen för Europeiska unionen och hela världen under de närmaste åren och årtiondena. EU måste på ett påtagligt sätt effektivisera åtgärderna för att bekämpa klimatförändringen samt konsekvent börja utforma anpassningsstrategier för olika politikområden. Kommande ordförandeländer måste i högre grad fästa vikt vid frågan om att utvidga klimatförändringspolitiken till att omfatta även anpassningsåtgärder.

| 5.2 | EESK anser att det är på grund av att landsbygdsnäringarna jord- och skogsbruk samt fiske endast orsakar ett ringa växthusgasutsläpp som dessa sektorer hamnat i skymundan i samband med unionens klimatförändringspolitik. Enligt forskning som gjorts av panelen för klimatförändringar (IPCC) är klimatförändringen oundviklig och det är därför viktigt att EU förbereder sig på att vidta åtgärder även inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

5.2

EESK anser att det är på grund av att landsbygdsnäringarna jord- och skogsbruk samt fiske endast orsakar ett ringa växthusgasutsläpp som dessa sektorer hamnat i skymundan i samband med unionens klimatförändringspolitik. Enligt forskning som gjorts av panelen för klimatförändringar (IPCC) är klimatförändringen oundviklig och det är därför viktigt att EU förbereder sig på att vidta åtgärder även inom dessa sektorer.

| 5.3 | Enligt EESK måste unionen avsätta avsevärt mer forskningsresurser för att man skall kunna analysera klimatförändringen och anpassningspolitiken och lansera förebyggande program. Detta gäller i synnerhet för de naturresursbaserade näringarna. |
| --- | --- |

5.3

Enligt EESK måste unionen avsätta avsevärt mer forskningsresurser för att man skall kunna analysera klimatförändringen och anpassningspolitiken och lansera förebyggande program. Detta gäller i synnerhet för de naturresursbaserade näringarna.

| 5.4 | EESK kräver att all växtkraftig åkermark inom EU hålls i produktionsdugligt skick. Med tanke på detta måste EU effektivisera åtgärderna för att trygga livsmedelsförsörjningen och försörjningstryggheten. De osäkerhetsfaktorer som klimatförändringen skapar inom dessa basnäringar måste beaktas rent konkret i samband med planeringen av EU:s framtida jordbruksstöds- och jordbruksproduktionspolitik, handels- och energipolitik. |
| --- | --- |

5.4

EESK kräver att all växtkraftig åkermark inom EU hålls i produktionsdugligt skick. Med tanke på detta måste EU effektivisera åtgärderna för att trygga livsmedelsförsörjningen och försörjningstryggheten. De osäkerhetsfaktorer som klimatförändringen skapar inom dessa basnäringar måste beaktas rent konkret i samband med planeringen av EU:s framtida jordbruksstöds- och jordbruksproduktionspolitik, handels- och energipolitik.

| 5.5 | EESK kräver att EU i olika internationella forum tar upp klimatförändringens negativa effekter för kampen mot hungersnöden i världen, med tanke på att hungersnöd blir en uppenbar konsekvens för framför allt utvecklingsländerna vid ekvatorn. |
| --- | --- |

5.5

EESK kräver att EU i olika internationella forum tar upp klimatförändringens negativa effekter för kampen mot hungersnöden i världen, med tanke på att hungersnöd blir en uppenbar konsekvens för framför allt utvecklingsländerna vid ekvatorn.

| 5.6 | Förutom att bekämpa klimatförändringen anser kommittén att man inom EU och i samtliga medlemsstater dessutom måste börja utforma strategier för de olika sektorerna så att de kan anpassas till klimatförändringen. Vissa medlemsstater har redan utformat sådana strategier. I detta arbete kan unionen bidra med samordningsvinster samt stöd via internationella avtal, något som skulle kunna effektivisera arbetet även på global nivå. |
| --- | --- |

5.6

Förutom att bekämpa klimatförändringen anser kommittén att man inom EU och i samtliga medlemsstater dessutom måste börja utforma strategier för de olika sektorerna så att de kan anpassas till klimatförändringen. Vissa medlemsstater har redan utformat sådana strategier. I detta arbete kan unionen bidra med samordningsvinster samt stöd via internationella avtal, något som skulle kunna effektivisera arbetet även på global nivå.

| 5.7 | Det är viktigt att studera de multiplikatoreffekter som klimatförändringen kan få för landsbygdsekonomin. Klimatförändringens inverkan blir stor även inom andra sektorer som indirekt påverkar landsbygdsekonomins utveckling och anpassningsbehov (t.ex. industri, energi, transport, turism och hälso- och sjukvård). |
| --- | --- |

5.7

Det är viktigt att studera de multiplikatoreffekter som klimatförändringen kan få för landsbygdsekonomin. Klimatförändringens inverkan blir stor även inom andra sektorer som indirekt påverkar landsbygdsekonomins utveckling och anpassningsbehov (t.ex. industri, energi, transport, turism och hälso- och sjukvård).

| 5.8 | EU:s och medlemsstaternas intresse för att undersöka klimatförändringens konsekvenser för fisket är lågt. Denna fråga sorterar i huvudsak under vattenbrukets framtida utveckling. Inom ramen för fiskeripolitiken måste man även göra en bedömning av de förändringar som uppstår när man försöker anpassa sektorn till förändrade vattenresurser och fiskeriförhållanden. |
| --- | --- |

5.8

EU:s och medlemsstaternas intresse för att undersöka klimatförändringens konsekvenser för fisket är lågt. Denna fråga sorterar i huvudsak under vattenbrukets framtida utveckling. Inom ramen för fiskeripolitiken måste man även göra en bedömning av de förändringar som uppstår när man försöker anpassa sektorn till förändrade vattenresurser och fiskeriförhållanden.

| 5.9 | En ökning av produktionen och användningen av skogsresurser bör eftersträvas, och skogens betydelse för att kontrollera klimatförändringen bör lyftas fram. Det är viktigt att mer skog planteras såväl inom EU som globalt. Detta borde även utgöra tyngdpunkten i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

5.9

En ökning av produktionen och användningen av skogsresurser bör eftersträvas, och skogens betydelse för att kontrollera klimatförändringen bör lyftas fram. Det är viktigt att mer skog planteras såväl inom EU som globalt. Detta borde även utgöra tyngdpunkten i EU:s utvecklingspolitik.

| 5.10 | Kommittén föreslår att EU lanserar en bred informations- och upplysningskampanj i såväl EU:s medlemsstater som internationellt för att öka kunskaperna även inom det civila samhälletfundet och bland politiska beslutsfattare. På så sätt skulle man kunna påskynda arbetet med att utforma och genomföra strategierna för en anpassning till klimatförändringen. |
| --- | --- |

5.10

Kommittén föreslår att EU lanserar en bred informations- och upplysningskampanj i såväl EU:s medlemsstater som internationellt för att öka kunskaperna även inom det civila samhälletfundet och bland politiska beslutsfattare. På så sätt skulle man kunna påskynda arbetet med att utforma och genomföra strategierna för en anpassning till klimatförändringen.

Bryssel den 18 januari 200

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 69/10

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om punktskattesatserna på alkohol och alkoholdrycker (framlagd enligt artikel 8 i rådets direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker)”

KOM(2004) 223 slutlig

(2006/C 69/03)

Den 27 maj 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 november 2005. Föredragande var Clive Wilkinson.

Vid sin 423:e plenarsession den 18–19 januari 2006 (sammanträdet den 18 januari 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 81 röster för, 33 röster emot och 15 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det nuvarande systemet med skattesatser på alkohol och alkoholdrycker fungerar inte i enlighet med kundernas berättigade förväntningar på den interna marknaden. Medlemsstaterna har dock inte kunnat enas om att harmonisera de punktskatter som gäller för dessa produkter utöver vad som fastslås i det nuvarande avtalet om minimiskattesatser. Med punktskatter avses i detta sammanhang sådana skatter som skall betalas i konsumtionslandet. |
| --- | --- |

1.1

Det nuvarande systemet med skattesatser på alkohol och alkoholdrycker fungerar inte i enlighet med kundernas berättigade förväntningar på den interna marknaden. Medlemsstaterna har dock inte kunnat enas om att harmonisera de punktskatter som gäller för dessa produkter utöver vad som fastslås i det nuvarande avtalet om minimiskattesatser. Med punktskatter avses i detta sammanhang sådana skatter som skall betalas i konsumtionslandet.

| 1.2 | Kommissionens rapportering om det nuvarande systemet bör följa en mer realistisk rytm, genom att man inte begär rapporter oftare än vart femte år. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionens rapportering om det nuvarande systemet bör följa en mer realistisk rytm, genom att man inte begär rapporter oftare än vart femte år.

| 1.3 | I det nuvarande systemet uppstår med jämna mellanrum svårigheter vad gäller kategoriindelningen av vissa produkter. Det finns inga enkla lösningar på problemen, vilket kan leda till att varje medlemsstat tolkar reglerna på sitt sätt. Det finns också oklarheter beträffande korrekt kodning i den gemensamma nomenklaturen. Man bör beakta de två stora kategorierna när det gäller handel med dessa produkter, nämligen yrkesmässig handel å ena sidan och privatpersoners inköp å andra sidan. Båda dessa former av handel kan ske antingen direkt eller på distans, och båda formerna har sina särskilda problem. |
| --- | --- |

1.3

I det nuvarande systemet uppstår med jämna mellanrum svårigheter vad gäller kategoriindelningen av vissa produkter. Det finns inga enkla lösningar på problemen, vilket kan leda till att varje medlemsstat tolkar reglerna på sitt sätt. Det finns också oklarheter beträffande korrekt kodning i den gemensamma nomenklaturen. Man bör beakta de två stora kategorierna när det gäller handel med dessa produkter, nämligen yrkesmässig handel å ena sidan och privatpersoners inköp å andra sidan. Båda dessa former av handel kan ske antingen direkt eller på distans, och båda formerna har sina särskilda problem.

| 1.4 | Enskilda individers alkoholmissbruk leder till hälsoproblem oberoende av i vilken form alkoholen intagits. |
| --- | --- |

1.4

Enskilda individers alkoholmissbruk leder till hälsoproblem oberoende av i vilken form alkoholen intagits.

| 1.5 | Högre punktskattesatser utgör ingen lösning på enskilda individers problem med alkoholmissbruk. Det finns inga entydiga belägg för att höga punktskattesatser på längre sikt leder till minskade missbruksproblem. För att förbättra folkhälsan måste dessa problem huvudsakligen angripas genom utbildningsinsatser och förebyggande insatser. |
| --- | --- |

1.5

Högre punktskattesatser utgör ingen lösning på enskilda individers problem med alkoholmissbruk. Det finns inga entydiga belägg för att höga punktskattesatser på längre sikt leder till minskade missbruksproblem. För att förbättra folkhälsan måste dessa problem huvudsakligen angripas genom utbildningsinsatser och förebyggande insatser.

| 1.6 | Vi rekommenderar kommissionen att överväga att dela in alkoholdrycker i två huvudkategorier och att för samtliga alkoholdrycker i dessa båda kategorier införa en standard vilken beskrivs i punkterna 7.3 till 7.10 nedan. Den bygger på att samtliga alkoholdrycker beskattas utifrån framställningssätt, hälsoeffekter och hur mycket alkohol de innehåller. Däremot bör vin och andra jästa drycker (öl, äppel- och päroncider) behandlas separat. |
| --- | --- |

1.6

Vi rekommenderar kommissionen att överväga att dela in alkoholdrycker i två huvudkategorier och att för samtliga alkoholdrycker i dessa båda kategorier införa en standard vilken beskrivs i punkterna 7.3 till 7.10 nedan. Den bygger på att samtliga alkoholdrycker beskattas utifrån framställningssätt, hälsoeffekter och hur mycket alkohol de innehåller. Däremot bör vin och andra jästa drycker (öl, äppel- och päroncider) behandlas separat.

| 1.7 | En sådan förändring kan inte genomföras snabbt, utan skulle behöva införas över en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

1.7

En sådan förändring kan inte genomföras snabbt, utan skulle behöva införas över en längre tidsperiod.

