# Den Europæiske Unions C 115/16.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 115 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang16. maj 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 115

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang16. maj 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 |
| 2006/C 115/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Regionsudvalgets udtalelse om Handlingsplan på statsstøtteområdet — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Regionsudvalgets initiativudtalelse om Konkurrenceevne og decentralisering | 10 |
| 2006/C 115/4 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen om omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle | 27 |
| 2006/C 115/7 | Regionsudvalgets udtalelse om Regionale parlamenter med lovgivende beføjelser og deres betydning for Unionens demokratiske liv | 32 |
| 2006/C 115/8 | Regionsudvalgets udtalelse om Retningslinjer for anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet | 35 |
| 2006/C 115/9 | Regionsudvalgets udtalelse om Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik | 42 |
| 2006/C 115/0 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om En europæisk fremtid for Kosovo | 53 |
| 2006/C 115/2 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2007-2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne | 61 |
| 2006/C 115/4 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — Mod et retfærdigt samfund | 65 |
| 2006/C 115/5 | Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2006 | 69 |
| 2006/C 115/6 | Resolution om vejen fremad for de finansielle overslag 2007-2013 | 73 |
| 2006/C 115/7 | Regionsudvalgets perspektivudtalelse om Sikkerheden inden for de forskellige transportformer, herunder finansieringsspørgsmålet | 75 |
| 2006/C 115/8 | Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet Borgere for Europa til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) | 81 |
| 2006/C 115/9 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Rapport om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi | 84 |
| 2006/C 115/0 | Regionsudvalgets udtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer | 88 |
| 2006/C 115/1 | Regionsudvalgets perspektivrapport om Gennemførelse af direktivet om deponering af affald (1999/31/EF) på regionalt og lokalt plan | 95 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005

2006/C 115/1

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013

1

2006/C 115/2

Regionsudvalgets udtalelse om Handlingsplan på statsstøtteområdet — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009

6

2006/C 115/3

Regionsudvalgets initiativudtalelse om Konkurrenceevne og decentralisering

10

2006/C 115/4

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013)

17

2006/C 115/5

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

20

2006/C 115/6

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen om omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle

27

2006/C 115/7

Regionsudvalgets udtalelse om Regionale parlamenter med lovgivende beføjelser og deres betydning for Unionens demokratiske liv

32

2006/C 115/8

Regionsudvalgets udtalelse om Retningslinjer for anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet

35

2006/C 115/9

Regionsudvalgets udtalelse om Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik

42

2006/C 115/0

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013

47

2006/C 115/1

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om En europæisk fremtid for Kosovo

53

2006/C 115/2

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2007-2019

56

2006/C 115/3

Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne

61

2006/C 115/4

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — Mod et retfærdigt samfund

65

2006/C 115/5

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2006

69

2006/C 115/6

Resolution om vejen fremad for de finansielle overslag 2007-2013

73

2006/C 115/7

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om Sikkerheden inden for de forskellige transportformer, herunder finansieringsspørgsmålet

75

2006/C 115/8

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet Borgere for Europa til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013)

81

2006/C 115/9

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Rapport om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi

84

2006/C 115/0

Regionsudvalgets udtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer

88

2006/C 115/1

Regionsudvalgets perspektivrapport om Gennemførelse af direktivet om deponering af affald (1999/31/EF) på regionalt og lokalt plan

95

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Forberedende retsakter

Regionsudvalget

62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013

(2006/C 115/01)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 5. juli 2005 om »Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013« (KOM(2005) 299 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. juli 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed,

under henvisning til Kommissionens meddelelse »Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed« (KOM(2005) 192 endelig (SEK(2005) 632)),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse »Tredje rapport om økonomisk og social samhørighed — Et nyt partnerskab for samhørighed: Konvergens, konkurrenceevne, samarbejde« (KOM(2004) 107 endelig — CdR 120/2004 fin (1)) (foreligger d.d. ikke på dansk),

under henvisning til sin udtalelse om de finansielle overslag — »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004) 101 endelig — CdR 162/2004 fin (2)),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)« (KOM(2004) 495 endelig — 2004/0167 (COD)) og sin udtalelse herom (CdR 233/2004 fin (3)),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden« (KOM(2004) 494 endelig — 2004/0166 (AVC) — CdR 234/2004 fin (4)),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond« (KOM(2004) 493 endelig — 2004/0165 (COD) — CdR 240/2004 fin (5)),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden« (KOM(2004) 492 endelig — 2004/0163 (AVC) — CdR 232/2004 fin (6));

under henvisning til Birmingham-erklæringen om samhørighedspolitikken og de nationale rammeplaner for gennemførelsen af Lissabon-strategien, som blev vedtaget af Regionsudvalgets præsidium den 2. september 2005, og

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 140/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Territorial Samhørighed den 30. september 2005 med Alain Rousset (FR/PSE), formand for regionalrådet i Aquitaine, som ordfører —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

I.   Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1) | noterer sig de strategiske retningslinjer for Fællesskabet, som Kommissionen vedtog den 5. juli 2005; |
| --- | --- |

1)

noterer sig de strategiske retningslinjer for Fællesskabet, som Kommissionen vedtog den 5. juli 2005;

| 2) | bifalder, at der i kraft af konvergensmålsætningen udtrykkeligt vil blive givet prioritet til regioner med udviklingsefterslæb, navnlig i forbindelse med udvidelsen af EU med ti nye medlemsstater; EU har en klar forpligtelse til at udvise solidaritet over for disse regioner for at få sat skub i deres økonomiske og sociale udvikling, således som det har været tilfældet med de foregående generationer af programmer; |
| --- | --- |

2)

bifalder, at der i kraft af konvergensmålsætningen udtrykkeligt vil blive givet prioritet til regioner med udviklingsefterslæb, navnlig i forbindelse med udvidelsen af EU med ti nye medlemsstater; EU har en klar forpligtelse til at udvise solidaritet over for disse regioner for at få sat skub i deres økonomiske og sociale udvikling, således som det har været tilfældet med de foregående generationer af programmer;

| 3) | bifalder ligeledes viljen til via den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse at videreføre en EU-samhørighedspolitik for samtlige europæiske regioner; understreger dog, at der under denne målsætning bør gives prioritet til perifere og/eller mindre konkurrencedygtige regioner for at mindske udviklingsforskellene mellem og i regionerne; samhørighedspolitikkens vigtigste opgave er således at rette op på regionale og lokale skævheder, ikke at støtte de mest konkurrencedygtige regioner; |
| --- | --- |

3)

bifalder ligeledes viljen til via den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse at videreføre en EU-samhørighedspolitik for samtlige europæiske regioner; understreger dog, at der under denne målsætning bør gives prioritet til perifere og/eller mindre konkurrencedygtige regioner for at mindske udviklingsforskellene mellem og i regionerne; samhørighedspolitikkens vigtigste opgave er således at rette op på regionale og lokale skævheder, ikke at støtte de mest konkurrencedygtige regioner;

| 4) | beklager, at der i de strategiske retningslinjer ikke sondres mellem prioriteterne for konvergensregionerne og for regionerne under den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse; sidstnævnte bør således målrettes mod projekter, som har til formål at styrke den regionale konkurrenceevne (forskning, innovation, uddannelse, tilgængelighed — transport, IKT, tjenesteydelser af almen interesse), og undgå den overstrømning med midler, som ofte er blevet kritiseret i den nuværende periode; |
| --- | --- |

4)

beklager, at der i de strategiske retningslinjer ikke sondres mellem prioriteterne for konvergensregionerne og for regionerne under den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse; sidstnævnte bør således målrettes mod projekter, som har til formål at styrke den regionale konkurrenceevne (forskning, innovation, uddannelse, tilgængelighed — transport, IKT, tjenesteydelser af almen interesse), og undgå den overstrømning med midler, som ofte er blevet kritiseret i den nuværende periode;

| 5) | udtrykker tilfredshed med, at samhørighedspolitikken bliver gjort til et redskab til gennemførelse af Lissabon-strategien på regionalt plan, men understreger det absolut nødvendige i, at samhørighedspolitikken i første række benyttes til at rette op på skævheder i udviklingen på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

5)

udtrykker tilfredshed med, at samhørighedspolitikken bliver gjort til et redskab til gennemførelse af Lissabon-strategien på regionalt plan, men understreger det absolut nødvendige i, at samhørighedspolitikken i første række benyttes til at rette op på skævheder i udviklingen på regionalt og lokalt plan;

| 6) | understreger, at dokumentet er af fundamental betydning for udformningen af EU's samhørighedspolitik i perioden 2007-2013 og for opfølgningen af denne politik på europæisk plan i forhold til de fastlagte målsætninger og prioriteringer; |
| --- | --- |

6)

understreger, at dokumentet er af fundamental betydning for udformningen af EU's samhørighedspolitik i perioden 2007-2013 og for opfølgningen af denne politik på europæisk plan i forhold til de fastlagte målsætninger og prioriteringer;

| 7) | fremhæver nødvendigheden af, at regional- og samhørighedspolitikken råder over et strategisk dokument på europæisk plan, således som det i øvrigt allerede har været tilfældet i nogle år for den europæiske beskæftigelsesstrategis vedkommende; |
| --- | --- |

7)

fremhæver nødvendigheden af, at regional- og samhørighedspolitikken råder over et strategisk dokument på europæisk plan, således som det i øvrigt allerede har været tilfældet i nogle år for den europæiske beskæftigelsesstrategis vedkommende;

| 8) | konstaterer dog samtidig, at de beskedne midler, visse medlemsstater ønsker afsat til programmet som led i de finansielle overslag for 2007-2013, ikke synes at leve op til programmets ambitiøse målsætninger; |
| --- | --- |

8)

konstaterer dog samtidig, at de beskedne midler, visse medlemsstater ønsker afsat til programmet som led i de finansielle overslag for 2007-2013, ikke synes at leve op til programmets ambitiøse målsætninger;

| 9) | er tilsvarende usikker på, hvordan medlemsstaterne vil gøre brug af dette dokument, hvis navnlig de finansielle overslag ikke lever op til udfordringen; |
| --- | --- |

9)

er tilsvarende usikker på, hvordan medlemsstaterne vil gøre brug af dette dokument, hvis navnlig de finansielle overslag ikke lever op til udfordringen;

| 10) | erkender, at man på den ene side må respektere nærhedsprincippet ved at give medlemsstaterne mulighed for at tilpasse de strategiske retningslinjer efter hver deres særlige situation og behov, men at det på den anden side er vigtigt, at medlemsstaterne ikke finansierer deres nationale politikker med midler fra EU's strukturfonde; |
| --- | --- |

10)

erkender, at man på den ene side må respektere nærhedsprincippet ved at give medlemsstaterne mulighed for at tilpasse de strategiske retningslinjer efter hver deres særlige situation og behov, men at det på den anden side er vigtigt, at medlemsstaterne ikke finansierer deres nationale politikker med midler fra EU's strukturfonde;

| 11) | udtrykker følgelig bekymring for den risiko, som en sådan afledning af midler vil kunne udgøre for videreførelsen på længere sigt af en ægte fælles samhørighedspolitik, der jo er en af de EU-politikker, som er mest synlig for Europas borgere; |
| --- | --- |

11)

udtrykker følgelig bekymring for den risiko, som en sådan afledning af midler vil kunne udgøre for videreførelsen på længere sigt af en ægte fælles samhørighedspolitik, der jo er en af de EU-politikker, som er mest synlig for Europas borgere;

| 12) | beklager i den forbindelse, at Kommissionen efter pres fra medlemsstaterne har valgt ikke at medtage et bilag med de nationale varianter af dokumentet, som skulle være baseret på resultaterne af det territoriale forskningsprogram, medlemsstaterne har gennemført via det netværksbaserede observatorium for fysisk planlægning (ORATE), og som skulle gøre det muligt at efterprøve den strategiske sammenhæng mellem europæiske og nationale målsætninger for territorial samhørighed. |
| --- | --- |

12)

beklager i den forbindelse, at Kommissionen efter pres fra medlemsstaterne har valgt ikke at medtage et bilag med de nationale varianter af dokumentet, som skulle være baseret på resultaterne af det territoriale forskningsprogram, medlemsstaterne har gennemført via det netværksbaserede observatorium for fysisk planlægning (ORATE), og som skulle gøre det muligt at efterprøve den strategiske sammenhæng mellem europæiske og nationale målsætninger for territorial samhørighed.

1.   Fællesskabets strategiske retningslinjer og Lissabon-strategien

Regionsudvalget

| 1.1 | gentager generelt sin støtte til Lissabon-strategien og noterer sig i denne sammenhæng, at det er Kommissionens plan hovedsagelig at lade retningslinjerne tage udgangspunkt i denne strategi; dog beklager udvalget, at miljømålsætningen og Göteborg-strategien er blevet skubbet tilbage i anden række; |
| --- | --- |

1.1

gentager generelt sin støtte til Lissabon-strategien og noterer sig i denne sammenhæng, at det er Kommissionens plan hovedsagelig at lade retningslinjerne tage udgangspunkt i denne strategi; dog beklager udvalget, at miljømålsætningen og Göteborg-strategien er blevet skubbet tilbage i anden række;

| 1.2 | er enig i de tre hovedopgaver, som formuleres af Kommissionen (Europa og dets regioner skal gøres til et mere attraktivt sted at investere og arbejde; bedre viden og innovation til sikring af vækst; flere og bedre job); |
| --- | --- |

1.2

er enig i de tre hovedopgaver, som formuleres af Kommissionen (Europa og dets regioner skal gøres til et mere attraktivt sted at investere og arbejde; bedre viden og innovation til sikring af vækst; flere og bedre job);

| 1.3 | beklager imidlertid, at begrebet om velafbalanceret konkurrenceevne ikke omtales i forbindelse med disse hovedopgaver; er af den overbevisning, at der bør sættes lige stor fokus på alle den bæredygtige udviklings tre søjler (økonomisk, socialt og miljømæssigt); |
| --- | --- |

1.3

beklager imidlertid, at begrebet om velafbalanceret konkurrenceevne ikke omtales i forbindelse med disse hovedopgaver; er af den overbevisning, at der bør sættes lige stor fokus på alle den bæredygtige udviklings tre søjler (økonomisk, socialt og miljømæssigt);

| 1.4 | understreger på ny, at den væsentligste svaghed ved Lissabon-strategien — som i øvrigt også ved den europæiske beskæftigelsesstrategi — ligger i implementeringen, navnlig på medlemsstatsniveau; beklager især, at der ikke opereres med en egentlig decentraliseret tilgang, og at det ikke er lykkedes at medinddrage de regionale og lokale myndigheder i den koordinerede metode; beklager, at dette tværgående samarbejde hovedsagelig har udviklet sig på regeringsniveau uden hensyntagen til den stigende rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

1.4

understreger på ny, at den væsentligste svaghed ved Lissabon-strategien — som i øvrigt også ved den europæiske beskæftigelsesstrategi — ligger i implementeringen, navnlig på medlemsstatsniveau; beklager især, at der ikke opereres med en egentlig decentraliseret tilgang, og at det ikke er lykkedes at medinddrage de regionale og lokale myndigheder i den koordinerede metode; beklager, at dette tværgående samarbejde hovedsagelig har udviklet sig på regeringsniveau uden hensyntagen til den stigende rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i Lissabon-strategien;

| 1.5 | udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen nu gerne ser, at de regionale og lokale myndigheder kommer til at spille en central rolle ved iværksættelsen af denne strategi, og at den inddrager samhørighedspolitikken i opfyldelsen af disse målsætninger; |
| --- | --- |

1.5

udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen nu gerne ser, at de regionale og lokale myndigheder kommer til at spille en central rolle ved iværksættelsen af denne strategi, og at den inddrager samhørighedspolitikken i opfyldelsen af disse målsætninger;

| 1.6 | understreger derfor nødvendigheden af, at Fællesskabets strategiske retningslinjer, på grundlag af hvilke medlemsstaterne og regionerne vil fastsætte deres egne strategiske prioriteter for samhørighed, indarbejdes i de nationale handlingsprogrammer for Lissabon-strategien, og at de regionale og lokale niveauers betydning for strategisk territorial udvikling fremhæves; |
| --- | --- |

1.6

understreger derfor nødvendigheden af, at Fællesskabets strategiske retningslinjer, på grundlag af hvilke medlemsstaterne og regionerne vil fastsætte deres egne strategiske prioriteter for samhørighed, indarbejdes i de nationale handlingsprogrammer for Lissabon-strategien, og at de regionale og lokale niveauers betydning for strategisk territorial udvikling fremhæves;

| 1.7 | mener, at man ud over at give konvergensregioner forrang ved tildelingen af EU-støtte som led i den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse også bør mobilisere strukturfondene for i første række at sætte gang i udviklingen i perifere og mindre konkurrencedygtige regioner med hovedindsatsområder som f.eks. forskning, innovation, uddannelse og tilgængelighed (transport, IKT, tjenesteydelser af almen interesse); hver enkelt europæiske region bør kunne opstille sin egen Lissabon-dagsorden på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

1.7

mener, at man ud over at give konvergensregioner forrang ved tildelingen af EU-støtte som led i den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse også bør mobilisere strukturfondene for i første række at sætte gang i udviklingen i perifere og mindre konkurrencedygtige regioner med hovedindsatsområder som f.eks. forskning, innovation, uddannelse og tilgængelighed (transport, IKT, tjenesteydelser af almen interesse); hver enkelt europæiske region bør kunne opstille sin egen Lissabon-dagsorden på regionalt og lokalt plan;

| 1.8 | advarer mod brugen af europæiske fonde til finansiering eller medfinansiering af nationale politikker eller EU-politikker (transeuropæiske transportnet, rammeprogrammet for forskning og udvikling, programmet for forskning og innovation), som alene tager sigte på at styrke den nationale konkurrenceevne uden nogen hensyntagen til den territoriale samhørighed, og som følgelig ikke henhører under samhørighedspolitikken; nok er det både berettiget og vigtigt, at regioner med udviklingsefterslæb kan benytte strukturfondene til finansieringer af denne art, men det ville til gengæld være forkert, hvis regioner, som er støtteberettigede under den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse, ikke kunne koncentrere midlerne om de opgaver, som virkelig er afgørende for den regionale udvikling; |
| --- | --- |

1.8

advarer mod brugen af europæiske fonde til finansiering eller medfinansiering af nationale politikker eller EU-politikker (transeuropæiske transportnet, rammeprogrammet for forskning og udvikling, programmet for forskning og innovation), som alene tager sigte på at styrke den nationale konkurrenceevne uden nogen hensyntagen til den territoriale samhørighed, og som følgelig ikke henhører under samhørighedspolitikken; nok er det både berettiget og vigtigt, at regioner med udviklingsefterslæb kan benytte strukturfondene til finansieringer af denne art, men det ville til gengæld være forkert, hvis regioner, som er støtteberettigede under den fremtidige målsætning om konkurrenceevne og beskæftigelse, ikke kunne koncentrere midlerne om de opgaver, som virkelig er afgørende for den regionale udvikling;

| 1.9 | gentager sit krav om, at der også fremover tillades privat medfinansiering; |
| --- | --- |

1.9

gentager sit krav om, at der også fremover tillades privat medfinansiering;

| 1.10 | påpeger således, at mens sektorpolitikkerne i den aktuelle programperiode skal bidrage til opfyldelsen af samhørighedsmålsætningen, så vil situationen kunne blive den modsatte efter 2007, hvis man lader samhørighedspolitikken finansiere sektorpolitikkerne; |
| --- | --- |

1.10

påpeger således, at mens sektorpolitikkerne i den aktuelle programperiode skal bidrage til opfyldelsen af samhørighedsmålsætningen, så vil situationen kunne blive den modsatte efter 2007, hvis man lader samhørighedspolitikken finansiere sektorpolitikkerne;

| 1.11 | udtrykker følgelig ønske om, at man ikke strukturerer Fællesskabets strategiske retningslinjer omkring Lissabon-strategien på en sådan måde, at medlemsstaterne får mulighed for at udnytte samhørighedspolitikken til at finansiere deres nationale politikker uden nogen som helst hensyntagen til princippet om økonomisk, social og territorial samhørighed inden for deres eget territorium; |
| --- | --- |

1.11

udtrykker følgelig ønske om, at man ikke strukturerer Fællesskabets strategiske retningslinjer omkring Lissabon-strategien på en sådan måde, at medlemsstaterne får mulighed for at udnytte samhørighedspolitikken til at finansiere deres nationale politikker uden nogen som helst hensyntagen til princippet om økonomisk, social og territorial samhørighed inden for deres eget territorium;

| 1.12 | advarer således mod den potentielle risiko for »renationalisering« af EU's samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

1.12

advarer således mod den potentielle risiko for »renationalisering« af EU's samhørighedspolitik;

| 1.13 | henstiller på den baggrund, at Fællesskabets strategiske retningslinjer opstiller klare og målrettede samhørighedsmålsætninger, således at denne risiko begrænses mest muligt. |
| --- | --- |

1.13

henstiller på den baggrund, at Fællesskabets strategiske retningslinjer opstiller klare og målrettede samhørighedsmålsætninger, således at denne risiko begrænses mest muligt.

2.   Samhørighedspolitikkens territoriale dimension

Regionsudvalget

| 2.1 | beklager, at samhørighedens territoriale dimension ikke er genstand for en prioritet i sig selv eller omfattes af en tværgående indsats, som gælder for de tre store prioriteter, der er fastlagt i dokumentet, og at den ikke udgør ledetråden for samtlige Fællesskabets strategiske retningslinjer på lige fod med den økonomiske og sociale samhørighed; |
| --- | --- |

2.1

beklager, at samhørighedens territoriale dimension ikke er genstand for en prioritet i sig selv eller omfattes af en tværgående indsats, som gælder for de tre store prioriteter, der er fastlagt i dokumentet, og at den ikke udgør ledetråden for samtlige Fællesskabets strategiske retningslinjer på lige fod med den økonomiske og sociale samhørighed;

| 2.2 | gentager, at den territoriale dimension udgør selve grundlaget for regional- og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

2.2

gentager, at den territoriale dimension udgør selve grundlaget for regional- og samhørighedspolitikken;

| 2.3 | er derfor overrasket over, at kapitlet om den territoriale dimension kun vedrører byer og landdistrikter og ligger meget langt fra de ambitioner, som Europa-Kommissionen lagde op til i sin tredje samhørighedsrapport, selvom den territoriale dynamik gør det muligt for aktørerne og befolkningerne i praksis at måle følgerne af Den Europæiske Unions politikker; minder om, at det er absolut nødvendigt at lade bydimensionen indgå i de regionale programmer; |
| --- | --- |

2.3

er derfor overrasket over, at kapitlet om den territoriale dimension kun vedrører byer og landdistrikter og ligger meget langt fra de ambitioner, som Europa-Kommissionen lagde op til i sin tredje samhørighedsrapport, selvom den territoriale dynamik gør det muligt for aktørerne og befolkningerne i praksis at måle følgerne af Den Europæiske Unions politikker; minder om, at det er absolut nødvendigt at lade bydimensionen indgå i de regionale programmer;

| 2.4 | opfordrer til, at der tages hensyn til begreberne afbalanceret konkurrenceevne, således som det er formuleret i traktaten om Den Europæiske Union, og polycentrisk udvikling af Fællesskabets område, som skal gøre det lettere at tilpasse karakteren og intensiteten af de politikker, som føres, i lyset af territoriernes objektive konkurrencemæssige stilling; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer til, at der tages hensyn til begreberne afbalanceret konkurrenceevne, således som det er formuleret i traktaten om Den Europæiske Union, og polycentrisk udvikling af Fællesskabets område, som skal gøre det lettere at tilpasse karakteren og intensiteten af de politikker, som føres, i lyset af territoriernes objektive konkurrencemæssige stilling;

| 2.5 | anmoder om, at kapitlet om den territoriale dimension udvides med et særligt afsnit om regioner med permanente handicap (øer, bjergområder og lav befolkningstæthed), regioner i den yderste periferi, sårbare landdistrikter og vanskeligt stillede byområder, og at det omhandler en styrkelse af forholdet mellem byområder og landdistrikter; Regionsudvalget anerkender byers og byområders strategiske betydning for opfyldelsen af Lissabon-målene med sigte på at skabe sikre, sammenhængende og bæredygtige lokalsamfund selv i de mest ugunstigt stillede byområder; |
| --- | --- |

2.5

anmoder om, at kapitlet om den territoriale dimension udvides med et særligt afsnit om regioner med permanente handicap (øer, bjergområder og lav befolkningstæthed), regioner i den yderste periferi, sårbare landdistrikter og vanskeligt stillede byområder, og at det omhandler en styrkelse af forholdet mellem byområder og landdistrikter; Regionsudvalget anerkender byers og byområders strategiske betydning for opfyldelsen af Lissabon-målene med sigte på at skabe sikre, sammenhængende og bæredygtige lokalsamfund selv i de mest ugunstigt stillede byområder;

| 2.6 | afventer i denne forbindelse offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse om bydimensionen i de strategiske retningslinjer for samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

2.6

afventer i denne forbindelse offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse om bydimensionen i de strategiske retningslinjer for samhørighedspolitikken;

| 2.7 | minder på det mere grundlæggende plan om, at de regionale og lokale myndigheder lægger vægt på målet om territorial samhørighed som værende et nødvendigt og uadskilleligt supplement til målet om økonomisk og social samhørighed; |
| --- | --- |

2.7

minder på det mere grundlæggende plan om, at de regionale og lokale myndigheder lægger vægt på målet om territorial samhørighed som værende et nødvendigt og uadskilleligt supplement til målet om økonomisk og social samhørighed;

| 2.8 | beklager, at der kun tillægges territorialt samarbejde en ringe rolle i hele dokumentet; udtrykker i den forbindelse foruroligelse over den nedskæring, som medlemsstaterne planlægger at foretage i de finansielle beløb, som afsættes til dette grundlæggende mål inden for regional- og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

2.8

beklager, at der kun tillægges territorialt samarbejde en ringe rolle i hele dokumentet; udtrykker i den forbindelse foruroligelse over den nedskæring, som medlemsstaterne planlægger at foretage i de finansielle beløb, som afsættes til dette grundlæggende mål inden for regional- og samhørighedspolitikken;

| 2.9 | gentager sin støtte til det grænseoverskridende samarbejde som et væsentligt redskab i den europæiske integration; ser gerne, at områder som kultur, miljø, udvekslinger mellem administrationer, civilbeskyttelse og sundhed får den plads, der tilkommer dem i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

2.9

gentager sin støtte til det grænseoverskridende samarbejde som et væsentligt redskab i den europæiske integration; ser gerne, at områder som kultur, miljø, udvekslinger mellem administrationer, civilbeskyttelse og sundhed får den plads, der tilkommer dem i denne sammenhæng;

| 2.10 | henstiller, at der etableres et reelt tværnationalt samarbejde ud over det grundlæggende samarbejde mellem medlemsstaterne om gennemførelse af disse aktioner; denne form for samarbejde udgør et reelt instrument i den territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

2.10

henstiller, at der etableres et reelt tværnationalt samarbejde ud over det grundlæggende samarbejde mellem medlemsstaterne om gennemførelse af disse aktioner; denne form for samarbejde udgør et reelt instrument i den territoriale samhørighed;

| 2.11 | kræver, at det tværnationale samarbejde gøres til et reelt strategisk element i struktureringen og sammenkoblingen af territorierne; minder om, at der i ORATE's arbejde lægges op til en lang række muligheder for at målrette det tværnationale samarbejde omkring nogle hovedakser; anmoder om, at de regionale og lokale myndigheder i højere grad inddrages ikke blot i programmernes forvaltning, men også i fastlæggelsen af indsatsprioriteter; |
| --- | --- |

2.11

kræver, at det tværnationale samarbejde gøres til et reelt strategisk element i struktureringen og sammenkoblingen af territorierne; minder om, at der i ORATE's arbejde lægges op til en lang række muligheder for at målrette det tværnationale samarbejde omkring nogle hovedakser; anmoder om, at de regionale og lokale myndigheder i højere grad inddrages ikke blot i programmernes forvaltning, men også i fastlæggelsen af indsatsprioriteter;

| 2.12 | anmoder medlemsstaterne om ikke at reducere det budget, som Europa-Kommissionen foreslår for tværnationalt samarbejde; |
| --- | --- |

2.12

anmoder medlemsstaterne om ikke at reducere det budget, som Europa-Kommissionen foreslår for tværnationalt samarbejde;

| 2.13 | henstiller, at det interregionale aspekt behandles mere indgående og understreger, at det er af afgørende betydning, at der stilles et passende budget til rådighed. |
| --- | --- |

2.13

henstiller, at det interregionale aspekt behandles mere indgående og understreger, at det er af afgørende betydning, at der stilles et passende budget til rådighed.

3.   Overensstemmelse mellem finansielle ressourcer og målsætninger

Regionsudvalget

| 3.1 | minder for det første om, at det er nødvendigt, at Den Europæiske Union råder over et budget, som står mål med dens ambitioner, herunder især de mål, som blev opstillet på Det Europæiske Råd i Lissabon; |
| --- | --- |

3.1

minder for det første om, at det er nødvendigt, at Den Europæiske Union råder over et budget, som står mål med dens ambitioner, herunder især de mål, som blev opstillet på Det Europæiske Råd i Lissabon;

| 3.2 | ser derfor med foruroligelse på risikoen for et stærkt misforhold mellem de opstillede strategiske ambitioner og de få finansielle midler, som i lyset af de seneste forhandlinger mellem regeringerne risikerer at blive afsat hertil; |
| --- | --- |

3.2

ser derfor med foruroligelse på risikoen for et stærkt misforhold mellem de opstillede strategiske ambitioner og de få finansielle midler, som i lyset af de seneste forhandlinger mellem regeringerne risikerer at blive afsat hertil;

| 3.3 | beklager derfor, at Europa-Kommissionen ikke foreslår i højere grad at koncentrere EU's indsats om de områder og territorier, hvor der kan opnås en reel løftestangsvirkning; |
| --- | --- |

3.3

beklager derfor, at Europa-Kommissionen ikke foreslår i højere grad at koncentrere EU's indsats om de områder og territorier, hvor der kan opnås en reel løftestangsvirkning;

| 3.4 | mener med hensyn til det fremtidige mål om regional konkurrenceevne og beskæftigelse, at det kan være på sin plads at sondre mellem EFRU's og EFS's interventionskriterier, thi det er nok rimeligt, at EFS vedrører samtlige europæiske territorier af indlysende årsager (arbejdsløshed og social udstødelse), men det er til gengæld nødvendigt, at der i EFRU's indsats tages hensyn til en række territoriale kriterier i støttetildelingerne; |
| --- | --- |

3.4

mener med hensyn til det fremtidige mål om regional konkurrenceevne og beskæftigelse, at det kan være på sin plads at sondre mellem EFRU's og EFS's interventionskriterier, thi det er nok rimeligt, at EFS vedrører samtlige europæiske territorier af indlysende årsager (arbejdsløshed og social udstødelse), men det er til gengæld nødvendigt, at der i EFRU's indsats tages hensyn til en række territoriale kriterier i støttetildelingerne;

| 3.5 | henstiller derfor, at strukturelle midler primært tildeles i de mindst konkurrencedygtige og dårligst stillede regioner med afsæt i EU-kriterier, men med en afvejning, som skal være baseret på klare objektive territoriale kriterier; |
| --- | --- |

3.5

henstiller derfor, at strukturelle midler primært tildeles i de mindst konkurrencedygtige og dårligst stillede regioner med afsæt i EU-kriterier, men med en afvejning, som skal være baseret på klare objektive territoriale kriterier;

| 3.6 | beklager afslutningsvis, at der ikke på Det Europæiske Råd den 16. og 17. juni 2005 blev nået til enighed om de finansielle overslag; minder om de risici, som langvarig uenighed på dette område kan få for forberedelsen af den fremtidige programmeringsperiode 2007-2013. |
| --- | --- |

3.6

beklager afslutningsvis, at der ikke på Det Europæiske Råd den 16. og 17. juni 2005 blev nået til enighed om de finansielle overslag; minder om de risici, som langvarig uenighed på dette område kan få for forberedelsen af den fremtidige programmeringsperiode 2007-2013.

II.   Henstillinger

Regionsudvalget

| 1. | fremhæver den indsats, som Europa-Kommissionen har udført for at lægge et strategisk dokument på bordet, men rejser spørgsmålet om medlemsstaternes brug heraf; |
| --- | --- |

1.

fremhæver den indsats, som Europa-Kommissionen har udført for at lægge et strategisk dokument på bordet, men rejser spørgsmålet om medlemsstaternes brug heraf;

| 2. | gentager sin støtte til den prioritet, som tillægges konvergensregioner, og som især skal ses i tilknytning til udvidelsen med ti nye medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

gentager sin støtte til den prioritet, som tillægges konvergensregioner, og som især skal ses i tilknytning til udvidelsen med ti nye medlemsstater;

| 3. | mener, at regional- og samhørighedspolitikken ikke bør begrænses alene til medlemsstaternes finansiering af sektorpolitikker, der anses for prioriterede i Lissabon-strategien; samhørighedspolitikken har nemlig til hovedopgave at korrigere for regionale og lokale skævheder, men ikke at støtte de mest konkurrencedygtige regioner; |
| --- | --- |

3.

mener, at regional- og samhørighedspolitikken ikke bør begrænses alene til medlemsstaternes finansiering af sektorpolitikker, der anses for prioriterede i Lissabon-strategien; samhørighedspolitikken har nemlig til hovedopgave at korrigere for regionale og lokale skævheder, men ikke at støtte de mest konkurrencedygtige regioner;

| 4. | mener, at Lissabon-strategiens succes i allerførste række afhænger af dens gennemførelse på det regionale og lokale plan; |
| --- | --- |

4.

mener, at Lissabon-strategiens succes i allerførste række afhænger af dens gennemførelse på det regionale og lokale plan;

| 5. | ser gerne, at de regioner, som er støtteberettigede inden for det fremtidige mål om konkurrenceevne og beskæftigelse, får mulighed for at koncentrere EU-støtten om finansiering af deciderede regionaludviklingsstrategier, som sættes i værk på regionalt plan; |
| --- | --- |

5.

ser gerne, at de regioner, som er støtteberettigede inden for det fremtidige mål om konkurrenceevne og beskæftigelse, får mulighed for at koncentrere EU-støtten om finansiering af deciderede regionaludviklingsstrategier, som sættes i værk på regionalt plan;

| 6. | udtrykker foruroligelse over den manglende hensyntagen til en reel territorial dimension, som ellers er selve eksistensgrundlaget bag en reel EU-politik til fordel for samhørighed; |
| --- | --- |

6.

udtrykker foruroligelse over den manglende hensyntagen til en reel territorial dimension, som ellers er selve eksistensgrundlaget bag en reel EU-politik til fordel for samhørighed;

| 7. | tillægger det derfor den allerstørste betydning, at man forfølger et mål om territorial samhørighed, som har særlig stor betydning i et udvidet EU; |
| --- | --- |

7.

tillægger det derfor den allerstørste betydning, at man forfølger et mål om territorial samhørighed, som har særlig stor betydning i et udvidet EU;

| 8. | anmoder om en bedre balance mellem behovet for Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters konkurrenceevne og behovene for territorial samhørighed i EU; |
| --- | --- |

8.

anmoder om en bedre balance mellem behovet for Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters konkurrenceevne og behovene for territorial samhørighed i EU;

| 9. | mener, at det er en forudsætning for denne bedre balance, at samtlige europæiske regioner er støtteberettigede, men tillige at der indføjes en reel territorial dimension i de nationale, strategiske referencerammer, som udarbejdes af medlemsstaterne, således at EU's støtte koncentreres om de regioner, som ligger i periferien og/eller som er mindst konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

9.

mener, at det er en forudsætning for denne bedre balance, at samtlige europæiske regioner er støtteberettigede, men tillige at der indføjes en reel territorial dimension i de nationale, strategiske referencerammer, som udarbejdes af medlemsstaterne, således at EU's støtte koncentreres om de regioner, som ligger i periferien og/eller som er mindst konkurrencedygtige;

| 10. | henstiller, at der lægges større vægt på det territoriale samarbejde generelt set og det tværnationale samarbejde i særdeleshed, idet det bør tillægges en større strategisk rolle i henseende til struktureringen af territorierne på Fællesskabets område og gennem tildeling af passende budgetmidler; |
| --- | --- |

10.

henstiller, at der lægges større vægt på det territoriale samarbejde generelt set og det tværnationale samarbejde i særdeleshed, idet det bør tillægges en større strategisk rolle i henseende til struktureringen af territorierne på Fællesskabets område og gennem tildeling af passende budgetmidler;

| 11. | minder afslutningsvis om sin støtte til Europa-Kommissionens forslag om de finansielle overslag for perioden 2007-2013; mener, at de mål, som opstilles i Fællesskabets strategiske retningslinjer, ikke vil kunne nås uden et realistisk og ambitiøst EU-budget, som gør det muligt at føre en reel regional- og samhørighedspolitik for hele Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

11.

minder afslutningsvis om sin støtte til Europa-Kommissionens forslag om de finansielle overslag for perioden 2007-2013; mener, at de mål, som opstilles i Fællesskabets strategiske retningslinjer, ikke vil kunne nås uden et realistisk og ambitiøst EU-budget, som gør det muligt at føre en reel regional- og samhørighedspolitik for hele Den Europæiske Union.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 19.