2.   Argument

| 2.1 | Kommissionen har lagt fram en rapport (1) om det europeiska systemet med minimisatser för beskattning av alkohol och alkoholdrycker. Rapporten handlar om hur det nuvarande systemet fungerar i förhållande till den inre marknaden. Slutsatsen är att en större tillnärmning av medlemsstaternas punktskattesatser skulle kunna minska bedrägerierna och förhindra snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har lagt fram en rapport (1) om det europeiska systemet med minimisatser för beskattning av alkohol och alkoholdrycker. Rapporten handlar om hur det nuvarande systemet fungerar i förhållande till den inre marknaden. Slutsatsen är att en större tillnärmning av medlemsstaternas punktskattesatser skulle kunna minska bedrägerierna och förhindra snedvridningar av konkurrensen.

| 2.2 | Kommissionen konstaterar dock att medlemsstaterna har mycket delade uppfattningar om vilken nivå minimisatserna bör ligga på (2), och eftersom det krävs enhällighet för att ändra på systemet önskar kommissionen inleda en bred diskussion som skall beröra alla aspekter av denna fråga. Bestämmelserna i ”strukturdirektivet” (3) måste också ses över och diskuteras i samband med detta. Detta yttrande är kommitténs bidrag. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen konstaterar dock att medlemsstaterna har mycket delade uppfattningar om vilken nivå minimisatserna bör ligga på (2), och eftersom det krävs enhällighet för att ändra på systemet önskar kommissionen inleda en bred diskussion som skall beröra alla aspekter av denna fråga. Bestämmelserna i ”strukturdirektivet” (3) måste också ses över och diskuteras i samband med detta. Detta yttrande är kommitténs bidrag.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommissionens rapport innehåller en mycket användbar analys av situationen, och många fakta som visar att det krävs förändringar dels för att den inre marknaden skall bli mer verksam till förmån för EU:s konsumenter och tydligare för dem som är verksamma inom alkoholindustrin, men också för att minska snedvridningen av konkurrensen och de nuvarande problemen med bedrägerier och smuggling. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens rapport innehåller en mycket användbar analys av situationen, och många fakta som visar att det krävs förändringar dels för att den inre marknaden skall bli mer verksam till förmån för EU:s konsumenter och tydligare för dem som är verksamma inom alkoholindustrin, men också för att minska snedvridningen av konkurrensen och de nuvarande problemen med bedrägerier och smuggling.

| 3.2 | Rapporten innehåller också uppgifter som visar hur stora medlemsstaternas intäkter från punktskatterna på alkoholdrycker är (4) och hur mycket de skiljer sig från varandra (5). |
| --- | --- |

3.2

Rapporten innehåller också uppgifter som visar hur stora medlemsstaternas intäkter från punktskatterna på alkoholdrycker är (4) och hur mycket de skiljer sig från varandra (5).

| 3.3 | Varje medlemsstat har sin egen skattepolitik, och det finns för närvarande inga tecken på någon vilja till harmonisering på området. Detta är skälet till att kommissionen trots sina satsningar inte lyckats rapportera om genomförandet av det nuvarande systemet inom de tidsperioder som fastställts i det ursprungliga direktivet. Rapporteringsintervallen bör göras mer realistiska, och eventuellt fastställas till femårsperioder. |
| --- | --- |

3.3

Varje medlemsstat har sin egen skattepolitik, och det finns för närvarande inga tecken på någon vilja till harmonisering på området. Detta är skälet till att kommissionen trots sina satsningar inte lyckats rapportera om genomförandet av det nuvarande systemet inom de tidsperioder som fastställts i det ursprungliga direktivet. Rapporteringsintervallen bör göras mer realistiska, och eventuellt fastställas till femårsperioder.

| 3.4 | När medlemsstaterna fastställer politiken på området tar de hänsyn till tidigare erfarenheter, folkhälsan, relevant forskning och olika kulturer och livsstilar bland befolkningen. På skatteområdet kan förändringar endast genomföras genom enhälliga beslut. Om man kommer överens om stora förändringar krävs lång tid för att genomföra dem. |
| --- | --- |

3.4

När medlemsstaterna fastställer politiken på området tar de hänsyn till tidigare erfarenheter, folkhälsan, relevant forskning och olika kulturer och livsstilar bland befolkningen. På skatteområdet kan förändringar endast genomföras genom enhälliga beslut. Om man kommer överens om stora förändringar krävs lång tid för att genomföra dem.

| 3.5 | Man får inte glömma att punktskatterna (6) i fråga gäller drycker som innehåller alkohol men att skattesatserna är olika beroende på vilken kategori av alkohol det handlar om. |
| --- | --- |

3.5

Man får inte glömma att punktskatterna (6) i fråga gäller drycker som innehåller alkohol men att skattesatserna är olika beroende på vilken kategori av alkohol det handlar om.

4.   Inre marknaden

| 4.1 | Skattebetingad snedvridning av konkurrensen (7) och omläggning av handeln är inte förenligt med principerna för inre marknaden isolerat sett. Båda dessa företeelser förekommer dock på EU:s marknad för alkoholdrycker. |
| --- | --- |

4.1

Skattebetingad snedvridning av konkurrensen (7) och omläggning av handeln är inte förenligt med principerna för inre marknaden isolerat sett. Båda dessa företeelser förekommer dock på EU:s marknad för alkoholdrycker.

| 4.2 | Å andra sidan gör den inre marknaden det möjligt för konsumenterna att dra nytta av möjligheterna till alkoholinköp över gränserna. Kommittén stödde förslaget att öka och rationalisera dessa möjligheter, särskilt genom att tillåta distansinköp av alkohol, vilket är positivt med tanke på den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

4.2

Å andra sidan gör den inre marknaden det möjligt för konsumenterna att dra nytta av möjligheterna till alkoholinköp över gränserna. Kommittén stödde förslaget att öka och rationalisera dessa möjligheter, särskilt genom att tillåta distansinköp av alkohol, vilket är positivt med tanke på den fria rörligheten för varor.

| 4.3 | De flesta medlemsstater tvingas emellertid nu att använda mer resurser i kampen mot smuggling och bedrägeri, vilket främst är en konsekvens av skillnaderna när det gäller punktskatter (och moms). Denna brottsliga verksamhet är ett allvarligt problem för EU som mestadels drabbar de medlemsstater som valt att beskatta alkohol högst. |
| --- | --- |

4.3

De flesta medlemsstater tvingas emellertid nu att använda mer resurser i kampen mot smuggling och bedrägeri, vilket främst är en konsekvens av skillnaderna när det gäller punktskatter (och moms). Denna brottsliga verksamhet är ett allvarligt problem för EU som mestadels drabbar de medlemsstater som valt att beskatta alkohol högst.

| 4.4 | Eventuella effekter av utvidgningen är ännu oklara. Eftersom samma direktiv tillämpas och eftersom flera ”utvidgningsstater” varit tvungna att höja de punktskattesatser de tillämpade före anslutningen bör resultaten inte skilja sig åt så mycket för dessa länder. |
| --- | --- |

4.4

Eventuella effekter av utvidgningen är ännu oklara. Eftersom samma direktiv tillämpas och eftersom flera ”utvidgningsstater” varit tvungna att höja de punktskattesatser de tillämpade före anslutningen bör resultaten inte skilja sig åt så mycket för dessa länder.

5.   Minimisatser

| 5.1 | År 1992 kunde medlemsstaterna endast enas om ett enda sätt att öka tillnärmningen, nämligen att fastställa ”minimisatser” för de olika kategorierna av alkoholdrycker. Följande skattesatser fastställdes:













  — | Sprit: |
| --- | --- | --- |

5.1

År 1992 kunde medlemsstaterna endast enas om ett enda sätt att öka tillnärmningen, nämligen att fastställa ”minimisatser” för de olika kategorierna av alkoholdrycker. Följande skattesatser fastställdes:

—

Sprit:

550 euro per hektoliter ren alkohol

(5.5 euro per liter ren alkohol (8)

| — | Öl: |
| --- | --- |

—

Öl:

1,87 euro per hektoliter/volymprocent alkohol

(1,87 euro per liter ren alkohol)

| — | Mellanprodukter: |
| --- | --- |

—

Mellanprodukter:

45 euro per hektoliter av produkten

(2,5 euro per liter ren alkohol)

| — | Vin (mousserande eller icke-mousserande): |
| --- | --- |

—

Vin (mousserande eller icke-mousserande):

noll

(noll)

| 5.2 | Varje medlemsstat får när som helst fastställa en punktskattesats som ligger över den överenskomna minimisatsen. I fråga om att öka intäkterna spelar det alltså inte någon avgörande roll om man underlåter att höja befintliga minimisatser. Vissa medlemsstater har tvingats höja skatterna på alkohol medan andra har sänkt dem, vilket har lett till en tillnärmning av satserna och minskat incitamentet för (lagliga) gränsöverskridande inköp och bedrägerier och smuggling av alkohol på den inre marknaden. Förslaget innebär bara en tillnärmning av punktskattesatserna till minimiskattesatserna, inte en verklig harmonisering, eftersom varje medlemsstat även fortsättningsvis kan fastställa sina egna grundskattesatser. |
| --- | --- |

5.2

Varje medlemsstat får när som helst fastställa en punktskattesats som ligger över den överenskomna minimisatsen. I fråga om att öka intäkterna spelar det alltså inte någon avgörande roll om man underlåter att höja befintliga minimisatser. Vissa medlemsstater har tvingats höja skatterna på alkohol medan andra har sänkt dem, vilket har lett till en tillnärmning av satserna och minskat incitamentet för (lagliga) gränsöverskridande inköp och bedrägerier och smuggling av alkohol på den inre marknaden. Förslaget innebär bara en tillnärmning av punktskattesatserna till minimiskattesatserna, inte en verklig harmonisering, eftersom varje medlemsstat även fortsättningsvis kan fastställa sina egna grundskattesatser.

6.   Fördragets bredare målsättningar – folkhälsa

| 6.1 | För närvarande säger sig fem medlemsstater (9) beakta folkhälsan när skattepolitiken fastställs. Rådet (ekonomiska och finansiella frågor) diskuterade denna fråga (10) och konstaterade att de flesta medlemsstater anser att sociala frågor och hälsofrågor inte skall vara avgörande för att fastställa punktskattesatser (11). |
| --- | --- |

6.1

För närvarande säger sig fem medlemsstater (9) beakta folkhälsan när skattepolitiken fastställs. Rådet (ekonomiska och finansiella frågor) diskuterade denna fråga (10) och konstaterade att de flesta medlemsstater anser att sociala frågor och hälsofrågor inte skall vara avgörande för att fastställa punktskattesatser (11).

| 6.2 | Alkohol ingår i den normala livsföringen för en majoritet av EU:s vuxna konsumenter. Av dessa är den absoluta majoriteten ansvarstagande i sina alkoholvanor. Viss alkoholkonsumtion kan för vissa grupper befrämja hälsan. De problem som uppstår på grund överdriven alkoholkonsumtion är dock ofta mycket allvarliga. De påverkar missbrukarnas egen hälsa men medför också allvarliga sociala problem och negativa ekonomiska effekter. Ungdomars missbruk är särskilt oroande (12). Det behövs också mer utbildning vad gäller kostvanor och alkohol (13). Det är sådant missbruk man måste ta itu med, inte måttlig konsumtion. Man bör därför främja en övergripande utbildning i fråga om kostvanor. |
| --- | --- |

6.2

Alkohol ingår i den normala livsföringen för en majoritet av EU:s vuxna konsumenter. Av dessa är den absoluta majoriteten ansvarstagande i sina alkoholvanor. Viss alkoholkonsumtion kan för vissa grupper befrämja hälsan. De problem som uppstår på grund överdriven alkoholkonsumtion är dock ofta mycket allvarliga. De påverkar missbrukarnas egen hälsa men medför också allvarliga sociala problem och negativa ekonomiska effekter. Ungdomars missbruk är särskilt oroande (12). Det behövs också mer utbildning vad gäller kostvanor och alkohol (13). Det är sådant missbruk man måste ta itu med, inte måttlig konsumtion. Man bör därför främja en övergripande utbildning i fråga om kostvanor.

| 6.3 | Frågan är om högre skattesatser (och därmed högre priser eftersom skatten för många alkoholdrycker är högre än produktens pris) kan innebära en lösning på missbruksproblemet. |
| --- | --- |

6.3

Frågan är om högre skattesatser (och därmed högre priser eftersom skatten för många alkoholdrycker är högre än produktens pris) kan innebära en lösning på missbruksproblemet.

| 6.4 | De uppgifter som kan ligga till grund för svaret på denna fråga är inte tydliga. Prishöjningar kan påverka den totala konsumtionen, men det finns inga tillförlitliga uppgifter om att en sådan konsumtionsminskning även inbegriper de personer som missbrukar alkohol. Uppgifter visar att om en viss typ av alkohol beskattas mycket hårt minskar konsumtionen och konsumenterna övergår till andra (lägre beskattade och därför billigare) produkter. Vi drar den slutsatsen att högre priser inte i sig löser problemet med alkoholmissbruk. |
| --- | --- |

6.4

De uppgifter som kan ligga till grund för svaret på denna fråga är inte tydliga. Prishöjningar kan påverka den totala konsumtionen, men det finns inga tillförlitliga uppgifter om att en sådan konsumtionsminskning även inbegriper de personer som missbrukar alkohol. Uppgifter visar att om en viss typ av alkohol beskattas mycket hårt minskar konsumtionen och konsumenterna övergår till andra (lägre beskattade och därför billigare) produkter. Vi drar den slutsatsen att högre priser inte i sig löser problemet med alkoholmissbruk.

| 6.5 | Å andra sidan är det svårt att avgöra om en kraftig skattesänkning leder till oönskade konsekvenser vad gäller konsumtionen annat än på kort sikt. Mycket tyder dock på att sänkta skattesatser bör införas i etapper. |
| --- | --- |

6.5

Å andra sidan är det svårt att avgöra om en kraftig skattesänkning leder till oönskade konsekvenser vad gäller konsumtionen annat än på kort sikt. Mycket tyder dock på att sänkta skattesatser bör införas i etapper.

| 6.6 | Missbruk motverkas bäst genom utbildning, information och särskilda program riktade mot dem som missbrukar alkohol. Kommissionen bör beakta detta i sina förslag om allmän hälso- och sjukvårdspolitik (14). |
| --- | --- |

6.6

Missbruk motverkas bäst genom utbildning, information och särskilda program riktade mot dem som missbrukar alkohol. Kommissionen bör beakta detta i sina förslag om allmän hälso- och sjukvårdspolitik (14).

7.   Tänkbara handlingsvägar

| 7.1 | Mot bakgrund av den nu rådande situationen kan man konstatera att det nuvarande systemet, som har utvecklats med tiden, är otillfredsställande i förhållande till den inre marknaden. Den inre marknaden fungerar väl inom många områden, men i fråga om alkoholdrycker leder skattesatserna fortfarande till snedvriden handel och konkurrens. Trots ökade insatser från medlemsstaterna finns det dessutom inga tecken på att bedrägerier och smuggling har minskat i någon avsevärd omfattning. |
| --- | --- |

7.1

Mot bakgrund av den nu rådande situationen kan man konstatera att det nuvarande systemet, som har utvecklats med tiden, är otillfredsställande i förhållande till den inre marknaden. Den inre marknaden fungerar väl inom många områden, men i fråga om alkoholdrycker leder skattesatserna fortfarande till snedvriden handel och konkurrens. Trots ökade insatser från medlemsstaterna finns det dessutom inga tecken på att bedrägerier och smuggling har minskat i någon avsevärd omfattning.

| 7.2 | Kommittén håller med om att ökad konvergens skulle minska bedrägerierna och snedvridningen av konkurrensen. Man har kommit överens om att justera minimisatserna i enlighet med inflationen men inte om övriga frågor (se fotnot 3 ovan). Det finns dock inget skäl till att kommissionen inte skulle rekommendera medlemsstaterna att genomföra förändringar i den befintliga strukturen och punktskattesystemet. |
| --- | --- |

7.2

Kommittén håller med om att ökad konvergens skulle minska bedrägerierna och snedvridningen av konkurrensen. Man har kommit överens om att justera minimisatserna i enlighet med inflationen men inte om övriga frågor (se fotnot 3 ovan). Det finns dock inget skäl till att kommissionen inte skulle rekommendera medlemsstaterna att genomföra förändringar i den befintliga strukturen och punktskattesystemet.

| 7.3 | Mot bakgrund av de stora skillnaderna inom EU både när det gäller direkt och indirekt beskattning är det orealistiskt att förvänta sig att ett radikalt nytt system plötsligt skulle införas, men det är dags att föreslå ett nytt system som skulle kunna införas gradvis över en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

7.3

Mot bakgrund av de stora skillnaderna inom EU både när det gäller direkt och indirekt beskattning är det orealistiskt att förvänta sig att ett radikalt nytt system plötsligt skulle införas, men det är dags att föreslå ett nytt system som skulle kunna införas gradvis över en längre tidsperiod.

| 7.4 | Den nödvändiga utgångspunkten är ett erkännande av att en produkt bör beskattas utifrån sin klassificering som jäst eller destillerad dryck. Jästa drycker är naturprodukter från jordbruket avsedda för livsmedelsbruk, som uteslutande framställts genom jäsning av druvor, säd, frukter eller bär. Destillerade drycker eller spritdrycker är drycker som destillerats, eller blandningar bestående antingen av olika destillerade drycker eller av destillerade drycker och andra vätskor, samt övriga alkoholhaltiga drycker vars framställningsmetoder inte är föremål för någon specifik lagstiftning. |
| --- | --- |

7.4

Den nödvändiga utgångspunkten är ett erkännande av att en produkt bör beskattas utifrån sin klassificering som jäst eller destillerad dryck. Jästa drycker är naturprodukter från jordbruket avsedda för livsmedelsbruk, som uteslutande framställts genom jäsning av druvor, säd, frukter eller bär. Destillerade drycker eller spritdrycker är drycker som destillerats, eller blandningar bestående antingen av olika destillerade drycker eller av destillerade drycker och andra vätskor, samt övriga alkoholhaltiga drycker vars framställningsmetoder inte är föremål för någon specifik lagstiftning.

| 7.5 | Det är framför allt konsekvenserna av en gemensam organisation av marknaden (15) för vin som måste analyseras noggrant. Vinodlingen inom EU ställs redan inför stora utmaningar (t.ex. minskande konsumtion i många medlemsstater och större utbredning av importerade viner på marknaden). Liknande problem gäller också andra typer av alkoholdrycker. |
| --- | --- |

7.5

Det är framför allt konsekvenserna av en gemensam organisation av marknaden (15) för vin som måste analyseras noggrant. Vinodlingen inom EU ställs redan inför stora utmaningar (t.ex. minskande konsumtion i många medlemsstater och större utbredning av importerade viner på marknaden). Liknande problem gäller också andra typer av alkoholdrycker.

| 7.5.1 | Förutom det som sagts i föregående punkt bör det påpekas att vinproduktion utgör en viktig kompletterande verksamhet för jordbrukssektorn. En stor del av vinodlarna producerar (förutom det vin som går till kooperativ eller grossister) vin för husbehov, där ett eventuellt överskott säljs till ett begränsat antal privatpersoner inom området. Enligt artikel 10 i rådets direktiv 92/83/EEG får medlemsstaterna från punktskatt undanta vin framställt av en enskild och konsumerat av producenten, hans familjemedlemmar eller hans gäster, om ingen försäljning förekommer (16). Och i artikel 29 i rådets direktiv 92/12/EEG anges att medlemsstaterna får undanta små vinproducenter (17) från de krav som avser rörlighet och övervakning av deras produkter. Om medlemsstaterna inte tillåter dessa överenskomna krav skulle de kunna innebära en ekonomisk börda för vinodlarna, som redan drabbats hårt av konkurrens från de framväxande ekonomierna. Vin kan därför på goda grunder uteslutas från den följande diskussionen. |
| --- | --- |

7.5.1

Förutom det som sagts i föregående punkt bör det påpekas att vinproduktion utgör en viktig kompletterande verksamhet för jordbrukssektorn. En stor del av vinodlarna producerar (förutom det vin som går till kooperativ eller grossister) vin för husbehov, där ett eventuellt överskott säljs till ett begränsat antal privatpersoner inom området. Enligt artikel 10 i rådets direktiv 92/83/EEG får medlemsstaterna från punktskatt undanta vin framställt av en enskild och konsumerat av producenten, hans familjemedlemmar eller hans gäster, om ingen försäljning förekommer (16). Och i artikel 29 i rådets direktiv 92/12/EEG anges att medlemsstaterna får undanta små vinproducenter (17) från de krav som avser rörlighet och övervakning av deras produkter. Om medlemsstaterna inte tillåter dessa överenskomna krav skulle de kunna innebära en ekonomisk börda för vinodlarna, som redan drabbats hårt av konkurrens från de framväxande ekonomierna. Vin kan därför på goda grunder uteslutas från den följande diskussionen.

| 7.6 | Vi rekommenderar därför kommissionen att fastställa en minimisats för alla alkoholdrycker i vardera kategori, det vill säga en minimisats för jästa drycker och en minimisats för destillerade drycker. Dessutom föreslår vi att man som komplement beskattar alkoholhalten i varje specifik dryck i varje kategori. Så skulle till exempel samma mängd dryck beskattas fyra gånger högre om den innehöll 40 volymprocent alkohol (18) än om den innehöll 10 volymprocent. |
| --- | --- |

7.6

Vi rekommenderar därför kommissionen att fastställa en minimisats för alla alkoholdrycker i vardera kategori, det vill säga en minimisats för jästa drycker och en minimisats för destillerade drycker. Dessutom föreslår vi att man som komplement beskattar alkoholhalten i varje specifik dryck i varje kategori. Så skulle till exempel samma mängd dryck beskattas fyra gånger högre om den innehöll 40 volymprocent alkohol (18) än om den innehöll 10 volymprocent.

| 7.7 | Jästa drycker omfattas av ett problem som inte förekommer i samband med andra alkoholdrycker. Alkoholhalten i alla jästa drycker kan variera (och gör det också) till följd av att olika faktorer påverkar råvarorna och framställningssättet. För att undvika att producenternas och näringsidkarnas arbete kompliceras i onödan måste därför ett något flexiblare förfarande tillämpas på jästa drycker, som bör delas in i olika kategorier utgående från alkoholhalten. |
| --- | --- |