3

(4)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 35.

4

(5)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 48.

5

(6)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 1.

6

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/6

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Handlingsplan på statsstøtteområdet — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009«

(2006/C 115/02)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens meddelelse om »HANDLINGSPLAN PÅ STATSSTØTTEOMRÅDET — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005–2009«, KOM(2005) 107 endelig;

under henvisning til Kommissionens beslutning af 8. juni 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom;

under henvisning til præsidiets beslutning af 22. februar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik;

under henvisning til Kommissionens beslutning af 18. juli 2005 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, Kommissionens direktiv ../.../EF om ændring af direktiv 80/723/EØF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og EF-rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste;

under henvisning til sin udtalelse om Revision af retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (CdR 77/2005 fin);

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens beslutning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste, udkast til direktiv om ændring af Kommissionens direktiv 80/723/EØF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og EF-rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (CdR 155/2004 fin) (1);

under henvisning til sin udtalelse om hvidbog om forsyningspligtydelser (CdR 327/2004 fin) (2);

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om fornyelse af Lissabon-strategien, der blev vedtaget den 24. februar 2005;

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse CdR 225/2005 rev. 1, som blev vedtaget den 23. september 2005 af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (Ordfører: Gabor Bihary (HU/PSE), medlem af forsamlingen for hovedstadsområdet og formand for udvalget for europæisk integration og udenrigsspørgsmål under forsamlingen for hovedstadsområdet) —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

bifalder Kommissionens strategi om at gennemføre en række brede høringer om reformen af statsstøttepolitikken og inddrage lokale og regionale myndigheder via Regionsudvalget;

gentager sin holdning med hensyn til revision af retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte.

1.   Modernisering af statsstøttepolitikken som led i Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse

Regionsudvalget

| 1.1 | går ind for, at statsstøttepolitikken kædes tæt sammen med målsætningerne for Lissabon-strategien, at den nyorienteres i retning af en mere selektiv horisontal tilgang (uden at overse specifikke målregioners behov) og fokuseres på vigtige politikker som f.eks. innovation og F&U, menneskelig kapital, iværksætterkultur, tjenester af generel økonomisk interesse, regionalstøtte, bæredygtigt miljø, transport, energi samt infrastrukturer inden for informations- og kommunikationsteknologi; |
| --- | --- |

1.1

går ind for, at statsstøttepolitikken kædes tæt sammen med målsætningerne for Lissabon-strategien, at den nyorienteres i retning af en mere selektiv horisontal tilgang (uden at overse specifikke målregioners behov) og fokuseres på vigtige politikker som f.eks. innovation og F&U, menneskelig kapital, iværksætterkultur, tjenester af generel økonomisk interesse, regionalstøtte, bæredygtigt miljø, transport, energi samt infrastrukturer inden for informations- og kommunikationsteknologi;

| 1.2 | mener, at det af Kommissionen udviklede markedssvigt-kriterium for opnåelse af statsstøtte er en interessant metode, men påpeger samtidig, at begrebet hverken hviler på EF-traktaten eller er klart defineret i praksis, og at det heller ikke kan anvendes i tilfælde, hvor der ikke findes markeder; afviser derfor tanken om at gøre markedssvigt til en afgørende forudsætning for støtteberettigelse; dette kriterium bør kun anvendes, hvor det ikke strider mod nærhedsprincippet, og samtidig bør medlemsstaterne og regionerne fortsat have en passende evalueringsmargen i forbindelse med definition af markedssvigt og udvælgelse af midler til afhjælpning heraf. |
| --- | --- |

1.2

mener, at det af Kommissionen udviklede markedssvigt-kriterium for opnåelse af statsstøtte er en interessant metode, men påpeger samtidig, at begrebet hverken hviler på EF-traktaten eller er klart defineret i praksis, og at det heller ikke kan anvendes i tilfælde, hvor der ikke findes markeder; afviser derfor tanken om at gøre markedssvigt til en afgørende forudsætning for støtteberettigelse; dette kriterium bør kun anvendes, hvor det ikke strider mod nærhedsprincippet, og samtidig bør medlemsstaterne og regionerne fortsat have en passende evalueringsmargen i forbindelse med definition af markedssvigt og udvælgelse af midler til afhjælpning heraf.

| 1.3 | minder om, at Regionsudvalgets resolution om fornyelse af Lissabon-strategien, der blev vedtaget den 24. februar 2005, påpeger, at »EU bør, i stedet for at forfølge målet om en kvantitativ reduktion af statsstøtten, fokusere på en forbedring af statsstøtteordningen med henblik på på lang sigt at sikre leveringen af kvalitetstjenester«; finder det helt forkert at fokusere på de samlede udgifter til statsstøtte uden at differentiere mellem forskellige typer af statsstøtte og deres respektive nytte set ud fra den fælles interesse; |
| --- | --- |

1.3

minder om, at Regionsudvalgets resolution om fornyelse af Lissabon-strategien, der blev vedtaget den 24. februar 2005, påpeger, at »EU bør, i stedet for at forfølge målet om en kvantitativ reduktion af statsstøtten, fokusere på en forbedring af statsstøtteordningen med henblik på på lang sigt at sikre leveringen af kvalitetstjenester«; finder det helt forkert at fokusere på de samlede udgifter til statsstøtte uden at differentiere mellem forskellige typer af statsstøtte og deres respektive nytte set ud fra den fælles interesse;

| 1.4 | påpeger, at statsstøtte, hvis den er tilstrækkelig målrettet og forvaltes effektivt, kan bidrage væsentligt til opfyldelsen af de krav, som de lokale og regionale myndigheder stiller til offentlige serviceforpligtelser, og mener, at dette bør medtænkes i forbindelse med reformen af statsstøttebestemmelserne i forhold til statsstøttens indvirkning på markedets funktion; |
| --- | --- |

1.4

påpeger, at statsstøtte, hvis den er tilstrækkelig målrettet og forvaltes effektivt, kan bidrage væsentligt til opfyldelsen af de krav, som de lokale og regionale myndigheder stiller til offentlige serviceforpligtelser, og mener, at dette bør medtænkes i forbindelse med reformen af statsstøttebestemmelserne i forhold til statsstøttens indvirkning på markedets funktion;

| 1.5 | noterer sig, at målet med artikel 81 og 82 i EF-traktaten om konkurrencereglernes anvendelse på virksomheder er at værne om konkurrencen på markedet som et middel til at fremme forbrugernes velfærd. Da definitionen af »konkurrence« bør være ensartet og konsekvent i hele traktaten, må Regionsudvalget beklage, at man savner enhver henvisning til målet om forbrugernes velfærd i handlingsplanen for statsstøtte; |
| --- | --- |

1.5

noterer sig, at målet med artikel 81 og 82 i EF-traktaten om konkurrencereglernes anvendelse på virksomheder er at værne om konkurrencen på markedet som et middel til at fremme forbrugernes velfærd. Da definitionen af »konkurrence« bør være ensartet og konsekvent i hele traktaten, må Regionsudvalget beklage, at man savner enhver henvisning til målet om forbrugernes velfærd i handlingsplanen for statsstøtte;

| 1.6 | konstaterer med bekymring, at det ved tildeling af statsstøtte ikke længere er et afgørende kriterium, at støtten ikke har indflydelse på handelen mellem medlemsstaterne. Regionsudvalget finder, at støtten fra lokale og regionale myndigheder til virksomheder, der opfylder offentlige serviceforpligtelser, ikke nødvendigvis har indflydelse på handelen mellem medlemsstaterne i det indre marked eller udgør en væsentlig hindring for konkurrencen, dvs. skaber eller styrker en dominerende stilling for den eller de pågældende virksomheder; |
| --- | --- |

1.6

konstaterer med bekymring, at det ved tildeling af statsstøtte ikke længere er et afgørende kriterium, at støtten ikke har indflydelse på handelen mellem medlemsstaterne. Regionsudvalget finder, at støtten fra lokale og regionale myndigheder til virksomheder, der opfylder offentlige serviceforpligtelser, ikke nødvendigvis har indflydelse på handelen mellem medlemsstaterne i det indre marked eller udgør en væsentlig hindring for konkurrencen, dvs. skaber eller styrker en dominerende stilling for den eller de pågældende virksomheder;

| 1.7 | understreger, at Den Europæiske Union skal være internationalt konkurrencedygtig, hvis den skal tiltrække indadgående investeringer, og finder, at statsstøttereglerne bedre skal afspejle de erhvervsmæssige realiteter i en åben globaliseret økonomi samt sikre regionerne i medlemsstaterne et sådant mål af fleksibilitet, at de kan konkurrere med kraftig støttede regioner uden for Unionen om at tiltrække udenlandske (ikke-EU-) investeringsprojekter |
| --- | --- |

1.7

understreger, at Den Europæiske Union skal være internationalt konkurrencedygtig, hvis den skal tiltrække indadgående investeringer, og finder, at statsstøttereglerne bedre skal afspejle de erhvervsmæssige realiteter i en åben globaliseret økonomi samt sikre regionerne i medlemsstaterne et sådant mål af fleksibilitet, at de kan konkurrere med kraftig støttede regioner uden for Unionen om at tiltrække udenlandske (ikke-EU-) investeringsprojekter

| 1.8 | mener, at statsstøttens rolle er vigtigere i perioder med mindre økonomisk vækst, og foreslår derfor, at det overvejes at indføre fleksible regler, som tager højde herfor; |
| --- | --- |

1.8

mener, at statsstøttens rolle er vigtigere i perioder med mindre økonomisk vækst, og foreslår derfor, at det overvejes at indføre fleksible regler, som tager højde herfor;

| 1.9 | mener ligeledes, at jo mindre økonomisk udviklet en medlemsstat er inden for et økonomisk integreret område, jo mere statsstøtte i procent af BNP kan den være berettiget til at yde med henblik på udvikling af offentlige tjenester eller sikring af de samme standarder for offentlige tjenester som i de andre medlemsstater; endvidere mener det, at nogle regioner inden for en medlemsstat (navnlig mindre udviklede regioner og regioner med overgangsøkonomi) bør tilgodeses med specifikke forhøjelser; |
| --- | --- |

1.9

mener ligeledes, at jo mindre økonomisk udviklet en medlemsstat er inden for et økonomisk integreret område, jo mere statsstøtte i procent af BNP kan den være berettiget til at yde med henblik på udvikling af offentlige tjenester eller sikring af de samme standarder for offentlige tjenester som i de andre medlemsstater; endvidere mener det, at nogle regioner inden for en medlemsstat (navnlig mindre udviklede regioner og regioner med overgangsøkonomi) bør tilgodeses med specifikke forhøjelser;

| 1.10 | foreslår, at Kommissionen styrker konsekvensanalyserne af sine egne beslutninger inden for statsstøtte, eftersom handlingsplanen for statsstøtte bygger på en »økonomisk indfaldsvinkel« til statsstøtteanalyse; |
| --- | --- |

1.10

foreslår, at Kommissionen styrker konsekvensanalyserne af sine egne beslutninger inden for statsstøtte, eftersom handlingsplanen for statsstøtte bygger på en »økonomisk indfaldsvinkel« til statsstøtteanalyse;

| 1.11 | beklager, at handlingsplanen for statsstøtte ikke afspejler den specifikke karakter af offentlig-private partnerskaber vedrørende statsstøtte. |
| --- | --- |

1.11

beklager, at handlingsplanen for statsstøtte ikke afspejler den specifikke karakter af offentlig-private partnerskaber vedrørende statsstøtte.

2.   Fokus på nøgleprioriteterne

Regionsudvalget

| 2.1 | bifalder planen om at forenkle og konsolidere gruppefritagelsesforordninger til uddannelses- og beskæftigelsesstøtte og gør opmærksom på, at dette ligeledes muliggør en harmonisering af definitionerne som f.eks. definitionen af »dårligt stillede arbejdstagere«, der varierer fra en gruppefritagelse til den anden; |
| --- | --- |

2.1

bifalder planen om at forenkle og konsolidere gruppefritagelsesforordninger til uddannelses- og beskæftigelsesstøtte og gør opmærksom på, at dette ligeledes muliggør en harmonisering af definitionerne som f.eks. definitionen af »dårligt stillede arbejdstagere«, der varierer fra en gruppefritagelse til den anden;

| 2.2 | mener, at sondringen mellem særlig og generel uddannelse for det meste er kunstige, og foreslår derfor, at intensiteten af statsstøtte ikke differentieres på baggrund af denne sondring fremover; |
| --- | --- |

2.2

mener, at sondringen mellem særlig og generel uddannelse for det meste er kunstige, og foreslår derfor, at intensiteten af statsstøtte ikke differentieres på baggrund af denne sondring fremover;

| 2.3 | bifalder Kommissionens indsats for at bøde på usikkerheden efter Altmark-dommen (3) gennem vedtagelse af en række foranstaltninger om bestemmelserne for finansiering af offentlig serviceforpligtelser. Regionsudvalget mener, at disse foranstaltninger, der forpligter lokale og regionale myndigheder til bedre fastlæggelse af deres offentlige tjenesteydelseskontrakter, vil føre til større gennemsigtighed og demokratisk ansvar i håndteringen af tjenesteydelser af generel økonomisk interesse; |
| --- | --- |

2.3

bifalder Kommissionens indsats for at bøde på usikkerheden efter Altmark-dommen (3) gennem vedtagelse af en række foranstaltninger om bestemmelserne for finansiering af offentlig serviceforpligtelser. Regionsudvalget mener, at disse foranstaltninger, der forpligter lokale og regionale myndigheder til bedre fastlæggelse af deres offentlige tjenesteydelseskontrakter, vil føre til større gennemsigtighed og demokratisk ansvar i håndteringen af tjenesteydelser af generel økonomisk interesse;

| 2.4 | konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen i denne sammenhæng er enig i Regionsudvalgets anmodning om at fritage hospitaler og sociale boligforeninger, der modtager statsstøtte, fra anmeldelsesproceduren; |
| --- | --- |

2.4

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen i denne sammenhæng er enig i Regionsudvalgets anmodning om at fritage hospitaler og sociale boligforeninger, der modtager statsstøtte, fra anmeldelsesproceduren;

| 2.5 | understreger, at et forslag til en rammelovgivning for offentlige tjenesteydelser, der kunne gøre det lettere at fastlægge nogle fælles positive principper, er mere nødvendig end nogensinde. En sådan rammelovgivning bør bl.a. indebære:






  — | kriterier for en skelnen mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser; |
| --- | --- | --- |

2.5

understreger, at et forslag til en rammelovgivning for offentlige tjenesteydelser, der kunne gøre det lettere at fastlægge nogle fælles positive principper, er mere nødvendig end nogensinde. En sådan rammelovgivning bør bl.a. indebære:

—

kriterier for en skelnen mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenesteydelser;

| — | generelle principper for og krav til forsyningspligtydelser, såsom universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tilgængelighed og beskyttelse af brugere og forbrugere; |
| --- | --- |

—

generelle principper for og krav til forsyningspligtydelser, såsom universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tilgængelighed og beskyttelse af brugere og forbrugere;

| — | kriterier til begrænsning af markedsforvridningen; |
| --- | --- |

—

kriterier til begrænsning af markedsforvridningen;

| — | anerkendelse af kommuners og regioners ret til egenproduktion af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og vejledende principper for finansieringen; |
| --- | --- |

—

anerkendelse af kommuners og regioners ret til egenproduktion af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og vejledende principper for finansieringen;

| — | evalueringsmekanismer; |
| --- | --- |

—

evalueringsmekanismer;

| 2.6 | bifalder Kommissionens plan om at udstede en generel gruppefritagelsesforordning, der skal fritage visse støttekategorier for anmeldelsespligten, og mener, at denne fremtidige forordning vil sikre en bedre forvaltning; |
| --- | --- |

2.6

bifalder Kommissionens plan om at udstede en generel gruppefritagelsesforordning, der skal fritage visse støttekategorier for anmeldelsespligten, og mener, at denne fremtidige forordning vil sikre en bedre forvaltning;

| 2.7 | støtter planen om at udvide mulighederne for gruppefritagelse til også at omfatte SMV og F&U; |
| --- | --- |

2.7

støtter planen om at udvide mulighederne for gruppefritagelse til også at omfatte SMV og F&U;

| 2.8 | mener, at »de minimis-fritagelsen« er meget vanskelig at anvende i praksis som følge af de proceduremæssige krav. Enhver forhøjelse af de minimis-tærsklerne bør derfor gå hånd i hånd med en forenkling og præcisering af de nuværende regler vedrørende de minimis-forordningen. Det skal bl.a. være klart:






  (i) | om tærsklen for de minimis-støtte finder anvendelse på uafhængige virksomheder eller særskilte juridiske enheder, |
| --- | --- | --- |

2.8

mener, at »de minimis-fritagelsen« er meget vanskelig at anvende i praksis som følge af de proceduremæssige krav. Enhver forhøjelse af de minimis-tærsklerne bør derfor gå hånd i hånd med en forenkling og præcisering af de nuværende regler vedrørende de minimis-forordningen. Det skal bl.a. være klart:

(i)

om tærsklen for de minimis-støtte finder anvendelse på uafhængige virksomheder eller særskilte juridiske enheder,

| (ii) | hvordan der tages hensyn til de aktiviteter, der udøves i mere end en medlemsstat af den samme juridiske enhed, som modtager de minimis-støtte i forskellige medlemsstater, og |
| --- | --- |

(ii)

hvordan der tages hensyn til de aktiviteter, der udøves i mere end en medlemsstat af den samme juridiske enhed, som modtager de minimis-støtte i forskellige medlemsstater, og

| (iii) | hvilken status, EU-støtte har, når det skal afgøres, om de minimis-tærsklerne er nået; |
| --- | --- |

(iii)

hvilken status, EU-støtte har, når det skal afgøres, om de minimis-tærsklerne er nået;

støtter derfor en forhøjelse af de minimis-støttetærsklerne, og anmoder om, at dette baseres på den akkumulerede inflation siden den sidste forhøjelse i 2001;

| 2.9 | mener, at den store udbredelse af statsstøtte til nonprofit-organisationer bør foranledige Kommissionen til klart og udtrykkeligt at nævne denne type organisationer og i den forbindelse henvise til Domstolens retspraksis; |
| --- | --- |

2.9

mener, at den store udbredelse af statsstøtte til nonprofit-organisationer bør foranledige Kommissionen til klart og udtrykkeligt at nævne denne type organisationer og i den forbindelse henvise til Domstolens retspraksis;

| 2.10 | mener, at forbedringen af infrastrukturen for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) vil få samme væsentlige betydning som de forbedrede transport- og energiinfrastrukturer; bemærker imidlertid, at markedsmulighederne for IKT-udvikling er anderledes, og gør derfor opmærksom på behovet for specifikke retningslinjer, som kan sikre større fleksibilitet, når det drejer sig om støtte til udvikling af IKT generelt; |
| --- | --- |

2.10

mener, at forbedringen af infrastrukturen for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) vil få samme væsentlige betydning som de forbedrede transport- og energiinfrastrukturer; bemærker imidlertid, at markedsmulighederne for IKT-udvikling er anderledes, og gør derfor opmærksom på behovet for specifikke retningslinjer, som kan sikre større fleksibilitet, når det drejer sig om støtte til udvikling af IKT generelt;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | bifalder, at Kommissionen den 24. august 2005 har iværksat en offentlig høring om revisionen af rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, men beklager, at fristen for indsendelse af svar allerede er den 10. oktober 2005; |
| --- | --- |

2.11.1

bifalder, at Kommissionen den 24. august 2005 har iværksat en offentlig høring om revisionen af rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, men beklager, at fristen for indsendelse af svar allerede er den 10. oktober 2005;

| 2.11.2 | går ind for, at anvendelsesområdet for de nuværende rammebestemmelser udvides til også at omfatte »forbrugersundhed«, der ifølge Regionsudvalget omfatter begreberne »borgernes sikkerhed og miljø«, »arbejdstagernes sikkerhed« og »arbejdstagernes sundhed«; |
| --- | --- |

2.11.2

går ind for, at anvendelsesområdet for de nuværende rammebestemmelser udvides til også at omfatte »forbrugersundhed«, der ifølge Regionsudvalget omfatter begreberne »borgernes sikkerhed og miljø«, »arbejdstagernes sikkerhed« og »arbejdstagernes sundhed«;

| 2.11.3 | går ind for, at der fastlægges mere detaljerede regler for investeringsstøtte på miljøområdet for at bekæmpe forurening, der er forårsaget af andre virksomheder; |
| --- | --- |

2.11.3

går ind for, at der fastlægges mere detaljerede regler for investeringsstøtte på miljøområdet for at bekæmpe forurening, der er forårsaget af andre virksomheder;

| 2.11.4 | går ind for at bibeholde en højere støtteintensitet for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

2.11.4

går ind for at bibeholde en højere støtteintensitet for små og mellemstore virksomheder;

| 2.11.5 | mener, at det er nødvendigt at bibeholde en højere støtteintensitet for regioner, som på grund af økonomisk omstilling halter bagefter med hensyn til at opfylde kravene i EU's regelværk på miljøområdet; |
| --- | --- |

2.11.5

mener, at det er nødvendigt at bibeholde en højere støtteintensitet for regioner, som på grund af økonomisk omstilling halter bagefter med hensyn til at opfylde kravene i EU's regelværk på miljøområdet;

| 2.12 | glæder sig over, at Kommissionen den 21. september 2005 lancerede en offentlig høring om reformen af statsstøttereglerne til innovation (KOM(2005) 436), men beklager den korte frist for svar, der kun løber til den 21. november 2005; |
| --- | --- |

2.12

glæder sig over, at Kommissionen den 21. september 2005 lancerede en offentlig høring om reformen af statsstøttereglerne til innovation (KOM(2005) 436), men beklager den korte frist for svar, der kun løber til den 21. november 2005;

| 2.12.1 | udtrykker i tråd med forenklingsmålsætningen støtte til at inkorporere innovation i den nuværende fællesskabsramme for statsstøtte til forskning og udvikling (4) frem for at oprette en ny specifik ordning; |
| --- | --- |

2.12.1

udtrykker i tråd med forenklingsmålsætningen støtte til at inkorporere innovation i den nuværende fællesskabsramme for statsstøtte til forskning og udvikling (4) frem for at oprette en ny specifik ordning;

| 2.12.2 | støtter målsætningen om at målrette innovationsrelateret statsstøtte mod små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

2.12.2

støtter målsætningen om at målrette innovationsrelateret statsstøtte mod små og mellemstore virksomheder;

| 2.12.3 | beder indstændigt om, at man bibeholder den nuværende tilladte kumulering af støtte til innovation og regionalstøtte; |
| --- | --- |

2.12.3

beder indstændigt om, at man bibeholder den nuværende tilladte kumulering af støtte til innovation og regionalstøtte;

| 2.12.4 | undrer sig over, at man kun påtænker at indrømme en »fritagelse [på 50 %] for socialsikringsbidrag og andre lokale/regionale skatter (dvs. som ikke er overskudsrelaterede), når det gælder innovative nyoprettede virksomheder«; |
| --- | --- |

2.12.4

undrer sig over, at man kun påtænker at indrømme en »fritagelse [på 50 %] for socialsikringsbidrag og andre lokale/regionale skatter (dvs. som ikke er overskudsrelaterede), når det gælder innovative nyoprettede virksomheder«;

| 2.12.5 | bifalder, at »statsstøtte til SMV og/eller til aktiviteter, der ligger langt fra markedet, kan være omfattet af lettere procedureregler og være fritaget for anmeldelse« KOM(2005) 436 endelig (punkt 24); |
| --- | --- |

2.12.5

bifalder, at »statsstøtte til SMV og/eller til aktiviteter, der ligger langt fra markedet, kan være omfattet af lettere procedureregler og være fritaget for anmeldelse« KOM(2005) 436 endelig (punkt 24);

| 2.12.6 | sætter imidlertid spørgsmålstegn ved Kommissionens fokusering på »markedssvigt«. Kommissionen medgiver således, at innovative aktiviteter har det særtræk, at de ofte finder sted langt fra markedet: »Erfaringerne viser, at det er meget vanskeligt at vide på forhånd, hvilke innovative produkter og tjenester der vil få succes på markedet.« (KOM(2005) 436 endelig (punkt 18); |
| --- | --- |

2.12.6

sætter imidlertid spørgsmålstegn ved Kommissionens fokusering på »markedssvigt«. Kommissionen medgiver således, at innovative aktiviteter har det særtræk, at de ofte finder sted langt fra markedet: »Erfaringerne viser, at det er meget vanskeligt at vide på forhånd, hvilke innovative produkter og tjenester der vil få succes på markedet.« (KOM(2005) 436 endelig (punkt 18);

3.   Modernisering af statsstøttepraksis og -procedurer

Regionsudvalget

| 3.1 | bifalder Kommissionens forslag om bedre forvaltning af statsstøtte; støtter især udstedelsen af retningslinjer for bedste praksis efter høring af medlemsstaterne og de berørte parter; |
| --- | --- |

3.1

bifalder Kommissionens forslag om bedre forvaltning af statsstøtte; støtter især udstedelsen af retningslinjer for bedste praksis efter høring af medlemsstaterne og de berørte parter;

| 3.2 | påpeger, at delt ansvar mellem Kommissionen og medlemsstaterne er et af de centrale emner i statsstøttereformen, og bifalder derfor de elementer i handlingsplanen for statsstøtte, der udbygger medlemsstaternes forpligtelser; |
| --- | --- |

3.2

påpeger, at delt ansvar mellem Kommissionen og medlemsstaterne er et af de centrale emner i statsstøttereformen, og bifalder derfor de elementer i handlingsplanen for statsstøtte, der udbygger medlemsstaternes forpligtelser;

| 3.3 | mener, at der bør foretages en evaluering af forslaget om at oprette uafhængige myndigheder til at føre tilsyn med statsstøtten i de enkelte medlemsstater med hensyn til de proceduremæssige fordele og de roller, der skal påhvile disse myndigheder, og anmoder om, at man rådfører sig med de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med en sådan evaluering; |
| --- | --- |

3.3

mener, at der bør foretages en evaluering af forslaget om at oprette uafhængige myndigheder til at føre tilsyn med statsstøtten i de enkelte medlemsstater med hensyn til de proceduremæssige fordele og de roller, der skal påhvile disse myndigheder, og anmoder om, at man rådfører sig med de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med en sådan evaluering;

| 3.4 | opfordrer til, at der oprettes et netværk for natiole og regionale statsstøttemyndigheder, som giver mulighed for fortsat informationsstrøm og udveksling af bedste praksis, der kan øge medlemsstaternes forpligtelser og fremme bedre forvaltning; |
| --- | --- |

3.4

opfordrer til, at der oprettes et netværk for natiole og regionale statsstøttemyndigheder, som giver mulighed for fortsat informationsstrøm og udveksling af bedste praksis, der kan øge medlemsstaternes forpligtelser og fremme bedre forvaltning;

| 3.5 | støtter det valgte system, der har en vis fleksibilitet kombineret med en nøje tidsplan, og som sondrer mellem simple tilfælde og tilfælde, der behøver en dybtgående undersøgelse; |
| --- | --- |

3.5

støtter det valgte system, der har en vis fleksibilitet kombineret med en nøje tidsplan, og som sondrer mellem simple tilfælde og tilfælde, der behøver en dybtgående undersøgelse;

| 3.6 | anmoder i forbindelse med den bebudede revision af procedureforordning 659/1999 om en styrkelse af tredjeparters rettigheder (modtagere og klagere) i de faser, som følger efter indledningen af en procedure; |
| --- | --- |

3.6

anmoder i forbindelse med den bebudede revision af procedureforordning 659/1999 om en styrkelse af tredjeparters rettigheder (modtagere og klagere) i de faser, som følger efter indledningen af en procedure;

| 3.7 | anmoder om at blive hørt i forbindelse med evaluering eller ændring af retningslinjerne om statsstøtte til redning og omstrukturering, som anført i køreplanen for 2007/2008, og endvidere i forbindelse med andre reformer, som berører de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

3.7

anmoder om at blive hørt i forbindelse med evaluering eller ændring af retningslinjerne om statsstøtte til redning og omstrukturering, som anført i køreplanen for 2007/2008, og endvidere i forbindelse med andre reformer, som berører de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 13.

1

(2)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 53.

2

(3)  Sag C-280/00 af 24.7.2003.

3

(4)  EUT C 45, 17.2.1996 s. 5-16.

4

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/10

---

Regionsudvalgets initiativudtalelse om »Konkurrenceevne og decentralisering«

(2006/C 115/03)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til præsidiets beslutning af 21. januar 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til rapporten fra gruppen på højt plan under ledelse af Wim Kok »Facing the challenge — Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse« (november 2004),

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« (KOM(2005) 24 endelig),

under henvisning til Kommissionens meddelelse »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« (KOM(2005) 97 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Midtvejsevaluering af Lissabon-strategien« (CdR 152/2004 fin) (1),

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om »Revitalisering af Lissabon-strategien«, som blev vedtaget den 24. februar 2005 (CdR 518/2004 fin) (2),

under henvisning til Wrocław-erklæringen, som blev vedtaget på Det Europæiske Topmøde for Regioner og Byer i Wrocław, Polen, den 19.-20. maj 2005 (CdR 158/2005),

under henvisning til Regionsudvalgets forslag til udtalelse om »Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008), som indeholder Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (ifølge EF-traktatens artikel 99) og et forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker« (CdR 147/2005 fin),

under henvisning til Kommissionens meddelelse om »Lokal handling til fordel for beskæftigelsen — Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi« (KOM(2000) 196 endelig),

under henvisning til Kommissionens meddelelse om »Styrkelse af den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi« (KOM(2001) 629 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Lokal handling til fordel for beskæftigelsen — Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi« (CdR 187/2000 fin),

under henvisning til det forslag til udtalelse (CdR 23/2005 rev. 2), som blev vedtaget den 23. september 2005 af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ordfører: Anders Gustâv, borgmester i Solna (SE/PPE)),

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Det er vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder råder over de nødvendige beføjelser samt administrative og budgetmæssige ressourcer, så de kan spille deres naturlige rolle med henblik på at fremme og forvalte konkurrence-, innovations- og samhørighedspolitikken til gavn for den lokale og regionale udvikling; |
| --- | --- |

1)

Det er vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder råder over de nødvendige beføjelser samt administrative og budgetmæssige ressourcer, så de kan spille deres naturlige rolle med henblik på at fremme og forvalte konkurrence-, innovations- og samhørighedspolitikken til gavn for den lokale og regionale udvikling;

| 2) | decentralisering tilpasset hver medlemsstats særlige forhold styrker selvstyret og det lokale og regionale demokrati. Decentralisering imødegår i et vist omfang borgernes frygt for globaliseringen og de økonomiske og sociale forandringer i verden; |
| --- | --- |

2)

decentralisering tilpasset hver medlemsstats særlige forhold styrker selvstyret og det lokale og regionale demokrati. Decentralisering imødegår i et vist omfang borgernes frygt for globaliseringen og de økonomiske og sociale forandringer i verden;

| 3) | trepartskontrakter mellem EU-niveauet, det nationale og det regionale niveau, også under eventuel hensyntagen til en byproblematik, udgør et godt redskab til at sikre en bedre inddragelse og en bedre fordeling af samtlige berørte aktørers ansvar i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske regionalpolitik; |
| --- | --- |

3)

trepartskontrakter mellem EU-niveauet, det nationale og det regionale niveau, også under eventuel hensyntagen til en byproblematik, udgør et godt redskab til at sikre en bedre inddragelse og en bedre fordeling af samtlige berørte aktørers ansvar i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske regionalpolitik;

| 4) | den globaliserede økonomis udfordringer, som blev taget op i forbindelse med »partnerskabet for vækst og beskæftigelse« vedtaget på Det Europæiske Råd den 23. marts 2005 for at sætte nyt skub i Lissabon-strategien, kan bedre løftes ved en bottom-up-tilgang, hvor de lokale og regionale myndigheder inddrages i udarbejdelsen og gennemførelsen af de dertil knyttede nationale programmer, eftersom disse myndigheder spiller en afgørende rolle i tilvejebringelsen af et miljø, der fremmer den økonomiske vækst — |
| --- | --- |

4)

den globaliserede økonomis udfordringer, som blev taget op i forbindelse med »partnerskabet for vækst og beskæftigelse« vedtaget på Det Europæiske Råd den 23. marts 2005 for at sætte nyt skub i Lissabon-strategien, kan bedre løftes ved en bottom-up-tilgang, hvor de lokale og regionale myndigheder inddrages i udarbejdelsen og gennemførelsen af de dertil knyttede nationale programmer, eftersom disse myndigheder spiller en afgørende rolle i tilvejebringelsen af et miljø, der fremmer den økonomiske vækst —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1   Styrkelse af konkurrenceevnen i regionerne, byerne og kommunerne

Regionsudvalget

| 1.1.1 | konstaterer, at Det Europæiske Råd med Lissabon-strategien satte sig det mål, at EU skulle øge konkurrenceevnen og væksten, skabe flere og bedre job samt sikre en bæredygtig økologisk og social udvikling. EU skulle blive den førende økonomi i verden inden 2010. Fem år efter mødet i Lissabon konstaterer Kommissionen, at der kun er gjort få fremskridt i den henseende. Der bør derfor sættes nyt skub i Lissabon-strategien ved i højere grad at gøre medlemsstaterne ansvarlige for strategiens gennemførelse; |
| --- | --- |

1.1.1

konstaterer, at Det Europæiske Råd med Lissabon-strategien satte sig det mål, at EU skulle øge konkurrenceevnen og væksten, skabe flere og bedre job samt sikre en bæredygtig økologisk og social udvikling. EU skulle blive den førende økonomi i verden inden 2010. Fem år efter mødet i Lissabon konstaterer Kommissionen, at der kun er gjort få fremskridt i den henseende. Der bør derfor sættes nyt skub i Lissabon-strategien ved i højere grad at gøre medlemsstaterne ansvarlige for strategiens gennemførelse;

| 1.1.2 | har på denne baggrund valgt at udarbejde en initiativudtalelse om konkurrenceevne og decentralisering. Initiativudtalelsen skal vise, hvilken betydning decentralisering har for konkurrenceevnen, og hvilke nøglefaktorer på lokalt og regionalt niveau der bidrager til øget konkurrenceevne og vækst. Regionsudvalget mener ikke, at en stærk konkurrenceevne strider mod hensynet til en bæredygtig udvikling. Alle lande, borgere, kommuner, byer og regioner har et fælles ansvar for at bidrage til en bæredygtig udvikling. I initiativudtalelsen sættes der fokus på forudsætningerne for en stærk konkurrenceevne, men det er på ingen måde ensbetydende med, at målsætningen om bæredygtig udvikling tilsættes; |
| --- | --- |

1.1.2

har på denne baggrund valgt at udarbejde en initiativudtalelse om konkurrenceevne og decentralisering. Initiativudtalelsen skal vise, hvilken betydning decentralisering har for konkurrenceevnen, og hvilke nøglefaktorer på lokalt og regionalt niveau der bidrager til øget konkurrenceevne og vækst. Regionsudvalget mener ikke, at en stærk konkurrenceevne strider mod hensynet til en bæredygtig udvikling. Alle lande, borgere, kommuner, byer og regioner har et fælles ansvar for at bidrage til en bæredygtig udvikling. I initiativudtalelsen sættes der fokus på forudsætningerne for en stærk konkurrenceevne, men det er på ingen måde ensbetydende med, at målsætningen om bæredygtig udvikling tilsættes;

| 1.1.3 | understreger, at de nøglefaktorer, som i henhold til udtalelsen bidrager til øget konkurrenceevne, er faktorer, som kommuner, byer og regioner selv har mulighed for at påvirke. Debatten om konkurrenceevnen bør tilføjes et mikroperspektiv, så det klart påpeges, hvad det lokale og regionale niveau i Europa konkret kan bidrage med. I udtalelsen foreslås der derfor ligeledes konkrete foranstaltninger, som kan fremme konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

1.1.3

understreger, at de nøglefaktorer, som i henhold til udtalelsen bidrager til øget konkurrenceevne, er faktorer, som kommuner, byer og regioner selv har mulighed for at påvirke. Debatten om konkurrenceevnen bør tilføjes et mikroperspektiv, så det klart påpeges, hvad det lokale og regionale niveau i Europa konkret kan bidrage med. I udtalelsen foreslås der derfor ligeledes konkrete foranstaltninger, som kan fremme konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau.