7.7

Jästa drycker omfattas av ett problem som inte förekommer i samband med andra alkoholdrycker. Alkoholhalten i alla jästa drycker kan variera (och gör det också) till följd av att olika faktorer påverkar råvarorna och framställningssättet. För att undvika att producenternas och näringsidkarnas arbete kompliceras i onödan måste därför ett något flexiblare förfarande tillämpas på jästa drycker, som bör delas in i olika kategorier utgående från alkoholhalten.

| 7.8 | Ett sådant system skulle ge medlemsstaterna möjlighet att fastställa en nollsats för vin och andra jästa drycker och utsträcka denna möjlighet till att omfatta hela kategorin jästa drycker. |
| --- | --- |

7.8

Ett sådant system skulle ge medlemsstaterna möjlighet att fastställa en nollsats för vin och andra jästa drycker och utsträcka denna möjlighet till att omfatta hela kategorin jästa drycker.

| 7.9 | Detta skulle leda till en verklig förenkling av alkoholskatten, även om det inte skulle minska bedrägeriernas omfattning eftersom medlemsstaterna fortfarande har mycket varierande skattesatser för alkohol. |
| --- | --- |

7.9

Detta skulle leda till en verklig förenkling av alkoholskatten, även om det inte skulle minska bedrägeriernas omfattning eftersom medlemsstaterna fortfarande har mycket varierande skattesatser för alkohol.

| 7.10 | Med detta system skulle man inte längre behöva föra in ett ökande antal nya produkter i en struktur som inte är avpassad för dem – de skulle helt enkelt beskattas uteslutande efter alkoholhalten i volymprocent. |
| --- | --- |

7.10

Med detta system skulle man inte längre behöva föra in ett ökande antal nya produkter i en struktur som inte är avpassad för dem – de skulle helt enkelt beskattas uteslutande efter alkoholhalten i volymprocent.

| 7.11 | Dessutom skulle punktskattesystemet bli stabilare och inte innebära några avsevärda snedvridningar, och problem med den gemensamma nomenklaturen skulle lösas. |
| --- | --- |

7.11

Dessutom skulle punktskattesystemet bli stabilare och inte innebära några avsevärda snedvridningar, och problem med den gemensamma nomenklaturen skulle lösas.

| 7.12 | Precis som sagts ovan medför alkoholen vissa risker när det gäller folkhälsan, men med ett system som beskattar all alkohol på samma grunder skulle de personer beskattas hårdast som konsumerar drycker med hög alkoholhalt oavsett om de framställts genom jäsning eller destillering. Detta skulle göra det lättare att förstå att det för hälsan är konsumtionsmönstren som är avgörande; en måttlig konsumtion har positiva effekter medan en omåttlig förbrukning är skadlig. |
| --- | --- |

7.12

Precis som sagts ovan medför alkoholen vissa risker när det gäller folkhälsan, men med ett system som beskattar all alkohol på samma grunder skulle de personer beskattas hårdast som konsumerar drycker med hög alkoholhalt oavsett om de framställts genom jäsning eller destillering. Detta skulle göra det lättare att förstå att det för hälsan är konsumtionsmönstren som är avgörande; en måttlig konsumtion har positiva effekter medan en omåttlig förbrukning är skadlig.

Bryssel den 18 januari 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om punktskattesatserna på alkohol och alkoholdrycker (framlagd enligt artikel 8 i rådets direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker) KOM(2004) 223 slutlig.

1

(2)  Rådets direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker: EGT L 316, 31.10.1992.

2

(3)  Rådets direktiv 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker: EGT L 316, 31.10.1992. Man bör överväga både om det även fortsättningsvis skall vara tillåtet att ha olika punktskattesatser för mousserande och icke-mousserande vin och om kodningen av den kombinerade nomenklaturen skall uppdateras samt om vissa liknande produkter skall klassificeras på olika sätt.

3

(4)  Det sammanlagda värdet i EU-15 2001 var över 25 miljarder euro. Andelen i procent av BNP var högst i Finland (0,96 %) och lägst i Italien (0,06 %).

4

(5)  Punktskattsatserna för alkoholdrycker skiljer sig mycket mellan medlemsstaterna med den högsta och den lägsta beskattningen, närmare bestämt 15,9 gånger i fråga om öl och ”mellanprodukter” och 9,2 gånger i fråga om sprit. En sådan jämförelse kan inte göras för vin (inklusive mousserande vin), eftersom vin inte beskattas alls i 15 av de 25 medlemsstaterna och ytterligare två medlemsstater tillämpar en minimiskatt (på cirka 2 eurocent).

5

(6)  Punktskatt är skatt som betalas på de ifrågavarande varorna i inköpslandet.

6

(7)  Vin och öl har i viss mån befunnits utbytbara av EG-domstolen (se mål C-170/78 och mål C-166/98).

7

(8)  Måttet grundar sig alltså på alkoholhalten, där man ser till den normala styrkan hos öl, vin och mellanprodukter i detaljhandeln.

8

(9)  Danmark, Irland, Estland, Sverige och Finland.

9

(10)  Slutsatser från session 2651 den 12 april 2005.

10

(11)  Vid samma tillfälle uppmanade ECOFIN-rådet kommissionen att lägga fram förslag om höjning av minimisatserna i förhållande till de senaste årens inflation. Detta beslut kommer att tvinga ett stort antal medlemsstater att höja skattesatserna för vissa alkoholdrycker. (Se bilaga I för detaljer.) Kommissionen är medveten om att dessa höjningar kommer att medföra svårigheter för vissa medlemsstater, som kan komma att behöva tillämpa undantagsbestämmelser och/eller övergångsperioder.

11

(12)  2003 års rapport från European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD).

12

(13)  ”Problemet med den tilltagande fetman i EU – vilken roll spelar de olika parterna i det civila samhället och vilket ansvar har de?” (yttrande på eget initiativ) CESE 1070/2005.

13

(14)  GD Hälsa och konsumentskydd håller på att utarbeta ett förslag till alkoholstrategi. Det är inte troligt att denna studie kommer att slutföras under den närmaste tiden.

14

(15)  GMO: Gemensam organisation av marknaden.

15

(16)  Enligt detta direktiv får liknande undantag göras för öl (artikel 6) och andra jästa drycker (artikel 14).

16

(17)  ”Små vinproducenter” definieras här som en enskild producent som framställer mindre än 100 000 liter vin i genomsnitt per år.

17

(18)  Volymprocenten är den procentuella andelen alkohol i produkten.

18

---

BILAGA

till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Förkastade ändringsförslag

Följande ändringsförslag som fått en fjärdedel av de avgivna rösterna avslogs under debatten:

Punkt 7.5

Ändra enligt följande:

”Det är framför allt konsekvenserna av en gemensam organisation av marknaden för vin som måste analyseras noggrant. Vinodlingen inom EU ställs redan inför stora utmaningar (t.ex. minskande konsumtion i många medlemsstater och större utbredning av importerade viner på marknaden). Liknande problem gäller också andra typer av jästa alkoholdrycker. Att det finns ett belagt samband mellan en måttlig konsumtion av dessa drycker och positiva hälsoeffekter talar också för att denna klassificering bör innehålla två kategorier (jästa drycker och destillerade drycker), och inom var och en av dessa bör medlemsstaterna kunna fastställa en minimiskatt på grundval av alkoholhalten, oavsett i vilken form alkoholen förekommer.”

Motivering

Eftersom det handlar om livsmedelsprodukter från jordbruket som har positiva hälsoeffekter vid måttlig konsumtion bör man värna om hela sektorn för jästa drycker; konsumtionsmönstren för vin, öl och cider är dessutom jämförbara. Å andra sidan är det meningslöst att föreslå en enhetlig beskattningsmodell utan att ta hänsyn till vilken typ av dryck eller vilken produktionsform det handlar om och samtidigt göra ett undantag för en av dessa, vinet, på grund av ett antal omständigheter som också helt och fullt gäller för övriga jästa drycker (cider och öl) i enlighet med det yttrande som antogs den 19 december förra året.

Omröstning

Röster för: 46

Röster emot: 50

Nedlagda röster: 23

Punkt 7.5.1

Ändra enligt följande:

”Förutom det som sagts i föregående punkt bör det påpekas att vinproduktion utgör en viktig kompletterande verksamhet för jordbrukssektorn och att småskalig och hantverksmässig bryggning av öl och cider också ingår i den europeiska kulturen. En stor del av vinodlarna producerar (förutom det vin som går till kooperativ eller grossister) vin för husbehov, där ett eventuellt överskott säljs till ett begränsat antal privatpersoner inom området. Samma sak gäller små cider- och ölbryggerier, som producerar för husbehov och den närmaste omgivningen. Detta innebär att kontrollen av punktskatt skulle beröra hundratusentals små producenter i varje producentland. Denna kostnad skulle vara alltför stor för medlemsstaterna i förhållande till de säkerligen små inkomsterna, och framför allt innebära en ekonomisk börda för vinodlarna, sektorer som redan drabbats hårt av konkurrens från de framväxande ekonomierna. Det tycks alltså nödvändigt att undanta vin dessa drycker från diskussionen nedan, samtidigt som minimiskattesatsen ligger kvar på noll blir möjlig att tillämpa på dem alla.”

Motivering

De motiv som anges i denna punkt är tillämpliga på hantverksmässig tillverkning av andra produkter som omfattas av direktiven 92/83/EEG och 92/84/EEG, med möjligheten att tillämpa reducerade kategorier. De argument som anförs förefaller inte tillräckliga för att begränsa undantaget till vinsektorn i allmänhet, och därmed låta en del gälla för helheten, om det inte tillämpas på alla liknande produkter, så att man kan undvika de diskriminerande följderna av direktiv 92/84/EEG.

Omröstning

Röster för: 52

Röster emot: 65

Nedlagda röster: 8

Punkt 7.11

| Komplettera enligt följande: | ”Konkreta förenklingar av skattesystemet för alkoholhaltiga varor är mycket önskvärda. Man bör dock notera följande:






  — | 1) | Så länge grundsatserna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna har man små chanser att minska smuggling och bedrägerier. |
| --- | --- | --- | --- |

Komplettera enligt följande:

”Konkreta förenklingar av skattesystemet för alkoholhaltiga varor är mycket önskvärda. Man bör dock notera följande:

—

1)

Så länge grundsatserna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna har man små chanser att minska smuggling och bedrägerier.

| — | 2) | En gemensam skattesats på grundval av alkoholhalten skulle






  — | leda till nya bedrägerier genom förändring av tillverkningssättet för produkten och därmed dess alkoholhalt, |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

En gemensam skattesats på grundval av alkoholhalten skulle

—

leda till nya bedrägerier genom förändring av tillverkningssättet för produkten och därmed dess alkoholhalt,

| — | missgynna vinproducenter, som skulle behöva särskilja vinerna med avseende på alkoholhalten, |
| --- | --- |

—

missgynna vinproducenter, som skulle behöva särskilja vinerna med avseende på alkoholhalten,

| — | av samma skäl avsevärt komplicera affärsverksamheten för godkända lagerhavare som skulle behöva särskilja de olika kategorierna för att betala rätt skatt i samband med försäljning av produkterna. |
| --- | --- |

—

av samma skäl avsevärt komplicera affärsverksamheten för godkända lagerhavare som skulle behöva särskilja de olika kategorierna för att betala rätt skatt i samband med försäljning av produkterna.

| — | 3) | Det föreslagna systemet, där ingen åtskillnad görs mellan fermenterade och destillerade varor, leder till intäktsförluster för gemenskapsbudgeten eftersom beskattningen av sprit begränsas. |
| --- | --- | --- |

—

3)

Det föreslagna systemet, där ingen åtskillnad görs mellan fermenterade och destillerade varor, leder till intäktsförluster för gemenskapsbudgeten eftersom beskattningen av sprit begränsas.

| — | Om vin skulle omfattas av ett liknande system skulle däremot beskattningen öka avsevärt, i ett läge där konkurrensen från tredje land blir allt hårdare. Därför vore det lämpligt att behålla vin i en kategori för sig med nollbeskattning.” |
| --- | --- |

—

Om vin skulle omfattas av ett liknande system skulle däremot beskattningen öka avsevärt, i ett läge där konkurrensen från tredje land blir allt hårdare. Därför vore det lämpligt att behålla vin i en kategori för sig med nollbeskattning.”

Omröstning

Röster för: 35

Röster emot: 75

Nedlagda röster: 12

---

| 21.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 69/16

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG”

KOM(2005) 438 slutlig – 2005/0182 (COD)

(2006/C 69/04)

Den 16 november 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium gav den 27 september 2005 facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet. Föredragande var Bernardo Hernández Bataller.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 423:e plenarsession den 18–19 januari (sammanträdet den 18 januari) Bernardo Hernández Bataller till huvudföredragande och antog följande yttrande med 92 röster för, 17 röster mot och 17 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén ser med förvåning och oro på detta lagförslag eftersom det är oproportionerligt och inkräktar på de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén ser med förvåning och oro på detta lagförslag eftersom det är oproportionerligt och inkräktar på de grundläggande rättigheterna.

| 1.2 | Förslagets behandling av de mänskliga rättigheterna, framför allt rätten till integritet, är otillfredsställande och kan i vissa avseenden leda till konflikter. |
| --- | --- |

1.2

Förslagets behandling av de mänskliga rättigheterna, framför allt rätten till integritet, är otillfredsställande och kan i vissa avseenden leda till konflikter.

| 1.3 | Risken finns att man undergräver förtroendet hos dem som använder sig av elektroniska kommunikationstjänster och minskar deras benägenhet att använda sig av informations- och kommunikationsteknik. Denna förlust av konsumenternas förtroende innebär också en risk för att informationssamhällets framtida utveckling i stor utsträckning bromsas upp och därmed att Lissabonstrategin äventyras. |
| --- | --- |

1.3

Risken finns att man undergräver förtroendet hos dem som använder sig av elektroniska kommunikationstjänster och minskar deras benägenhet att använda sig av informations- och kommunikationsteknik. Denna förlust av konsumenternas förtroende innebär också en risk för att informationssamhällets framtida utveckling i stor utsträckning bromsas upp och därmed att Lissabonstrategin äventyras.

| 1.4 | Kommittén tvivlar på att förslaget som helhet är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom det inte finns några skäl som kan motivera att ett gemenskapsmål kan uppnås bättre på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén tvivlar på att förslaget som helhet är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom det inte finns några skäl som kan motivera att ett gemenskapsmål kan uppnås bättre på gemenskapsnivå.

| 1.5 | De ytterligare kostnader för lagring och överföring av uppgifter som operatörerna åsamkas enligt förslaget bör ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna. |
| --- | --- |

1.5

De ytterligare kostnader för lagring och överföring av uppgifter som operatörerna åsamkas enligt förslaget bör ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna.

| 1.6 | Av ovan nämnda skäl bör man i grunden se över detta förslag som i sin helhet enligt EESK:s mening inte är förenligt med vare sig de grundläggande rättigheterna eller bestämmelserna för tillgång till, användning och utbyte av uppgifter. |
| --- | --- |

1.6

Av ovan nämnda skäl bör man i grunden se över detta förslag som i sin helhet enligt EESK:s mening inte är förenligt med vare sig de grundläggande rättigheterna eller bestämmelserna för tillgång till, användning och utbyte av uppgifter.

2.   Motivering

2.1   Bakgrund

| 2.1.1 | Det finns i dag flera gemenskapsbestämmelser om tjänsteleverantörers skyldigheter. I detta fall handlar det om de uppgifter som avses i artiklarna 1 och 2 a i direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 (1). Detta direktiv reglerar medlemsstaternas allmänna skyldigheter i syfte att säkerställa skyddet för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

2.1.1

Det finns i dag flera gemenskapsbestämmelser om tjänsteleverantörers skyldigheter. I detta fall handlar det om de uppgifter som avses i artiklarna 1 och 2 a i direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 (1). Detta direktiv reglerar medlemsstaternas allmänna skyldigheter i syfte att säkerställa skyddet för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter.

| 2.1.2 | I direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 (2) regleras specifikt behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation, något som kommittén tidigare har yttrat sig om (3). |
| --- | --- |

2.1.2

I direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 (2) regleras specifikt behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation, något som kommittén tidigare har yttrat sig om (3).

| 2.1.3 | Den underliggande principen i de båda direktiven är att de lagrade uppgifterna skall utplånas när det inte längre är motiverat att spara dem. Direktiv 2002/58/EG garanterar att leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidtar de åtgärder som krävs för att tjänsterna skall vara säkra. Medlemsstaterna skall säkerställa konfidentialitet vid elektroniska kommunikationstjänster och särskilt förbjuda avlyssning, uppfångande med tekniskt hjälpmedel och lagring som utförs av andra personer än användarna, förutom när leverantörerna har laglig rätt att göra detta i faktureringssyfte och under den tid som krävs. Trafik- och lokaliseringsuppgifter får bara behandlas sedan de har avidentifierats och med abonnenternas samtycke. |
| --- | --- |

2.1.3

Den underliggande principen i de båda direktiven är att de lagrade uppgifterna skall utplånas när det inte längre är motiverat att spara dem. Direktiv 2002/58/EG garanterar att leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidtar de åtgärder som krävs för att tjänsterna skall vara säkra. Medlemsstaterna skall säkerställa konfidentialitet vid elektroniska kommunikationstjänster och särskilt förbjuda avlyssning, uppfångande med tekniskt hjälpmedel och lagring som utförs av andra personer än användarna, förutom när leverantörerna har laglig rätt att göra detta i faktureringssyfte och under den tid som krävs. Trafik- och lokaliseringsuppgifter får bara behandlas sedan de har avidentifierats och med abonnenternas samtycke.

| 2.1.4 | Enligt artikel 15 i direktiv 2002/58/EG får medlemsstaterna i undantagsfall bevara uppgifter om det bedöms som nödvändigt, lämpligt och proportionerligt för att utreda brott. Medlemsstaterna kunde inte enas om lagringstiden under förhandlingarna om direktivet om uppgiftsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation, och man tvingades därför att avstå från att fastställa en lagringstid. |
| --- | --- |

2.1.4

Enligt artikel 15 i direktiv 2002/58/EG får medlemsstaterna i undantagsfall bevara uppgifter om det bedöms som nödvändigt, lämpligt och proportionerligt för att utreda brott. Medlemsstaterna kunde inte enas om lagringstiden under förhandlingarna om direktivet om uppgiftsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation, och man tvingades därför att avstå från att fastställa en lagringstid.

| 2.1.5 | Europeiska rådet diskuterade den 25 mars 2004 möjligheten att fastställa regler för lagring av uppgifter från elektronisk kommunikation hos tjänsteoperatörer. Mot denna bakgrund lade fyra medlemsstater (Frankrike, Irland, Storbritannien och Sverige) fram ett förslag om att rådet skulle anta ett rambeslut om behandling och lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänt tillgängliga kommunikationsnät i avsikt att förebygga, utreda, avslöja och beivra allvarliga brott och organiserad brottslighet, däribland terrorism. |
| --- | --- |

2.1.5

Europeiska rådet diskuterade den 25 mars 2004 möjligheten att fastställa regler för lagring av uppgifter från elektronisk kommunikation hos tjänsteoperatörer. Mot denna bakgrund lade fyra medlemsstater (Frankrike, Irland, Storbritannien och Sverige) fram ett förslag om att rådet skulle anta ett rambeslut om behandling och lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänt tillgängliga kommunikationsnät i avsikt att förebygga, utreda, avslöja och beivra allvarliga brott och organiserad brottslighet, däribland terrorism.

| 2.1.6 | Förslaget förkastades av Europaparlamentet, som ifrågasatte åtgärdernas rättsliga grund och proportionalitet och hyste farhågor om en eventuell kränkning av artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (4). |
| --- | --- |

2.1.6

Förslaget förkastades av Europaparlamentet, som ifrågasatte åtgärdernas rättsliga grund och proportionalitet och hyste farhågor om en eventuell kränkning av artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (4).

2.2   Kommissionens förslag

| 2.2.1 | Kommissionen har med hänvisning till artikel 95 i EG-fördraget lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG. |
| --- | --- |

2.2.1

Kommissionen har med hänvisning till artikel 95 i EG-fördraget lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG.

| 2.2.2 | Avsikten är att harmonisera medlemsstaternas bestämmelser. Direktivet fastställer skyldigheter som leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster har när det gäller att behandla och lagra vissa uppgifter så att de är tillgängliga för förebyggande, utredning, avslöjande och åtal av brott (särskilt terrorism och organiserad brottslighet) (artikel 1.1). |
| --- | --- |

2.2.2

Avsikten är att harmonisera medlemsstaternas bestämmelser. Direktivet fastställer skyldigheter som leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster har när det gäller att behandla och lagra vissa uppgifter så att de är tillgängliga för förebyggande, utredning, avslöjande och åtal av brott (särskilt terrorism och organiserad brottslighet) (artikel 1.1).

| 2.2.3 | Förslaget avser trafik- och lokaliseringsuppgifter om både fysiska och juridiska personer som sänder eller tar emot sådan kommunikation. Det är dock inte tillämpligt på innehållet i elektronisk kommunikation (artikel 1.2). |
| --- | --- |

2.2.3

Förslaget avser trafik- och lokaliseringsuppgifter om både fysiska och juridiska personer som sänder eller tar emot sådan kommunikation. Det är dock inte tillämpligt på innehållet i elektronisk kommunikation (artikel 1.2).

| 2.2.4 | Medlemsstaterna skall därför vidta åtgärder för att säkerställa att tjänsteleverantörerna lagrar sådana uppgifter och överför dem till behöriga nationella myndigheter i syfte att förebygga och bekämpa brott i enlighet med förslagets mål (artikel 3). |
| --- | --- |

2.2.4

Medlemsstaterna skall därför vidta åtgärder för att säkerställa att tjänsteleverantörerna lagrar sådana uppgifter och överför dem till behöriga nationella myndigheter i syfte att förebygga och bekämpa brott i enlighet med förslagets mål (artikel 3).

| 2.2.5 | I förslaget anges också vilka typer av uppgifter som skall lagras. Det gäller bland annat uppgifter om sändare och mottagare av en kommunikation, datum, tidpunkt och varaktighet för en kommunikation, typen av kommunikation och användarnas fysiska belägenhet (artikel 4 och bilaga). |
| --- | --- |

2.2.5

I förslaget anges också vilka typer av uppgifter som skall lagras. Det gäller bland annat uppgifter om sändare och mottagare av en kommunikation, datum, tidpunkt och varaktighet för en kommunikation, typen av kommunikation och användarnas fysiska belägenhet (artikel 4 och bilaga).

| 2.2.6 | Det anger också att uppgifterna skall lagras under en period av ett år vid fast eller mobil telefonkommunikation, och sex månader vid Internetkommunikation (artikel 7). |
| --- | --- |

2.2.6

Det anger också att uppgifterna skall lagras under en period av ett år vid fast eller mobil telefonkommunikation, och sex månader vid Internetkommunikation (artikel 7).

| 2.2.7 | Leverantörerna skall dessutom vara skyldiga att ställa uppgifterna till de behöriga myndigheternas förfogande (artikel 8), och medlemsstaterna skall varje år översända statistik om lagring av vissa uppgifter till Europeiska kommissionen (artikel 9). |
| --- | --- |

2.2.7

Leverantörerna skall dessutom vara skyldiga att ställa uppgifterna till de behöriga myndigheternas förfogande (artikel 8), och medlemsstaterna skall varje år översända statistik om lagring av vissa uppgifter till Europeiska kommissionen (artikel 9).

| 2.2.8 | Slutligen anges att de nationella offentliga myndigheterna är skyldiga att ersätta leverantörer av kommunikationstjänster för deras kostnader för att lagra och överföra de berörda uppgifterna (artikel 10). |
| --- | --- |

2.2.8

Slutligen anges att de nationella offentliga myndigheterna är skyldiga att ersätta leverantörer av kommunikationstjänster för deras kostnader för att lagra och överföra de berörda uppgifterna (artikel 10).