1.2   Behovet for flere iværksættere og mindre virksomheder i vækst

Regionsudvalget

| 1.2.1 | konstaterer, at der i årtierne efter anden verdenskrig skete en bemærkelsesværdig udvikling i Europa. Produktionen pr. indbygger i Vesteuropa steg fra under 40 % af niveauet i USA ved krigens afslutning til 70 % i 1970. Dette relative niveau har været uændret lige siden. Væksten og opbygningen af et velfærdssamfund hang nøje sammen, og den seneste tids problemer med at finansiere velfærden er faldet sammen med den lavere vækst; |
| --- | --- |

1.2.1

konstaterer, at der i årtierne efter anden verdenskrig skete en bemærkelsesværdig udvikling i Europa. Produktionen pr. indbygger i Vesteuropa steg fra under 40 % af niveauet i USA ved krigens afslutning til 70 % i 1970. Dette relative niveau har været uændret lige siden. Væksten og opbygningen af et velfærdssamfund hang nøje sammen, og den seneste tids problemer med at finansiere velfærden er faldet sammen med den lavere vækst;

| 1.2.2 | understreger, at den udvikling, som fandt sted i årene efter krigen, førte til oprettelsen af mange store virksomheder med en førende position på verdensmarkedet og gode fremtidsudsigter, men de kan ikke alene sikre et konkurrencedygtigt Europa. Det er ikke kun nødvendigt med konkurrencedygtige virksomheder, som kan begå sig i den internationale konkurrence, men også med nye virksomheder i vækst, som kan erstatte de arbejdspladser, der nedlægges, når andre virksomheder trænges ud af markedet, flytter til udlandet eller skærer ned på produktionen; |
| --- | --- |

1.2.2

understreger, at den udvikling, som fandt sted i årene efter krigen, førte til oprettelsen af mange store virksomheder med en førende position på verdensmarkedet og gode fremtidsudsigter, men de kan ikke alene sikre et konkurrencedygtigt Europa. Det er ikke kun nødvendigt med konkurrencedygtige virksomheder, som kan begå sig i den internationale konkurrence, men også med nye virksomheder i vækst, som kan erstatte de arbejdspladser, der nedlægges, når andre virksomheder trænges ud af markedet, flytter til udlandet eller skærer ned på produktionen;

| 1.2.3 | bemærker, at de fleste nye iværksættere starter i lille målestok på lokalt niveau. Det forventede antal nye iværksættere og mindre virksomheder i vækst afhænger i høj grad af den lokale iværksætterkultur, holdningen til foretagsomhed og adgangen til arbejdskraft, viden og finansiering. |
| --- | --- |

1.2.3

bemærker, at de fleste nye iværksættere starter i lille målestok på lokalt niveau. Det forventede antal nye iværksættere og mindre virksomheder i vækst afhænger i høj grad af den lokale iværksætterkultur, holdningen til foretagsomhed og adgangen til arbejdskraft, viden og finansiering.

1.3   Opbygning af konkurrenceevnen ved en bottom-up-tilgang

Regionsudvalget

| 1.3.1 | finder, at de lokale og regionale myndigheder som offentlige aktører og demokratiske institutioner har væsentlig indflydelse på den jordbund, som virksomhederne slår rod i, og det klima, som skal få dem til at blomstre. De udgør demokratiske fokuspunkter for virksomheder og borgere. Den debat, som føres her, og det samarbejde, der har til formål at fremme udviklingen i nærmiljøet, er af afgørende betydning for udviklingen i hele Europa. Når der lægges vægt på den rolle, som de europæiske kommuner og regioner spiller for væksten, er det ikke for at forklejne medlemsstaternes store og afgørende ansvar, men for at gøre opmærksom på, at debatten om konkurrenceevnen og vækstplanerne bør foregå så tæt på de europæiske borgere som muligt, uanset om der er tale om arbejdstagere, iværksættere eller arbejdssøgende. En styrkelse af konkurrenceevnen bør derfor bygge på subsidiaritet og decentralisering. Beslutningerne bør træffes så tæt på de berørte parter som muligt, og der bør tages højde for udviklingsdynamikken på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

1.3.1

finder, at de lokale og regionale myndigheder som offentlige aktører og demokratiske institutioner har væsentlig indflydelse på den jordbund, som virksomhederne slår rod i, og det klima, som skal få dem til at blomstre. De udgør demokratiske fokuspunkter for virksomheder og borgere. Den debat, som føres her, og det samarbejde, der har til formål at fremme udviklingen i nærmiljøet, er af afgørende betydning for udviklingen i hele Europa. Når der lægges vægt på den rolle, som de europæiske kommuner og regioner spiller for væksten, er det ikke for at forklejne medlemsstaternes store og afgørende ansvar, men for at gøre opmærksom på, at debatten om konkurrenceevnen og vækstplanerne bør foregå så tæt på de europæiske borgere som muligt, uanset om der er tale om arbejdstagere, iværksættere eller arbejdssøgende. En styrkelse af konkurrenceevnen bør derfor bygge på subsidiaritet og decentralisering. Beslutningerne bør træffes så tæt på de berørte parter som muligt, og der bør tages højde for udviklingsdynamikken på lokalt og regionalt niveau;

| 1.3.2 | bemærker, at de lokale og regionale myndigheders rolle med hensyn til realisering af konkurrenceevnemålene varierer fra medlemsstat til medlemsstat. I de medlemsstater, hvor forvaltningen allerede i høj grad er decentraliseret, og de lokale myndigheder har et forholdsvis selvstændigt budget (en stor del af de lokale myndigheders udgifter dækkes direkte gennem person- og erhvervsskatter og afgiftsprovenu), har det lokale niveau en naturlig og kraftig tilskyndelse til at fremme beskæftigelsen, arbejdspladser af høj kvalitet, iværksætteri og et gunstigt erhvervsklima, uddannelses- og innovationstjenester samt miljøets kvalitet. Dette direkte motiv tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at leve op til deres forpligtelser med hensyn til at realisere konkurrenceevnemålene. Det medansvar, som Det Europæiske Råd har efterlyst, bliver kun en realitet, hvis der er reelle muligheder for at deltage og øve indflydelse. Det faktum, at de lokale myndigheder er tæt på borgerne, medfører gennemsigtighed og effektivitet i gennemførelsen af konkurrenceevnemålene; |
| --- | --- |

1.3.2

bemærker, at de lokale og regionale myndigheders rolle med hensyn til realisering af konkurrenceevnemålene varierer fra medlemsstat til medlemsstat. I de medlemsstater, hvor forvaltningen allerede i høj grad er decentraliseret, og de lokale myndigheder har et forholdsvis selvstændigt budget (en stor del af de lokale myndigheders udgifter dækkes direkte gennem person- og erhvervsskatter og afgiftsprovenu), har det lokale niveau en naturlig og kraftig tilskyndelse til at fremme beskæftigelsen, arbejdspladser af høj kvalitet, iværksætteri og et gunstigt erhvervsklima, uddannelses- og innovationstjenester samt miljøets kvalitet. Dette direkte motiv tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at leve op til deres forpligtelser med hensyn til at realisere konkurrenceevnemålene. Det medansvar, som Det Europæiske Råd har efterlyst, bliver kun en realitet, hvis der er reelle muligheder for at deltage og øve indflydelse. Det faktum, at de lokale myndigheder er tæt på borgerne, medfører gennemsigtighed og effektivitet i gennemførelsen af konkurrenceevnemålene;

| 1.3.3 | understreger, at den regionale mangfoldighed i Europa i højere grad bør betragtes som et aktiv. Der bør tages udgangspunkt i den enkelte regions særlige forudsætninger. Der er stor forskel på forholdene i f.eks. storbyer, vækstregioner, bjergegne, landområder, tilbagestående regioner og områder under omstilling. Der findes ikke en europæisk model, som passer til alle. Vækstregioner har f.eks. stor indflydelse på udviklingen i hele EU. Deres potentiale bør derfor anerkendes. Der vil altid være nogle regioner, som trækker væksten, men hvis der tages udgangspunkt i den enkelte regions komparative fordele, vil de politisk ansvarlige i alle tilfælde kunne virke som en drivkraft, og trække andre regioner med i en udvikling ud fra egne forudsætninger. Europa har ikke råd til, at stærkere eller svagere regioner hæmmes i deres udvikling. Konkurrenceevnen og iværksætterlysten kan kun styrkes, hvis man udnytter de forudsætninger og muligheder, som findes i de europæiske regioner, byer og kommuner; |
| --- | --- |

1.3.3

understreger, at den regionale mangfoldighed i Europa i højere grad bør betragtes som et aktiv. Der bør tages udgangspunkt i den enkelte regions særlige forudsætninger. Der er stor forskel på forholdene i f.eks. storbyer, vækstregioner, bjergegne, landområder, tilbagestående regioner og områder under omstilling. Der findes ikke en europæisk model, som passer til alle. Vækstregioner har f.eks. stor indflydelse på udviklingen i hele EU. Deres potentiale bør derfor anerkendes. Der vil altid være nogle regioner, som trækker væksten, men hvis der tages udgangspunkt i den enkelte regions komparative fordele, vil de politisk ansvarlige i alle tilfælde kunne virke som en drivkraft, og trække andre regioner med i en udvikling ud fra egne forudsætninger. Europa har ikke råd til, at stærkere eller svagere regioner hæmmes i deres udvikling. Konkurrenceevnen og iværksætterlysten kan kun styrkes, hvis man udnytter de forudsætninger og muligheder, som findes i de europæiske regioner, byer og kommuner;

| 1.3.4 | understreger, at der er forskelle mellem europæiske kommuner og regioner, men at de alle har mulighed for, interesse i og et ansvar for at bidrage til en øget konkurrenceevne. |
| --- | --- |

1.3.4

understreger, at der er forskelle mellem europæiske kommuner og regioner, men at de alle har mulighed for, interesse i og et ansvar for at bidrage til en øget konkurrenceevne.

1.4   Faktorer til fremme af konkurrenceevnen

Regionsudvalget

| 1.4.1 | understreger, at et dynamisk erhvervsliv er kernen i et konkurrencedygtigt Europa. De faktorer, som bidrager til et miljø med gode vækst- og opstartsmuligheder for iværksættere, er blevet indkredset adskillige gange. I Wim-Kok-rapporten nævnes en række eksempler på, hvordan man nedbringer de administrative byrder, forbedrer lovgivningen, letter opstart af nye virksomheder og skaber et iværksættervenligt miljø. I Kommissionens arbejdsdokument »Benchmarking enterprise policy« (SEK(2004) 1427) nævnes ligeledes en række faktorer som f.eks. adgang til finansiering og betydningen af innovationer og vidensspredning. Kommissionens meddelelse »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« (KOM(2005) 97) peger ligeledes på lovgivningens afgørende betydning for erhvervslivets forudsætninger og anbefaler derfor mindre og bedre tilpasset lovgivning; |
| --- | --- |

1.4.1

understreger, at et dynamisk erhvervsliv er kernen i et konkurrencedygtigt Europa. De faktorer, som bidrager til et miljø med gode vækst- og opstartsmuligheder for iværksættere, er blevet indkredset adskillige gange. I Wim-Kok-rapporten nævnes en række eksempler på, hvordan man nedbringer de administrative byrder, forbedrer lovgivningen, letter opstart af nye virksomheder og skaber et iværksættervenligt miljø. I Kommissionens arbejdsdokument »Benchmarking enterprise policy« (SEK(2004) 1427) nævnes ligeledes en række faktorer som f.eks. adgang til finansiering og betydningen af innovationer og vidensspredning. Kommissionens meddelelse »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« (KOM(2005) 97) peger ligeledes på lovgivningens afgørende betydning for erhvervslivets forudsætninger og anbefaler derfor mindre og bedre tilpasset lovgivning;

| 1.4.2 | finder, at regioner, byer og kommuner ofte kan bidrage til at styrke de faktorer, som fremmer konkurrenceevnen. Regionsudvalget gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder især kan påvirke følgende faktorer:






  a) | Samfundets evne til at tilpasse sig strukturforandringer. Paratheden til at tilpasse sig både langsomme og pludselige strukturforandringer som f.eks. omfattende virksomhedsnedlæggelser varierer. Et bredt og velfungerende lokalt og regionalt lederskab og et samfund, som bidrager til konstant læring, styrker evnen til at håndtere strukturforandringer; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

finder, at regioner, byer og kommuner ofte kan bidrage til at styrke de faktorer, som fremmer konkurrenceevnen. Regionsudvalget gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder især kan påvirke følgende faktorer:

a)

Samfundets evne til at tilpasse sig strukturforandringer. Paratheden til at tilpasse sig både langsomme og pludselige strukturforandringer som f.eks. omfattende virksomhedsnedlæggelser varierer. Et bredt og velfungerende lokalt og regionalt lederskab og et samfund, som bidrager til konstant læring, styrker evnen til at håndtere strukturforandringer;

| b) | Syn på iværksætterinitiativer og –kultur. Nogle regioner udmærker sig ved en iværksætterkultur, som gør dem konkurrencedygtige. Selv om det tager tid, er det fuldt ud muligt at udvikle en sådan iværksætterkultur; |
| --- | --- |

b)

Syn på iværksætterinitiativer og –kultur. Nogle regioner udmærker sig ved en iværksætterkultur, som gør dem konkurrencedygtige. Selv om det tager tid, er det fuldt ud muligt at udvikle en sådan iværksætterkultur;

| c) | Betimeligheden og anvendelsen af love og regler. Lovgivningsrammen, der omgiver erhvervslivet, bør være veltilpasset og tjene et tydeligt formål. Anvendelsen af reglerne bør være kendetegnet ved både objektivitet og hensyntagen. Det stiller krav til den offentlige forvaltnings evne til at fremme konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

c)

Betimeligheden og anvendelsen af love og regler. Lovgivningsrammen, der omgiver erhvervslivet, bør være veltilpasset og tjene et tydeligt formål. Anvendelsen af reglerne bør være kendetegnet ved både objektivitet og hensyntagen. Det stiller krav til den offentlige forvaltnings evne til at fremme konkurrenceevnen;

| d) | Adgang til innovationer og forskningsresultater. Forskningsresultater bør i højere grad omsættes til produkter, som når ud på markedet, og innovationer bør tilpasses hurtigere. Det forudsætter et konstant lærende samfund og en lokal og regional kultur, som befordrer iværksætteri; |
| --- | --- |

d)

Adgang til innovationer og forskningsresultater. Forskningsresultater bør i højere grad omsættes til produkter, som når ud på markedet, og innovationer bør tilpasses hurtigere. Det forudsætter et konstant lærende samfund og en lokal og regional kultur, som befordrer iværksætteri;

| e) | Adgang til viden og arbejdskraft. Det lærende samfund bør lette adgangen til viden. Det bør gøres lettere for arbejdssøgende og arbejdsgivere at finde sammen gennem forbedret adgang til job og et mere fleksibelt arbejdsmarked; |
| --- | --- |

e)

Adgang til viden og arbejdskraft. Det lærende samfund bør lette adgangen til viden. Det bør gøres lettere for arbejdssøgende og arbejdsgivere at finde sammen gennem forbedret adgang til job og et mere fleksibelt arbejdsmarked;

| f) | Lokale og regionale markeders rolle. Konkurrenceevnen kan ikke adskilles fra graden af konkurrence på globalt, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. En styrkelse af konkurrencen på de lokale og regionale markeder kræver, at forvaltningen er i stand til at fremme konkurrenceevnen. De lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for at fremme effektive lokale og regionale markeder; |
| --- | --- |

f)

Lokale og regionale markeders rolle. Konkurrenceevnen kan ikke adskilles fra graden af konkurrence på globalt, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. En styrkelse af konkurrencen på de lokale og regionale markeder kræver, at forvaltningen er i stand til at fremme konkurrenceevnen. De lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for at fremme effektive lokale og regionale markeder;

| g) | Adgang til finansiering. Alt for få finansieringsinstitutioner henvender sig til mindre virksomheder. Det gør det vanskeligere for mindre virksomheder at få adgang til finansiering og risikovillig kapital. For at iværksætterkulturen kan styrkes, er det nødvendigt med regionale mellemled og et serviceudbud, som letter virksomhedernes adgang til finansiering; |
| --- | --- |

g)

Adgang til finansiering. Alt for få finansieringsinstitutioner henvender sig til mindre virksomheder. Det gør det vanskeligere for mindre virksomheder at få adgang til finansiering og risikovillig kapital. For at iværksætterkulturen kan styrkes, er det nødvendigt med regionale mellemled og et serviceudbud, som letter virksomhedernes adgang til finansiering;

| h) | Lokale og regionale skatters indvirkning på iværksætterkulturen. Offentlige myndigheder er afhængige af skatteindtægter for at kunne opfylde deres forpligtelser. Samtidig har skatteniveauet en direkte indvirkning på udgifterne til f.eks. arbejdskraft. Udfordringen for både ledelsen og forvaltningen består i at fastsætte skattesatserne på et niveau, som har mindst mulig skadevirkning på erhvervslivet, samtidig med at de nødvendige indtægter sikres; |
| --- | --- |

h)

Lokale og regionale skatters indvirkning på iværksætterkulturen. Offentlige myndigheder er afhængige af skatteindtægter for at kunne opfylde deres forpligtelser. Samtidig har skatteniveauet en direkte indvirkning på udgifterne til f.eks. arbejdskraft. Udfordringen for både ledelsen og forvaltningen består i at fastsætte skattesatserne på et niveau, som har mindst mulig skadevirkning på erhvervslivet, samtidig med at de nødvendige indtægter sikres;

| 1.4.3 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder står for en væsentlig del af økonomien i EU. Forvaltningen af de skatte- og afgiftsfinansierede offentlige aktiviteter har ligeledes indflydelse på EU's konkurrenceevne. Følgende faktorer har især indflydelse på den offentlige forvaltnings konkurrenceevne:






  a) | Graden af effektivitet i den offentlige forvaltning. Øget produktivitet i den offentlige sektor har en positiv indflydelse på konkurrenceevnen. En bedre udnyttelse af ressourcerne giver mulighed for at producere tjenester af høj kvalitet. For at der kan opnås øget effektivitet, er det nødvendigt med en konkurrencedygtig forvaltning, som kan levere tjenester af høj kvalitet til en lav pris; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

understreger, at de lokale og regionale myndigheder står for en væsentlig del af økonomien i EU. Forvaltningen af de skatte- og afgiftsfinansierede offentlige aktiviteter har ligeledes indflydelse på EU's konkurrenceevne. Følgende faktorer har især indflydelse på den offentlige forvaltnings konkurrenceevne:

a)

Graden af effektivitet i den offentlige forvaltning. Øget produktivitet i den offentlige sektor har en positiv indflydelse på konkurrenceevnen. En bedre udnyttelse af ressourcerne giver mulighed for at producere tjenester af høj kvalitet. For at der kan opnås øget effektivitet, er det nødvendigt med en konkurrencedygtig forvaltning, som kan levere tjenester af høj kvalitet til en lav pris;

| b) | Kreativitet i leveringen af tjenester. De lokale og regionale myndigheder kan i overensstemmelse med nærhedsprincippet frit vælge, hvordan de vil levere offentlige tjenester. Der findes mange alternative måder, hvorpå der kan sikres offentlige tjenester af høj kvalitet. Viljen til konstant at evaluere og afprøve kreative former for levering af tjenester med henblik på øget effektivitet er et tegn på en konkurrencedygtig forvaltning; |
| --- | --- |

b)

Kreativitet i leveringen af tjenester. De lokale og regionale myndigheder kan i overensstemmelse med nærhedsprincippet frit vælge, hvordan de vil levere offentlige tjenester. Der findes mange alternative måder, hvorpå der kan sikres offentlige tjenester af høj kvalitet. Viljen til konstant at evaluere og afprøve kreative former for levering af tjenester med henblik på øget effektivitet er et tegn på en konkurrencedygtig forvaltning;

| 1.4.4 | mener, at hvis de lokale og regionale myndigheder skal påvirke de faktorer, som bidrager til en øget konkurrenceevne, må man løfte de udfordringer, som består i at udvikle lederskab, fremme en iværksætterkultur, skabe en konkurrencedygtig forvaltning, fremme et lærende samfund og lette adgangen til job og tjenester; |
| --- | --- |

1.4.4

mener, at hvis de lokale og regionale myndigheder skal påvirke de faktorer, som bidrager til en øget konkurrenceevne, må man løfte de udfordringer, som består i at udvikle lederskab, fremme en iværksætterkultur, skabe en konkurrencedygtig forvaltning, fremme et lærende samfund og lette adgangen til job og tjenester;

| 1.4.5 | konstaterer, at en kommunes, en regions eller en storbys muligheder for at påvirke de faktorer, som bidrager til en stærk konkurrenceevne, afhænger af forhold som f.eks. den formelle kompetence, omfanget af den nationale lovgivning, erhvervsstrukturen og mange andre forhold, som afgør de politiske muligheder på lokalt og regionalt niveau. Trods de meget forskellige forudsætninger skal det dog understreges, at alle lokale og regionale myndigheder i Europa kan træffe foranstaltninger med henblik på at styrke konkurrenceevnen. I de tilfælde, hvor ansvaret påhviler andre organer, er det også altid muligt at arbejde for et øget samarbejde med disse organer. Regionsudvalget giver følgende 26 eksempler på konkrete foranstaltninger, som kan fremme konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

1.4.5

konstaterer, at en kommunes, en regions eller en storbys muligheder for at påvirke de faktorer, som bidrager til en stærk konkurrenceevne, afhænger af forhold som f.eks. den formelle kompetence, omfanget af den nationale lovgivning, erhvervsstrukturen og mange andre forhold, som afgør de politiske muligheder på lokalt og regionalt niveau. Trods de meget forskellige forudsætninger skal det dog understreges, at alle lokale og regionale myndigheder i Europa kan træffe foranstaltninger med henblik på at styrke konkurrenceevnen. I de tilfælde, hvor ansvaret påhviler andre organer, er det også altid muligt at arbejde for et øget samarbejde med disse organer. Regionsudvalget giver følgende 26 eksempler på konkrete foranstaltninger, som kan fremme konkurrenceevnen.

1.5   Konkrete foranstaltninger til fremme af konkurrenceevnen

Konkurrencedygtigt lederskab

| 1.5.1 | Fælles indsats for at fremme et lederskab, som kan håndtere strukturforandringer. Erfaringer viser, at det er nødvendigt at have en åben dialog og et bredt samarbejde med alle de berørte aktører. Lederskab omfatter ikke kun det politiske lederskab, men også det samlede lederskab i en kommune eller region. Der er tale om en kontinuerlig og langsigtet indsats for at skabe samspil og forståelse mellem samfundets forskellige aktører gennem en præcisering af roller og ansvar. Civilsamfundet og erhvervslivet indgår naturligvis i dette lederskab. Samarbejdet danner grundlag for en strategisk udviklingsindsats, som bidrager til opbygningen af den fælles viden, det sociale netværk og den tillid, som kendetegner regioner i vækst. Den lokale og regionale ledelse bør have et konstant opdateret overblik over det fælles nærmiljø, således at den er rustet til strukturforandringer. |
| --- | --- |

1.5.1

Fælles indsats for at fremme et lederskab, som kan håndtere strukturforandringer. Erfaringer viser, at det er nødvendigt at have en åben dialog og et bredt samarbejde med alle de berørte aktører. Lederskab omfatter ikke kun det politiske lederskab, men også det samlede lederskab i en kommune eller region. Der er tale om en kontinuerlig og langsigtet indsats for at skabe samspil og forståelse mellem samfundets forskellige aktører gennem en præcisering af roller og ansvar. Civilsamfundet og erhvervslivet indgår naturligvis i dette lederskab. Samarbejdet danner grundlag for en strategisk udviklingsindsats, som bidrager til opbygningen af den fælles viden, det sociale netværk og den tillid, som kendetegner regioner i vækst. Den lokale og regionale ledelse bør have et konstant opdateret overblik over det fælles nærmiljø, således at den er rustet til strukturforandringer.

| 1.5.2 | En høj prioritering af udviklingsspørgsmål på dagsordenen. Debatten på lokalt og regionalt niveau handler naturligt nok om den offentligt finansierede service, som produceres. Det er samtidig vigtigt, at spørgsmål om den samfundsøkonomiske udvikling ikke lider herunder. Den politiske ledelse er ansvarlig for, at udviklingsspørgsmål sættes højt på dagsordenen, herunder sammenhængen mellem konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau og velfærden i en globaliseret verden. Europa er blevet rigt på handel, men i dag tager frygten for konkurrence ofte overhånd, og alt for ofte overses de muligheder, som findes. Trygheden øges, hvis udviklingsspørgsmål sættes højt på dagsordenen, og der fra politikernes side tales mere om mulighederne for at øge velstanden og velfærden. |
| --- | --- |

1.5.2

En høj prioritering af udviklingsspørgsmål på dagsordenen. Debatten på lokalt og regionalt niveau handler naturligt nok om den offentligt finansierede service, som produceres. Det er samtidig vigtigt, at spørgsmål om den samfundsøkonomiske udvikling ikke lider herunder. Den politiske ledelse er ansvarlig for, at udviklingsspørgsmål sættes højt på dagsordenen, herunder sammenhængen mellem konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau og velfærden i en globaliseret verden. Europa er blevet rigt på handel, men i dag tager frygten for konkurrence ofte overhånd, og alt for ofte overses de muligheder, som findes. Trygheden øges, hvis udviklingsspørgsmål sættes højt på dagsordenen, og der fra politikernes side tales mere om mulighederne for at øge velstanden og velfærden.

| 1.5.3 | Udarbejdelse af lokale og regionale handlingsplaner til fremme af vækst. Som led i Lissabon-processen udarbejdes der nationale handlingsplaner. Men også byer, kommuner og regioner bør lægge planer for vækst. Uanset de lokale og regionale forudsætninger bør der udarbejdes handlingsplaner til fremme af konkurrenceevnen og drages nytte af de forskellige komparative fordele, som findes i de forskellige europæiske regioner. |
| --- | --- |

1.5.3

Udarbejdelse af lokale og regionale handlingsplaner til fremme af vækst. Som led i Lissabon-processen udarbejdes der nationale handlingsplaner. Men også byer, kommuner og regioner bør lægge planer for vækst. Uanset de lokale og regionale forudsætninger bør der udarbejdes handlingsplaner til fremme af konkurrenceevnen og drages nytte af de forskellige komparative fordele, som findes i de forskellige europæiske regioner.

| 1.5.4 | Aktiv og konstruktiv deltagelse i udviklingspolitik på nationalt og europæisk plan. Europæiske og nationale udviklingsplaner kræver, at en lokalt og regionalt engageret ledelse deltager aktivt. De forskellige niveauer i EU er afhængige af hinanden. Kun gennem et konstruktivt samarbejde med aktiv deltagelse af EU, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan Europas fulde potentiale frigøres. Det gælder ikke mindst de lande, som modtager strukturfondsstøtte fra EU. |
| --- | --- |

1.5.4

Aktiv og konstruktiv deltagelse i udviklingspolitik på nationalt og europæisk plan. Europæiske og nationale udviklingsplaner kræver, at en lokalt og regionalt engageret ledelse deltager aktivt. De forskellige niveauer i EU er afhængige af hinanden. Kun gennem et konstruktivt samarbejde med aktiv deltagelse af EU, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan Europas fulde potentiale frigøres. Det gælder ikke mindst de lande, som modtager strukturfondsstøtte fra EU.

| 1.5.5 | Bedste praksis. En nøgle til fremgang er en åben indstilling over for strategier og tilgange, som kan være til størst fordel for egne byer og regioner. Det er vigtigt at efterprøve forudsætningerne og strategierne for egne aktiviteter ved at sammenligne med dem, som er blevet anvendt med succes. Målrettede studierejser med bred deltagelse af erhvervslivet, universiteter og lokale aviser er eksempler på, at det kan lade sig gøre. Det bør ligeledes være muligt at efterprøve byens eller regionens resultater gennem en benchmarking. |
| --- | --- |

1.5.5

Bedste praksis. En nøgle til fremgang er en åben indstilling over for strategier og tilgange, som kan være til størst fordel for egne byer og regioner. Det er vigtigt at efterprøve forudsætningerne og strategierne for egne aktiviteter ved at sammenligne med dem, som er blevet anvendt med succes. Målrettede studierejser med bred deltagelse af erhvervslivet, universiteter og lokale aviser er eksempler på, at det kan lade sig gøre. Det bør ligeledes være muligt at efterprøve byens eller regionens resultater gennem en benchmarking.

| 1.5.6 | Erkendelse af, at mangfoldighed og regional identitet er vigtige faktorer, når det drejer sig om at styrke den regionale konkurrenceevne. Den lokale og regionale ledelse bør i højere grad bestræbe sig på at gøre en kommune eller region mere attraktiv ved at tage udgangspunkt i dens komparative fordele. Den europæiske mangfoldighed bør også udgøre en konkurrencefordel. |
| --- | --- |

1.5.6

Erkendelse af, at mangfoldighed og regional identitet er vigtige faktorer, når det drejer sig om at styrke den regionale konkurrenceevne. Den lokale og regionale ledelse bør i højere grad bestræbe sig på at gøre en kommune eller region mere attraktiv ved at tage udgangspunkt i dens komparative fordele. Den europæiske mangfoldighed bør også udgøre en konkurrencefordel.

Iværksætterkultur

| 1.5.7 | Introduktion af iværksætterkultur i skolen. Livslang læring bør ikke kun være rettet mod et liv som arbejdstager. Iværksætterkultur som et særligt fag i skolen samt som et integreret led i fagundervisningen er et vigtigt element i et moderne skolevæsen. At opnå viden om det at drive virksomhed og praktikophold i virksomheder styrker elevernes forståelse for samfundet og øger mulighederne for at vælge beskæftigelse. En dialog med de lokale og regionale arbejdsgivere gør det også lettere at tilpasse undervisningen til arbejdsmarkedets behov. |
| --- | --- |

1.5.7

Introduktion af iværksætterkultur i skolen. Livslang læring bør ikke kun være rettet mod et liv som arbejdstager. Iværksætterkultur som et særligt fag i skolen samt som et integreret led i fagundervisningen er et vigtigt element i et moderne skolevæsen. At opnå viden om det at drive virksomhed og praktikophold i virksomheder styrker elevernes forståelse for samfundet og øger mulighederne for at vælge beskæftigelse. En dialog med de lokale og regionale arbejdsgivere gør det også lettere at tilpasse undervisningen til arbejdsmarkedets behov.

| 1.5.8 | Styrket rådgivning til nye iværksættere og andengangs-iværksættere. Det er vigtigt, at iværksættere, som umiddelbart har en idé samt viljen til at komme igennem med den, på en enkelt måde kan få adgang til relevant rådgivning. Arbejdstagere, som vælger at starte egen virksomhed, har også brug for at få adgang til information og rådgivning. Desuden kan erfaringerne fra en mislykket opstart måske bidrage til en vellykket opstart. |
| --- | --- |

1.5.8

Styrket rådgivning til nye iværksættere og andengangs-iværksættere. Det er vigtigt, at iværksættere, som umiddelbart har en idé samt viljen til at komme igennem med den, på en enkelt måde kan få adgang til relevant rådgivning. Arbejdstagere, som vælger at starte egen virksomhed, har også brug for at få adgang til information og rådgivning. Desuden kan erfaringerne fra en mislykket opstart måske bidrage til en vellykket opstart.

| 1.5.9 | Oprettelse af »first-stop-shops« for virksomheder med henblik på rådgivning, støtte og finansiering. Både iværksættere og etablerede virksomheder har brug for rådgivning og støtte. Det stiller store krav til en etableret iværksætter at opretholde konkurrenceevnen, og adgangen til professionel støtte og rådgivning er meget værdifuld. Der kan også være brug for støtte i forbindelse med kontakten med myndighederne, og her kan en »first-stop-shop« fungere som mellemled. Adgangen til finansiering er også af stor betydning, og et center, hvis mål også er at gøre det lettere at opnå kapital, kan være til stor hjælp for mange iværksættere. Der bliver stadig færre lokalbanker, og bankernes kendskab til lokale forhold bliver følgelig ringere. Manglen på finansiering er et nationalt og europæisk problem, men kommuner og regioner kan bidrage til at afbøde virkningerne. |
| --- | --- |

1.5.9

Oprettelse af »first-stop-shops« for virksomheder med henblik på rådgivning, støtte og finansiering. Både iværksættere og etablerede virksomheder har brug for rådgivning og støtte. Det stiller store krav til en etableret iværksætter at opretholde konkurrenceevnen, og adgangen til professionel støtte og rådgivning er meget værdifuld. Der kan også være brug for støtte i forbindelse med kontakten med myndighederne, og her kan en »first-stop-shop« fungere som mellemled. Adgangen til finansiering er også af stor betydning, og et center, hvis mål også er at gøre det lettere at opnå kapital, kan være til stor hjælp for mange iværksættere. Der bliver stadig færre lokalbanker, og bankernes kendskab til lokale forhold bliver følgelig ringere. Manglen på finansiering er et nationalt og europæisk problem, men kommuner og regioner kan bidrage til at afbøde virkningerne.

| 1.5.10 | Uddannelse af offentligt ansatte i, hvad det indebærer at drive egen virksomhed. Der er brug for større forståelse af forudsætningerne for at drive virksomhed, så de lokale og regionale myndigheder kan fremme i stedet for at modvirke virksomhedsdrift og iværksætterkultur. Det betyder ikke, at der skal sættes spørgsmålstegn ved det offentliges myndighedsudøvelse eller særlige vilkår. En offentligt ansat, som har en bredere viden om samfundets forskellige dele, har ganske enkelt bedre forudsætninger for at træffe velafvejede beslutninger. |
| --- | --- |

1.5.10

Uddannelse af offentligt ansatte i, hvad det indebærer at drive egen virksomhed. Der er brug for større forståelse af forudsætningerne for at drive virksomhed, så de lokale og regionale myndigheder kan fremme i stedet for at modvirke virksomhedsdrift og iværksætterkultur. Det betyder ikke, at der skal sættes spørgsmålstegn ved det offentliges myndighedsudøvelse eller særlige vilkår. En offentligt ansat, som har en bredere viden om samfundets forskellige dele, har ganske enkelt bedre forudsætninger for at træffe velafvejede beslutninger.

| 1.5.11 | Etablering af rådgivende organer med iværksættere og arbejdstagerrepræsentanter. Det lokale og regionale selvstyre træffer selvstændige beslutninger, som er baseret på de mandater, vælgerne har givet dem. For at beslutningerne kan bygge på det mest saglige grundlag, er der brug for en løbende dialog med de forskellige samfundsaktører og borgerne. For at sikre beskæftigelsen og styrke væksten er det vigtigt med en dialog med det lokale og regionale erhvervsliv såvel som med de ansatte. Et rådgivende organ, hvor politikere, erhvervsliv og arbejdstagere mødes, kan være en måde at styrke det politiske beslutningsgrundlag på. |
| --- | --- |

1.5.11

Etablering af rådgivende organer med iværksættere og arbejdstagerrepræsentanter. Det lokale og regionale selvstyre træffer selvstændige beslutninger, som er baseret på de mandater, vælgerne har givet dem. For at beslutningerne kan bygge på det mest saglige grundlag, er der brug for en løbende dialog med de forskellige samfundsaktører og borgerne. For at sikre beskæftigelsen og styrke væksten er det vigtigt med en dialog med det lokale og regionale erhvervsliv såvel som med de ansatte. Et rådgivende organ, hvor politikere, erhvervsliv og arbejdstagere mødes, kan være en måde at styrke det politiske beslutningsgrundlag på.