2.3   Allmänna kommentarer

| 2.3.1 | Kommittén ser med förvåning och oro på detta lagförslag eftersom det är oproportionerligt och inkräktar på de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.3.1

Kommittén ser med förvåning och oro på detta lagförslag eftersom det är oproportionerligt och inkräktar på de grundläggande rättigheterna.

| 2.3.2 | I sitt förslag omvandlar kommissionen de nuvarande nationella säkerhetsåtgärderna till ”åtgärder med motsvarande verkan” (hinder för den inre marknaden för telekommunikationer) som måste undanröjas med hänvisning till artikel 14 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.3.2

I sitt förslag omvandlar kommissionen de nuvarande nationella säkerhetsåtgärderna till ”åtgärder med motsvarande verkan” (hinder för den inre marknaden för telekommunikationer) som måste undanröjas med hänvisning till artikel 14 i EG-fördraget.

| 2.3.3 | Förslaget kommer att få mycket vittgående konsekvenser för samtliga användare av elektroniska kommunikationstjänster. Detta innebär också en risk för att man undergräver förtroendet hos kunderna och minskar deras benägenhet att använda informations- och kommunikationsteknik i allmänhet och att börja använda nya elektroniska tjänster. Denna förlust av konsumenternas förtroende innebär också en risk för att informationssamhällets framtida utveckling i stor utsträckning bromsas upp och därmed att Lissabonstrategin äventyras. |
| --- | --- |

2.3.3

Förslaget kommer att få mycket vittgående konsekvenser för samtliga användare av elektroniska kommunikationstjänster. Detta innebär också en risk för att man undergräver förtroendet hos kunderna och minskar deras benägenhet att använda informations- och kommunikationsteknik i allmänhet och att börja använda nya elektroniska tjänster. Denna förlust av konsumenternas förtroende innebär också en risk för att informationssamhällets framtida utveckling i stor utsträckning bromsas upp och därmed att Lissabonstrategin äventyras.

| 2.3.4 | Det är svårt att förstå vilken syn på de grundläggande rättigheterna som förslaget utgår från, i synnerhet på rätten till privatliv. Kommissionen använder två parametrar för förslagets laglighet och gör en egen särskild prövning, varefter den drar slutsatsen att det inte strider mot de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.3.4

Det är svårt att förstå vilken syn på de grundläggande rättigheterna som förslaget utgår från, i synnerhet på rätten till privatliv. Kommissionen använder två parametrar för förslagets laglighet och gör en egen särskild prövning, varefter den drar slutsatsen att det inte strider mot de grundläggande rättigheterna.

| 2.3.5 | För det första använder kommissionen artikel 15.1 som, trots att den ingår i direktiv 2002/58/EG, nästan ordagrant återger bestämmelserna i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (artiklarna 4 och 12) och i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna (artiklarna 9.10 och 9.11). Dessa bestämmelser har tolkats utförligt och mycket ingående av berörda organ och rättsliga instanser, och det är därför oacceptabelt att kommissionen gör anspråk på att göra en nytolkning av dem. |
| --- | --- |

2.3.5

För det första använder kommissionen artikel 15.1 som, trots att den ingår i direktiv 2002/58/EG, nästan ordagrant återger bestämmelserna i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (artiklarna 4 och 12) och i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna (artiklarna 9.10 och 9.11). Dessa bestämmelser har tolkats utförligt och mycket ingående av berörda organ och rättsliga instanser, och det är därför oacceptabelt att kommissionen gör anspråk på att göra en nytolkning av dem.

| 2.3.6 | För det andra är denna laglighetsprövning avhängig av ett antal bestämmelser i ett rättsligt instrument, stadgan om grundläggande rättigheter, som trots att den har fullt stöd i EU ännu inte har trätt i kraft och inte kan anföras i rättsliga sammanhang som rättvisegarant. |
| --- | --- |

2.3.6

För det andra är denna laglighetsprövning avhängig av ett antal bestämmelser i ett rättsligt instrument, stadgan om grundläggande rättigheter, som trots att den har fullt stöd i EU ännu inte har trätt i kraft och inte kan anföras i rättsliga sammanhang som rättvisegarant.

| 2.3.7 | Besynnerligt nog framstår denna redan svaga prövning som ännu mer anmärkningsvärd när det visar sig att kommissionen bara beaktar artiklarna 7 (respekt för familje- och privatliv) och 8 (skydd av personuppgifter) i stadgan och bortser från andra artiklar, till exempel artiklarna 36 (rätt att utnyttja allmännyttiga tjänster), 38 (konsumentskydd), 47 (rätt till ett effektivt rättsmedel) och 48 (presumtion för oskuld). |
| --- | --- |

2.3.7

Besynnerligt nog framstår denna redan svaga prövning som ännu mer anmärkningsvärd när det visar sig att kommissionen bara beaktar artiklarna 7 (respekt för familje- och privatliv) och 8 (skydd av personuppgifter) i stadgan och bortser från andra artiklar, till exempel artiklarna 36 (rätt att utnyttja allmännyttiga tjänster), 38 (konsumentskydd), 47 (rätt till ett effektivt rättsmedel) och 48 (presumtion för oskuld).

| 2.3.8 | Kommissionen bör tänka över och behandla de grundläggande rättigheterna med större noggrannhet och varsamhet för att undvika att medlemsstaternas författningsdomstolar i framtiden förklarar dess lagförslag för författningsstridiga (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Kommissionen bör tänka över och behandla de grundläggande rättigheterna med större noggrannhet och varsamhet för att undvika att medlemsstaternas författningsdomstolar i framtiden förklarar dess lagförslag för författningsstridiga (5).

| 2.3.9 | När det gäller subsidiaritetsprincipen förklarar kommissionen förvånande nog att eftersom varken rådet eller Europaparlamentet har lyckats enas om en lösning på problemen finns det ett överhängande behov av en överstatlig åtgärd som omfattar den inre marknaden och som kan ligga till grund för den fortsatta regleringen. |
| --- | --- |

2.3.9

När det gäller subsidiaritetsprincipen förklarar kommissionen förvånande nog att eftersom varken rådet eller Europaparlamentet har lyckats enas om en lösning på problemen finns det ett överhängande behov av en överstatlig åtgärd som omfattar den inre marknaden och som kan ligga till grund för den fortsatta regleringen.

| 2.3.10 | Detta resonemang vore logiskt om säkerhetsproblemen var jämförbara med andra problem som stör den inre marknadens funktionssätt (som strikt berör t.ex. handel, skatter eller arbetsmarknad). Eller om det fanns en klart angiven tidsgräns för antagande av bestämmelser (som har sin grund i fördragen eller i sekundärrätten), eller om det var möjligt och nödvändigt att skapa ett enhetligt rättsligt område i detta avseende. |
| --- | --- |

2.3.10

Detta resonemang vore logiskt om säkerhetsproblemen var jämförbara med andra problem som stör den inre marknadens funktionssätt (som strikt berör t.ex. handel, skatter eller arbetsmarknad). Eller om det fanns en klart angiven tidsgräns för antagande av bestämmelser (som har sin grund i fördragen eller i sekundärrätten), eller om det var möjligt och nödvändigt att skapa ett enhetligt rättsligt område i detta avseende.

| 2.3.11 | Statens säkerhet är dock till skillnad från de fördragsfästa begreppen allmän ordning och allmän säkerhet inte något begrepp i gemenskapsrätten som vid behov kan motivera att medlemsstaterna i undantagsfall antar skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

2.3.11

Statens säkerhet är dock till skillnad från de fördragsfästa begreppen allmän ordning och allmän säkerhet inte något begrepp i gemenskapsrätten som vid behov kan motivera att medlemsstaterna i undantagsfall antar skyddsåtgärder.

| 2.3.12 | Det finns inte heller en tydlig grund för åtgärder i fördragen, och ingen tidsgräns som kräver omedelbara åtgärder. Slutligen kan hoten mot medlemsstaternas säkerhet inte inordnas i ett harmoniseringsinstrument som syftar till lika (och inte gemensam) behandling av olika förhållanden. |
| --- | --- |

2.3.12

Det finns inte heller en tydlig grund för åtgärder i fördragen, och ingen tidsgräns som kräver omedelbara åtgärder. Slutligen kan hoten mot medlemsstaternas säkerhet inte inordnas i ett harmoniseringsinstrument som syftar till lika (och inte gemensam) behandling av olika förhållanden.

| 2.3.13 | När det gäller proportionalitetsprincipen är det allmänt bekant att all lagstiftning som inskränker de grundläggande rättigheterna kräver de nationella parlamentens godkännande och att det finns garantier i lagstiftningen för en rättslig kontroll på förhand eller i efterhand. Det är svårt att föreställa sig hur undanröjandet av ett fåtal ”osynliga hinder” för tillhandahållandet av elektroniska kommunikationstjänster på den inre marknaden skulle kunna leda till en rad ändringar av de nationella lagar som garanterar de grundläggande rättigheterna och de nationella system som skyddar dessa rättigheter. |
| --- | --- |

2.3.13

När det gäller proportionalitetsprincipen är det allmänt bekant att all lagstiftning som inskränker de grundläggande rättigheterna kräver de nationella parlamentens godkännande och att det finns garantier i lagstiftningen för en rättslig kontroll på förhand eller i efterhand. Det är svårt att föreställa sig hur undanröjandet av ett fåtal ”osynliga hinder” för tillhandahållandet av elektroniska kommunikationstjänster på den inre marknaden skulle kunna leda till en rad ändringar av de nationella lagar som garanterar de grundläggande rättigheterna och de nationella system som skyddar dessa rättigheter.

| 2.3.14 | Kommittén tvivlar således på att förslaget i sin helhet är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom det inte finns några skäl som kan motivera att ett gemenskapsmål kan uppnås bättre på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

2.3.14

Kommittén tvivlar således på att förslaget i sin helhet är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom det inte finns några skäl som kan motivera att ett gemenskapsmål kan uppnås bättre på gemenskapsnivå.

| 2.3.15 | Det är dessutom förvånande att kommissionens förslag endast nämner tjänsteleverantörernas behov och legitima intressen och fullständigt bortser från konsumenternas. Kommissionen glömmer därmed bort att gemenskapen enligt EG-fördraget skall bidra till att ”stärka konsumentskyddet” (artikel 3 t), ”säkerställa en hög konsumentskyddsnivå” och ”skydda konsumenternas... ekonomiska intressen” (artikel 153). |
| --- | --- |

2.3.15

Det är dessutom förvånande att kommissionens förslag endast nämner tjänsteleverantörernas behov och legitima intressen och fullständigt bortser från konsumenternas. Kommissionen glömmer därmed bort att gemenskapen enligt EG-fördraget skall bidra till att ”stärka konsumentskyddet” (artikel 3 t), ”säkerställa en hög konsumentskyddsnivå” och ”skydda konsumenternas... ekonomiska intressen” (artikel 153).

2.4   Särskilda kommentarer

| 2.4.1 | Förslaget grundar sig på artikel 95.1 i EG-fördraget. Man bör därför även se till vilken effekt det kan få på det polisiära och rättsliga samarbetet i brottmål. I fallet med leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster från tredjeland är det tänkbart att ursprungsländerna kräver ad hoc-överenskommelser med medlemsstaterna för att för den nationella säkerhetens skull kunna skapa ömsesidiga förutsättningar för tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

2.4.1

Förslaget grundar sig på artikel 95.1 i EG-fördraget. Man bör därför även se till vilken effekt det kan få på det polisiära och rättsliga samarbetet i brottmål. I fallet med leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster från tredjeland är det tänkbart att ursprungsländerna kräver ad hoc-överenskommelser med medlemsstaterna för att för den nationella säkerhetens skull kunna skapa ömsesidiga förutsättningar för tillhandahållande av tjänster.

| 2.4.2 | I förslaget till direktiv, särskilt artikel 1, tycks kommissionen bortse från att även om de berörda uppgifterna är ”neutrala” (sändarnas och mottagarnas identitet, kommunikationens varaktighet, fysisk belägenhet, frekvens osv.) så innebär dessa uppgifter ett intrång i de enskildas privatliv och de kan i många fall inverka negativt på andra rättigheter som tystnadsplikt och rätt till rättshjälp. |
| --- | --- |

2.4.2

I förslaget till direktiv, särskilt artikel 1, tycks kommissionen bortse från att även om de berörda uppgifterna är ”neutrala” (sändarnas och mottagarnas identitet, kommunikationens varaktighet, fysisk belägenhet, frekvens osv.) så innebär dessa uppgifter ett intrång i de enskildas privatliv och de kan i många fall inverka negativt på andra rättigheter som tystnadsplikt och rätt till rättshjälp.

| 2.4.3 | I den europeiska allmänna ordningen, såsom den definieras i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas konstitutionella traditioner, har rätten till integritet inte bara en passiv aspekt utan även en aktiv sådan, om än mindre stark. |
| --- | --- |

2.4.3

I den europeiska allmänna ordningen, såsom den definieras i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas konstitutionella traditioner, har rätten till integritet inte bara en passiv aspekt utan även en aktiv sådan, om än mindre stark.

| 2.4.4 | Detta innebär att privatpersoner, oavsett om de är EU-medborgare eller inte, har rätt att veta vem som lagrar uppgifter om deras kommunikation, och varför och hur ofta detta sker, samt rätt till tillgång till alla offentliga eller privata databaser där dessa uppgifter finns (6). |
| --- | --- |

2.4.4

Detta innebär att privatpersoner, oavsett om de är EU-medborgare eller inte, har rätt att veta vem som lagrar uppgifter om deras kommunikation, och varför och hur ofta detta sker, samt rätt till tillgång till alla offentliga eller privata databaser där dessa uppgifter finns (6).

| 2.4.5 | Förslaget rör de grundläggande rättigheterna, dvs. artikel 8 i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna, och kan få långtgående följder för de grundläggande fri- och rättigheterna. Kommittén anser därför att dess innehåll, som alla undantag från en allmän regel, bör begränsas till några villkor som påverkar ovanstående rättigheter så lite som möjligt. |
| --- | --- |

2.4.5

Förslaget rör de grundläggande rättigheterna, dvs. artikel 8 i Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna, och kan få långtgående följder för de grundläggande fri- och rättigheterna. Kommittén anser därför att dess innehåll, som alla undantag från en allmän regel, bör begränsas till några villkor som påverkar ovanstående rättigheter så lite som möjligt.

| 2.4.6 | De typer av uppgifter som får bevaras återfinns i artikel 4 och i en bilaga, eftersom det handlar om en preliminär förteckning som kan ändras genom kommittéförfarandet. Kommittén anser dock att det är olämpligt att Europaparlamentet stöder sig på en grundläggande rättighet för att inte utvidga kategorin med uppgifter som får lagras, utan använder sig av en metod med tekniska bestämmelser och neutral karaktär som skiljer sig mycket från de bestämmelser om lagring av uppgifter som är föremål för detta förslag. |
| --- | --- |

2.4.6

De typer av uppgifter som får bevaras återfinns i artikel 4 och i en bilaga, eftersom det handlar om en preliminär förteckning som kan ändras genom kommittéförfarandet. Kommittén anser dock att det är olämpligt att Europaparlamentet stöder sig på en grundläggande rättighet för att inte utvidga kategorin med uppgifter som får lagras, utan använder sig av en metod med tekniska bestämmelser och neutral karaktär som skiljer sig mycket från de bestämmelser om lagring av uppgifter som är föremål för detta förslag.

| 2.4.7 | Mängden uppgifter som får lagras förefaller alltför stor för att man skall kunna hitta information som är nyttig för en utredning, och därför bör man begränsa antalet uppgifter som får lagras. Detta antal bör återspegla de behov som förslaget skall tillgodose, och det bör finnas garantier för att tillgången till uppgifterna inte är möjlig utan tillstånd från rättslig myndighet. Förslagets syfte att ”förebygga” vissa brottsliga handlingar är svårt att förstå, även om lagring av sådana trafikuppgifter kan vara till nytta vid utredningar och tjäna andra ändamål i förslaget. |
| --- | --- |

2.4.7

Mängden uppgifter som får lagras förefaller alltför stor för att man skall kunna hitta information som är nyttig för en utredning, och därför bör man begränsa antalet uppgifter som får lagras. Detta antal bör återspegla de behov som förslaget skall tillgodose, och det bör finnas garantier för att tillgången till uppgifterna inte är möjlig utan tillstånd från rättslig myndighet. Förslagets syfte att ”förebygga” vissa brottsliga handlingar är svårt att förstå, även om lagring av sådana trafikuppgifter kan vara till nytta vid utredningar och tjäna andra ändamål i förslaget.

| 2.4.8 | Lagringsperioden förefaller alltför lång, särskilt som kommissionen inte ger några argument för varför uppgifterna skall lagras så länge. Kommittén anser att en lagom lång, enhetlig period skulle vara sex månader, med tillräckliga säkerhets- och konfidentialitetsåtgärder. |
| --- | --- |

2.4.8

Lagringsperioden förefaller alltför lång, särskilt som kommissionen inte ger några argument för varför uppgifterna skall lagras så länge. Kommittén anser att en lagom lång, enhetlig period skulle vara sex månader, med tillräckliga säkerhets- och konfidentialitetsåtgärder.

| 2.4.9 | Det föreligger inga bestämmelser som hindrar eventuell tillgång för leverantörerna och andra som berörs av de lagrade uppgifterna, under förutsättning att all tillgång till dessa uppgifter endast ges i särskilda fall och med rättslig kontroll. Det är beklagligt att förslaget inte föreskriver hur man skall skydda de lagrade uppgifterna under perioderna i fråga. |
| --- | --- |

2.4.9

Det föreligger inga bestämmelser som hindrar eventuell tillgång för leverantörerna och andra som berörs av de lagrade uppgifterna, under förutsättning att all tillgång till dessa uppgifter endast ges i särskilda fall och med rättslig kontroll. Det är beklagligt att förslaget inte föreskriver hur man skall skydda de lagrade uppgifterna under perioderna i fråga.

| 2.4.10 | Hänvisningen till ”behöriga nationella myndigheter” i förslaget förefaller alltför allmän, och det bör tydligt framgå att de lagrade uppgifterna kan göras tillgängliga för ”myndigheter” som garanterar dessa uppgifters kvalitet, konfidentialitet och säkerhet. Kommittén anser att vissa begrepp i förslaget, t.ex. det ovanstående, kräver en definition för att tolkningen inte skall variera. |
| --- | --- |

2.4.10

Hänvisningen till ”behöriga nationella myndigheter” i förslaget förefaller alltför allmän, och det bör tydligt framgå att de lagrade uppgifterna kan göras tillgängliga för ”myndigheter” som garanterar dessa uppgifters kvalitet, konfidentialitet och säkerhet. Kommittén anser att vissa begrepp i förslaget, t.ex. det ovanstående, kräver en definition för att tolkningen inte skall variera.

| 2.4.11 | I artikel 10 i förslaget behandlas de ”kostnader” leverantörerna ”kan visa att de haft” för att efterleva skyldigheterna i fråga om lagring och överföring av uppgifter, kostnader som enligt kommissionen bör ersättas av staten. Detta är överraskande med tanke på att det i skäl 13 sägs att ”fördelarna med ökad säkerhet kommer hela samhället till del”. |
| --- | --- |

2.4.11

I artikel 10 i förslaget behandlas de ”kostnader” leverantörerna ”kan visa att de haft” för att efterleva skyldigheterna i fråga om lagring och överföring av uppgifter, kostnader som enligt kommissionen bör ersättas av staten. Detta är överraskande med tanke på att det i skäl 13 sägs att ”fördelarna med ökad säkerhet kommer hela samhället till del”.

| 2.4.12 | I detta hänseende är kommittén av en helt annan åsikt än kommissionen och menar att detta påstående är oriktigt eftersom varje medlemsstat fritt bestämmer omfattningen av och ersättningsformen för dessa kostnader, med utgångspunkt i sina egna kriterier och säkerhetsförhållandena och säkerhetsbehoven i det egna samhället, även om många medlemsstater enligt kommissionen (skäl 5) inte ens har utfärdat någon lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

2.4.12

I detta hänseende är kommittén av en helt annan åsikt än kommissionen och menar att detta påstående är oriktigt eftersom varje medlemsstat fritt bestämmer omfattningen av och ersättningsformen för dessa kostnader, med utgångspunkt i sina egna kriterier och säkerhetsförhållandena och säkerhetsbehoven i det egna samhället, även om många medlemsstater enligt kommissionen (skäl 5) inte ens har utfärdat någon lagstiftning på detta område.

| 2.4.13 | Om man utgår från kommissionens kriterium skulle man kunna ställa sig följande frågor:






  — | Får inte leverantörerna av dessa tjänster del av säkerheten och den sociala stabiliteten som staterna garanterar? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Om man utgår från kommissionens kriterium skulle man kunna ställa sig följande frågor:

—

Får inte leverantörerna av dessa tjänster del av säkerheten och den sociala stabiliteten som staterna garanterar?

| — | Får dessa leverantörer inte del av rättsstatens rättsliga säkerhet? |
| --- | --- |

—

Får dessa leverantörer inte del av rättsstatens rättsliga säkerhet?

| — | Och gynnas de inte av tillgången till en inre marknad där de kan saluföra sin verksamhet på ett lagligt sätt tack vare de nationella myndigheternas, och inte bara kommissionens, insatser? |
| --- | --- |

—

Och gynnas de inte av tillgången till en inre marknad där de kan saluföra sin verksamhet på ett lagligt sätt tack vare de nationella myndigheternas, och inte bara kommissionens, insatser?

| 2.4.14 | Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på att förslaget till direktiv skulle vinna på detta, bör dessa kostnader ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna. Kommittén anser att förslaget till kostnadsersättning saknar grund och bör utgå. |
| --- | --- |

2.4.14

Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på att förslaget till direktiv skulle vinna på detta, bör dessa kostnader ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna. Kommittén anser att förslaget till kostnadsersättning saknar grund och bör utgå.

| 2.4.15 | Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionen, i sin egenskap av fördragens väktare, och i enlighet med artiklarna 6.1 (7) och 6.2 (8) i EU-fördraget se över detta förslag, som enligt kommittén varken respekterar de grundläggande rättigheterna i dess helhet eller bestämmelserna om tillgång, användning och utbyte av uppgifter. |
| --- | --- |

2.4.15

Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionen, i sin egenskap av fördragens väktare, och i enlighet med artiklarna 6.1 (7) och 6.2 (8) i EU-fördraget se över detta förslag, som enligt kommittén varken respekterar de grundläggande rättigheterna i dess helhet eller bestämmelserna om tillgång, användning och utbyte av uppgifter.