Et lærende samfund

| 1.5.12 | Bidrag til samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner, virksomheder, organisationer og ansatte. Læring stopper ikke med skolen, og vi er nødt til at styrke livslang uddannelse for at opfylde nye kompetencekrav. Gennem f.eks. lokale undervisningscentre kan udbuddet og efterspørgslen efter uddannelse bedre afstemmes. Uddannelsen er nødt til at blive tilpasset til iværksætterne og deres ansatte. Der er for eksempel brug for langt flere uddannelsestilbud om aftenen. |
| --- | --- |

1.5.12

Bidrag til samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner, virksomheder, organisationer og ansatte. Læring stopper ikke med skolen, og vi er nødt til at styrke livslang uddannelse for at opfylde nye kompetencekrav. Gennem f.eks. lokale undervisningscentre kan udbuddet og efterspørgslen efter uddannelse bedre afstemmes. Uddannelsen er nødt til at blive tilpasset til iværksætterne og deres ansatte. Der er for eksempel brug for langt flere uddannelsestilbud om aftenen.

| 1.5.13 | Udvikling af samarbejdet mellem universiteter og højere læreanstalter Det er vigtigt at tilskynde til højere uddannelse og at gøre det lettere at få adgang til uddannelser og videreuddannelser på akademisk niveau. Samarbejdet med universitetsverdenen bør generelt forbedres, så mere forskning kan målrettes og opfylde behovene både i erhvervslivet og den offentlige sektor. Det samarbejde, som finder sted mellem universitetsverdenen og samfundet, og som præger de amerikanske universiteter, er med til at skabe vækst, og kommuner og regioner er nødt til at tage skridt til at styrke et sådant samspil. Samtidig bør universiteternes incitamenter til at samarbejde forbedres. |
| --- | --- |

1.5.13

Udvikling af samarbejdet mellem universiteter og højere læreanstalter Det er vigtigt at tilskynde til højere uddannelse og at gøre det lettere at få adgang til uddannelser og videreuddannelser på akademisk niveau. Samarbejdet med universitetsverdenen bør generelt forbedres, så mere forskning kan målrettes og opfylde behovene både i erhvervslivet og den offentlige sektor. Det samarbejde, som finder sted mellem universitetsverdenen og samfundet, og som præger de amerikanske universiteter, er med til at skabe vækst, og kommuner og regioner er nødt til at tage skridt til at styrke et sådant samspil. Samtidig bør universiteternes incitamenter til at samarbejde forbedres.

| 1.5.14 | Bidrag til spredningen af forskningsresultater. En udfordring, Europa står over for, er, at man i højere grad skal anvende den forskning, som finder sted. Kontaktpunkter for spredning af forskningsresultater og innovationer er nødt til at befinde sig tæt på de virksomheder, som kan have gavn af ny viden og nye idéer. |
| --- | --- |

1.5.14

Bidrag til spredningen af forskningsresultater. En udfordring, Europa står over for, er, at man i højere grad skal anvende den forskning, som finder sted. Kontaktpunkter for spredning af forskningsresultater og innovationer er nødt til at befinde sig tæt på de virksomheder, som kan have gavn af ny viden og nye idéer.

| 1.5.15 | Fremme af de erhvervkonsortier, som skabes. Virksomheder inden for samme branche, der ligger geografisk tæt på hinanden, kan udvikle erhvervsklynger, hvor tjenester, medarbejdere og idéer bevæger sig mellem virksomhederne. Konsortierne styrker kompetenceudviklingen og bedste praksis gennem et tæt samarbejde mellem enkeltpersoner og virksomheder inden for samme sektor og kompetenceområde. De bør have bedre adgang til bedste praksis og adgang til uddannede medarbejdere. At fremme klynger bør være et vigtigt element i den regionale og lokale planlægning. |
| --- | --- |

1.5.15

Fremme af de erhvervkonsortier, som skabes. Virksomheder inden for samme branche, der ligger geografisk tæt på hinanden, kan udvikle erhvervsklynger, hvor tjenester, medarbejdere og idéer bevæger sig mellem virksomhederne. Konsortierne styrker kompetenceudviklingen og bedste praksis gennem et tæt samarbejde mellem enkeltpersoner og virksomheder inden for samme sektor og kompetenceområde. De bør have bedre adgang til bedste praksis og adgang til uddannede medarbejdere. At fremme klynger bør være et vigtigt element i den regionale og lokale planlægning.

Konkurrencedygtig forvaltning

| 1.5.16 | Anvendelse af fysisk planlægning som et aktivt instrument til at styrke konkurrenceevnen. Fysisk planlægning har stor betydning for de lokale markeder, som kan skabes. Adgangen til erhvervslokaler og muligheden for at starte egen virksomhed påvirkes af planlægningen. Et markeds funktionsmåde afhænger også af, om butikker og serviceydelser er tilgængelige for kunderne. Gode offentlige kommunikationsmidler spiller en vigtig rolle for adgangen. I Europa er der etableringsfrihed, men hvis lokal og regional fysisk planlægning ikke anvendes korrekt, kan det i praksis blive vanskeligere at etablere virksomhed. Planlægningen på lokalt og regionalt niveau i både land- og byområder bør i højere grad tage sigte på at støtte vækst og udvikling. |
| --- | --- |

1.5.16

Anvendelse af fysisk planlægning som et aktivt instrument til at styrke konkurrenceevnen. Fysisk planlægning har stor betydning for de lokale markeder, som kan skabes. Adgangen til erhvervslokaler og muligheden for at starte egen virksomhed påvirkes af planlægningen. Et markeds funktionsmåde afhænger også af, om butikker og serviceydelser er tilgængelige for kunderne. Gode offentlige kommunikationsmidler spiller en vigtig rolle for adgangen. I Europa er der etableringsfrihed, men hvis lokal og regional fysisk planlægning ikke anvendes korrekt, kan det i praksis blive vanskeligere at etablere virksomhed. Planlægningen på lokalt og regionalt niveau i både land- og byområder bør i højere grad tage sigte på at støtte vækst og udvikling.

| 1.5.17 | Opstilling af mål for effektivisering af offentlige tjenester. I Europa udgør lokalt og regionalt producerede offentligt finansierede tjenester en betydelig del af økonomien. Hvordan disse ressourcer anvendes, har ikke blot betydning for den service, borgerne modtager, men også for konkurrenceevnen. Bedre udnyttelse af skatteindtægterne har en positiv indvirkning på den samlede økonomi og gavner beskæftigelsen. En konstant forbedring af de offentlige tjenester, som tilvejebringes, øger den offentlige produktivitet og giver større frihed, når skattesatser og serviceniveau skal fastlægges. For at gøre den offentlige produktion mere effektiv kræves der gode opfølgningssystemer og muligheder for at sammenligne og udvikle i henhold til god praksis. |
| --- | --- |

1.5.17

Opstilling af mål for effektivisering af offentlige tjenester. I Europa udgør lokalt og regionalt producerede offentligt finansierede tjenester en betydelig del af økonomien. Hvordan disse ressourcer anvendes, har ikke blot betydning for den service, borgerne modtager, men også for konkurrenceevnen. Bedre udnyttelse af skatteindtægterne har en positiv indvirkning på den samlede økonomi og gavner beskæftigelsen. En konstant forbedring af de offentlige tjenester, som tilvejebringes, øger den offentlige produktivitet og giver større frihed, når skattesatser og serviceniveau skal fastlægges. For at gøre den offentlige produktion mere effektiv kræves der gode opfølgningssystemer og muligheder for at sammenligne og udvikle i henhold til god praksis.

| 1.5.18 | Analyse af beslutningers indvirkning på virksomheders vilkår. De offentlige organer er nødt til at tage hensyn til de virkninger, deres beslutninger får for forskellige borgere og f.eks. miljøet. Ligesom der udarbejdes miljøkonsekvensbeskrivelser, bør også konsekvenserne for erhvervslivet og beskæftigelsen beskrives. Gældende regler bør også gennemgås med henblik på at fjerne regler, der forårsager unødige omkostninger og hæmmer virksomhedernes konkurrenceevne. |
| --- | --- |

1.5.18

Analyse af beslutningers indvirkning på virksomheders vilkår. De offentlige organer er nødt til at tage hensyn til de virkninger, deres beslutninger får for forskellige borgere og f.eks. miljøet. Ligesom der udarbejdes miljøkonsekvensbeskrivelser, bør også konsekvenserne for erhvervslivet og beskæftigelsen beskrives. Gældende regler bør også gennemgås med henblik på at fjerne regler, der forårsager unødige omkostninger og hæmmer virksomhedernes konkurrenceevne.

| 1.5.19 | Evaluering og afprøvning af kreative former for levering af tjenester. De lokale og regionale myndigheder bør i overensstemmelse med nærhedsprincippet tilstræbe en mere effektiv levering af tjenester gennem evaluering og afprøvning af kreative leveringsformer som f.eks. udlicitering, der kan fremme lokale og regionale markeder. |
| --- | --- |

1.5.19

Evaluering og afprøvning af kreative former for levering af tjenester. De lokale og regionale myndigheder bør i overensstemmelse med nærhedsprincippet tilstræbe en mere effektiv levering af tjenester gennem evaluering og afprøvning af kreative leveringsformer som f.eks. udlicitering, der kan fremme lokale og regionale markeder.

| 1.5.20 | Styrkelse af kontraktkompetencen. Offentlige kontrakter bør gøres til et aktivt og gennemsigtigt instrument til fremme af konkurrence. Det er vigtigt, at kompetencen på området styrkes, så man forbedrer kvaliteten og forudsigeligheden ved vurderingen af tilbud. Ofte kan centraler etableres, hvor flere offentlige myndigheder deltager, så man sikrer en høj kompetence. |
| --- | --- |

1.5.20

Styrkelse af kontraktkompetencen. Offentlige kontrakter bør gøres til et aktivt og gennemsigtigt instrument til fremme af konkurrence. Det er vigtigt, at kompetencen på området styrkes, så man forbedrer kvaliteten og forudsigeligheden ved vurderingen af tilbud. Ofte kan centraler etableres, hvor flere offentlige myndigheder deltager, så man sikrer en høj kompetence.

| 1.5.21 | Fremme af små virksomheder ved offentlige indkøb. Det kan være vigtigt at koordinere kompetencen over kommunegrænser, men det må ikke betyde, at indkøb slås sammen i opgaver, der er alt for store for små virksomheder at klare. I stedet bør store indkøb i videst mulige udstrækning splittes op i flere mindre indkøb, hvilket kan komme små virksomheder til gavn. Den administrative byrde ved udbudsproceduren er ofte alt for stor for små virksomheder. Udbudsformularer og -procedurer bør så vidt muligt standardiseres, og der bør fastlægges ensartede standarder på regionalt, nationalt og endelig europæisk plan. Anvendelsen af informationsteknologi, både ved offentlige kontrakter og mindre indkøb, bør øges. |
| --- | --- |

1.5.21

Fremme af små virksomheder ved offentlige indkøb. Det kan være vigtigt at koordinere kompetencen over kommunegrænser, men det må ikke betyde, at indkøb slås sammen i opgaver, der er alt for store for små virksomheder at klare. I stedet bør store indkøb i videst mulige udstrækning splittes op i flere mindre indkøb, hvilket kan komme små virksomheder til gavn. Den administrative byrde ved udbudsproceduren er ofte alt for stor for små virksomheder. Udbudsformularer og -procedurer bør så vidt muligt standardiseres, og der bør fastlægges ensartede standarder på regionalt, nationalt og endelig europæisk plan. Anvendelsen af informationsteknologi, både ved offentlige kontrakter og mindre indkøb, bør øges.

| 1.5.22 | Øget anvendelse af e-forvaltning. For at spare omkostningerne for både borgere, virksomheder og myndigheder er det nødvendigt at udbygge e-forvaltningen. En god e-forvaltning forbedrer servicen, frigør ressourcer til nøgleaktiviteter og forenkler en øget elektronisk informationsudveksling mellem offentlige institutioner. |
| --- | --- |

1.5.22

Øget anvendelse af e-forvaltning. For at spare omkostningerne for både borgere, virksomheder og myndigheder er det nødvendigt at udbygge e-forvaltningen. En god e-forvaltning forbedrer servicen, frigør ressourcer til nøgleaktiviteter og forenkler en øget elektronisk informationsudveksling mellem offentlige institutioner.

| 1.5.23 | Øget beskæftigelse og mindre afhængighed af sociale ydelser. Alle økonomiske og sociale politikker på det regionale og kommunale niveau bør i højere grad sigte mod at fremme beskæftigelsen, give flere mennesker mulighed for at komme i arbejde og begrænse afhængigheden af overførselsindkomster. Øget beskæftigelse er altid den bedste måde at mindske sociale problemer på. En vurdering af socialpolitikkens indvirkning på beskæftigelsen bør foretages løbende med henblik på at forbedre metoderne. Også på dette felt bør der afholdes tekniske møder, hvor der udveksles bedste praksis. |
| --- | --- |

1.5.23

Øget beskæftigelse og mindre afhængighed af sociale ydelser. Alle økonomiske og sociale politikker på det regionale og kommunale niveau bør i højere grad sigte mod at fremme beskæftigelsen, give flere mennesker mulighed for at komme i arbejde og begrænse afhængigheden af overførselsindkomster. Øget beskæftigelse er altid den bedste måde at mindske sociale problemer på. En vurdering af socialpolitikkens indvirkning på beskæftigelsen bør foretages løbende med henblik på at forbedre metoderne. Også på dette felt bør der afholdes tekniske møder, hvor der udveksles bedste praksis.

| 1.5.24 | Frigørelse af arbejdskraft. Der bør gøres en indsats for at frigøre arbejdskraft, bl.a. via flere børnepasningsordninger og foranstaltninger til at forbedre integrationen af arbejdsløse indvandrere på arbejdsmarkedet og som erhvervsdrivende. I den sammenhæng spiller øget lighed en vigtig rolle. Øget ligestilling på arbejdsmarkedet har stor betydning for væksten. Ældre, som har nået pensionsalderen, men gerne vil blive på arbejdsmarkedet, er også en ressource, som samfundet ikke bør stille hindringer i vejen for, men snarere se positivt på. |
| --- | --- |

1.5.24

Frigørelse af arbejdskraft. Der bør gøres en indsats for at frigøre arbejdskraft, bl.a. via flere børnepasningsordninger og foranstaltninger til at forbedre integrationen af arbejdsløse indvandrere på arbejdsmarkedet og som erhvervsdrivende. I den sammenhæng spiller øget lighed en vigtig rolle. Øget ligestilling på arbejdsmarkedet har stor betydning for væksten. Ældre, som har nået pensionsalderen, men gerne vil blive på arbejdsmarkedet, er også en ressource, som samfundet ikke bør stille hindringer i vejen for, men snarere se positivt på.

Ledige job og tjenester

| 1.5.25 | Arbejdsmarkedet skal gøres større via bedre kommunikationsforbindelser. Den økonomiske fremgang i større byer skyldes dels den store adgang til arbejdskraft og arbejdspladser, dels de korte afstande og gode kommunikationsforbindelser. Det gør det lettere at finde ledige stillinger til de arbejdssøgende. Man kan ikke undervurdere betydningen af, at den enkelte arbejdstager har adgang til et stort arbejdsmarked. Det er derfor vigtigt, at infrastrukturen og de almene kommunikationsforbindelser styrkes, så flere får adgang til job. Regioner, som grænser op til hinanden, må sørge for, at pendling over regionsgrænsen ikke koster mere end pendling inden for regionen. |
| --- | --- |

1.5.25

Arbejdsmarkedet skal gøres større via bedre kommunikationsforbindelser. Den økonomiske fremgang i større byer skyldes dels den store adgang til arbejdskraft og arbejdspladser, dels de korte afstande og gode kommunikationsforbindelser. Det gør det lettere at finde ledige stillinger til de arbejdssøgende. Man kan ikke undervurdere betydningen af, at den enkelte arbejdstager har adgang til et stort arbejdsmarked. Det er derfor vigtigt, at infrastrukturen og de almene kommunikationsforbindelser styrkes, så flere får adgang til job. Regioner, som grænser op til hinanden, må sørge for, at pendling over regionsgrænsen ikke koster mere end pendling inden for regionen.

| 1.5.26 | Man bør sikre øget adgang til bredbåndstjenester. De lokale og regionale myndigheder kan være med til at udbygge de markedsstyrede bredbåndstjenester. Bredbånd øger adgangen til tjenester og fremmer fjernarbejde. |
| --- | --- |

1.5.26

Man bør sikre øget adgang til bredbåndstjenester. De lokale og regionale myndigheder kan være med til at udbygge de markedsstyrede bredbåndstjenester. Bredbånd øger adgangen til tjenester og fremmer fjernarbejde.

2.   Henstillinger til fremme af konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau

Regionsudvalget

| 2.1 | påtager sig at holde debatten om lokal og regional konkurrenceevne i gang og opfordrer Europas kommuner, byer og regioner til at tage denne debat i deres egne demokratiske forsamlinger. Konkurrenceevnen opbygges nedefra, og det er her, at denne for Europas fremtid så livsvigtige debat må føres, og hvor ord må omsættes til handling; |
| --- | --- |

2.1

påtager sig at holde debatten om lokal og regional konkurrenceevne i gang og opfordrer Europas kommuner, byer og regioner til at tage denne debat i deres egne demokratiske forsamlinger. Konkurrenceevnen opbygges nedefra, og det er her, at denne for Europas fremtid så livsvigtige debat må føres, og hvor ord må omsættes til handling;

| 2.2 | opfordrer Europas kommuner, byer og regioner til at overveje de eksempler på konkrete foranstaltninger til styrkelse af konkurrenceevnen, som rapporten beskriver, og udarbejde lokale og regionale vækstplaner med henblik på øget konkurrenceevne. Planerne bør indeholde en liste over foranstaltninger, som er tilpasset til lokale og regionale forhold; |
| --- | --- |

2.2

opfordrer Europas kommuner, byer og regioner til at overveje de eksempler på konkrete foranstaltninger til styrkelse af konkurrenceevnen, som rapporten beskriver, og udarbejde lokale og regionale vækstplaner med henblik på øget konkurrenceevne. Planerne bør indeholde en liste over foranstaltninger, som er tilpasset til lokale og regionale forhold;

| 2.3 | opfordrer medlemsstaterne til at erkende, hvor vigtige kommuner og regioner er for vækst og konkurrenceevne samt styrke det lokale og regionale udviklingspotentiale ved at sikre en høj grad af manøvrefrihed inden for den lokale og regionale udviklingspolitik. Ved udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer bør man inkludere en vurdering af det lokale og regionale niveaus rolle i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige retningslinjer for den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. I den sammenhæng er det vigtigt, at samhørighedspolitikken fokuserer på gennemførelsen af Lissabon-målene og udtrykkeligt tildeler byer og lokale myndigheder en konkret rolle; |
| --- | --- |

2.3

opfordrer medlemsstaterne til at erkende, hvor vigtige kommuner og regioner er for vækst og konkurrenceevne samt styrke det lokale og regionale udviklingspotentiale ved at sikre en høj grad af manøvrefrihed inden for den lokale og regionale udviklingspolitik. Ved udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer bør man inkludere en vurdering af det lokale og regionale niveaus rolle i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige retningslinjer for den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. I den sammenhæng er det vigtigt, at samhørighedspolitikken fokuserer på gennemførelsen af Lissabon-målene og udtrykkeligt tildeler byer og lokale myndigheder en konkret rolle;

| 2.4 | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at erkende, at Europas vækstregioner og storbyregioner spiller en vigtig rolle for hele EU's udvikling. Regioner, som halter bagefter, har brug for drivkraften fra Europas økonomiske motorer; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at erkende, at Europas vækstregioner og storbyregioner spiller en vigtig rolle for hele EU's udvikling. Regioner, som halter bagefter, har brug for drivkraften fra Europas økonomiske motorer;

| 2.5 | opfordrer Kommissionen til kraftigt at fremme europæisk vidensspredning om regional vækst og konkurrenceevne. Det er nødvendigt med en strategisk indsats, så man kan tage ved lære af gode eksempler fra Europa og andre dele af verden. Tematisk benchmarking, hvor man sammenligner regioner, der ligner hinanden, bør fremmes; |
| --- | --- |

2.5

opfordrer Kommissionen til kraftigt at fremme europæisk vidensspredning om regional vækst og konkurrenceevne. Det er nødvendigt med en strategisk indsats, så man kan tage ved lære af gode eksempler fra Europa og andre dele af verden. Tematisk benchmarking, hvor man sammenligner regioner, der ligner hinanden, bør fremmes;

| 2.6 | opfordrer Kommissionen til at udvikle årlige regionale konkurrenceevnerapporter, som beskriver forholdene i regionerne, med det formål at fremme tematisk benchmarking og god praksis. Regionsudvalget støtter gerne Kommissionen i dette arbejde; |
| --- | --- |

2.6

opfordrer Kommissionen til at udvikle årlige regionale konkurrenceevnerapporter, som beskriver forholdene i regionerne, med det formål at fremme tematisk benchmarking og god praksis. Regionsudvalget støtter gerne Kommissionen i dette arbejde;

| 2.7 | ønsker aktivt at bidrage til forberedelserne til Det Europæiske Råds forårsmøde og vurderingen af de nationale handlingsplaner. |
| --- | --- |

2.7

ønsker aktivt at bidrage til forberedelserne til Det Europæiske Råds forårsmøde og vurderingen af de nationale handlingsplaner.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 1.

1

(2)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 91.

2

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/17

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013)

(2006/C 115/04)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (KOM(2005) 121 endelig — 2005/0050 (COD)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 6. april 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 og 156 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 150/2005 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 23. september 2005 med H. Dijksma, (NL/ALDE), medlem af provinsregeringen i Flevoland, som ordfører, og

ud fra følgende betragtning:

Regionsudvalget har for nylig afgivet udtalelser om hovedparten af de delprogrammer og vigtige emner, som er samlet i det foreslåede rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, hvorfor en gentagelse af alle tidligere afgivne og stadigt gældende synspunkter ikke er nødvendig —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

Tilfredshed med rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation

| 1. | Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Europa-Kommissionen med sit forslag til et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), herefter benævnt rammeprogrammet, efterkommer dets ønske om bedre koordinering mellem de forskellige former for sektorpolitik i EU, større fokus på SMV og det vigtige i at forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Europa-Kommissionen med sit forslag til et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), herefter benævnt rammeprogrammet, efterkommer dets ønske om bedre koordinering mellem de forskellige former for sektorpolitik i EU, større fokus på SMV og det vigtige i at forbedre konkurrenceevnen.

Rammeprogrammet: en lagdelt europæisk forvaltning

| 2. | Kommissionen mener, at dens forslag efterlever subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. Regionsudvalget kan i store træk følge Kommissionens ræsonnement ud fra nuværende praksis. Dog mener det, at de decentrale myndigheder, i hvert fald når det gælder gennemførelsen, ikke tildeles den stilling, som tilkommer dem, i det mindste ud fra deres ansvarsopgaver i en god europæisk forvaltning. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen mener, at dens forslag efterlever subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. Regionsudvalget kan i store træk følge Kommissionens ræsonnement ud fra nuværende praksis. Dog mener det, at de decentrale myndigheder, i hvert fald når det gælder gennemførelsen, ikke tildeles den stilling, som tilkommer dem, i det mindste ud fra deres ansvarsopgaver i en god europæisk forvaltning.

| 3. | Regionsudvalget opfatter rammeprogrammet i sig selv som en forbedring af den nuværende situation. Der er imidlertid fortsat primært tale om en topstyret tilgang, der ikke som en selvfølge vil føre til de bedste resultater. |
| --- | --- |

3.

Regionsudvalget opfatter rammeprogrammet i sig selv som en forbedring af den nuværende situation. Der er imidlertid fortsat primært tale om en topstyret tilgang, der ikke som en selvfølge vil føre til de bedste resultater.

| 4. | EU må via en rammepolitik inspirere myndigheder og erhvervsliv til at genfinde deres egne kræfter i den omskiftelige internationale kontekst og her primært fungere som stimulator og tilvejebringer af forudsætninger ved at supplere en topstyret tilgang med en bundstyret i stedet for at gennemtvinge detaljerede topstyrede programmer, der reducerer lokale og regionale myndigheder til statister. |
| --- | --- |

4.

EU må via en rammepolitik inspirere myndigheder og erhvervsliv til at genfinde deres egne kræfter i den omskiftelige internationale kontekst og her primært fungere som stimulator og tilvejebringer af forudsætninger ved at supplere en topstyret tilgang med en bundstyret i stedet for at gennemtvinge detaljerede topstyrede programmer, der reducerer lokale og regionale myndigheder til statister.

| 5. | Økonomien internationaliseres lynhurtigt. En europæisk politik-ramme for konkurrenceevne og innovation med et solidt budget er derfor efter udvalgets mening væsentligt, også selv om opgavefordelingen mellem EU, medlemsstater og decentrale myndigheder ændres. |
| --- | --- |

5.

Økonomien internationaliseres lynhurtigt. En europæisk politik-ramme for konkurrenceevne og innovation med et solidt budget er derfor efter udvalgets mening væsentligt, også selv om opgavefordelingen mellem EU, medlemsstater og decentrale myndigheder ændres.

| 6. | Bl.a. takket være løftestangseffekten afføder EU's finansielle input en vigtig europæisk merværdi. Udvalget mener, at der for hele EU bør være et tilstrækkeligt budget til rådighed for denne rammepolitik for konkurrenceevne og innovation. Commitment, hvad politikkens indhold angår og finansielt fra alle europæiske myndighedsniveauer er nødvendigt for at kunne opfylde de bag Lissabon-strategien liggende målsætninger. |
| --- | --- |

6.

Bl.a. takket være løftestangseffekten afføder EU's finansielle input en vigtig europæisk merværdi. Udvalget mener, at der for hele EU bør være et tilstrækkeligt budget til rådighed for denne rammepolitik for konkurrenceevne og innovation. Commitment, hvad politikkens indhold angår og finansielt fra alle europæiske myndighedsniveauer er nødvendigt for at kunne opfylde de bag Lissabon-strategien liggende målsætninger.

| 7. | Det spørgsmål, som udvalget i denne forbindelse ønsker at bringe på bane, er, om Lissabon-strategien stadigvæk ikke i for høj grad er baseret på en lineær tankegang, hvor man i dag eventuelt snarere burde se på tendensændringer, med Europas egen specifikke styrke som udgangspunkt. |
| --- | --- |

7.

Det spørgsmål, som udvalget i denne forbindelse ønsker at bringe på bane, er, om Lissabon-strategien stadigvæk ikke i for høj grad er baseret på en lineær tankegang, hvor man i dag eventuelt snarere burde se på tendensændringer, med Europas egen specifikke styrke som udgangspunkt.

| 8. | Diversitet er Europas styrke, ikke standardisering. Skræddersyning er også et krav, når det gælder om at fremme konkurrenceevnen gennem innovation. På baggrund af deres forvaltningspraksis har de decentrale myndigheder den bedste udgangsposition for at sætte skub i innovation på deres område. Det er ude i marken, at en integreret tilgang bedst lader sig realisere og at synergierne er størst, samtidig med at der hurtigt etableres samarbejdsforbindelser. |
| --- | --- |

8.

Diversitet er Europas styrke, ikke standardisering. Skræddersyning er også et krav, når det gælder om at fremme konkurrenceevnen gennem innovation. På baggrund af deres forvaltningspraksis har de decentrale myndigheder den bedste udgangsposition for at sætte skub i innovation på deres område. Det er ude i marken, at en integreret tilgang bedst lader sig realisere og at synergierne er størst, samtidig med at der hurtigt etableres samarbejdsforbindelser.

| 9. | De decentrale myndigheder bør derfor i et europæisk partnerskab indtage en central position som fuldgyldige med-myndigheder, når det gælder om at gennemføre denne EU-omspændende politik. |
| --- | --- |

9.

De decentrale myndigheder bør derfor i et europæisk partnerskab indtage en central position som fuldgyldige med-myndigheder, når det gælder om at gennemføre denne EU-omspændende politik.

| 10. | Udvalget appellerer i denne forbindelse tillige til alle led i den europæiske forvaltning om at gå i spidsen med innovation i deres egne organisationer og specielt være opmærksom på mulighederne for anspore til en innovativ fremfærd blandt tredjeparter. Der kan nemlig ikke herske tvivl om, at innovationspolitikkens troværdighed og dermed effektiviteten øges, hvis myndighederne selv foregår med et godt eksempel. |
| --- | --- |

10.

Udvalget appellerer i denne forbindelse tillige til alle led i den europæiske forvaltning om at gå i spidsen med innovation i deres egne organisationer og specielt være opmærksom på mulighederne for anspore til en innovativ fremfærd blandt tredjeparter. Der kan nemlig ikke herske tvivl om, at innovationspolitikkens troværdighed og dermed effektiviteten øges, hvis myndighederne selv foregår med et godt eksempel.

Rammeprogrammet — forenkling og sammenhæng

| 11. | Rammeprogrammet er i sig selv en forenkling af den nuværende situation. Af hensyn til sammenhæng i politikken og effektiviteten er ét styringsudvalg og ét arbejdsprogram i stedet for tre imidlertid anbefalelsesværdigt. I alle tilfælde gør eksistensen af forskellige arbejdsprogrammer med ét og samme formål det nødvendigt med en god koordinering mellem disse, hvis det skal lykkes at gennemføre dem optimalt. |
| --- | --- |

11.

Rammeprogrammet er i sig selv en forenkling af den nuværende situation. Af hensyn til sammenhæng i politikken og effektiviteten er ét styringsudvalg og ét arbejdsprogram i stedet for tre imidlertid anbefalelsesværdigt. I alle tilfælde gør eksistensen af forskellige arbejdsprogrammer med ét og samme formål det nødvendigt med en god koordinering mellem disse, hvis det skal lykkes at gennemføre dem optimalt.

| 12. | Kommissionen opridser i sit forslag politik-forholdet mellem rammeprogrammets enkeltdele og mellem rammeprogrammet og de forskellige relevante EU-programmer. Herved opstår der et sammenhængende politikbillede. Det er ønskeligt, at de årlige arbejdsprogrammer gør det klart, hvorledes denne sammenhæng mellem rammeprogrammet og andre EU-programmer, især det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i praksis kan benyttes til at nå frem til overordnede nationale, regionale og lokale handlingsprogrammer, som formår at udvirke en optimal synergi. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen opridser i sit forslag politik-forholdet mellem rammeprogrammets enkeltdele og mellem rammeprogrammet og de forskellige relevante EU-programmer. Herved opstår der et sammenhængende politikbillede. Det er ønskeligt, at de årlige arbejdsprogrammer gør det klart, hvorledes denne sammenhæng mellem rammeprogrammet og andre EU-programmer, især det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i praksis kan benyttes til at nå frem til overordnede nationale, regionale og lokale handlingsprogrammer, som formår at udvirke en optimal synergi.

| 13. | Rammeprogrammet er et overordnet program med mange indsatsmuligheder. Først når de årlige arbejdsprogrammer er udformet, vil der herske klarhed over, hvilke tiltag der bliver tale om, hvornår, for hvem og på hvilken måde de bliver tilgængelige, samt om hvilke kriterier Kommissionen håndterer og dermed også om de reelle muligheder. Udvalget ønsker at blive informeret på lige fod med Europa-Parlamentet i forbindelse med proceduren for arbejdsprogrammernes fastlæggelse, så det om fornødent i rette tid kan tilkendegive sine synspunkter. Endvidere er det nødvendigt, at de regionale regeringer får adgang til udkastene til programmer, så de kan give deres mening til kende og fremkomme med forslag, og dermed befordre deres rolle og skabe grobund for konkurrenceevne. |
| --- | --- |

13.

Rammeprogrammet er et overordnet program med mange indsatsmuligheder. Først når de årlige arbejdsprogrammer er udformet, vil der herske klarhed over, hvilke tiltag der bliver tale om, hvornår, for hvem og på hvilken måde de bliver tilgængelige, samt om hvilke kriterier Kommissionen håndterer og dermed også om de reelle muligheder. Udvalget ønsker at blive informeret på lige fod med Europa-Parlamentet i forbindelse med proceduren for arbejdsprogrammernes fastlæggelse, så det om fornødent i rette tid kan tilkendegive sine synspunkter. Endvidere er det nødvendigt, at de regionale regeringer får adgang til udkastene til programmer, så de kan give deres mening til kende og fremkomme med forslag, og dermed befordre deres rolle og skabe grobund for konkurrenceevne.

| 14. | EU-programmer påstås ofte at være indviklede, for ikke at sige vanskeligt tilgængelige. Udvalget anmoder derfor Kommissionen om at sørge for korte, klare procedurer med entydige kontrolrammer og en minimal administrativ belastning fra ansøgningen til og med revisionen, og — og det turde være en selvfølge — med optimal udnyttelse af de muligheder, som IKT rummer. |
| --- | --- |

14.

EU-programmer påstås ofte at være indviklede, for ikke at sige vanskeligt tilgængelige. Udvalget anmoder derfor Kommissionen om at sørge for korte, klare procedurer med entydige kontrolrammer og en minimal administrativ belastning fra ansøgningen til og med revisionen, og — og det turde være en selvfølge — med optimal udnyttelse af de muligheder, som IKT rummer.

| 15. | Udvalget anmoder, med henvisning til det foregående punkt, Kommissionen om alvorligt at overveje at uddelegere — i det mindste — forvaltningsopgaver på gennemførelsesniveau til decentrale myndigheder, som er i stand og rede hertil. |
| --- | --- |

15.

Udvalget anmoder, med henvisning til det foregående punkt, Kommissionen om alvorligt at overveje at uddelegere — i det mindste — forvaltningsopgaver på gennemførelsesniveau til decentrale myndigheder, som er i stand og rede hertil.

Iværksætterånd og innovation

| 16. | Udvalget konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har blik for hele skalaen af virksomheder, som hører til SMV'er, herunder meget små, mere traditionelle virksomheder og familieforetagender. Det samme gælder den rolle, som tilkommer lokalt og regionalt opererende finansielle fonde og mellemled. Imidlertid gør såvel den politik, som føres af de berørte europæiske institutioner og af tilsyns- og forvaltningsmyndighederne, det ofte vanskeligt at stille kapital til rådighed, hvorfor ekstra mod er påkrævet. Også på dette punkt er en fornyelse af politik og regelsæt ønskelig. |
| --- | --- |

16.

Udvalget konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har blik for hele skalaen af virksomheder, som hører til SMV'er, herunder meget små, mere traditionelle virksomheder og familieforetagender. Det samme gælder den rolle, som tilkommer lokalt og regionalt opererende finansielle fonde og mellemled. Imidlertid gør såvel den politik, som føres af de berørte europæiske institutioner og af tilsyns- og forvaltningsmyndighederne, det ofte vanskeligt at stille kapital til rådighed, hvorfor ekstra mod er påkrævet. Også på dette punkt er en fornyelse af politik og regelsæt ønskelig.

| 17. | Rammeprogrammet sætter stærkt ind på samarbejde, herunder tværnationalt, hvortil kræves partnere i tre lande. Udvalget tilråder, at også twinning (parvist samarbejde) muliggøres som følge af effektiviteten af intensivt én-til-én samarbejde. |
| --- | --- |

17.

Rammeprogrammet sætter stærkt ind på samarbejde, herunder tværnationalt, hvortil kræves partnere i tre lande. Udvalget tilråder, at også twinning (parvist samarbejde) muliggøres som følge af effektiviteten af intensivt én-til-én samarbejde.

| 18. | For at få SMV-virksomheder op over den velkendte tærskel for samarbejde anbefales det, at man også stimulerer mindre virksomhedssamarbejde på lokalt og regionalt plan, eventuelt som en forløber for et videregående samarbejde. |
| --- | --- |

18.

For at få SMV-virksomheder op over den velkendte tærskel for samarbejde anbefales det, at man også stimulerer mindre virksomhedssamarbejde på lokalt og regionalt plan, eventuelt som en forløber for et videregående samarbejde.

| 19. | Udvalget er tilfreds med, at unge udtrykkeligt nævnes som målgruppe i iværksætter-delprogrammet. Ekstra opmærksomhed om iværksætterkultur blandt ældre og mindretal er imidlertid, ud fra et samfundssynspunkt, lige så ønskeligt. |
| --- | --- |

19.

Udvalget er tilfreds med, at unge udtrykkeligt nævnes som målgruppe i iværksætter-delprogrammet. Ekstra opmærksomhed om iværksætterkultur blandt ældre og mindretal er imidlertid, ud fra et samfundssynspunkt, lige så ønskeligt.

IKT-politik

| 20. | Udvalget anbefaler, at man som led i IKT-delprogrammet målrettet stimulerer markedet ved at lægge vægt på de enkelte led i kæden, således som tilfældet er med miljøteknologier, så de nødvendige bredbåndsapplikationer, bredbåndsinfrastruktur og lignende teknikker kan realiseres hurtigere. |
| --- | --- |

20.

Udvalget anbefaler, at man som led i IKT-delprogrammet målrettet stimulerer markedet ved at lægge vægt på de enkelte led i kæden, således som tilfældet er med miljøteknologier, så de nødvendige bredbåndsapplikationer, bredbåndsinfrastruktur og lignende teknikker kan realiseres hurtigere.

| 21. | Ligesom servicesektoren gør også offentlige tjenester mindre brug af IKT end ønskeligt er. Udvalget mener, at også decentrale myndigheder bør lægge sig i selen for at foregå med et godt eksempel. Hvis de ikke har kapacitet og finansielle midler nok, bør de støttes af de øvrige myndigheder på nationalt og europæisk plan i forsøget på at finde frem til kreative løsninger, uagtet deres ansvar for at udnytte deres egne muligheder bedst muligt. |
| --- | --- |

21.

Ligesom servicesektoren gør også offentlige tjenester mindre brug af IKT end ønskeligt er. Udvalget mener, at også decentrale myndigheder bør lægge sig i selen for at foregå med et godt eksempel. Hvis de ikke har kapacitet og finansielle midler nok, bør de støttes af de øvrige myndigheder på nationalt og europæisk plan i forsøget på at finde frem til kreative løsninger, uagtet deres ansvar for at udnytte deres egne muligheder bedst muligt.

Intelligent Energi — Europa

| 22. | I det indledende kapitel i begrundelsen for sit forslag nævner Kommissionen LIFE som et af de eksisterende instrumenter, som rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation vil samle inden for en fælles ramme. I den videre udarbejdelse af forslaget genfinder man dog ikke LIFE, i hvert fald ikke så det kan genkendes. Det er ønskeligt, at rammeprogrammets rolle set i forhold til LIFE tydeliggøres. |
| --- | --- |

22.

I det indledende kapitel i begrundelsen for sit forslag nævner Kommissionen LIFE som et af de eksisterende instrumenter, som rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation vil samle inden for en fælles ramme. I den videre udarbejdelse af forslaget genfinder man dog ikke LIFE, i hvert fald ikke så det kan genkendes. Det er ønskeligt, at rammeprogrammets rolle set i forhold til LIFE tydeliggøres.

| 23. | Selv om rammeprogrammet intet anfører herom, går udvalget ud fra, at man vil afstemme den netop lancerede europæiske kampagne for bæredygtig energi, som løber til 2008, og delprogrammet Intelligent Energi Europa. |
| --- | --- |

23.

Selv om rammeprogrammet intet anfører herom, går udvalget ud fra, at man vil afstemme den netop lancerede europæiske kampagne for bæredygtig energi, som løber til 2008, og delprogrammet Intelligent Energi Europa.

Statsstøtte

| 24. | Udvalget bifalder, at Kommissionen den 21. september 2005 iværksatte en offentlig høring om reglerne for statsstøtte til innovation (KOM(2005) 436), men beklager den snævre tidsfrist for besvarelser.
  Udvalget ønsker at anføre følgende herom:






  — | Udvalget giver i henhold til målet om forenkling sin støtte til, at innovation integreres i den nuværende lovgivning i stedet for at skabe ny lovgivning. |
| --- | --- | --- |

24.

Udvalget bifalder, at Kommissionen den 21. september 2005 iværksatte en offentlig høring om reglerne for statsstøtte til innovation (KOM(2005) 436), men beklager den snævre tidsfrist for besvarelser.

Udvalget ønsker at anføre følgende herom:

—

Udvalget giver i henhold til målet om forenkling sin støtte til, at innovation integreres i den nuværende lovgivning i stedet for at skabe ny lovgivning.

| — | Udvalget støtter målet om at målrette innovationsrelateret statsstøtte til små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

—

Udvalget støtter målet om at målrette innovationsrelateret statsstøtte til små og mellemstore virksomheder.

| — | Udvalget opfordrer indtrængende til, at man bevarer den nuværende tilladte kumulering af støtte til innovation og regionalstøtte. |
| --- | --- |

—

Udvalget opfordrer indtrængende til, at man bevarer den nuværende tilladte kumulering af støtte til innovation og regionalstøtte.

| — | Udvalget undrer sig, hvad angår innovative nyoprettede virksomheder, over, hvorfor der kun planlægges »fritagelse [på 50 %] for socialsikringsbidrag og andre lokale/regionale skatter (dvs. som ikke er overskudsrelaterede)«. |
| --- | --- |

—

Udvalget undrer sig, hvad angår innovative nyoprettede virksomheder, over, hvorfor der kun planlægges »fritagelse [på 50 %] for socialsikringsbidrag og andre lokale/regionale skatter (dvs. som ikke er overskudsrelaterede)«.

| — | Udvalget bifalder, at »statsstøtte til SMV og/eller til aktiviteter, der ligger langt fra markedet, kan være omfattet af lettere procedureregler og være fritaget for anmeldelse« (punkt 24). |
| --- | --- |

—

Udvalget bifalder, at »statsstøtte til SMV og/eller til aktiviteter, der ligger langt fra markedet, kan være omfattet af lettere procedureregler og være fritaget for anmeldelse« (punkt 24).

Udvalget sætter imidlertid spørgsmålstegn ved Kommissionens fokus på »markedssvigt«. Kommissionen er da også klar over, at innovationsrelaterede aktiviteter er specielle ved ofte at foregå langt væk fra markedet: »Erfaringerne viser, at det er meget vanskeligt at vide på forhånd, hvilke innovative produkter og tjenester der vil få succes på markedet« (punkt 18).

Afsluttende bemærkning

| 25. | Udvalget mener, at det med denne udtalelse bidrager til en bedre politik til styrkelse af konkurrenceevnen gennem innovation, bringer debatten om de finansielle overslag yderligere på vej og at justering af rammeprogrammet i den foreslåede retning tillige bidrager til en mere afbalanceret fordeling af ansvar og opgaver inden for EU's forvaltning. |
| --- | --- |

25.

Udvalget mener, at det med denne udtalelse bidrager til en bedre politik til styrkelse af konkurrenceevnen gennem innovation, bringer debatten om de finansielle overslag yderligere på vej og at justering af rammeprogrammet i den foreslåede retning tillige bidrager til en mere afbalanceret fordeling af ansvar og opgaver inden for EU's forvaltning.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/20

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

(2006/C 115/05)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (KOM(2005) 119 endelig — 2005/0043 (COD) — 2005/0044 (CNS)),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om »Det europæiske forskningsrum: Vejen til videnbaseret vækst« (KOM(2005) 118 endelig),

under henvisning til Rådets beslutning af 31. marts 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 19. maj 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til Det Europæiske Råds beslutning i Lissabon i 2000 om at vedtage begrebet »et europæisk forskningsområde« og derved lægge grundlaget for en fælles politik for forskning og teknologi inden for Den Europæiske Union,

under henvisning til Det Europæiske Råds beslutning i Barcelona i marts 2002, da EU opstillede sit mål om inden 2010 at øge den europæiske forskningsindsats til 3 % af EU's BNP,

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om »Et europæisk vækstinitiativ: Investering i net og viden med henblik på vækst og beskæftigelse — endelig rapport til Det Europæiske Råd« (KOM(2003) 690 endelig),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om »Videnskab og teknologi, nøglen til Europas fremtid — Retningslinjer for EU's politik til støtte af forskning« (KOM(2004) 353 endelig) og Regionsudvalgets udtalelse herom (CdR 194/2004 fin) (1),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om svar på bemærkninger og anbefalinger fra panelet af uafhængige eksperter på højt niveau vedrørende evaluering af effektiviteten af de nye instrumenter under det sjette rammeprogram (KOM(2004) 574 endelig),

under henvisning til Meddelelse til det Europæiske Råds forårsmøde om »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« (KOM(2005) 24 endelig),

under henvisning til »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013)« (KOM(2005) 121 endelig — 2005/0050 COD)),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres« (KOM(2005) 152 endelig) og Regionsudvalgets udtalelse herom (CdR 154/2005 fin),

under henvisning til rapporten fra et ekspertpanel under professor Ramon Marimons ledelse om »Evaluering af effektiviteten af det sjette rammeprograms nye instrumenter« (af 21. juni 2004),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 155/2005 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 22. september 2005 med Lars Nordström, medlem af regionalrådet i Västra Götaland (SE/ALDE), som ordfører —

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | De overordnede mål i forslaget er absolut nødvendige for at gennemføre Lissabon-strategien. En forøgelse af den europæiske forskningsindsats til 3 % af EU's BNP, hvor 2 % kommer fra den private sektor og alt er knyttet til forskning og udvikling for at fremme videnbaserede samfund og økonomier i Europa, er et ambitiøst mål, som kun kan nås gennem fælles anstrengelser og koordinerede tiltag inden for EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

De overordnede mål i forslaget er absolut nødvendige for at gennemføre Lissabon-strategien. En forøgelse af den europæiske forskningsindsats til 3 % af EU's BNP, hvor 2 % kommer fra den private sektor og alt er knyttet til forskning og udvikling for at fremme videnbaserede samfund og økonomier i Europa, er et ambitiøst mål, som kun kan nås gennem fælles anstrengelser og koordinerede tiltag inden for EU og medlemsstaterne;

| 2. | forskning, innovation og livslang læring er nøglen til europæisk vækst og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

2.

forskning, innovation og livslang læring er nøglen til europæisk vækst og konkurrenceevne;

| 3. | behovet for at fordoble EU's forskningsindsats i årene 2007-2013 stemmer overens med målsætningerne for Lissabon-strategien og det faktum, at der i 2004 blev optaget 10 nye medlemsstater i EU; det er i hele Europas interesse at gennemføre dette forslag, også selv om andre dele af budgetterne for perioden 2007-2013 eventuelt ændres; |
| --- | --- |

3.

behovet for at fordoble EU's forskningsindsats i årene 2007-2013 stemmer overens med målsætningerne for Lissabon-strategien og det faktum, at der i 2004 blev optaget 10 nye medlemsstater i EU; det er i hele Europas interesse at gennemføre dette forslag, også selv om andre dele af budgetterne for perioden 2007-2013 eventuelt ændres;

| 4. | der er tæt sammenhæng mellem det igangværende sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2002-2006), og det kommende syvende rammeprogram. Samtidig indeholder forslaget nogle nye elementer, som bl.a. handler om et europæisk forskningsråd og såkaldte fælles teknologiinitiativer; |
| --- | --- |

4.

der er tæt sammenhæng mellem det igangværende sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2002-2006), og det kommende syvende rammeprogram. Samtidig indeholder forslaget nogle nye elementer, som bl.a. handler om et europæisk forskningsråd og såkaldte fælles teknologiinitiativer;

| 5. | foranstaltningerne i Kommissionens forslag er ikke et samhørighedsinstrument i sig selv, men har en klar indvirkning på samhørigheden i EU — |
| --- | --- |

5.

foranstaltningerne i Kommissionens forslag er ikke et samhørighedsinstrument i sig selv, men har en klar indvirkning på samhørigheden i EU —

på den 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

Regionsudvalgets synspunkter

1.   Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder, at den politiske sammenhæng og formålene med det foreliggende forslag er blevet behandlet i en særlig meddelelse om skabelsen af et europæisk forskningsområde, som Kommissionen fremlagde samtidig med dette forslag; |
| --- | --- |

1.1

bifalder, at den politiske sammenhæng og formålene med det foreliggende forslag er blevet behandlet i en særlig meddelelse om skabelsen af et europæisk forskningsområde, som Kommissionen fremlagde samtidig med dette forslag;

| 1.2 | finder overvejende Kommissionens forslag positivt, eftersom det indebærer en høj grad af kontinuitet fra det nuværende rammeprogram; De lokale og regionale myndigheder samt små og mellemstore virksomheder får forholdsvis gode forudsætninger for at deltage, selv om det syvende rammeprograms instrumenter fortsat støtter »større initiativer«; |
| --- | --- |

1.2

finder overvejende Kommissionens forslag positivt, eftersom det indebærer en høj grad af kontinuitet fra det nuværende rammeprogram; De lokale og regionale myndigheder samt små og mellemstore virksomheder får forholdsvis gode forudsætninger for at deltage, selv om det syvende rammeprograms instrumenter fortsat støtter »større initiativer«;

| 1.3 | understreger i lyset af Lissabon dagsordenens relancering, hvor vigtigt det er at nå frem til en aftale om de finansielle overslag, som sikrer den fornødne finansiering af det syvende rammeprogram som foreslået af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.3

understreger i lyset af Lissabon dagsordenens relancering, hvor vigtigt det er at nå frem til en aftale om de finansielle overslag, som sikrer den fornødne finansiering af det syvende rammeprogram som foreslået af Kommissionen;

| 1.4 | bifalder de administrative, finansielle og juridiske forenklinger, som beskrives i det arbejdsdokument om gennemførelse, som er vedlagt forslaget, og ønsker især at betone, at der er brug for forenklinger i alle faser af ansøgningsproceduren, kontraktforhandlingerne og gennemførelsen; |
| --- | --- |

1.4

bifalder de administrative, finansielle og juridiske forenklinger, som beskrives i det arbejdsdokument om gennemførelse, som er vedlagt forslaget, og ønsker især at betone, at der er brug for forenklinger i alle faser af ansøgningsproceduren, kontraktforhandlingerne og gennemførelsen;

| 1.5 | konstaterer, at Kommissionen har taget hensyn til synspunkterne fra mange berørte parter i en bred høring, samt at forslaget bygger på en indgående konsekvensanalyse på grundlag af information fra berørte parter og vurderinger; |
| --- | --- |

1.5

konstaterer, at Kommissionen har taget hensyn til synspunkterne fra mange berørte parter i en bred høring, samt at forslaget bygger på en indgående konsekvensanalyse på grundlag af information fra berørte parter og vurderinger;

| 1.6 | er enigt i, at viden udgør kernen i Lissabon-strategien, og at »videnstrekantens« dele består af innovation, uddannelse og forskning og vil især betone, at stræben efter kvalitet og ekspertviden er centrale i forskningspolitikken. Derved kan der udvikles viden, som fremmer bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social samhørighed; |
| --- | --- |

1.6

er enigt i, at viden udgør kernen i Lissabon-strategien, og at »videnstrekantens« dele består af innovation, uddannelse og forskning og vil især betone, at stræben efter kvalitet og ekspertviden er centrale i forskningspolitikken. Derved kan der udvikles viden, som fremmer bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social samhørighed;

| 1.7 | støtter de overordnede programmålsætninger og inddelingen af det syvende rammeprogram i fire særskilte programmer — Samarbejde, Idéer, Mennesker og Kapacitet — svarende til fire af hovedmålsætningerne i den europæiske forskningspolitik; |
| --- | --- |

1.7

støtter de overordnede programmålsætninger og inddelingen af det syvende rammeprogram i fire særskilte programmer — Samarbejde, Idéer, Mennesker og Kapacitet — svarende til fire af hovedmålsætningerne i den europæiske forskningspolitik;

| 1.8 | ser endvidere positivt på, at programmet »Samarbejde« er koncentreret om få temaer, som dækker alle former for grænseoverskridende samarbejde, lige fra samarbejdsprojekter og netværk til samordning af forskningsprogrammer på følgende områder:






  a) | Sundhed |
| --- | --- | --- |

1.8

ser endvidere positivt på, at programmet »Samarbejde« er koncentreret om få temaer, som dækker alle former for grænseoverskridende samarbejde, lige fra samarbejdsprojekter og netværk til samordning af forskningsprogrammer på følgende områder:

a)

Sundhed

| b) | Fødevarer, landbrug og bioteknologi |
| --- | --- |

b)

Fødevarer, landbrug og bioteknologi

| c) | Informations- og kommunikationsteknologi |
| --- | --- |

c)

Informations- og kommunikationsteknologi

| d) | Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi |
| --- | --- |

d)

Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

| e) | Energi |
| --- | --- |

e)

Energi

| f) | Miljø (herunder klimaændringer) |
| --- | --- |

f)

Miljø (herunder klimaændringer)

| g) | Transport (herunder luftfartsteknik) |
| --- | --- |

g)

Transport (herunder luftfartsteknik)

| h) | Samfundsøkonomi og humaniora |
| --- | --- |

h)

Samfundsøkonomi og humaniora

| i) | Sikkerhed og rummet; |
| --- | --- |

i)

Sikkerhed og rummet;

| 1.9 | har store forhåbninger til programmet »Idéer«, inden for hvis rammer der vil blive oprettet et selvstændigt europæisk forskningsråd, som skal støtte forskerinitieret »frontlinjeforskning«, der udføres af individuelle forskergrupper i konkurrence på alle videnskabelige felter. Regionsudvalget fremhæver især betydningen af et uafhængigt forskningsråd, og at resultaterne af den producerede forskning skal udbredes systematisk i fuldt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder. Man bør udvikle idéen om et europæisk forskningsråd, der har tætte forbindelser med det lokale og regionale forvaltningsniveau og Regionsudvalget; |
| --- | --- |

1.9

har store forhåbninger til programmet »Idéer«, inden for hvis rammer der vil blive oprettet et selvstændigt europæisk forskningsråd, som skal støtte forskerinitieret »frontlinjeforskning«, der udføres af individuelle forskergrupper i konkurrence på alle videnskabelige felter. Regionsudvalget fremhæver især betydningen af et uafhængigt forskningsråd, og at resultaterne af den producerede forskning skal udbredes systematisk i fuldt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder. Man bør udvikle idéen om et europæisk forskningsråd, der har tætte forbindelser med det lokale og regionale forvaltningsniveau og Regionsudvalget;

| 1.10 | bifalder, at programmet »Mennesker« øger støtten til uddannelse og karriereudvikling for forskere med fokus på færdigheds- og karriereudviklingen og stærkere forbindelser til de nationale systemer; |
| --- | --- |

1.10

bifalder, at programmet »Mennesker« øger støtten til uddannelse og karriereudvikling for forskere med fokus på færdigheds- og karriereudviklingen og stærkere forbindelser til de nationale systemer;

| 1.11 | minder i forbindelse med programmet »Kapacitet« om, at det specielt er nødvendigt at foretage en indbyrdes koordinering af rammeprogrammerne og strukturfondene, hvis man ønsker at øge kapaciteten inden for europæisk forskning, uddannelse og innovation, specielt med henblik på forskellige former for støtte til forskningsinfrastruktur, forskning til gavn for små og mellemstore virksomheder, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, frigørelse af hele forskningspotentialet i EU's »konvergensregioner«, spørgsmål vedrørende »videnskaben i samfundet« samt det overordnede internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

1.11

minder i forbindelse med programmet »Kapacitet« om, at det specielt er nødvendigt at foretage en indbyrdes koordinering af rammeprogrammerne og strukturfondene, hvis man ønsker at øge kapaciteten inden for europæisk forskning, uddannelse og innovation, specielt med henblik på forskellige former for støtte til forskningsinfrastruktur, forskning til gavn for små og mellemstore virksomheder, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, frigørelse af hele forskningspotentialet i EU's »konvergensregioner«, spørgsmål vedrørende »videnskaben i samfundet« samt det overordnede internationalt samarbejde;

| 1.12 | Europa må sikre så god en integration af de nye medlemsstater som muligt. Inddragelse i alle EU politikker og -instrumenter er en forudsætning for effektivt at kunne udnytte det betydelige menneskelige og økonomiske potentiale i disse lande, så man kan opbygge et mere konkurrencedygtigt og sammenhængende Europa med bæredygtig udvikling. Rammeprogrammerne bør medvirke til at fremskynde integrationsprocessen. |
| --- | --- |

1.12

Europa må sikre så god en integration af de nye medlemsstater som muligt. Inddragelse i alle EU politikker og -instrumenter er en forudsætning for effektivt at kunne udnytte det betydelige menneskelige og økonomiske potentiale i disse lande, så man kan opbygge et mere konkurrencedygtigt og sammenhængende Europa med bæredygtig udvikling. Rammeprogrammerne bør medvirke til at fremskynde integrationsprocessen.

2.   Programmet »Samarbejde«

| 2.1 | Spørgsmålet om overførsel og spredning af viden er vigtigt. Der findes mekanismer i det nuværende rammeprogram med henblik herpå, men anvendes disse systematisk og effektivt? Og med hvilket resultat? Det ved vi kun lidt om, da der ikke findes tydelige krav på opfølgning. Én mulighed er at give de godkendte projekter et nøjagtigt ansvar for udvikling og gennemførelse af strategier for overførsel af viden. Kommissionen bør følge op på dette for at se, hvilke resultater der er blevet opnået. |
| --- | --- |

2.1

Spørgsmålet om overførsel og spredning af viden er vigtigt. Der findes mekanismer i det nuværende rammeprogram med henblik herpå, men anvendes disse systematisk og effektivt? Og med hvilket resultat? Det ved vi kun lidt om, da der ikke findes tydelige krav på opfølgning. Én mulighed er at give de godkendte projekter et nøjagtigt ansvar for udvikling og gennemførelse af strategier for overførsel af viden. Kommissionen bør følge op på dette for at se, hvilke resultater der er blevet opnået.

| 2.2 | Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) er af afgørende betydning for alle aspekter af industrien, erhvervslivet, tjenestesektoren, videnskab og teknologi, herunder sikkerhed og forsvar. Sammenlignet med Japan og især USA er der plads til store forbedringer i Europa, ikke mindst i lyset af behovet for supercomputere på mange vigtige områder, f.eks. inden for klima-, sikkerheds- og materialeforskning og til syntesen af nye lægemidler. |
| --- | --- |

2.2

Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) er af afgørende betydning for alle aspekter af industrien, erhvervslivet, tjenestesektoren, videnskab og teknologi, herunder sikkerhed og forsvar. Sammenlignet med Japan og især USA er der plads til store forbedringer i Europa, ikke mindst i lyset af behovet for supercomputere på mange vigtige områder, f.eks. inden for klima-, sikkerheds- og materialeforskning og til syntesen af nye lægemidler.

| 2.3 | Regionsudvalget fremhæver under henvisning til den bæredygtige udviklings økologiske dimension tanken om naturen som en ressource og peger på forskningsområder som bioenergi, biobrændsel, plantegenomik, træteknologi, bæredygtigt skovbrug, mineteknologi, affaldsteknologi samt forskning i turisme. |
| --- | --- |

2.3

Regionsudvalget fremhæver under henvisning til den bæredygtige udviklings økologiske dimension tanken om naturen som en ressource og peger på forskningsområder som bioenergi, biobrændsel, plantegenomik, træteknologi, bæredygtigt skovbrug, mineteknologi, affaldsteknologi samt forskning i turisme.

| 2.4 | Regionsudvalget gentager, at det er særdeles tilfreds med, at det vigtige energidelprogram atter er blevet indarbejdet i det syvende rammeprogram. Men selv om energiforskning også har meget høj prioritet inden for Euratoms syvende rammeprogram, bør der lægges endnu større vægt på dette afgørende emne. Energi er nøgleressourcen for en konkurrencedygtig økonomi, men som alle ved, er EU desværre afhængig af importeret energi. |
| --- | --- |

2.4

Regionsudvalget gentager, at det er særdeles tilfreds med, at det vigtige energidelprogram atter er blevet indarbejdet i det syvende rammeprogram. Men selv om energiforskning også har meget høj prioritet inden for Euratoms syvende rammeprogram, bør der lægges endnu større vægt på dette afgørende emne. Energi er nøgleressourcen for en konkurrencedygtig økonomi, men som alle ved, er EU desværre afhængig af importeret energi.

| 2.5 | Den økologiske dimension bør suppleres med den sociale, og udvalget vil i den sammenhæng specielt fremhæve integration som et vigtigt overordnet emne. Der kunne f.eks. forskes i, hvordan integrationspolitikken implementeres og opfølges i EU's medlemsstater, hvilke mål og indikatorer der anvendes, hvordan skattepolitikken påvirker integrationsbestræbelserne (det nationale niveau modtager skatteindtægter i mange medlemsstater, men det lokale og regionale niveau må bære en stor del af omkostningerne ved social udstødning osv.). Andre vigtige spørgsmål vedrører demokratiaspekter af integrationsarbejdet såsom virkningerne af formaliseret stemmeret eller forskelle i synet på integrationspolitikken på forskellige samfundsniveauer. Yderligere problemstillinger vedrører flygtninge og diskrimination på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

2.5

Den økologiske dimension bør suppleres med den sociale, og udvalget vil i den sammenhæng specielt fremhæve integration som et vigtigt overordnet emne. Der kunne f.eks. forskes i, hvordan integrationspolitikken implementeres og opfølges i EU's medlemsstater, hvilke mål og indikatorer der anvendes, hvordan skattepolitikken påvirker integrationsbestræbelserne (det nationale niveau modtager skatteindtægter i mange medlemsstater, men det lokale og regionale niveau må bære en stor del af omkostningerne ved social udstødning osv.). Andre vigtige spørgsmål vedrører demokratiaspekter af integrationsarbejdet såsom virkningerne af formaliseret stemmeret eller forskelle i synet på integrationspolitikken på forskellige samfundsniveauer. Yderligere problemstillinger vedrører flygtninge og diskrimination på arbejdsmarkedet.

| 2.6 | Regionsudvalget bifalder, at konstruktionen af Galileo-projektet er påbegyndt. Ud over dets store betydning rent innovationsmæssigt er det de her benyttede tekniske løsninger og især deres anvendelse, som efter udvalgets opfattelse gør projektet virkelig tværfagligt og anvendeligt på mange forskellige områder. |
| --- | --- |

2.6

Regionsudvalget bifalder, at konstruktionen af Galileo-projektet er påbegyndt. Ud over dets store betydning rent innovationsmæssigt er det de her benyttede tekniske løsninger og især deres anvendelse, som efter udvalgets opfattelse gør projektet virkelig tværfagligt og anvendeligt på mange forskellige områder.

| 2.7 | Regionsudvalget mener, at forskning i brede spørgsmål om folkesundhed, sundhedsvæsen og omsorgsordninger bør indarbejdes i de tematiske forskningsprioriteter i hele EU's interesse. Andre eksempler på problemstillinger, som også trænger til at blive belyst, er forskellige aspekter af folkesundhed, f.eks. foranstaltninger til at bekæmpe problemer med alkohols og tobaks skadevirkninger. Viden om alkohol- og tobakproblemets omfang og virkninger er vigtig på såvel kort som lang sigt. |
| --- | --- |

2.7

Regionsudvalget mener, at forskning i brede spørgsmål om folkesundhed, sundhedsvæsen og omsorgsordninger bør indarbejdes i de tematiske forskningsprioriteter i hele EU's interesse. Andre eksempler på problemstillinger, som også trænger til at blive belyst, er forskellige aspekter af folkesundhed, f.eks. foranstaltninger til at bekæmpe problemer med alkohols og tobaks skadevirkninger. Viden om alkohol- og tobakproblemets omfang og virkninger er vigtig på såvel kort som lang sigt.

| 2.8 | Også forskning i flere aspekter af byudvikling end de miljømæssige bør tages i betragtning. Det kan gælde forskning i spørgsmål som f.eks. transport, byplanlægning, vand- og affaldsbehandling, kulturarv og turisme, men også integrations- og forvaltningsspørgsmål. Det er spørgsmål, som indgik i det femte rammeprogram, men var udeladt i det sjette. Et bredere perspektiv på byudvikling er derfor passende i det syvende rammeprogram. |
| --- | --- |

2.8

Også forskning i flere aspekter af byudvikling end de miljømæssige bør tages i betragtning. Det kan gælde forskning i spørgsmål som f.eks. transport, byplanlægning, vand- og affaldsbehandling, kulturarv og turisme, men også integrations- og forvaltningsspørgsmål. Det er spørgsmål, som indgik i det femte rammeprogram, men var udeladt i det sjette. Et bredere perspektiv på byudvikling er derfor passende i det syvende rammeprogram.

| 2.9 | Regionsudvalget mener, at samspillet mellem forskning og praksis er et vigtigt forskningsområde. En stor udfordring for såvel den offentlige som den private sektor er evnen til at omsætte forskningsbaseret viden til praksis, blandt andet med henblik på at forny og udvikle velfærdssystemet. Dette gælder i princippet alle forskningsområder, men måske især ny viden på tjenesteydelsesområdet. Der er således behov for mere research vedrørende anvendt forskning. Denne form for forskning kunne f.eks. se på metodeudvikling, hvilke forskningsresultater der anvendes, hvilke hindringer der står i vejen for forandring, spørgsmålet om, hvorfor nogle forbedringsstrategier virker og andre ikke, hvordan uddannelsesstyrede forandringsprocesser kan gennemføres, hvordan man involverer medarbejdere, hvordan man kan udnytte forslagssystemer til at skabe et kreativt miljø osv. Den europæiske forskningspolitik er således nødt til at definere, at der findes et område bestående i research i samspillet mellem forskning og praksis, som har en innovativ eller udviklende opgave. EU bør legitimere dette og støtte en opbygning af dette forskningsområde inden for tjenestesektoren; |
| --- | --- |

2.9

Regionsudvalget mener, at samspillet mellem forskning og praksis er et vigtigt forskningsområde. En stor udfordring for såvel den offentlige som den private sektor er evnen til at omsætte forskningsbaseret viden til praksis, blandt andet med henblik på at forny og udvikle velfærdssystemet. Dette gælder i princippet alle forskningsområder, men måske især ny viden på tjenesteydelsesområdet. Der er således behov for mere research vedrørende anvendt forskning. Denne form for forskning kunne f.eks. se på metodeudvikling, hvilke forskningsresultater der anvendes, hvilke hindringer der står i vejen for forandring, spørgsmålet om, hvorfor nogle forbedringsstrategier virker og andre ikke, hvordan uddannelsesstyrede forandringsprocesser kan gennemføres, hvordan man involverer medarbejdere, hvordan man kan udnytte forslagssystemer til at skabe et kreativt miljø osv. Den europæiske forskningspolitik er således nødt til at definere, at der findes et område bestående i research i samspillet mellem forskning og praksis, som har en innovativ eller udviklende opgave. EU bør legitimere dette og støtte en opbygning af dette forskningsområde inden for tjenestesektoren;

| 2.10 | Der er for det første behov for nationale forskningsprogrammer om forskellige aspekter af demografiske ændringer, f.eks. aldring, og det er vigtigt at forstærke koordinationen mellem de nationale programmer herom på europæisk plan. Regionsudvalget mener, at der kan udvikles et redskab til programkoordinering via et tværregionalt samarbejde inden for rammerne af ERA-NET-ordningen med henblik på et fremtidigt samarbejde i henhold til artikel 169. For det andet bør forskningen i temaet befolkningsaldring styrkes væsentligt mere i selve forskningsrammeprogrammet. Et relevant emne i den sammenhæng er spørgsmålet om »aktiv aldring«, som behandles i Kommissionens meddelelse »Flere ældre i arbejde — Senere udtræden af arbejdsmarkedet«. Aktiv aldring indebærer dog mere end som så, f.eks. at det er nødvendigt at udvikle viden om det sunde aldrende menneske og hvordan denne generation er og kan blive et aktiv for samfundet. I EU's medlemsstater findes der kulturelle forskelle og forskellige erfaringer med, hvordan man forholder sig til de demografiske ændringer, hvilket kunne danne udgangspunkt for en række forskellige forskningsspørgsmål, som kunne behandles med inddragelse af flere forskellige forskningsområder. Det gælder såvel virkningerne af en for lav fødselsrate, afvandring og stærkt faldende befolkningstal samt aldringsproblematikken set i relation til behov inden for sundhedsvæsen, omsorgsordninger og egenomsorg. Koordination af nationale og europæiske programmer nævnes i programmet »Samarbejde«, men Regionsudvalget mener, at denne koordination bør styrkes. Begrebet aldring indeholder også økonomiske og kulturelle aspekter. Udviklingen af samfundsmæssige løsninger og tilpasningsmodeller som svar på ændringen i samfundssammensætningen bliver en af de største politiske udfordringer i de kommende år, især på regionalt plan. Derfor er det også vigtigt, at det lokale og regionale niveau spiller en stor rolle, når forskellige nationale programmer udformes. |
| --- | --- |

2.10

Der er for det første behov for nationale forskningsprogrammer om forskellige aspekter af demografiske ændringer, f.eks. aldring, og det er vigtigt at forstærke koordinationen mellem de nationale programmer herom på europæisk plan. Regionsudvalget mener, at der kan udvikles et redskab til programkoordinering via et tværregionalt samarbejde inden for rammerne af ERA-NET-ordningen med henblik på et fremtidigt samarbejde i henhold til artikel 169. For det andet bør forskningen i temaet befolkningsaldring styrkes væsentligt mere i selve forskningsrammeprogrammet. Et relevant emne i den sammenhæng er spørgsmålet om »aktiv aldring«, som behandles i Kommissionens meddelelse »Flere ældre i arbejde — Senere udtræden af arbejdsmarkedet«. Aktiv aldring indebærer dog mere end som så, f.eks. at det er nødvendigt at udvikle viden om det sunde aldrende menneske og hvordan denne generation er og kan blive et aktiv for samfundet. I EU's medlemsstater findes der kulturelle forskelle og forskellige erfaringer med, hvordan man forholder sig til de demografiske ændringer, hvilket kunne danne udgangspunkt for en række forskellige forskningsspørgsmål, som kunne behandles med inddragelse af flere forskellige forskningsområder. Det gælder såvel virkningerne af en for lav fødselsrate, afvandring og stærkt faldende befolkningstal samt aldringsproblematikken set i relation til behov inden for sundhedsvæsen, omsorgsordninger og egenomsorg. Koordination af nationale og europæiske programmer nævnes i programmet »Samarbejde«, men Regionsudvalget mener, at denne koordination bør styrkes. Begrebet aldring indeholder også økonomiske og kulturelle aspekter. Udviklingen af samfundsmæssige løsninger og tilpasningsmodeller som svar på ændringen i samfundssammensætningen bliver en af de største politiske udfordringer i de kommende år, især på regionalt plan. Derfor er det også vigtigt, at det lokale og regionale niveau spiller en stor rolle, når forskellige nationale programmer udformes.