Bryssel den 19 januari 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. EGT L 281, 23.11.1995.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation. EGT L 201, 31.7.2002.

2

(3)  Yttrandet antogs vid plenarsessionen den 24–25 januari 2001; föredragande Göran Lagerholm (EGT C 123, 25.4.2001).

3

(4)  Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950.

4

(5)  Se den dom som nyligen avkunnades av den tyska författningsdomstolen, som förklarade den s.k. ”europeiska arresteringsordern” – som är än viktigare än det tema som behandlas här – för författningsstridig i kampen mot terrorism och transnationell brottslighet.

5

(6)  Europadomstolens domar i målen Amann (2000), Kopp (1998), Halford (1997) och Malone (1984).

6

(7)  Artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen: ”Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna”.

7

Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna

(8)  I artikel 6.2 i EU-fördraget stadgas följande: ”Unionen skall som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner”.

8

Unionen skall som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner

---

BILAGA

till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag fick mer än en fjärdedel av rösterna och avvisades under debatten:

Punkt 1.5

Stryk punkten:

”De ytterligare kostnader för lagring och överföring av uppgifter som operatörerna åsamkas enligt förslaget bör ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna.”

Motivering

Självförklarande.

Punkt 2.4.11

Ändra enligt följande:

”I artikel 10 i förslaget behandlas de ’kostnader’ leverantörerna ’kan visa att de haft’ för att efterleva skyldigheterna i fråga om lagring och överföring av uppgifter., kostnader som Enligt kommissionen bör dessa kostnader ersättas av staten. Detta är överraskande med tanke på att eftersom det i skäl 13 sägs att ’fördelarna med ökad säkerhet kommer hela samhället till del’”.

Motivering

Självförklarande.

Punkt 2.4.12

Stryk och ersätt med följande text:

”I detta hänseende är kommittén av en helt annan åsikt än kommissionen och menar att detta påstående är oriktigt eftersom varje medlemsstat fritt bestämmer omfattningen av och ersättningsformen för dessa kostnader, med utgångspunkt i sina egna kriterier och säkerhetsförhållandena och säkerhetsbehoven i det egna samhället, även om många medlemsstater enligt kommissionen (skäl 5) inte ens har utfärdat någon lagstiftning på detta område. Förslaget kommer att leda till hög kostnadsbelastning för näringslivet. I nuläget tar företagen fram, behandlar och lagrar uppgifter i faktureringssyfte, i kommersiellt syfte eller i andra legitima syften. Ytterligare krav (andra typer av uppgifter, längre lagringsperioder) skulle skapa extra kostnader som måste täckas. Eftersom säkerheten helt uppenbart är statens ansvar – som måste finansieras av staten – skulle medlemsstaterna behöva bära kostnaden för lagring av uppgifter genom att kompensera IKT-företagen.”

Motivering

Självförklarande.

Punkt 2.4.13

Ersätt texten med följande:

1.1.1 ”Om man utgår från kommissionens kriterium skulle man kunna ställa sig följande frågor:

1.1.1 ”Om man utgår från kommissionens kriterium skulle man kunna ställa sig följande frågor:

| — | Får inte leverantörerna av dessa tjänster del av säkerheten och den sociala stabiliteten som staterna garanterar? |
| --- | --- |

—

Får inte leverantörerna av dessa tjänster del av säkerheten och den sociala stabiliteten som staterna garanterar?

Får inte leverantörerna av dessa tjänster del av säkerheten och den sociala stabiliteten som staterna garanterar?

| — | För dessa leverantörer inte del av rättsstatens rättsliga säkerhet? |
| --- | --- |

—

För dessa leverantörer inte del av rättsstatens rättsliga säkerhet?

För dessa leverantörer inte del av rättsstatens rättsliga säkerhet?

| — | Och gynnas de inte av tillgången till en inre marknad där de kan saluföra sin verksamhet på ett lagligt sätt tack vare de nationella myndigheternas, och inte bara kommissionens, insatser? |
| --- | --- |

—

Och gynnas de inte av tillgången till en inre marknad där de kan saluföra sin verksamhet på ett lagligt sätt tack vare de nationella myndigheternas, och inte bara kommissionens, insatser?

Och gynnas de inte av tillgången till en inre marknad där de kan saluföra sin verksamhet på ett lagligt sätt tack vare de nationella myndigheternas, och inte bara kommissionens, insatser?

Förslaget motiveras av att det i Europa finns behov av ett harmoniserat förhållningssätt till datalagring för att motverka brottslighet och terrorism. Om en del europeiska länder betalar kostnaderna för brottsbekämpning samtidigt som andra beslutar att lägga denna relativt tunga finansiella börda på operatörerna, kommer den europeiska telekommunikationsmarknaden snart att präglas av allvarlig konkurrenssnedvridning. Därför stöder kommittén till fullo kommissionen på den här punkten.”

Motivering

Självförklarande.

Punkt 2.4.14

Stryk punkten:

”Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på att förslaget till direktiv skulle vinna på detta, bör dessa kostnader ses som en utgift leverantörerna får bära eftersom de befinner sig på marknaden, i stället för att staten och därmed alla medborgare skall stå för kostnaderna. Kommittén anser att förslaget till kostnadsersättning saknar grund och bör utgå.”

Motivering

Självförklarande.

Omröstningsresultat (om alla ändringsförslag)

Röster för: 53

Röster emot: 54

Nedlagda röster: 15

---

| 21.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 69/22

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk”

KOM(2005) 399 slutlig – 2005/0166 (COD)

(2006/C 69/05)

Den 18 januari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 november 2005. Föredragande var Jan Olsson.

Vid sin 423:e plenarsession den 18-19 januari 2006 (sammanträdet den 18 januari 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 33 röster för, inga röster emot och 1 nedlagd röst.

1.   Inledning

| 1.1 | I slutet av oktober 2003 lade kommissionen fram ett förslag för omarbetning av rådets förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN).
  Den rättsliga basen var artikel 308 i fördraget. |
| --- | --- |

1.1

I slutet av oktober 2003 lade kommissionen fram ett förslag för omarbetning av rådets förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN).

Den rättsliga basen var artikel 308 i fördraget.

| 1.2 | Efter diskussioner i rådet fattades beslut om att ändra förslagets rättsliga grund till artikel 152 vilket innebär medbeslutande från Europaparlamentet. Samtidigt gjordes på grundval av diskussionen i rådet smärre justeringar i förslaget till förordning, vilka lades fram i slutet av augusti 2005. |
| --- | --- |

1.2

Efter diskussioner i rådet fattades beslut om att ändra förslagets rättsliga grund till artikel 152 vilket innebär medbeslutande från Europaparlamentet. Samtidigt gjordes på grundval av diskussionen i rådet smärre justeringar i förslaget till förordning, vilka lades fram i slutet av augusti 2005.

2.   Allmänna synpunkter

| 2.1 | EESK yttrade sig över det första förslaget i oktober 2004 (1). Samma principiella synpunkter, som då anfördes, ligger till grund för detta yttrande, framför allt att de organisationer i det civila samhället som arbetar med narkotikafrågor skall involveras i ECNN:s arbete. |
| --- | --- |

2.1

EESK yttrade sig över det första förslaget i oktober 2004 (1). Samma principiella synpunkter, som då anfördes, ligger till grund för detta yttrande, framför allt att de organisationer i det civila samhället som arbetar med narkotikafrågor skall involveras i ECNN:s arbete.

| 2.2 | EESK ställer sig positiv till den ändrade rättsliga basen för förslaget. Ett verkligt samråd med Europaparlamentet är naturligt i detta fall inte minst för att garantera allmänhetens insyn i myndigheten. Parlamentet får enligt det nya förslaget (2) en utökad roll, bland annat för att utse två oberoende experter med särskild kompetens inom narkotikaområdet i styrelsen. Kommittén rekommenderar kraftigt att de två oberoende experterna skall vara från icke-statliga organisationer med uppgifter på narkotikaområdet. |
| --- | --- |

2.2

EESK ställer sig positiv till den ändrade rättsliga basen för förslaget. Ett verkligt samråd med Europaparlamentet är naturligt i detta fall inte minst för att garantera allmänhetens insyn i myndigheten. Parlamentet får enligt det nya förslaget (2) en utökad roll, bland annat för att utse två oberoende experter med särskild kompetens inom narkotikaområdet i styrelsen. Kommittén rekommenderar kraftigt att de två oberoende experterna skall vara från icke-statliga organisationer med uppgifter på narkotikaområdet.

| 2.3 | EESK hänvisar också till utkastet till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter där det sägs att myndigheterna måste organiseras på ett sådant sätt att det säkerställs att berörda parter deltar och att insynen i verksamheten är god (3). Bland annat skall företrädare för berörda parter utses till styrelseledamöter. I sammanhanget åberopas bland annat vitboken om styrelseformerna i EU. |
| --- | --- |

2.3

EESK hänvisar också till utkastet till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter där det sägs att myndigheterna måste organiseras på ett sådant sätt att det säkerställs att berörda parter deltar och att insynen i verksamheten är god (3). Bland annat skall företrädare för berörda parter utses till styrelseledamöter. I sammanhanget åberopas bland annat vitboken om styrelseformerna i EU.

3.   Särskilda kommentarer till några artiklar i förordningen

3.1   Artikel 5 – europeiskt nätverk för information

Det europeiska nätverket består av nationella kontaktpunkter som är en länk mellan medlemsstaterna och centrumet. Kontaktpunkten skall samla in och analysera information på nationell nivå på grundval av riktlinjer som centrumet har antagit. Kontaktpunkten erhåller också årligen bidrag från EU för sitt arbete vilket regleras genom ett ”grant agreement for action”.

Kommittén rekommenderar att centrumet i sina riktlinjer och överenskommelser med medlemsstaten föreskriver att kontaktpunkten skall samarbeta med nationella organisationer, även icke-statliga, som verkar inom narkotikaområdet.

Detta bör också klart anges i artikel 5 punkt 2 a) genom att ändra tredje meningen till följande: ”Kontaktpunkterna skall på nationell nivå samla in och i samarbete med expertis och organisationer inom området analysera all relevant information om narkotika och narkotikamissbruk och om den politik och de lösningar som valts.”

3.2   Artikel 20 – samarbete med andra nationella och internationella organisationer och organ

Enligt förordningen skall centrumet aktivt söka samarbete med internationella organisationer och andra statliga och icke-statliga instanser med uppgifter på narkotikaområdet i synnerhet inom Europa. Samarbetet skall formaliseras i ett arrangemang mellan berörda myndigheter och organisationer över vilket kommissionen skall yttra sig. De internationella organisationerna kan också bjudas in att delta som observatörer i styrelsen.

I syfte att säkerställa deltagandet från dessa organisationer på ett mera systematiskt och regelmässigt sätt föreslår kommittén att det bildas ett samarbetsorgan med förankring i förordningen. Detta kan anges i artikel 20 genom att tillföra: ”Centrumet tillsätter en kontaktgrupp med företrädare för organisationer med uppgifter inom narkotikaområdet i syfte att samråda om hur samarbetet skall arrangeras.”

Bryssel den 18 januari 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Yttrande om ”Förslag till rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk”, huvudföredragande: Jan Olsson, EUT C 120, 20.5.2005.

1

(2)  KOM(2005) 399 slutlig, artikel 9.

2

(3)  KOM(2005) 59 slutlig och KOM(2002) 718 slutlig.

3

---