| 2.11 | Regionsudvalget finder, at forbindelserne mellem forskning, innovation, iværksætterånd og erhvervsvirksomhed bliver utydelige som følge af opsplitningen mellem dette rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP). Projektidéer, som befinder sig på grænsen mellem disse forskellige vigtige faktorer, der er afgørende for vækst og skabelsen af nye jobs, risikerer at »falde mellem to stole«, nemlig enten at strande i en alt for bureaukratisk behandling eller i værste fald afskrække potentielle arbejdssøgende fra overhovedet at søge job, noget EU ikke har råd til. Det er af største betydning, at Kommissionen som helhed arbejder for, at de administrative grænser mellem forskellige generaldirektorater og forskellige programmer ikke står i vejen for gode projekter; |
| --- | --- |

2.11

Regionsudvalget finder, at forbindelserne mellem forskning, innovation, iværksætterånd og erhvervsvirksomhed bliver utydelige som følge af opsplitningen mellem dette rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP). Projektidéer, som befinder sig på grænsen mellem disse forskellige vigtige faktorer, der er afgørende for vækst og skabelsen af nye jobs, risikerer at »falde mellem to stole«, nemlig enten at strande i en alt for bureaukratisk behandling eller i værste fald afskrække potentielle arbejdssøgende fra overhovedet at søge job, noget EU ikke har råd til. Det er af største betydning, at Kommissionen som helhed arbejder for, at de administrative grænser mellem forskellige generaldirektorater og forskellige programmer ikke står i vejen for gode projekter;

| 2.12 | Det kan være hensigtsmæssigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i teknologiplatforme, da de har ansvaret for vigtige samfundssektorer. I arbejdet med at formulere forskningsstrategier for de nye teknologiplatforme, som bygger på borgernes behov, og medvirke i relevante, allerede etablerede platforme har de lokale og regionale myndigheder en naturlig plads i det samspil mellem højere læreanstalter, erhvervslivet og den offentlige sektor, som teknologiplatformene forudsætter. Der findes teknologiplatforme, hvor udviklingen af lokal og regional virksomhed kan indfortolkes. Teknologiplatforme er langsigtede satsninger, men efterhånden som de udvikles, vil de i højere grad bygge på veletablerede teknologiområder end på borgernes grundlæggende behov. |
| --- | --- |

2.12

Det kan være hensigtsmæssigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i teknologiplatforme, da de har ansvaret for vigtige samfundssektorer. I arbejdet med at formulere forskningsstrategier for de nye teknologiplatforme, som bygger på borgernes behov, og medvirke i relevante, allerede etablerede platforme har de lokale og regionale myndigheder en naturlig plads i det samspil mellem højere læreanstalter, erhvervslivet og den offentlige sektor, som teknologiplatformene forudsætter. Der findes teknologiplatforme, hvor udviklingen af lokal og regional virksomhed kan indfortolkes. Teknologiplatforme er langsigtede satsninger, men efterhånden som de udvikles, vil de i højere grad bygge på veletablerede teknologiområder end på borgernes grundlæggende behov.

| 2.13 | I betragtning af byernes beføjelser vedrørende borgernes og lokalområdets økonomiske og sociale udvikling bør de fuldt ud inddrages i programmerne vedrørende innovation og livslang læring. Byerne bør fungere som katalysatorer, som kan befordre partnerskaber, der fremmer en bred adgang til midlerne, og de lokale myndigheder bør skabe grobund for udviklingen af innovation og forskning i deres respektive områder |
| --- | --- |

2.13

I betragtning af byernes beføjelser vedrørende borgernes og lokalområdets økonomiske og sociale udvikling bør de fuldt ud inddrages i programmerne vedrørende innovation og livslang læring. Byerne bør fungere som katalysatorer, som kan befordre partnerskaber, der fremmer en bred adgang til midlerne, og de lokale myndigheder bør skabe grobund for udviklingen af innovation og forskning i deres respektive områder

| 2.14 | Regionsudvalget bifalder, at flere medlemsstater i Rådet og parlamentet m.fl. har taget idéen om »samfundsmotiverede forskningsplatforme« op som led i det syvende rammeprogram. De samfundsmotiverede forskningsplatforme skal ses som et supplement til teknologiplatformene, hvor samfundets behov bør være styrende for, hvilke langsigtede forskningsstrategier der bør udformes af aktører som f.eks. de offentlige myndigheder, dem, som udfører forskningen (universiteter/andre højere læreanstalter og institutter), men også erhvervslivet, når det er relevant. Europa har behov for ny viden for bedre at kunne forstå og løse problemer, som skyldes sociale udfordringer som f.eks. visse interkulturelle og etniske forskelle, demografi og miljø, inklusive klimaforandringer. Målet med samfundsmotiverede forskningsplatforme er at samle europæiske interessenter omkring vidensudvikling vedrørende de store langsigtede samfundsmæssige udfordringer, Europa står over for. Blandt de vigtigste interessenter findes selvfølgelig »slutbrugerne« af viden, ofte de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.14

Regionsudvalget bifalder, at flere medlemsstater i Rådet og parlamentet m.fl. har taget idéen om »samfundsmotiverede forskningsplatforme« op som led i det syvende rammeprogram. De samfundsmotiverede forskningsplatforme skal ses som et supplement til teknologiplatformene, hvor samfundets behov bør være styrende for, hvilke langsigtede forskningsstrategier der bør udformes af aktører som f.eks. de offentlige myndigheder, dem, som udfører forskningen (universiteter/andre højere læreanstalter og institutter), men også erhvervslivet, når det er relevant. Europa har behov for ny viden for bedre at kunne forstå og løse problemer, som skyldes sociale udfordringer som f.eks. visse interkulturelle og etniske forskelle, demografi og miljø, inklusive klimaforandringer. Målet med samfundsmotiverede forskningsplatforme er at samle europæiske interessenter omkring vidensudvikling vedrørende de store langsigtede samfundsmæssige udfordringer, Europa står over for. Blandt de vigtigste interessenter findes selvfølgelig »slutbrugerne« af viden, ofte de lokale og regionale myndigheder;

| 2.15 | Begrebet eller konceptet samfundsmotiverede forskningsplatforme bygger i høj grad på initiativer fra relevante offentlige samfundsaktører eller deres behov for ny viden baseret på frontlinjeforskning inden for forskellige samfundsområder. Konceptet bygger også på, at disse aktører tager aktiv del i arbejdet med at identificere og formulere problemer og problemstillinger, som der skal forskes i. Desuden bygger det på, at disse tager et aktivt ansvar for at sprede og anvende den viden, som frembringes. Sandsynligheden for, at det sker, øges selvfølgelig, eftersom man i høj grad selv har deltaget i formuleringen af problemerne. De samfundsmotiverede forskningsplatforme bør derfor ses som et supplement til teknologiplatformene, hvor industrien går forrest. Industrielle aktører kan være stærkt involveret i forskellige samfundsmotiverede forskningsplatforme afhængigt af tema, selv om andre aktører forventes at være gå i spidsen hvad angår de samfundsmotiverede forskningsplatforme. Konceptet om samfundsmotiverede forskningsplatforme omfatter interdisciplinær forskning, eftersom menneskelige og samfundsmæssige problemer er sammensatte. De forstås bedst ud fra forskellige videnskabelige perspektiver. For at øge vidensudviklingen og mulighederne for samfundsmæssige innovationer indgår et bredt tværnationalt samarbejde i de samfundsmotiverede forskningsplatforme. |
| --- | --- |

2.15

Begrebet eller konceptet samfundsmotiverede forskningsplatforme bygger i høj grad på initiativer fra relevante offentlige samfundsaktører eller deres behov for ny viden baseret på frontlinjeforskning inden for forskellige samfundsområder. Konceptet bygger også på, at disse aktører tager aktiv del i arbejdet med at identificere og formulere problemer og problemstillinger, som der skal forskes i. Desuden bygger det på, at disse tager et aktivt ansvar for at sprede og anvende den viden, som frembringes. Sandsynligheden for, at det sker, øges selvfølgelig, eftersom man i høj grad selv har deltaget i formuleringen af problemerne. De samfundsmotiverede forskningsplatforme bør derfor ses som et supplement til teknologiplatformene, hvor industrien går forrest. Industrielle aktører kan være stærkt involveret i forskellige samfundsmotiverede forskningsplatforme afhængigt af tema, selv om andre aktører forventes at være gå i spidsen hvad angår de samfundsmotiverede forskningsplatforme. Konceptet om samfundsmotiverede forskningsplatforme omfatter interdisciplinær forskning, eftersom menneskelige og samfundsmæssige problemer er sammensatte. De forstås bedst ud fra forskellige videnskabelige perspektiver. For at øge vidensudviklingen og mulighederne for samfundsmæssige innovationer indgår et bredt tværnationalt samarbejde i de samfundsmotiverede forskningsplatforme.

| 2.16 | I diskussionerne om samfundsmotiverede forskningsplatforme er forskelligt indhold og forskellige emner blevet nævnt, hvoraf Regionsudvalget ser på et par potentielle temaer: det forandrede demografiske landskab i Europa (den aldrende befolkning), Europa og integrationen/migrationen samt bæredygtig udvikling i et miljøperspektiv.

  Udfordringerne med en aldrende befolkning findes i alle EU's medlemsstater og vedrører sundhedsvæsen, omsorgsordninger (f.eks. e-Sundhed, sund aldring i trygge levevilkår), pensionsordninger, et længere arbejdsliv osv. Denne demografiske udfordring fremstilles ofte som et problem, men skaber også mange muligheder. Den aldrende befolkning udgør en stor kompetence- og erfaringsbaseret vidensressource, og mange ældre mennesker udgør også velinformerede og krævende kunder/brugere/patienter, hvilket vil kræve innovative løsninger på forskellige spørgsmål. Hvordan kan vi bedst frigøre og udvikle menneskets ressourcer under hele dets livstid til gavn for såvel individerne som samfundet? Integrations-/migrationstemaet kan f.eks. omfatte spørgsmål om integration i arbejdslivet, diskrimination osv. Temaet Bæredygtig udvikling — miljø kan f.eks. indeholde spørgsmål om fysiske udfordringer i Europa: byen som drivkraft, med fokus på samspillet mellem byen og landet; miljøforurening og dens indvirkning på landskabet, med fokus på samspillet mellem byer og landdistrikter i regioner; samt det europæiske ansvar for en global bæredygtig udvikling, med fokus på samspillet mellem den globale og den europæiske kontekst. |
| --- | --- |

2.16

I diskussionerne om samfundsmotiverede forskningsplatforme er forskelligt indhold og forskellige emner blevet nævnt, hvoraf Regionsudvalget ser på et par potentielle temaer: det forandrede demografiske landskab i Europa (den aldrende befolkning), Europa og integrationen/migrationen samt bæredygtig udvikling i et miljøperspektiv.

Udfordringerne med en aldrende befolkning findes i alle EU's medlemsstater og vedrører sundhedsvæsen, omsorgsordninger (f.eks. e-Sundhed, sund aldring i trygge levevilkår), pensionsordninger, et længere arbejdsliv osv. Denne demografiske udfordring fremstilles ofte som et problem, men skaber også mange muligheder. Den aldrende befolkning udgør en stor kompetence- og erfaringsbaseret vidensressource, og mange ældre mennesker udgør også velinformerede og krævende kunder/brugere/patienter, hvilket vil kræve innovative løsninger på forskellige spørgsmål. Hvordan kan vi bedst frigøre og udvikle menneskets ressourcer under hele dets livstid til gavn for såvel individerne som samfundet? Integrations-/migrationstemaet kan f.eks. omfatte spørgsmål om integration i arbejdslivet, diskrimination osv. Temaet Bæredygtig udvikling — miljø kan f.eks. indeholde spørgsmål om fysiske udfordringer i Europa: byen som drivkraft, med fokus på samspillet mellem byen og landet; miljøforurening og dens indvirkning på landskabet, med fokus på samspillet mellem byer og landdistrikter i regioner; samt det europæiske ansvar for en global bæredygtig udvikling, med fokus på samspillet mellem den globale og den europæiske kontekst.

3.   Programmet »Idéer«

| 3.1 | Det er afgørende, at et europæisk forskningsråd får en høj integritet og styres af uafhængige og kvalitative forskere, hvor arbejdet præges af enkel behandling af ansøgninger og klarhed om, hvem som prioriterer. |
| --- | --- |

3.1

Det er afgørende, at et europæisk forskningsråd får en høj integritet og styres af uafhængige og kvalitative forskere, hvor arbejdet præges af enkel behandling af ansøgninger og klarhed om, hvem som prioriterer.

| 3.2 | Resultaterne af forskning finansieret via dette europæiske forskningsråd bør systematisk spredes til forskere, som er aktive i andre europæiske regioner på relevant måde. Midlerne til finansiering heraf bør afsættes under foranstaltningerne til forskermobilitet eller ved hjælp af direkte støtte fra det europæiske forskningsråd. I sidstnævnte tilfælde bør støtten kun udgøre en mindre andel af det samlede budget til de godkendte projekter. |
| --- | --- |

3.2

Resultaterne af forskning finansieret via dette europæiske forskningsråd bør systematisk spredes til forskere, som er aktive i andre europæiske regioner på relevant måde. Midlerne til finansiering heraf bør afsættes under foranstaltningerne til forskermobilitet eller ved hjælp af direkte støtte fra det europæiske forskningsråd. I sidstnævnte tilfælde bør støtten kun udgøre en mindre andel af det samlede budget til de godkendte projekter.

4.   Programmet »Mennesker«

| 4.1 | Hvis Europa skal kunne rekruttere tilstrækkeligt mange forskere, er det vigtigt at gøre det lettere for kvinder at arbejde i forskningsmiljøerne, og her kan forskellige politiske foranstaltninger såvel som nye holdninger i erhvervslivet og forskningsverdenen være vigtige faktorer. Marie Curie-foranstaltningerne bør styrkes for at vække de unges interesse allerede i gymnasiet og for at sikre, at der sættes fokus på kvinders rolle og plads inden for videnskab og forskning, så kvindernes underrepræsentation mindskes. |
| --- | --- |

4.1

Hvis Europa skal kunne rekruttere tilstrækkeligt mange forskere, er det vigtigt at gøre det lettere for kvinder at arbejde i forskningsmiljøerne, og her kan forskellige politiske foranstaltninger såvel som nye holdninger i erhvervslivet og forskningsverdenen være vigtige faktorer. Marie Curie-foranstaltningerne bør styrkes for at vække de unges interesse allerede i gymnasiet og for at sikre, at der sættes fokus på kvinders rolle og plads inden for videnskab og forskning, så kvindernes underrepræsentation mindskes.

| 4.2 | Regionsudvalget minder om, at der sandsynligvis er behov for mange forskellige tiltag, hvis EU skal kunne tiltrække store og velrenommerede forskerhold. Forskelle, som forhindrer udviklingen af reelle karrieremuligheder i EU, bunder i såvel geografiske, juridiske og administrative som kulturelle forhold. En mulighed for at videreudvikle forskernes karrieremuligheder i positiv retning kunne være at foretage en sammenligning af karriereforløb, løn og sociale ydelser osv. En anden måde kan være at stimulere såkaldte kombinationstjenester, hvor erhvervsaktive får mulighed for at forske som led i deres arbejde; |
| --- | --- |

4.2

Regionsudvalget minder om, at der sandsynligvis er behov for mange forskellige tiltag, hvis EU skal kunne tiltrække store og velrenommerede forskerhold. Forskelle, som forhindrer udviklingen af reelle karrieremuligheder i EU, bunder i såvel geografiske, juridiske og administrative som kulturelle forhold. En mulighed for at videreudvikle forskernes karrieremuligheder i positiv retning kunne være at foretage en sammenligning af karriereforløb, løn og sociale ydelser osv. En anden måde kan være at stimulere såkaldte kombinationstjenester, hvor erhvervsaktive får mulighed for at forske som led i deres arbejde;

| 4.3 | Regionsudvalget mener, at begrebet »livslang læring« bør ses som en ressource for vækst i Europa, et redskab til at opnå de europæiske mål for forskning. Det er positivt, at det perspektiv genfindes i Kommissionens forslag, og det er vigtigt, at både regionale og nationale og EU-aktører yder en indsats. Regionsudvalget vil i den forbindelse også gerne nævne det initiativ, som GD for Forskning, GD for Erhvervspolitik og Regionsudvalget har iværksat, »Platforme for gensidig læring«. Det er rettet mod beslutningstagere på regionalt niveau med henblik på at udvikle konkrete redskaber for disse vedrørende læring, dvs. regional planlægning, regional »benchmarking« og regionale profiler; |
| --- | --- |

4.3

Regionsudvalget mener, at begrebet »livslang læring« bør ses som en ressource for vækst i Europa, et redskab til at opnå de europæiske mål for forskning. Det er positivt, at det perspektiv genfindes i Kommissionens forslag, og det er vigtigt, at både regionale og nationale og EU-aktører yder en indsats. Regionsudvalget vil i den forbindelse også gerne nævne det initiativ, som GD for Forskning, GD for Erhvervspolitik og Regionsudvalget har iværksat, »Platforme for gensidig læring«. Det er rettet mod beslutningstagere på regionalt niveau med henblik på at udvikle konkrete redskaber for disse vedrørende læring, dvs. regional planlægning, regional »benchmarking« og regionale profiler;

| 4.4 | Regionsudvalget mener, at Kommissionen bør holde øje med, at de europæiske forskerkarrierer udvikles i alle EU-lande, og at udviklingen af forskerkarrierer også omfatter offentlige områder, som f.eks. kommunerne, amterne og regionerne har ansvaret for; |
| --- | --- |

4.4

Regionsudvalget mener, at Kommissionen bør holde øje med, at de europæiske forskerkarrierer udvikles i alle EU-lande, og at udviklingen af forskerkarrierer også omfatter offentlige områder, som f.eks. kommunerne, amterne og regionerne har ansvaret for;

| 4.5 | Regionsudvalget fremhæver også nødvendigheden af at støtte foranstaltninger, som fremmer udviklingen af en ny forskergeneration, der kan arbejde i den akademiske verden, i erhvervslivet og i den offentlige sektor. Det er bl.a. nødvendigt at træffe indholdsmæssige foranstaltninger vedrørende forskeruddannelserne, således at Ph.d-studerende under deres uddannelse deltager i såvel erhvervslivet som i offentlige projekter. Forskerstuderende må uddannes og forberedes, ikke blot på den akademiske verden, men også på et arbejdsmarked uden for universitetsverden. |
| --- | --- |

4.5

Regionsudvalget fremhæver også nødvendigheden af at støtte foranstaltninger, som fremmer udviklingen af en ny forskergeneration, der kan arbejde i den akademiske verden, i erhvervslivet og i den offentlige sektor. Det er bl.a. nødvendigt at træffe indholdsmæssige foranstaltninger vedrørende forskeruddannelserne, således at Ph.d-studerende under deres uddannelse deltager i såvel erhvervslivet som i offentlige projekter. Forskerstuderende må uddannes og forberedes, ikke blot på den akademiske verden, men også på et arbejdsmarked uden for universitetsverden.

5.   Programmet »Kapacitet«

Regionsudvalget hilser dette særprogram velkomment. Alle seks indsatsområder er vigtige, men Regionsudvalget vil specielt fremhæve følgende:

| 5.1 | Initiativet Videnbaserede regioner er meget positivt, fordi det bl.a. påviser regionernes stigende betydning for innovation og vækst. De videnintensive regioners betydning for Europas almene økonomiske vækst kan ikke understreges nok, de er hjørnestenene i landenes økonomier. |
| --- | --- |

5.1

Initiativet Videnbaserede regioner er meget positivt, fordi det bl.a. påviser regionernes stigende betydning for innovation og vækst. De videnintensive regioners betydning for Europas almene økonomiske vækst kan ikke understreges nok, de er hjørnestenene i landenes økonomier.

| 5.2 | Regionsudvalget ser frem til flere forbindelser mellem rammeprogrammerne og strukturfondene. Der ligger en iboende modsætning mellem støtte til excellence og støtte til samhørighed. Ved at opfordre aktører i alle regioner til at tilstræbe excellence kan dette modsætningsforhold udjævnes. Regionsudvalget har desuden taget initiativ til en studie om regionernes og de lokale og regionale myndigheders strukturelle kapacitet og motivation til at satse på forskning og udvikling. I studien fokuseres bl.a. på koblingerne mellem forskning og udvikling, strukturfonde og innovationsspørgsmål; |
| --- | --- |

5.2

Regionsudvalget ser frem til flere forbindelser mellem rammeprogrammerne og strukturfondene. Der ligger en iboende modsætning mellem støtte til excellence og støtte til samhørighed. Ved at opfordre aktører i alle regioner til at tilstræbe excellence kan dette modsætningsforhold udjævnes. Regionsudvalget har desuden taget initiativ til en studie om regionernes og de lokale og regionale myndigheders strukturelle kapacitet og motivation til at satse på forskning og udvikling. I studien fokuseres bl.a. på koblingerne mellem forskning og udvikling, strukturfonde og innovationsspørgsmål;

| 5.3 | Regionsudvalget er bevidst om den diskussion, som føres i Europa om de finansielle overslag. Det er dog afgørende, at dette nye initiativ fastholdes, hvis budgettet mindskes i forhold til det foreliggende forslag. Det foreslåede budget er egentlig alt for lavt — kun ca. 160 mio. euro (ca. 2 procent) af Kapacitetsdelen (7,4 mia. euro) ud fra de ambitioner, som findes i forslaget; |
| --- | --- |

5.3

Regionsudvalget er bevidst om den diskussion, som føres i Europa om de finansielle overslag. Det er dog afgørende, at dette nye initiativ fastholdes, hvis budgettet mindskes i forhold til det foreliggende forslag. Det foreslåede budget er egentlig alt for lavt — kun ca. 160 mio. euro (ca. 2 procent) af Kapacitetsdelen (7,4 mia. euro) ud fra de ambitioner, som findes i forslaget;

| 5.4 | Der mangler tydelige ambitioner om at sammenkoble læreranstalternes bestræbelser på at udvikle og fremme kommercialiseringen af F&U sammen med industrien. Det kan skyldes, at innovationselementerne er blevet taget ud og placeret i et særligt rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, nemlig CIP-programmet. Der er visse uklarheder om grænseflader og koblingerne mellem disse rammeprogrammer, som Kommissionen bør redegøre for. Det er ikke sikkert, at der opstår problemer, men hvis det sker, er Kommissionen nødt til at finde en model for, hvordan de forskellige programmer kan fungere sammen bedre. Et eksempel er spørgsmålet om risikokapital til fælles teknologiinitiativer. Kan et projekt få støtte i en kommercialiseringsfase inden for rammerne af det syvende rammeprogram eller skal der søges om midler til denne fase af programmet for konkurrenceevne og innovation? |
| --- | --- |

5.4

Der mangler tydelige ambitioner om at sammenkoble læreranstalternes bestræbelser på at udvikle og fremme kommercialiseringen af F&U sammen med industrien. Det kan skyldes, at innovationselementerne er blevet taget ud og placeret i et særligt rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, nemlig CIP-programmet. Der er visse uklarheder om grænseflader og koblingerne mellem disse rammeprogrammer, som Kommissionen bør redegøre for. Det er ikke sikkert, at der opstår problemer, men hvis det sker, er Kommissionen nødt til at finde en model for, hvordan de forskellige programmer kan fungere sammen bedre. Et eksempel er spørgsmålet om risikokapital til fælles teknologiinitiativer. Kan et projekt få støtte i en kommercialiseringsfase inden for rammerne af det syvende rammeprogram eller skal der søges om midler til denne fase af programmet for konkurrenceevne og innovation?

| 5.5 | Der bør endvidere lægges vægt på forskningsinstitutter som naturlige fora for teknologioverførsel og fælles produktudvikling. Afhængig af, hvor forskelligartet regionernes erhvervsstruktur og offentlige sektor er, er behovet for specialisering stort. Det ville også være værdifuldt, hvis Kommissionen ud over at fremvise synergierne med samhørighedspolitikken også betoner vigtigheden af at udnytte EU-midler ved gennemførelsen af såvel nationale som regionale innovationsstrategier. |
| --- | --- |

5.5

Der bør endvidere lægges vægt på forskningsinstitutter som naturlige fora for teknologioverførsel og fælles produktudvikling. Afhængig af, hvor forskelligartet regionernes erhvervsstruktur og offentlige sektor er, er behovet for specialisering stort. Det ville også være værdifuldt, hvis Kommissionen ud over at fremvise synergierne med samhørighedspolitikken også betoner vigtigheden af at udnytte EU-midler ved gennemførelsen af såvel nationale som regionale innovationsstrategier.

| 5.6 | Regionsudvalget er enigt i Kommissionens vurdering, nemlig at der findes et stort Forskningspotentiale, som kan frigøres i EU's konvergensregioner, således som de defineres i strukturfondsarbejdet; |
| --- | --- |

5.6

Regionsudvalget er enigt i Kommissionens vurdering, nemlig at der findes et stort Forskningspotentiale, som kan frigøres i EU's konvergensregioner, således som de defineres i strukturfondsarbejdet;

| 5.7 | Man bør ikke glemme de arbejdsmarkedssektorer, der er mindre forskningsintensive, men som i høj grad bidrager til Europas vækst og Lissabon-processen. I dag er det sjette rammeprogram hovedsagelig rettet mod forskningsintensive aktører. Finansiel støtte til mindre forskningsintensive aktører, så de kan deltage i allerede eksisterende teknologier, åbner muligheder for at gennemføre innovationer, som ellers ikke var mulige. Disse aktører bør således få større plads i forskningsprogrammerne. |
| --- | --- |

5.7

Man bør ikke glemme de arbejdsmarkedssektorer, der er mindre forskningsintensive, men som i høj grad bidrager til Europas vækst og Lissabon-processen. I dag er det sjette rammeprogram hovedsagelig rettet mod forskningsintensive aktører. Finansiel støtte til mindre forskningsintensive aktører, så de kan deltage i allerede eksisterende teknologier, åbner muligheder for at gennemføre innovationer, som ellers ikke var mulige. Disse aktører bør således få større plads i forskningsprogrammerne.

| 5.8 | Regionsudvalget er positivt over for handlingsprogrammet »Science in Society« og vil gerne fremhæve det som et vigtigt område i det nye rammeprogram. |
| --- | --- |

5.8

Regionsudvalget er positivt over for handlingsprogrammet »Science in Society« og vil gerne fremhæve det som et vigtigt område i det nye rammeprogram.

6.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 6.1 | mener, at de sociale og økologiske dimensioner af bæredygtig udvikling i højere grad bør gennemsyre hele det syvende rammeprogram for F&U; |
| --- | --- |

6.1

mener, at de sociale og økologiske dimensioner af bæredygtig udvikling i højere grad bør gennemsyre hele det syvende rammeprogram for F&U;

| 6.2 | forventer, at Kommissionen spiller en proaktiv rolle og på forskellige måder støtter processen omkring samfundsmotiverede forskningsplatforme, ligesom man har gjort i forbindelse med teknologiplatforme. Det kan f.eks. betyde, at man i en indledende fase udvikler konceptet samfundsmotiverede forskningsplatforme, opmuntrer forskellige interessenter til at samles omkring en langsigtet vision og strategisk forskningsdagsorden, til at deltage som observatører i forskellige platforme for at give råd og støtte og for at sikre gennemsigtighed og åbenhed samt en vis sekretariatsbistand. På den måde styrker Kommissionen også mulighederne for en vellykket gennemførelse; |
| --- | --- |

6.2

forventer, at Kommissionen spiller en proaktiv rolle og på forskellige måder støtter processen omkring samfundsmotiverede forskningsplatforme, ligesom man har gjort i forbindelse med teknologiplatforme. Det kan f.eks. betyde, at man i en indledende fase udvikler konceptet samfundsmotiverede forskningsplatforme, opmuntrer forskellige interessenter til at samles omkring en langsigtet vision og strategisk forskningsdagsorden, til at deltage som observatører i forskellige platforme for at give råd og støtte og for at sikre gennemsigtighed og åbenhed samt en vis sekretariatsbistand. På den måde styrker Kommissionen også mulighederne for en vellykket gennemførelse;

| 6.3 | har bemærket, at forskellige repræsentanter for det lokale og regionale plan arbejder aktivt på at samle relevante aktører med henblik på at videreudvikle denne idé om samfundsmotiverede forskningsplatforme. Regionsudvalget ser gerne, at der indledes en dialog mellem Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, nationale kilder til forskningsfinansiering, kommuner, amter og regioner, forskere og andre relevante aktører, som i første omgang skal handle om emnet »demografi — den aldrende befolkning«; |
| --- | --- |

6.3

har bemærket, at forskellige repræsentanter for det lokale og regionale plan arbejder aktivt på at samle relevante aktører med henblik på at videreudvikle denne idé om samfundsmotiverede forskningsplatforme. Regionsudvalget ser gerne, at der indledes en dialog mellem Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, nationale kilder til forskningsfinansiering, kommuner, amter og regioner, forskere og andre relevante aktører, som i første omgang skal handle om emnet »demografi — den aldrende befolkning«;

| 6.4 | mener, at Kommissionen som helhed bør sikre, at der ikke opstår problemer i gennemførelsen af administrative årsager, når forskellige generaldirektorater administrerer dette rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation samt præciserer grænsefladerne mellem disse to programmer; |
| --- | --- |

6.4

mener, at Kommissionen som helhed bør sikre, at der ikke opstår problemer i gennemførelsen af administrative årsager, når forskellige generaldirektorater administrerer dette rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation samt præciserer grænsefladerne mellem disse to programmer;

| 6.5 | understreger betydningen af teknologisk udvikling i det syvende rammeprogram. En tæt synenergi med rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation må sikres, så man kan skabe nye forretningsmuligheder og arbejdspladser i videnbaserede virksomheder i alle europæiske regioner; |
| --- | --- |

6.5

understreger betydningen af teknologisk udvikling i det syvende rammeprogram. En tæt synenergi med rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation må sikres, så man kan skabe nye forretningsmuligheder og arbejdspladser i videnbaserede virksomheder i alle europæiske regioner;

| 6.6 | finder, at de tematiske prioriteringer bør suppleres med brede spørgsmål om folkesundhed, sundhedsvæsen og omsorgsordninger. Desuden er der brug for forskning i forskellige aspekter af byudvikling, ikke blot miljømæssige; |
| --- | --- |

6.6

finder, at de tematiske prioriteringer bør suppleres med brede spørgsmål om folkesundhed, sundhedsvæsen og omsorgsordninger. Desuden er der brug for forskning i forskellige aspekter af byudvikling, ikke blot miljømæssige;

| 6.7 | foreslår i betragtning af SMV's rolle som drivkraft i den europæiske økonomi, at man i det syvende rammeprogram skal finde en balance mellem større initiativer og SMV's initiativer, f.eks. ved at øge støtten til initiativet »Regioner for Viden«; |
| --- | --- |

6.7

foreslår i betragtning af SMV's rolle som drivkraft i den europæiske økonomi, at man i det syvende rammeprogram skal finde en balance mellem større initiativer og SMV's initiativer, f.eks. ved at øge støtten til initiativet »Regioner for Viden«;

| 6.8 | foreslår, at Kommissionen analyserer mulighederne for at udpege gode eksempler på videnskabeligt samarbejde mellem forskellige interessenter på det lokale niveau. Det kunne også ske i form af en konkurrence; |
| --- | --- |

6.8

foreslår, at Kommissionen analyserer mulighederne for at udpege gode eksempler på videnskabeligt samarbejde mellem forskellige interessenter på det lokale niveau. Det kunne også ske i form af en konkurrence;

| 6.9 | henstiller til Rådet og Europa-Parlamentet at vedtage Kommissionens forslag til budget for det syvende rammeprogram på 72 726 mia. euro. |
| --- | --- |

6.9

henstiller til Rådet og Europa-Parlamentet at vedtage Kommissionens forslag til budget for det syvende rammeprogram på 72 726 mia. euro.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 22.

1

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/27

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen om omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle

(2006/C 115/06)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om Omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle, KOM(2005) 120 endelig,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 31. marts 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. april 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til sin udtalelse om Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005-2006 (CdR 147/2005 fin),

under henvisning til sin udtalelse om Revision af retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (CdR 77/2005 fin),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden (CdR 80/2005 fin),

under henvisning til sin udtalelse Kommissionens meddelelse om Den sociale dimension af globaliseringen — EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (CdR 328/2004 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse CdR 148/2005 rev. 2, som blev vedtaget den 23. september 2005 af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik med Irene Oldfather (UK/PSE), medlem af det skotske parlament, som ordfører —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder meddelelsen, der er et nyttigt bidrag til den vigtige debat om omstrukturering af virksomheder og virkningerne på beskæftigelsen. Omstrukturering er blevet en reaktion på markedsændringer og etableringen af det indre marked og globalisering. Omstrukturering opfattes af mange virksomheder som et vigtigt middel til at bevare konkurrenceevnen, idet det kan anskues som en mulighed for at skabe nye aktiviteter med højere værditilvækst og flere bæredygtige arbejdspladser inden for det pågældende område; |
| --- | --- |

1.1

bifalder meddelelsen, der er et nyttigt bidrag til den vigtige debat om omstrukturering af virksomheder og virkningerne på beskæftigelsen. Omstrukturering er blevet en reaktion på markedsændringer og etableringen af det indre marked og globalisering. Omstrukturering opfattes af mange virksomheder som et vigtigt middel til at bevare konkurrenceevnen, idet det kan anskues som en mulighed for at skabe nye aktiviteter med højere værditilvækst og flere bæredygtige arbejdspladser inden for det pågældende område;

| 1.2 | udtrykker tilfredshed med, at økonomisk omstrukturering diskuteres i forbindelse med Lissabon-strategien om vækst og den europæiske sociale model. Regionsudvalget understreger betydningen af den europæiske sociale model, når det handler om at afhjælpe de skadelige virkninger af omstrukturering både for enkeltpersoner og lokal myndigheder, og erkender behovet for at træffe forebyggende foranstaltninger i relation hertil, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

1.2

udtrykker tilfredshed med, at økonomisk omstrukturering diskuteres i forbindelse med Lissabon-strategien om vækst og den europæiske sociale model. Regionsudvalget understreger betydningen af den europæiske sociale model, når det handler om at afhjælpe de skadelige virkninger af omstrukturering både for enkeltpersoner og lokal myndigheder, og erkender behovet for at træffe forebyggende foranstaltninger i relation hertil, hvor det er muligt;

| 1.3 | er enigt i, at det er nødvendigt at sikre, at omstrukturering håndteres korrekt for at imødekomme såvel de økonomiske som de sociale krav, samt at omstrukturering indgår i en langsigtet vision vedrørende udviklingen af den europæiske økonomi, således at ændringerne reelt styrker EU's konkurrenceevne |
| --- | --- |

1.3

er enigt i, at det er nødvendigt at sikre, at omstrukturering håndteres korrekt for at imødekomme såvel de økonomiske som de sociale krav, samt at omstrukturering indgår i en langsigtet vision vedrørende udviklingen af den europæiske økonomi, således at ændringerne reelt styrker EU's konkurrenceevne

| 1.4 | bemærker, at meddelelsen kun undersøger omstrukturering på EU-plan. Da de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne spiller en vigtig rolle, er Regionsudvalget skuffet over, at meddelelsens tilgang ikke er bredere og ikke behandler samspillet mellem de forskellige myndighedsniveauer og deres roller. EU har imidlertid kompetence på områder som f.eks. udvikling af det indre marked, handels- og udviklingspolitik og Lissabon-dagsordenen. Det er vigtigt, at Kommissionen ser på disse politikkers virkninger på den økonomiske omstrukturering og omvendt også på omstruktureringens konsekvenser for de politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.4

bemærker, at meddelelsen kun undersøger omstrukturering på EU-plan. Da de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne spiller en vigtig rolle, er Regionsudvalget skuffet over, at meddelelsens tilgang ikke er bredere og ikke behandler samspillet mellem de forskellige myndighedsniveauer og deres roller. EU har imidlertid kompetence på områder som f.eks. udvikling af det indre marked, handels- og udviklingspolitik og Lissabon-dagsordenen. Det er vigtigt, at Kommissionen ser på disse politikkers virkninger på den økonomiske omstrukturering og omvendt også på omstruktureringens konsekvenser for de politiske foranstaltninger;

| 1.5 | er enigt i, at omkostningerne ved omstrukturering kan være høje ikke blot for de berørte arbejdstagere, men også for den lokale og regionale økonomi i form af negative følgevirkninger; |
| --- | --- |

1.5

er enigt i, at omkostningerne ved omstrukturering kan være høje ikke blot for de berørte arbejdstagere, men også for den lokale og regionale økonomi i form af negative følgevirkninger;

| 1.6 | understreger betydningen af Det Europæiske Observatorium for Forandringer, når det drejer sig om at fremhæve god praksis, hvilket vil gøre det muligt at skabe et bedre grundlag for den offentlige debat om omstruktureringer og udflytninger. |
| --- | --- |

1.6

understreger betydningen af Det Europæiske Observatorium for Forandringer, når det drejer sig om at fremhæve god praksis, hvilket vil gøre det muligt at skabe et bedre grundlag for den offentlige debat om omstruktureringer og udflytninger.

NUVÆRENDE UDFORDRINGER

Regionsudvalget

| 1.7 | er enigt i, at følgende årsager kan resultere i omstrukturering på virksomhedsniveau:






  — | Det europæiske indre marked og økonomiers åbning for international konkurrence |
| --- | --- | --- |

1.7

er enigt i, at følgende årsager kan resultere i omstrukturering på virksomhedsniveau:

—

Det europæiske indre marked og økonomiers åbning for international konkurrence

| — | Den teknologiske udvikling |
| --- | --- |

—

Den teknologiske udvikling

| — | Udviklingen på lovgivningsområdet |
| --- | --- |

—

Udviklingen på lovgivningsområdet

| — | Store forandringer i forbrugsefterspørgslen; |
| --- | --- |

—

Store forandringer i forbrugsefterspørgslen;

| 1.8 | anfører, at meddelelsen nærmere burde have behandlet globalisering og udflytning af et stort antal jobs uden for EU; |
| --- | --- |

1.8

anfører, at meddelelsen nærmere burde have behandlet globalisering og udflytning af et stort antal jobs uden for EU;

| 1.9 | foreslår, at ændringer i sektorspecifikke beskæftigelsesmønstre og jobkvalitet er vigtige overvejelser i forbindelse med udformningen af beskæftigelses-, uddannelses-, industri- og landbrugspolitik på EU-plan. Meddelelsen fastslår, at der mellem 1977 og 2002 blev skabt omkring 30 millioner jobs i EU. Der blev oprettet 44 millioner arbejdspladser i servicesektoren, mens der var et tab på 7 millioner arbejdspladser i industrien og 7,5 millioner i landbruget. Beskæftigelsen steg med 25,1 % for arbejdstagere med kvalifikationer på højt niveau, 14,2 % for arbejdstagere med kvalifikationer på mellemniveau og kun 2,2 % for arbejdstagere med kvalifikationer på lavt niveau; |
| --- | --- |

1.9

foreslår, at ændringer i sektorspecifikke beskæftigelsesmønstre og jobkvalitet er vigtige overvejelser i forbindelse med udformningen af beskæftigelses-, uddannelses-, industri- og landbrugspolitik på EU-plan. Meddelelsen fastslår, at der mellem 1977 og 2002 blev skabt omkring 30 millioner jobs i EU. Der blev oprettet 44 millioner arbejdspladser i servicesektoren, mens der var et tab på 7 millioner arbejdspladser i industrien og 7,5 millioner i landbruget. Beskæftigelsen steg med 25,1 % for arbejdstagere med kvalifikationer på højt niveau, 14,2 % for arbejdstagere med kvalifikationer på mellemniveau og kun 2,2 % for arbejdstagere med kvalifikationer på lavt niveau;

| 1.10 | er enig med Kommissionens meddelelse i, at udbygningen af det indre marked og den handelsmæssige liberalisering er til fordel for vækst og beskæftigelse. Regionsudvalget hilser ligeledes meddelelsens anerkendelse af de regionale virkninger af disse politikker og behovet for social retfærdighed på disse politikområder velkommen; |
| --- | --- |

1.10

er enig med Kommissionens meddelelse i, at udbygningen af det indre marked og den handelsmæssige liberalisering er til fordel for vækst og beskæftigelse. Regionsudvalget hilser ligeledes meddelelsens anerkendelse af de regionale virkninger af disse politikker og behovet for social retfærdighed på disse politikområder velkommen;

| 1.11 | støtter meddelelsen i, at omstruktureringens konsekvenser kan påvirkes af politikker, der sigter på at forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde, styrke aktive beskæftigelsespolitikker samt foregribe ændringer og stille ordninger til rådighed, som gør jobskifte lettere. Regionsudvalget understreger desuden betydningen af effektive lokale og regionale økonomiske udviklingsstrategier, der understøtter væksten i økonomien og diversificeringen af erhvervsgrundlaget. Omstrukturering af virksomheder i sådanne økonomier er nemmere at håndtere; |
| --- | --- |

1.11

støtter meddelelsen i, at omstruktureringens konsekvenser kan påvirkes af politikker, der sigter på at forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde, styrke aktive beskæftigelsespolitikker samt foregribe ændringer og stille ordninger til rådighed, som gør jobskifte lettere. Regionsudvalget understreger desuden betydningen af effektive lokale og regionale økonomiske udviklingsstrategier, der understøtter væksten i økonomien og diversificeringen af erhvervsgrundlaget. Omstrukturering af virksomheder i sådanne økonomier er nemmere at håndtere;

| 1.12 | bemærker, at USA's Trade Adjustment Assistance Reform Act fra 2002 er nævnt som et positivt eksempel på, hvordan man kan åbne økonomien for handel og bistå virksomheder og arbejdstagere. Regionsudvalget mener imidlertid, at der er mange eksempler i EU på, at offentlige organer har gennemført vellykkede omstruktureringsprocesser, der kan bruges som model. |
| --- | --- |

1.12

bemærker, at USA's Trade Adjustment Assistance Reform Act fra 2002 er nævnt som et positivt eksempel på, hvordan man kan åbne økonomien for handel og bistå virksomheder og arbejdstagere. Regionsudvalget mener imidlertid, at der er mange eksempler i EU på, at offentlige organer har gennemført vellykkede omstruktureringsprocesser, der kan bruges som model.

INDSATS PÅ EU-PLAN

i.   Generel fremgangsmåde

Regionsudvalget

| 1.13 | tilslutter sig behovet for en bedre koordinering af de EU-politikker, der virker ind på omstrukturering, og bifalder især oprettelsen af en intern taskforce, der omfatter de tjenestegrene i Kommissionen, som beskæftiger sig med omstrukturering; |
| --- | --- |

1.13

tilslutter sig behovet for en bedre koordinering af de EU-politikker, der virker ind på omstrukturering, og bifalder især oprettelsen af en intern taskforce, der omfatter de tjenestegrene i Kommissionen, som beskæftiger sig med omstrukturering;

| 1.14 | støtter undersøgelsen af fællesskabspolitikker med indflydelse på omstrukturering, således at de nødvendige politikændringer kan foretages. |
| --- | --- |

1.14

støtter undersøgelsen af fællesskabspolitikker med indflydelse på omstrukturering, således at de nødvendige politikændringer kan foretages.

ii.   Reform af Den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS)

Regionsudvalget

| 1.15 | opfordrer medlemsstaterne til effektivt og snarest muligt at gennemføre de foranstaltninger, der blev fastsat i den europæiske beskæftigelsesstrategi; |
| --- | --- |

1.15

opfordrer medlemsstaterne til effektivt og snarest muligt at gennemføre de foranstaltninger, der blev fastsat i den europæiske beskæftigelsesstrategi;

| 1.16 | bifalder de vigtige samspil, der ifølge meddelelsen er mellem Lissabon-strategien, den europæiske beskæftigelsesstrategi og EU's strukturfonde. Regionsudvalget understreger betydningen af foranstaltninger til støtte for tilpasning og omstrukturering, som Kommissionen foreslår inden for under EU's Socialfond (ESF). Regionsudvalget understreger også behovet for ledelsesuddannelse af høj kvalitet, som fokuserer på de lokale behov og er baseret på et bredt partnerskab, således at arbejdsgiverne og arbejdstagerne bibringes færdigheder, der sætter dem i stand til effektivt at håndtere forandringer, og bifalder derfor forslagene om kurser i »håndtering af forandringer«; |
| --- | --- |

1.16

bifalder de vigtige samspil, der ifølge meddelelsen er mellem Lissabon-strategien, den europæiske beskæftigelsesstrategi og EU's strukturfonde. Regionsudvalget understreger betydningen af foranstaltninger til støtte for tilpasning og omstrukturering, som Kommissionen foreslår inden for under EU's Socialfond (ESF). Regionsudvalget understreger også behovet for ledelsesuddannelse af høj kvalitet, som fokuserer på de lokale behov og er baseret på et bredt partnerskab, således at arbejdsgiverne og arbejdstagerne bibringes færdigheder, der sætter dem i stand til effektivt at håndtere forandringer, og bifalder derfor forslagene om kurser i »håndtering af forandringer«;

| 1.17 | er helt enigt i meddelelsens konklusion, hvori det fastslås, at »det er på lokalt plan, at man bedst formår at foregribe forandringer«, og at »EU's regionalpolitik og samhørighedspolitik bør fungere som katalysator« (1); |
| --- | --- |

1.17

er helt enigt i meddelelsens konklusion, hvori det fastslås, at »det er på lokalt plan, at man bedst formår at foregribe forandringer«, og at »EU's regionalpolitik og samhørighedspolitik bør fungere som katalysator« (1);

| 1.18 | opfordrer medlemsstaterne til at tildele regional- og samhørighedspolitikken tilstrækkelige ressourcer, således at den kan fungere som katalysator for forandringer; |
| --- | --- |

1.18

opfordrer medlemsstaterne til at tildele regional- og samhørighedspolitikken tilstrækkelige ressourcer, således at den kan fungere som katalysator for forandringer;

| 1.19 | minder om, at der stadig findes regioner i de lande, som var medlemmer af EU før den sidste udvidelse, og som for at kunne konvergere med de øvrige regioner i EU har behov for fortsatte regionaludviklingsforanstaltninger via strukturfondene og Samhørighedsfonden — i det mindste i en overgangsperiode. |
| --- | --- |

1.19

minder om, at der stadig findes regioner i de lande, som var medlemmer af EU før den sidste udvidelse, og som for at kunne konvergere med de øvrige regioner i EU har behov for fortsatte regionaludviklingsforanstaltninger via strukturfondene og Samhørighedsfonden — i det mindste i en overgangsperiode.

iii.   Reform af finansielle EU-instrumenter til bedre foregribelse og håndtering af omstrukturering

Regionsudvalget

| 1.20 | støtter Kommissionens meddelelse om, at såvel den europæiske beskæftigelsesstrategi og EU's strukturfonde som det 7. rammeprogram og EU's uddannelsesprogrammer kan bistå udviklingen af en konkurrencedygtig, videnbaseret økonomi, der fremmer mobilitet; |
| --- | --- |

1.20

støtter Kommissionens meddelelse om, at såvel den europæiske beskæftigelsesstrategi og EU's strukturfonde som det 7. rammeprogram og EU's uddannelsesprogrammer kan bistå udviklingen af en konkurrencedygtig, videnbaseret økonomi, der fremmer mobilitet;

| 1.21 | foreslår øget støtte til forskning, udvikling og innovation (F+U+I), da aktiviteter på disse områder er til stor nytte for virksomhedernes omstrukturering og kan afbøde de negative følger, som disse processer kan få for de lokale og regionale økonomier; |
| --- | --- |

1.21

foreslår øget støtte til forskning, udvikling og innovation (F+U+I), da aktiviteter på disse områder er til stor nytte for virksomhedernes omstrukturering og kan afbøde de negative følger, som disse processer kan få for de lokale og regionale økonomier;

| 1.22 | bemærker, at der ikke tages hensyn til, at omstruktureringsprocesser indvirker forskelligt på mænd og kvinder, hvilket gør det umuligt at træffe specifikke foranstaltninger, der er tilpasset forskellige situationer; |
| --- | --- |

1.22

bemærker, at der ikke tages hensyn til, at omstruktureringsprocesser indvirker forskelligt på mænd og kvinder, hvilket gør det umuligt at træffe specifikke foranstaltninger, der er tilpasset forskellige situationer;

| 1.23 | er betænkelig ved det lave finansieringsniveau, som EU-medlemsstaterne under forhandlingerne tildelte konkurrencemålsætningen. Omstrukturering fortsætter i disse områder, og mange steder er der behov for støtte til at modernisere de regionale økonomier fuldt ud og skabe en videnbaseret økonomi; |
| --- | --- |

1.23

er betænkelig ved det lave finansieringsniveau, som EU-medlemsstaterne under forhandlingerne tildelte konkurrencemålsætningen. Omstrukturering fortsætter i disse områder, og mange steder er der behov for støtte til at modernisere de regionale økonomier fuldt ud og skabe en videnbaseret økonomi;

| 1.24 | gentager sin støtte til Kommissionens forslag om at oprette en fond for tilpasning til væksten i forbindelse med forhandlingerne om EU's strukturfonde for perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

1.24

gentager sin støtte til Kommissionens forslag om at oprette en fond for tilpasning til væksten i forbindelse med forhandlingerne om EU's strukturfonde for perioden 2007-2013;

| 1.25 | glæder sig over det nye forslag om at oprette en fond for tilpasning til globaliseringen, der skal afbøde alvorlige økonomiske og sociale chok på lokalt og regionalt niveau som følge af globaliseringsrelateret omstrukturering, som lokale og regionale myndigheder ikke kunne have foregrebet; |
| --- | --- |

1.25

glæder sig over det nye forslag om at oprette en fond for tilpasning til globaliseringen, der skal afbøde alvorlige økonomiske og sociale chok på lokalt og regionalt niveau som følge af globaliseringsrelateret omstrukturering, som lokale og regionale myndigheder ikke kunne have foregrebet;

| 1.26 | understreger betydningen af reformen af den fælles landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikterne og især nytteværdien af lokale udviklingsforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.26

understreger betydningen af reformen af den fælles landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikterne og især nytteværdien af lokale udviklingsforanstaltninger.

iv.   Erhvervspolitik

Regionsudvalget

| 1.27 | bifalder EU's fremgangsmåde i april 2004, hvor erhvervspolitikken blev revideret. Den reviderede erhvervspolitik omfatter forbedring af de lovgivningsmæssige rammer for virksomheder, mere opbakning til konkurrenceevne og innovation samt oprettelse af en koordineret indsats på sektorniveau; |
| --- | --- |

1.27

bifalder EU's fremgangsmåde i april 2004, hvor erhvervspolitikken blev revideret. Den reviderede erhvervspolitik omfatter forbedring af de lovgivningsmæssige rammer for virksomheder, mere opbakning til konkurrenceevne og innovation samt oprettelse af en koordineret indsats på sektorniveau;

| 1.28 | støtter meddelelsens forslag om, at Kommissionen identificerer sektorer, der er præget af hurtige og omfattende ændringer. Via højtstående grupper, der inddrager alle de berørte parter, vil Kommissionen fokusere på at analysere udviklingen i konkurrenceevne, miljømæssige trusler og muligheder, konsekvenser på regionalt plan og foranstaltninger, der kunne foretages på EU-plan for at foregribe og håndtere forandringer. |
| --- | --- |

1.28

støtter meddelelsens forslag om, at Kommissionen identificerer sektorer, der er præget af hurtige og omfattende ændringer. Via højtstående grupper, der inddrager alle de berørte parter, vil Kommissionen fokusere på at analysere udviklingen i konkurrenceevne, miljømæssige trusler og muligheder, konsekvenser på regionalt plan og foranstaltninger, der kunne foretages på EU-plan for at foregribe og håndtere forandringer.

v.   Konkurrencepolitik

Regionsudvalget

| 1.29 | gør opmærksom på, at de nuværende retningslinjer for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder blev indført i oktober 2004 uden først at høre hverken Regionsudvalget eller Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

1.29

gør opmærksom på, at de nuværende retningslinjer for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder blev indført i oktober 2004 uden først at høre hverken Regionsudvalget eller Europa-Parlamentet;

| 1.30 | påpeger, at Kommissionen offentliggjorde en »Handlingsplan for statsstøtte« i juni 2005 (2), som vil blive behandlet særskilt i en senere udtalelse fra Regionsudvalget. Regionsudvalget bemærker endvidere, at handlingsplanen bebuder en evaluering og ændring af retningslinjerne om statsstøtte til redning og omstrukturering i 2007/2008 og understreger, at Regionsudvalget bør høres, inden der indføres nye retningslinjer i 2009; |
| --- | --- |

1.30

påpeger, at Kommissionen offentliggjorde en »Handlingsplan for statsstøtte« i juni 2005 (2), som vil blive behandlet særskilt i en senere udtalelse fra Regionsudvalget. Regionsudvalget bemærker endvidere, at handlingsplanen bebuder en evaluering og ændring af retningslinjerne om statsstøtte til redning og omstrukturering i 2007/2008 og understreger, at Regionsudvalget bør høres, inden der indføres nye retningslinjer i 2009;

| 1.31 | understreger betydningen af forordningsforslaget om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492), eftersom støtteberettigede virksomheder, som lukker en produktionsaktivitet med mulig tab af arbejdspladser inden for syv år efter finansieringsafgørelsen, skal betale de modtagne beløb tilbage (artikel 56). |
| --- | --- |

1.31

understreger betydningen af forordningsforslaget om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492), eftersom støtteberettigede virksomheder, som lukker en produktionsaktivitet med mulig tab af arbejdspladser inden for syv år efter finansieringsafgørelsen, skal betale de modtagne beløb tilbage (artikel 56).

vi.   Politikken over for tredjelande

Regionsudvalget

| 1.32 | bifalder meddelelsens erklæring om, at den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden gælder for eksterne foranstaltninger og indeholder bestemmelser til fremme af beskæftigelsen, socialpolitik og anstændige arbejdsvilkår for alle. Ifølge meddelelsen omfatter den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordens målsætninger fremme af de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, styrkelse af den sociale dialog, virksomhedernes sociale ansvar og proaktiv håndtering af forandringer på verdensplan. Disse mål skal være retningslinjer for EU i dets samarbejde med internationale organisationer som ILO, OECD, FN, IMF, Verdensbanken og WTO. |
| --- | --- |

1.32

bifalder meddelelsens erklæring om, at den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden gælder for eksterne foranstaltninger og indeholder bestemmelser til fremme af beskæftigelsen, socialpolitik og anstændige arbejdsvilkår for alle. Ifølge meddelelsen omfatter den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordens målsætninger fremme af de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, styrkelse af den sociale dialog, virksomhedernes sociale ansvar og proaktiv håndtering af forandringer på verdensplan. Disse mål skal være retningslinjer for EU i dets samarbejde med internationale organisationer som ILO, OECD, FN, IMF, Verdensbanken og WTO.

vii.   Styrkelse af partnerskabet for forandring

Regionsudvalget

| 1.33 | støtter meddelelsens bemærkninger om, at Kommissionen vil videreføre partnerskaber for forandring gennem styrkelse af den sociale dialog, en meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar og oprettelse af et »forum for omstruktureringer«; |
| --- | --- |

1.33

støtter meddelelsens bemærkninger om, at Kommissionen vil videreføre partnerskaber for forandring gennem styrkelse af den sociale dialog, en meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar og oprettelse af et »forum for omstruktureringer«;

| 1.34 | mener, at det første forum for omstruktureringer, der blev afholdt i juni 2005, var en stor succes, og ser frem til regelmæssig afholdelse af forummet. Regionsudvalget bifalder især intentionen om at fokusere på det lokale og regionale niveau på et kommende forum; |
| --- | --- |

1.34

mener, at det første forum for omstruktureringer, der blev afholdt i juni 2005, var en stor succes, og ser frem til regelmæssig afholdelse af forummet. Regionsudvalget bifalder især intentionen om at fokusere på det lokale og regionale niveau på et kommende forum;

| 1.35 | er enigt i, at meddelelsen om virksomhedernes sociale ansvar bør fokusere på virksomheders og interessenters bedste praksis mht. håndtering af omstrukturering. Meddelelsen fastslår, at erfaringen viser, at de virksomheder, som er i stand til at håndtere omstruktureringer på en socialt ansvarlig måde, ofte er dem, der klarer sig bedst i konkurrencen på markedet, og som har mest modstandskraft. Regionsudvalget er enig i disse konklusioner; |
| --- | --- |

1.35

er enigt i, at meddelelsen om virksomhedernes sociale ansvar bør fokusere på virksomheders og interessenters bedste praksis mht. håndtering af omstrukturering. Meddelelsen fastslår, at erfaringen viser, at de virksomheder, som er i stand til at håndtere omstruktureringer på en socialt ansvarlig måde, ofte er dem, der klarer sig bedst i konkurrencen på markedet, og som har mest modstandskraft. Regionsudvalget er enig i disse konklusioner;

| 1.36 | bifalder meddelelsens forslag om, at Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer anmodes om at overvåge omstruktureringen og udvikle kvantitative og kvalitative analyser af omstrukturering, der kan skabe grundlag for den offentlige debat. |
| --- | --- |

1.36

bifalder meddelelsens forslag om, at Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer anmodes om at overvåge omstruktureringen og udvikle kvantitative og kvalitative analyser af omstrukturering, der kan skabe grundlag for den offentlige debat.

viii.   Tilpasning af de retlige og aftalemæssige rammebetingelser

| 1.37 | bifalder forslagene i denne sektion om de foranstaltninger til modernisering og forenkling af retsforskrifterne, der indgår i Lissabon-handlingsprogrammet, samt forslaget om en grønbog om arbejdsretten, der skal analysere de nye modeller for tilrettelæggelse af arbejdet, og arbejdsrettens rolle i forbindelse med omstrukturering. Dette giver mulighed for at se på tilskyndelsen til »refleksiv omstrukturering«. Disse foranstaltninger omfatter uddannelsesorlov, orlov, delejob, fjernarbejde og deltidsarbejde og er mindre indgribende end de tvungne afskedigelser, der er forbundet med en mere aggressiv omstrukturering; |
| --- | --- |

1.37

bifalder forslagene i denne sektion om de foranstaltninger til modernisering og forenkling af retsforskrifterne, der indgår i Lissabon-handlingsprogrammet, samt forslaget om en grønbog om arbejdsretten, der skal analysere de nye modeller for tilrettelæggelse af arbejdet, og arbejdsrettens rolle i forbindelse med omstrukturering. Dette giver mulighed for at se på tilskyndelsen til »refleksiv omstrukturering«. Disse foranstaltninger omfatter uddannelsesorlov, orlov, delejob, fjernarbejde og deltidsarbejde og er mindre indgribende end de tvungne afskedigelser, der er forbundet med en mere aggressiv omstrukturering;

ix.   Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter om omstrukturering af virksomheder og de europæiske samarbejdsudvalg

| 1.38 | er enig i, at arbejdsmarkedets parter skal sætte endnu mere ind på at foregribe og håndtere omstruktureringer; |
| --- | --- |

1.38

er enig i, at arbejdsmarkedets parter skal sætte endnu mere ind på at foregribe og håndtere omstruktureringer;

| 1.39 | bifalder Kommissionens tilgang til revisionen af direktivet om de europæiske samarbejdsudvalg, der begyndte i april 2004. Kommissionen har redegjort for fire områder, hvor der skal opnås enighed om, hvordan samarbejdsudvalgene skal tackle omstrukturering og forandring. Disse områder omfatter bl.a. vedtagelse af bedste praksis og fælles tilgang til omstrukturering. |
| --- | --- |

1.39

bifalder Kommissionens tilgang til revisionen af direktivet om de europæiske samarbejdsudvalg, der begyndte i april 2004. Kommissionen har redegjort for fire områder, hvor der skal opnås enighed om, hvordan samarbejdsudvalgene skal tackle omstrukturering og forandring. Disse områder omfatter bl.a. vedtagelse af bedste praksis og fælles tilgang til omstrukturering.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | mener, at økonomisk omstrukturering på virksomhedsniveau er en uundgåelig del af moderniseringsprocessen i oprettelsen af en fremadskuende videnbaseret økonomi, men understreger behovet for at styrke den europæiske sociale model for at afbøde de problemer, som omstrukturering kan medføre for enkeltpersoner og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

2.1

mener, at økonomisk omstrukturering på virksomhedsniveau er en uundgåelig del af moderniseringsprocessen i oprettelsen af en fremadskuende videnbaseret økonomi, men understreger behovet for at styrke den europæiske sociale model for at afbøde de problemer, som omstrukturering kan medføre for enkeltpersoner og lokale myndigheder;

| 2.2 | er enig med Kommissionen i, at »forum for omstruktureringer« har en værdigfuld rolle, og at et fremtidigt forum bør undersøge omstruktureringens rolle på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

2.2

er enig med Kommissionen i, at »forum for omstruktureringer« har en værdigfuld rolle, og at et fremtidigt forum bør undersøge omstruktureringens rolle på lokalt og regionalt plan;

| 2.3 | opfordrer til mere forskning i regeringernes reaktion på omstrukturering af virksomheder, med særligt henblik på de respektive roller som EU og de nationale, regionale og lokale myndighedsniveauer har, og samspillet mellem disse niveauer samt mere forskning i årsagerne til omstrukturering, især globalisering; |
| --- | --- |

2.3

opfordrer til mere forskning i regeringernes reaktion på omstrukturering af virksomheder, med særligt henblik på de respektive roller som EU og de nationale, regionale og lokale myndighedsniveauer har, og samspillet mellem disse niveauer samt mere forskning i årsagerne til omstrukturering, især globalisering;

| 2.4 | opfordrer til, at der i EU's, medlemsstaternes og de lokale myndigheders politik satses på beskæftigelsessikkerhed snarere end jobsikkerhed. Dette ville ændre opfattelsen af, at et job er for livet (jobsikkerhed) og i stedet føre over i en situation, hvor arbejdstageren bibringes færdigheder, så han/hun lettere kan skifte fra et job til et andet job (beskæftigelsessikkerhed); |
| --- | --- |

2.4

opfordrer til, at der i EU's, medlemsstaternes og de lokale myndigheders politik satses på beskæftigelsessikkerhed snarere end jobsikkerhed. Dette ville ændre opfattelsen af, at et job er for livet (jobsikkerhed) og i stedet føre over i en situation, hvor arbejdstageren bibringes færdigheder, så han/hun lettere kan skifte fra et job til et andet job (beskæftigelsessikkerhed);

| 2.5 | understreger betydningen af Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer, når det drejer sig om ajourførte oplysninger om økonomisk omstrukturering, der kan levere oplysninger til debatten om at foregribe og håndtere forandringer; |
| --- | --- |

2.5

understreger betydningen af Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer, når det drejer sig om ajourførte oplysninger om økonomisk omstrukturering, der kan levere oplysninger til debatten om at foregribe og håndtere forandringer;

| 2.6 | understreger behovet for bedre koordinering af EU-politikker, så de kan reagere på og håndtere forandringer, og foreslår i tråd med Kommissionens henstillinger, at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikken nævnes blandt de områder, som bør koordineres bedre; |
| --- | --- |

2.6

understreger behovet for bedre koordinering af EU-politikker, så de kan reagere på og håndtere forandringer, og foreslår i tråd med Kommissionens henstillinger, at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikken nævnes blandt de områder, som bør koordineres bedre;

| 2.7 | ønsker, at se en velfungerende europæisk beskæftigelsesstrategi, der har en nøglefunktion med hensyn til at tilpasse sig og til at håndtere forandringer og skabe beskæftigelse i vækstsektorer; |
| --- | --- |

2.7

ønsker, at se en velfungerende europæisk beskæftigelsesstrategi, der har en nøglefunktion med hensyn til at tilpasse sig og til at håndtere forandringer og skabe beskæftigelse i vækstsektorer;

| 2.8 | understreger, at omstrukturering på virksomhedsniveau er nemmere at håndtere, hvis lokale og regionale agenturer har udarbejdet økonomiske udviklingsstrategier, der fremmer vækst og diversificerer økonomien. Dette gør det lettere for tidligere arbejdstagere at finde en alternativ beskæftigelse; |
| --- | --- |

2.8

understreger, at omstrukturering på virksomhedsniveau er nemmere at håndtere, hvis lokale og regionale agenturer har udarbejdet økonomiske udviklingsstrategier, der fremmer vækst og diversificerer økonomien. Dette gør det lettere for tidligere arbejdstagere at finde en alternativ beskæftigelse;

| 2.9 | anerkender, at EU's strukturfonde og Den Europæiske Socialfond har en central rolle at spille, når det drejer sig om omstrukturering og håndtering af forandring. Regionsudvalget opfordrer medlemsstaterne til at stille midler til rådighed over EU-budgettet, der giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at modernisere deres økonomi og dermed reducere de skadelige virkninger af omstrukturering i de enkelte virksomheder under hensyntagen til, at der er tale om en generel problematik, som berører alle typer regioner; |
| --- | --- |

2.9

anerkender, at EU's strukturfonde og Den Europæiske Socialfond har en central rolle at spille, når det drejer sig om omstrukturering og håndtering af forandring. Regionsudvalget opfordrer medlemsstaterne til at stille midler til rådighed over EU-budgettet, der giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at modernisere deres økonomi og dermed reducere de skadelige virkninger af omstrukturering i de enkelte virksomheder under hensyntagen til, at der er tale om en generel problematik, som berører alle typer regioner;

| 2.10 | anbefaler, at medlemsstaterne endnu engang overvejer oprettelsen af en fond for tilpasning til væksten eller globaliseringen via EU's strukturfonde, der ville gøre det muligt for EU at gribe ind, hvis en lokal eller regional økonomi rammes af en krise på grund af omstrukturering; Regionsudvalget mener, at denne fond kun bør anvendes, hvis der er nået en regional tærskel, defineret ud fra antallet af arbejdstagere, der er ramt af omstruktureringschokket, som ikke kunne foregribes, omfanget af den regionale arbejdsløshed og indvirkningen på regionalt BNI. Regionsudvalget er enigt i, at fonden bør omfatte foranstaltninger til afbødning af chok, hvad angår menneskelige ressourcer, f.eks. gennem uddannelse og omflytning af arbejdstagere, og anbefaler, at denne fond oprettes inden for EU's budget som en permanent uafhængig fond med sit eget faste, årlige budget. Regionsudvalget går ind for, at der afsættes 1 mia. EUR om året til fonden; |
| --- | --- |

2.10

anbefaler, at medlemsstaterne endnu engang overvejer oprettelsen af en fond for tilpasning til væksten eller globaliseringen via EU's strukturfonde, der ville gøre det muligt for EU at gribe ind, hvis en lokal eller regional økonomi rammes af en krise på grund af omstrukturering; Regionsudvalget mener, at denne fond kun bør anvendes, hvis der er nået en regional tærskel, defineret ud fra antallet af arbejdstagere, der er ramt af omstruktureringschokket, som ikke kunne foregribes, omfanget af den regionale arbejdsløshed og indvirkningen på regionalt BNI. Regionsudvalget er enigt i, at fonden bør omfatte foranstaltninger til afbødning af chok, hvad angår menneskelige ressourcer, f.eks. gennem uddannelse og omflytning af arbejdstagere, og anbefaler, at denne fond oprettes inden for EU's budget som en permanent uafhængig fond med sit eget faste, årlige budget. Regionsudvalget går ind for, at der afsættes 1 mia. EUR om året til fonden;

| 2.11 | anbefaler, at EU ser på mulighederne for at diversificere landdistrikternes økonomi og forbedre deres konkurrenceevne, således at de alvorlige virkninger af landbrugsomstrukturering kan mindskes. I denne forbindelse understreges den vigtige rolle, som lokale udviklingsforanstaltninger kan spille; |
| --- | --- |

2.11

anbefaler, at EU ser på mulighederne for at diversificere landdistrikternes økonomi og forbedre deres konkurrenceevne, således at de alvorlige virkninger af landbrugsomstrukturering kan mindskes. I denne forbindelse understreges den vigtige rolle, som lokale udviklingsforanstaltninger kan spille;

| 2.12 | bifalder forslagene om industri- og virksomhedspolitik, men Regionsudvalget anbefaler dog, at Kommissionen arbejder tæt sammen med lokale og regionale myndigheder for at identificere de sektorer, der oplever hastige forandringer; |
| --- | --- |

2.12

bifalder forslagene om industri- og virksomhedspolitik, men Regionsudvalget anbefaler dog, at Kommissionen arbejder tæt sammen med lokale og regionale myndigheder for at identificere de sektorer, der oplever hastige forandringer;

| 2.13 | ønsker at blive hørt, når retningslinjerne til redning og omstrukturering skal evalueres i 2007/2008; |
| --- | --- |

2.13

ønsker at blive hørt, når retningslinjerne til redning og omstrukturering skal evalueres i 2007/2008;

| 2.14 | anbefaler, at hensynet til den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden inddrages i forhandlinger med internationale organisationer og i Doha-udviklingsrunden; |
| --- | --- |

2.14

anbefaler, at hensynet til den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden inddrages i forhandlinger med internationale organisationer og i Doha-udviklingsrunden;

| 2.15 | understreger behovet for ansvarlig forvaltning af forandringer og omstrukturering på virksomhedsniveau og på forskellige myndighedsniveauer samt behovet for at sikre, at arbejdsgiverne er bevidste om deres forpligtelser. Regionsudvalget anbefaler, at dette opnås på en række områder på EU-plan gennem en styrkelse af den sociale dialog, meddelelsen om virksomhedernes sociale ansvar og forhandlinger om direktivet om europæiske samarbejdsudvalg; |
| --- | --- |

2.15

understreger behovet for ansvarlig forvaltning af forandringer og omstrukturering på virksomhedsniveau og på forskellige myndighedsniveauer samt behovet for at sikre, at arbejdsgiverne er bevidste om deres forpligtelser. Regionsudvalget anbefaler, at dette opnås på en række områder på EU-plan gennem en styrkelse af den sociale dialog, meddelelsen om virksomhedernes sociale ansvar og forhandlinger om direktivet om europæiske samarbejdsudvalg;

| 2.16 | anbefaler, at virksomhederne først ser på fremme af »refleksiv omstrukturering«. Disse foranstaltninger omfatter uddannelsesorlov, orlov, delejob, fjernarbejde og deltidsarbejde og er mindre indgribende end de tvungne afskedigelser, der er forbundet med en mere aggressiv omstrukturering ved filiallukninger. |
| --- | --- |

2.16

anbefaler, at virksomhederne først ser på fremme af »refleksiv omstrukturering«. Disse foranstaltninger omfatter uddannelsesorlov, orlov, delejob, fjernarbejde og deltidsarbejde og er mindre indgribende end de tvungne afskedigelser, der er forbundet med en mere aggressiv omstrukturering ved filiallukninger.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  KOM(2005) 120 endel., s. 12.

1

(2)  KOM(2005) 107 endel. — CdR 225/2005.

2

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/32

---

Regionsudvalgets udtalelse om Regionale parlamenter med lovgivende beføjelser og deres betydning for Unionens demokratiske liv

(2006/C 115/07)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at anmode Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU om at udarbejde en initiativudtalelse om »Regionale parlamenter og deres betydning for Unionens demokratiske liv«;

under henvisning til traktaten om en forfatning for Europa og især bestemmelserne om anvendelse af nærhedsprincippet;

under henvisning til sin udtalelse om Traktaten om en forfatning for Europa (CdR 354/2003 fin (1));

under henvisning til sin udtalelse af 13. oktober 2005 om »Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union« (CdR 250/2005 fin);

under henvisning til erklæring fra Regionsudvalgets præsidium af 26. oktober 2001 om »Regioner med lovgivningsbeføjelser: deres rolle i Fællesskabets beslutningsproces« (CdR 191/2001 fin);

under henvisning til den fælles handlingsplan 2003-2004 for Regionsudvalget og Konferencen af Europæiske Regionale Lovgivende Forsamlinger (CALRE);

under henvisning til erklæringer fra formændene for de europæiske regionale lovgivende forsamlinger af 27. og 28. oktober 2003 i Reggio di Calabria, 26. oktober 2004 i Milano og 24. og 25. oktober 2005 i Barcelona;

under henvisning til Oviedo-dokumentet, som dannede grundlaget for oprettelsen af Konferencen af Europæiske Regionale Lovgivende Forsamlinger (CALRE) i 1997 og fastlagde dens mål og principper;

under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 221/2004 rev. 3) vedtaget den 22. april 2005 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU (ordfører: Luc Van Den Brande, Medlem af Det Flamske Parlament — Senator (BE/PPE);

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | I nogle medlemsstater har regionerne lovgivningskompetence og er derfor beføjet med hensyn til gennemførelse af EU's lovgivning. |
| --- | --- |

1)

I nogle medlemsstater har regionerne lovgivningskompetence og er derfor beføjet med hensyn til gennemførelse af EU's lovgivning.

| 2) | Regioner med lovgivningskompetence tillægges udtrykkelige beføjelser i traktaten om en forfatning for Europa med hensyn til kontrollen med og anvendelsen af nærhedsprincippet, og de indtager derfor en særlig plads i Den Europæiske Unions demokratiske beslutningstagning. |
| --- | --- |

2)

Regioner med lovgivningskompetence tillægges udtrykkelige beføjelser i traktaten om en forfatning for Europa med hensyn til kontrollen med og anvendelsen af nærhedsprincippet, og de indtager derfor en særlig plads i Den Europæiske Unions demokratiske beslutningstagning.

| 3) | Rammerne for denne udtalelse er inspireret af de beføjelser, som de lovgivende regionale parlamenter tillægges i forfatningstraktaten. Udtalelsen vil derfor ikke rokke ved anerkendelsen af andre politiske beslutningsniveauers betydning, eftersom henstillingerne i udtalelsen mutatis mutandis også kan anvendes på disse. |
| --- | --- |

3)

Rammerne for denne udtalelse er inspireret af de beføjelser, som de lovgivende regionale parlamenter tillægges i forfatningstraktaten. Udtalelsen vil derfor ikke rokke ved anerkendelsen af andre politiske beslutningsniveauers betydning, eftersom henstillingerne i udtalelsen mutatis mutandis også kan anvendes på disse.

| 4) | De regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser varetager fuldt ud gennemførelsen af deres beslutninger og nævnes derfor udtrykkeligt i forfatningstraktatens protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

4)

De regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser varetager fuldt ud gennemførelsen af deres beslutninger og nævnes derfor udtrykkeligt i forfatningstraktatens protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

| 5) | Indholdet af de drøftelser, som fandt sted under høringen om »De lovgivende regionale parlamenters og regionale forsamlingers rolle i Unionens demokratiske liv«, som Underudvalget for konstitutionelle anliggender og styreformer i EU afholdt den 3. marts 2005, og som bekræftede den tiltagende inddragelse af de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser i processen for europæisk politisk samling — |
| --- | --- |

5)

Indholdet af de drøftelser, som fandt sted under høringen om »De lovgivende regionale parlamenters og regionale forsamlingers rolle i Unionens demokratiske liv«, som Underudvalget for konstitutionelle anliggender og styreformer i EU afholdt den 3. marts 2005, og som bekræftede den tiltagende inddragelse af de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser i processen for europæisk politisk samling —

| 6) | Pausen i forfatningstraktatens ratifikationsproces må på ingen måde bremse igangsatte initiativer til bedre inddragelse af de regionale parlamenter i EU's demokratiske liv og deres deltagelse i udarbejdelsen af EU-lovgivningen samt dennes gennemførelse og kontrollen hermed, som er en følge af den politiske konsensus omkring forfatningstraktaten; |
| --- | --- |

6)

Pausen i forfatningstraktatens ratifikationsproces må på ingen måde bremse igangsatte initiativer til bedre inddragelse af de regionale parlamenter i EU's demokratiske liv og deres deltagelse i udarbejdelsen af EU-lovgivningen samt dennes gennemførelse og kontrollen hermed, som er en følge af den politiske konsensus omkring forfatningstraktaten;

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | anbefaler, at protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og protokollen om nationale parlamenters rolle i EU inkorporeres i de nuværende traktater, så der sikres mere demokrati og bedre inddragelse af borgerne i EU's beslutningsproces; |
| --- | --- |

1.1

anbefaler, at protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og protokollen om nationale parlamenters rolle i EU inkorporeres i de nuværende traktater, så der sikres mere demokrati og bedre inddragelse af borgerne i EU's beslutningsproces;

| 1.2 | mener, at det regionale demokrati i væsentlig grad bidrager til at involvere borgerne i politikken og følgelig fortjener den fornødne opmærksomhed inden for Den Europæiske Union. Derfor bør bidragene fra valgte regionale og lokale forsamlinger med henblik på at bringe EU tættere på borgerne opvurderes, bl.a. ved i fuldt omfang at inddrage disse decentraliserede organer i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

1.2

mener, at det regionale demokrati i væsentlig grad bidrager til at involvere borgerne i politikken og følgelig fortjener den fornødne opmærksomhed inden for Den Europæiske Union. Derfor bør bidragene fra valgte regionale og lokale forsamlinger med henblik på at bringe EU tættere på borgerne opvurderes, bl.a. ved i fuldt omfang at inddrage disse decentraliserede organer i beslutningstagningen;

| 1.3 | mener, at de regionale parlamenter bidrager til opbygning af borgerrettigheder under overholdelse af Unionens kulturelle og sproglige mangfoldighed; |
| --- | --- |

1.3

mener, at de regionale parlamenter bidrager til opbygning af borgerrettigheder under overholdelse af Unionens kulturelle og sproglige mangfoldighed;

| 1.4 | er overbevist om, at styrkelsen af den lokale og regionale autonomi i flere medlemsstater indebærer et vigtigt bidrag til opbygningen af et Europa, som er styret af blandt andet principperne om demokrati, nærhed og decentralisering; |
| --- | --- |

1.4

er overbevist om, at styrkelsen af den lokale og regionale autonomi i flere medlemsstater indebærer et vigtigt bidrag til opbygningen af et Europa, som er styret af blandt andet principperne om demokrati, nærhed og decentralisering;

| 1.5 | konstaterer, at der i alle EU's medlemsstater er sket en vigtig udvikling med hensyn til decentralisering, som har gjort regionerne til vigtige politiske og økonomiske aktører på europæisk plan; |
| --- | --- |

1.5

konstaterer, at der i alle EU's medlemsstater er sket en vigtig udvikling med hensyn til decentralisering, som har gjort regionerne til vigtige politiske og økonomiske aktører på europæisk plan;

| 1.6 | påpeger, at de lokale og regionale forsamlinger udgør en integrerende del af den måde, hvorpå europæiske lande giver deres demokrati form. Det subnationale myndighedsniveau fortjener derfor en plads i den europæiske debat; |
| --- | --- |

1.6

påpeger, at de lokale og regionale forsamlinger udgør en integrerende del af den måde, hvorpå europæiske lande giver deres demokrati form. Det subnationale myndighedsniveau fortjener derfor en plads i den europæiske debat;

| 1.7 | beklager, at hensigten om at tage hensyn til de lovgivende regionale parlamenters decentrale beføjelser, som Laeken-erklæringen indeholdt positive impulser til, ikke har ført til, at de berørte regioner er tildelt direkte klageret i traktaten om en forfatning for Europa; |
| --- | --- |

1.7

beklager, at hensigten om at tage hensyn til de lovgivende regionale parlamenters decentrale beføjelser, som Laeken-erklæringen indeholdt positive impulser til, ikke har ført til, at de berørte regioner er tildelt direkte klageret i traktaten om en forfatning for Europa;

| 1.8 | udtrykker tilfredshed med, at det har fået ret til at anlægge sag ved domstolen i lovgivningsspørgsmål, hvor det ifølge forfatningen skal konsulteres, men beklager samtidig, at regioner med lovgivende beføjelser (endnu) ikke har fået ret til at indbringe klager for domstolen; |
| --- | --- |

1.8

udtrykker tilfredshed med, at det har fået ret til at anlægge sag ved domstolen i lovgivningsspørgsmål, hvor det ifølge forfatningen skal konsulteres, men beklager samtidig, at regioner med lovgivende beføjelser (endnu) ikke har fået ret til at indbringe klager for domstolen;

| 1.9 | konstaterer derfor, at de regionale forsamlinger, herunder især lovgivende forsamlinger, kan inddrage Regionsudvalget og, om nødvendigt, aktivere det nationale parlamentariske spor for i påkommende tilfælde at indbringe klage; |
| --- | --- |

1.9

konstaterer derfor, at de regionale forsamlinger, herunder især lovgivende forsamlinger, kan inddrage Regionsudvalget og, om nødvendigt, aktivere det nationale parlamentariske spor for i påkommende tilfælde at indbringe klage;

| 1.10 | støtter bestræbelserne fra Konferencen af Europæiske Regionale Lovgivende Forsamlinger (CALRE), som tilstræber at implicere de regionale parlamentariske systemer i den europæiske beslutningsproces; |
| --- | --- |

1.10

støtter bestræbelserne fra Konferencen af Europæiske Regionale Lovgivende Forsamlinger (CALRE), som tilstræber at implicere de regionale parlamentariske systemer i den europæiske beslutningsproces;

| 1.11 | understreger endnu en gang — i overensstemmelse med henstillingerne fra hvidbogen om styreformer i EU — det nødvendige i i fuldgyldigt omfang at inddrage de myndighedsniveauer, som er ansvarlige for gennemførelsen af EU's lovgivning, i forberedelsen af denne lovgivning og i udformningen af EU's politik og mener, at dette specielt gælder for de regionale lovgivende forsamlinger, fordi de skal vedtage regionale love i medfør af EU's lovgivning, og støtter derfor, at de aktivt medvirker i den lovforberedende høringsproces samt inddrages i den strukturerede dialog via deres repræsentative sammenslutninger; |
| --- | --- |

1.11

understreger endnu en gang — i overensstemmelse med henstillingerne fra hvidbogen om styreformer i EU — det nødvendige i i fuldgyldigt omfang at inddrage de myndighedsniveauer, som er ansvarlige for gennemførelsen af EU's lovgivning, i forberedelsen af denne lovgivning og i udformningen af EU's politik og mener, at dette specielt gælder for de regionale lovgivende forsamlinger, fordi de skal vedtage regionale love i medfør af EU's lovgivning, og støtter derfor, at de aktivt medvirker i den lovforberedende høringsproces samt inddrages i den strukturerede dialog via deres repræsentative sammenslutninger;

| 1.12 | har noteret sig de forskellige forslag om og initiativer til at styrke det tværparlamentariske samarbejde på europæisk plan og mener, at et samarbejde mellem parlamenterne kan bidrage til den europæiske integration; |
| --- | --- |

1.12

har noteret sig de forskellige forslag om og initiativer til at styrke det tværparlamentariske samarbejde på europæisk plan og mener, at et samarbejde mellem parlamenterne kan bidrage til den europæiske integration;

| 1.13 | mener dog, at disse forslags ønskværdighed og gennemførlighed bør undersøges nærmere, og at man især bør se på, om de kan bidrage til at styrke de regionale forsamlingers politiske vægt; |
| --- | --- |

1.13

mener dog, at disse forslags ønskværdighed og gennemførlighed bør undersøges nærmere, og at man især bør se på, om de kan bidrage til at styrke de regionale forsamlingers politiske vægt;

| 1.14 | insisterer ligeledes på, at den tænkepause, som er indledt i EU vedrørende forfatningstraktatens tekst, på ingen måde må føre til, at disse ambitioner begrænses eller opgives; |
| --- | --- |

1.14

insisterer ligeledes på, at den tænkepause, som er indledt i EU vedrørende forfatningstraktatens tekst, på ingen måde må føre til, at disse ambitioner begrænses eller opgives;

| 1.15 | fremhæver, at den protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som er vedføjet traktaten om en forfatning for Europa som bilag, er et første, vigtigt skridt i den faktiske anerkendelse af regionale parlamenter med lovgivende beføjelser. Protokollen lægger nemlig op til, at de nationale parlamenter, når det er relevant, skal konsultere regionale parlamenter med lovgivningskompetence som led i kontrollen med anvendelsen af nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

1.15

fremhæver, at den protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som er vedføjet traktaten om en forfatning for Europa som bilag, er et første, vigtigt skridt i den faktiske anerkendelse af regionale parlamenter med lovgivende beføjelser. Protokollen lægger nemlig op til, at de nationale parlamenter, når det er relevant, skal konsultere regionale parlamenter med lovgivningskompetence som led i kontrollen med anvendelsen af nærhedsprincippet;

| 1.16 | konstaterer tillige, at samtlige nationale forsamlinger, alt efter deres beføjelser berøres af mekanismerne til anvendelse af og kontrol med overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

1.16

konstaterer tillige, at samtlige nationale forsamlinger, alt efter deres beføjelser berøres af mekanismerne til anvendelse af og kontrol med overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet;

| 1.17 | påpeger, at Kommissionens forslag om styreformer i EU og traktaten om en forfatning for Europa ubestrideligt fastslår, at EU er gået over til en styreform med flere niveauer. Dette indebærer imidlertid, at de forskellige myndighedsniveauer vedligeholder forbindelser, som bygger på et horisontalt partnerskab og som er udformet til at sikre en effektiv og integreret beslutningstagning, og at man belyser beføjelsesfordelingen mellem de forskellige myndighedsniveauer, så der hersker vished for, hvem der laver hvad, og på hvilket niveau det politiske ansvar befinder sig; |
| --- | --- |

1.17

påpeger, at Kommissionens forslag om styreformer i EU og traktaten om en forfatning for Europa ubestrideligt fastslår, at EU er gået over til en styreform med flere niveauer. Dette indebærer imidlertid, at de forskellige myndighedsniveauer vedligeholder forbindelser, som bygger på et horisontalt partnerskab og som er udformet til at sikre en effektiv og integreret beslutningstagning, og at man belyser beføjelsesfordelingen mellem de forskellige myndighedsniveauer, så der hersker vished for, hvem der laver hvad, og på hvilket niveau det politiske ansvar befinder sig;

| 1.18 | påpeger, at deltagelsen af regionale parlamenter med lovgivende beføjelser i Regionsudvalget udgør en ekstra fordel og vidner om den store forskelligartethed mellem territorierne i EU og muliggør et snævrere samarbejde mellem Regionsudvalget og de regionale lovgivende forsamlinger, så det regionale demokrati i Europa styrkes og så de nye beføjelser, som traktaten om en forfatning for Europa lægger op til, kan udøves bedre; alt dette skal ske i samråd med de regionale regeringer; |
| --- | --- |

1.18

påpeger, at deltagelsen af regionale parlamenter med lovgivende beføjelser i Regionsudvalget udgør en ekstra fordel og vidner om den store forskelligartethed mellem territorierne i EU og muliggør et snævrere samarbejde mellem Regionsudvalget og de regionale lovgivende forsamlinger, så det regionale demokrati i Europa styrkes og så de nye beføjelser, som traktaten om en forfatning for Europa lægger op til, kan udøves bedre; alt dette skal ske i samråd med de regionale regeringer;

| 1.19 | anser ratificering af traktaten om en forfatning for Europa i regionale parlamenter med lovgivende beføjelser for en fortrinlig lejlighed til at sætte fokus på disse parlamenters rolle og plads i den europæiske opbygning; |
| --- | --- |

1.19

anser ratificering af traktaten om en forfatning for Europa i regionale parlamenter med lovgivende beføjelser for en fortrinlig lejlighed til at sætte fokus på disse parlamenters rolle og plads i den europæiske opbygning;

2.   Regionsudvalgets henstillinger

| 2.1 | ser gerne, at regionale parlamenter, regionale forsamlinger og lokale myndigheder, i overensstemmelse med deres beføjelser, institutionelt set involverer sig på en mere proaktiv måde og at de fuldt ud inddrages i den europæiske debat og EU's beslutningsproces, samtidig med at de påtager sig deres ansvar over for borgerne, ganske specielt på baggrund af den aktuelle tænkepause; |
| --- | --- |

2.1

ser gerne, at regionale parlamenter, regionale forsamlinger og lokale myndigheder, i overensstemmelse med deres beføjelser, institutionelt set involverer sig på en mere proaktiv måde og at de fuldt ud inddrages i den europæiske debat og EU's beslutningsproces, samtidig med at de påtager sig deres ansvar over for borgerne, ganske specielt på baggrund af den aktuelle tænkepause;

| 2.2 | anbefaler i den forbindelse, at de regionale parlamenter medinddrages i de parlamentariske fora, som Europa-Parlamentet lægger op til som led i tænkepausen med det sigte at sætte skub i den europæiske dialog for at overvinde forfatningskrisen; |
| --- | --- |

2.2

anbefaler i den forbindelse, at de regionale parlamenter medinddrages i de parlamentariske fora, som Europa-Parlamentet lægger op til som led i tænkepausen med det sigte at sætte skub i den europæiske dialog for at overvinde forfatningskrisen;

| 2.3 | henstiller, at lokale og regionale myndigheder og især regionale parlamenter med lovgivende beføjelser inddrages i den lovforberedende fase, i samrådet forud for EF-lovgivning, og at de konsulteres i forbindelse med iværksættelsen af varslingsmekanismen; |
| --- | --- |

2.3

henstiller, at lokale og regionale myndigheder og især regionale parlamenter med lovgivende beføjelser inddrages i den lovforberedende fase, i samrådet forud for EF-lovgivning, og at de konsulteres i forbindelse med iværksættelsen af varslingsmekanismen;

| 2.4 | insisterer på fuld inddragelse af de regionale parlamenter i den af Kommissionen foreslåede plan D, herunder både i fællesskabsinitiativerne og i de anbefalede nationale debatter, med det sigte at drøfte EU's fremtid og borgernes forventninger; |
| --- | --- |

2.4

insisterer på fuld inddragelse af de regionale parlamenter i den af Kommissionen foreslåede plan D, herunder både i fællesskabsinitiativerne og i de anbefalede nationale debatter, med det sigte at drøfte EU's fremtid og borgernes forventninger;

| 2.5 | agter at styrke samarbejdet og dialogen med regionale parlamenter med lovgivende beføjelser med det sigte at gøre inddragelsen optimal; |
| --- | --- |

2.5

agter at styrke samarbejdet og dialogen med regionale parlamenter med lovgivende beføjelser med det sigte at gøre inddragelsen optimal;

| 2.6 | fastslår, at det inden for rammerne af netværkssamarbejdet med regionale og lokale myndigheder og deres sammenslutninger vil skabe opmærksomhed om tilskyndelsen til klager mod EU-retsakter inden for rammerne af sine interne procedurer, som skal fastlægges; |
| --- | --- |

2.6

fastslår, at det inden for rammerne af netværkssamarbejdet med regionale og lokale myndigheder og deres sammenslutninger vil skabe opmærksomhed om tilskyndelsen til klager mod EU-retsakter inden for rammerne af sine interne procedurer, som skal fastlægges;

| 2.7 | vil virke for, at regionale lovgivende parlamenter, i funktion af de beføjelser, som Unionen udøver, optræder som bestanddele af deres lands parlamentariske system eller som kamre i det nationale parlament og tillige får mulighed for at gå til deres nationale parlament for at indbringe klage for domstolen i tilfælde af krænkelse af nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.7

vil virke for, at regionale lovgivende parlamenter, i funktion af de beføjelser, som Unionen udøver, optræder som bestanddele af deres lands parlamentariske system eller som kamre i det nationale parlament og tillige får mulighed for at gå til deres nationale parlament for at indbringe klage for domstolen i tilfælde af krænkelse af nærhedsprincippet;

| 2.8 | anmoder de lovgivende regionale parlamenter og de regionale forsamlinger om at yde deres bidrag til den regelmæssige ajourføring af den »kompetenceoversigt over opgavefordelingen mellem Den Europæiske Union, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder« (CdR 104/2004), som Regionsudvalget har udarbejdet; |
| --- | --- |

2.8

anmoder de lovgivende regionale parlamenter og de regionale forsamlinger om at yde deres bidrag til den regelmæssige ajourføring af den »kompetenceoversigt over opgavefordelingen mellem Den Europæiske Union, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder« (CdR 104/2004), som Regionsudvalget har udarbejdet;

| 2.9 | henstiller, at man i de regionale lovgivende parlamenter overvejer at oprette parlamentariske udvalg til at påse overholdelsen af nærhedsprincippet, og som derfor kan optræde som privilegerede samtalepartnere i ovennævnte netværker; |
| --- | --- |

2.9

henstiller, at man i de regionale lovgivende parlamenter overvejer at oprette parlamentariske udvalg til at påse overholdelsen af nærhedsprincippet, og som derfor kan optræde som privilegerede samtalepartnere i ovennævnte netværker;

| 2.10 | går ind for, at der i medlemsstater, hvor der forekommer en fordeling af beføjelser mellem det nationale og regionale niveau, laves en intern bindende aftale om proceduren med tidlig varsling med hensyn til kontrollen med nærhedsprincippet, så processen gøres klar og transparent; det foreslås, at der udarbejdes en oversigt over disse procedureaftaler, som skal indgås på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

2.10

går ind for, at der i medlemsstater, hvor der forekommer en fordeling af beføjelser mellem det nationale og regionale niveau, laves en intern bindende aftale om proceduren med tidlig varsling med hensyn til kontrollen med nærhedsprincippet, så processen gøres klar og transparent; det foreslås, at der udarbejdes en oversigt over disse procedureaftaler, som skal indgås på medlemsstatsniveau;

| 2.11 | henstiller, at processen til kontrol med nærhedsprincippet ledsages af en intern reformproces i medlemsstaterne, med respekt for de eksisterende forfatningsmæssige strukturer, med det sigte at konsolidere de regionale lovgivende parlamenters medvirken i de mekanismer, som anbefales i protokollen om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

2.11

henstiller, at processen til kontrol med nærhedsprincippet ledsages af en intern reformproces i medlemsstaterne, med respekt for de eksisterende forfatningsmæssige strukturer, med det sigte at konsolidere de regionale lovgivende parlamenters medvirken i de mekanismer, som anbefales i protokollen om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet;

| 2.12 | henstiller til de regionale parlamenter, som har grundlæggende beføjelser, at anvende disse som led i den europæiske beslutningstagning ud fra både deres institutionelle og fiskale formåen; |
| --- | --- |

2.12

henstiller til de regionale parlamenter, som har grundlæggende beføjelser, at anvende disse som led i den europæiske beslutningstagning ud fra både deres institutionelle og fiskale formåen;

| 2.13 | opfordrer endelig indtrængende Den Europæiske Union til at forpligte sig til at styrke den regionale debat i Europa. Denne debat bør føre til et samarbejde mellem Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, de lokale og regionale myndigheder og navnlig de regionale parlamenter med lovgivende beføjelser; samarbejdets nærmere form bør fastlægges efter indgående samråd og bør påvise merværdien for demokratiet i EU. |
| --- | --- |

2.13

opfordrer endelig indtrængende Den Europæiske Union til at forpligte sig til at styrke den regionale debat i Europa. Denne debat bør føre til et samarbejde mellem Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, de lokale og regionale myndigheder og navnlig de regionale parlamenter med lovgivende beføjelser; samarbejdets nærmere form bør fastlægges efter indgående samråd og bør påvise merværdien for demokratiet i EU.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 71 af 22.3.2005, s.1.

1

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/35

---

Regionsudvalgets udtalelse om Retningslinjer for anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet

(2006/C 115/08)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til beslutning truffet af Regionsudvalgets præsidium den 20. juni 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at pålægge Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU at udarbejde en initiativudtalelse om »Anvendelse og overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet«

under henvisning til den af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004 underskrevne traktat om en forfatning for Europa især bestemmelserne i »Protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet« (i det efterfølgende nærhedsprotokollen) (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 add. 1 rev. 1, CIG 87/04 add. 2 rev. 1)

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen »Gennemførelse af indsatsplanen for ajourføring og forenkling af fællesskabsretten« (KOM(2004) 432 endelig)

under henvisning til udtalelse om »Revisionen af traktaten om Den Europæiske Union« (CdR 136/1995) og supplerende udtalelse om »Anvendelse af subsidiaritetsprincippet i Den Europæiske Union« (CdR 136/95 bilag)

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om »Resultaterne af regeringskonferencen« (CdR 305/97 fin)

under henvisning til udtalelsen med titlen »For en veritabel subsidiaritetskultur! En appel fra Regionsudvalget« (CdR 302/98 fin (1))

under henvisning til udtalelsen »Bedre lovgivning 1998. Et fælles ansvar« (CdR 50/1999 fin (2))

under henvisning til udtalelse om »Lokale og regionale myndigheders gennemførelse af EU-lovgivningen« (CdR 51/1999 fin (3))

under henvisning til udtalelse om »Regeringskonferencen år 2000« (CdR 53/1999 fin (4))

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om »Den kommende regeringskonference« (CdR 54/1999 (5))

under henvisning til udtalelse om Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd med titlen »Bedre lovgivning 1999« (CdR 18/2000 fin (6))

under henvisning til udtalelse om Beretning fra Kommissionen »Bedre lovgivning 2002« og »Meddelelse fra Kommissionen om bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer« (CdR 62/2003 fin (7))

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Bedre lovgivning 2004« og »Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union« (CdR 121/2005 fin)

under henvisning til udtalelse om traktaten om en forfatning for Europa (CdR 354/2003 fin)

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union« (CdR 250/2005 fin)

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 220/2004 rev. 3), som blev vedtaget af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU den 4. oktober 2005 med Peter Straub, formand for landdagen i Baden Württemberg (DE/PPE) som ordfører og

ud fra følgende betragtninger:

| 1) | i forbindelse med videreudviklingen af nærhedsprincippet i traktaterne er Regionsudvalgets forslag i de senere år gradvist blevet indarbejdet i traktaterne |
| --- | --- |

1)

i forbindelse med videreudviklingen af nærhedsprincippet i traktaterne er Regionsudvalgets forslag i de senere år gradvist blevet indarbejdet i traktaterne

| 2) | resultaterne af den første konference om nærhedsprincippet, som det på eget initiativ afholdt den 27. maj 2004 i Berlin |
| --- | --- |

2)

resultaterne af den første konference om nærhedsprincippet, som det på eget initiativ afholdt den 27. maj 2004 i Berlin

| 3) | nærhedsprincippet udvides til at gælde for de lokale og regionale myndigheder (artikel I-11), hvilket indebærer, at princippet om respekt for det lokale og regionale selvstyre, som indførtes i forfatningen (artikel I-5, stk. 1), omsættes i praksis |
| --- | --- |

3)

nærhedsprincippet udvides til at gælde for de lokale og regionale myndigheder (artikel I-11), hvilket indebærer, at princippet om respekt for det lokale og regionale selvstyre, som indførtes i forfatningen (artikel I-5, stk. 1), omsættes i praksis

| 4) | Europa-Kommissionen opfordres til, at den inden den fremsætter forslag til retsakter, foretager omfattende konsultationer af de regionale og lokale myndigheder (artikel 2 i nærhedsprotokollen) |
| --- | --- |

4)

Europa-Kommissionen opfordres til, at den inden den fremsætter forslag til retsakter, foretager omfattende konsultationer af de regionale og lokale myndigheder (artikel 2 i nærhedsprotokollen)

| 5) | som institutionelt talerør for EU's regioner og kommuner opnår Regionsudvalget ret til at indbringe klage for EU-Domstolen for at sikre sine rettigheder (artikel III-365, stk. 3) |
| --- | --- |

5)

som institutionelt talerør for EU's regioner og kommuner opnår Regionsudvalget ret til at indbringe klage for EU-Domstolen for at sikre sine rettigheder (artikel III-365, stk. 3)

| 6) | desuden opnår Regionsudvalget ret til at indbringe klager vedrørende krænkelser af nærhedsprincippet (artikel III-365 og artikel 8 i nærhedsprotokollen) |
| --- | --- |

6)

desuden opnår Regionsudvalget ret til at indbringe klager vedrørende krænkelser af nærhedsprincippet (artikel III-365 og artikel 8 i nærhedsprotokollen)

| 7) | Regionsudvalget opfordres til sammen med de andre institutioner og de nationale parlamenter at behandle Kommissionens årlige rapport om anvendelsen af forfatningens artikel I-11 (nærheds- og proportionalitetsprincippet) (artikel 9 i nærhedsprotokollen) |
| --- | --- |

7)

Regionsudvalget opfordres til sammen med de andre institutioner og de nationale parlamenter at behandle Kommissionens årlige rapport om anvendelsen af forfatningens artikel I-11 (nærheds- og proportionalitetsprincippet) (artikel 9 i nærhedsprotokollen)

| 8) | for at føre politisk kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet indføres et system for tidlig varsling, der for første gang også giver de nationale og regionale parlamenter indflydelse på lovgivningsprocessen i EU (artikel 6 i nærhedsprotokollen) — |
| --- | --- |

8)

for at føre politisk kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet indføres et system for tidlig varsling, der for første gang også giver de nationale og regionale parlamenter indflydelse på lovgivningsprocessen i EU (artikel 6 i nærhedsprotokollen) —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

REGIONSUDVALGETS STANDPUNKTER OG HENSTILLINGER

1.   Indledende bemærkninger til ratificeringen af forfatningstraktaten

Regionsudvalget

| 1.1 | noterer sig, at et flertal af medlemsstaterne har ratificeret forfatningstraktaten, mens befolkningen i to medlemsstater har forkastet forfatningstraktaten ved folkeafstemning. |
| --- | --- |

1.1

noterer sig, at et flertal af medlemsstaterne har ratificeret forfatningstraktaten, mens befolkningen i to medlemsstater har forkastet forfatningstraktaten ved folkeafstemning.

| 1.2 | bifalder den på Det Europæiske Råd den 16. og 17. juni 2005 trufne beslutning om en tænkepause i ratificeringsprocessen og anser det for nødvendigt, at denne fase udnyttes til at overveje, hvordan Unionen bedre kan afstemme sin politik efter borgernes forventninger og udbygge kommunikationen med disse; fremhæver, at netop repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder, som står borgerne særligt nær, kan her yde et afgørende bidrag, bl.a. gennem forslag og initiativer. |
| --- | --- |

1.2

bifalder den på Det Europæiske Råd den 16. og 17. juni 2005 trufne beslutning om en tænkepause i ratificeringsprocessen og anser det for nødvendigt, at denne fase udnyttes til at overveje, hvordan Unionen bedre kan afstemme sin politik efter borgernes forventninger og udbygge kommunikationen med disse; fremhæver, at netop repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder, som står borgerne særligt nær, kan her yde et afgørende bidrag, bl.a. gennem forslag og initiativer.

| 1.3 | har betonet vigtigheden af det lokale og regionale niveaus deltagelse i »tænkepausen« og fremlagt henstillinger vedrørende debattens struktur, temaerne samt en evaluering (CdR 250/2005). |
| --- | --- |

1.3

har betonet vigtigheden af det lokale og regionale niveaus deltagelse i »tænkepausen« og fremlagt henstillinger vedrørende debattens struktur, temaerne samt en evaluering (CdR 250/2005).

| 1.4 | understreger, at en afstemning af EU-politikken efter nærheds- og proportionalitetsprincippet og skabelsen af en nærhedskultur kan yde et afgørende bidrag til, at borgernes tillid til det europæiske samarbejde øges og den skepsis, der kom til udtryk under de negative folkeafstemninger, overvindes. |
| --- | --- |

1.4

understreger, at en afstemning af EU-politikken efter nærheds- og proportionalitetsprincippet og skabelsen af en nærhedskultur kan yde et afgørende bidrag til, at borgernes tillid til det europæiske samarbejde øges og den skepsis, der kom til udtryk under de negative folkeafstemninger, overvindes.

| 1.5 | opfordrer derfor EU's organer og institutioner til uafhængigt af ratificeringen af forfatningstraktaten umiddelbart at omsætte forfatningstraktatens definition af nærheds- og proportionalitetsprincippet samt kontrollen heraf i praksis, så vidt dette er juridisk muligt. |
| --- | --- |

1.5

opfordrer derfor EU's organer og institutioner til uafhængigt af ratificeringen af forfatningstraktaten umiddelbart at omsætte forfatningstraktatens definition af nærheds- og proportionalitetsprincippet samt kontrollen heraf i praksis, så vidt dette er juridisk muligt.

| 1.6 | anser det i denne sammenhæng for nødvendigt, at man som fastsat i den nye protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i højere grad tager hensyn til den regionale og lokale dimension i Den Europæiske Union ved, at man før vedtagelsen af enhver retsakt gennemfører omfattende konsultationer, og at man for enhver europæisk rammelov udarbejder en nærhedsprincipanalyse, hvori Kommissionen vurderer de retlige og økonomiske konsekvenser af loven for de regionale og lokale myndigheder (CdR 121/2005 — punkt 2.1.2). |
| --- | --- |

1.6

anser det i denne sammenhæng for nødvendigt, at man som fastsat i den nye protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i højere grad tager hensyn til den regionale og lokale dimension i Den Europæiske Union ved, at man før vedtagelsen af enhver retsakt gennemfører omfattende konsultationer, og at man for enhver europæisk rammelov udarbejder en nærhedsprincipanalyse, hvori Kommissionen vurderer de retlige og økonomiske konsekvenser af loven for de regionale og lokale myndigheder (CdR 121/2005 — punkt 2.1.2).

2.   Politisk vurdering af nærheds- og proportionalitetsprincippet i forfatningstraktaten

Regionsudvalget

| 2.1 | udtrykker stor glæde over, at med de forskellige traktatreformer siden 1996 og den forfatningstraktat, der blev underskrevet den 29. oktober 2004 er næsten alle de krav til nærhedsprincippet, det har fremført i de sidste 10 år, blevet opfyldt frem for alt inden for rammerne af konventets arbejde. Dette er et klart bevis på dets gennemslagskraft og indflydelse på lovgivningsprocessen i EU. |
| --- | --- |

2.1

udtrykker stor glæde over, at med de forskellige traktatreformer siden 1996 og den forfatningstraktat, der blev underskrevet den 29. oktober 2004 er næsten alle de krav til nærhedsprincippet, det har fremført i de sidste 10 år, blevet opfyldt frem for alt inden for rammerne af konventets arbejde. Dette er et klart bevis på dets gennemslagskraft og indflydelse på lovgivningsprocessen i EU.

| 2.2 | stiller sig positivt til den nye definition af nærhedsprincippet og dets inddragelse i arbejdet med efterfølgende at overvåge, at princippet ikke tilsidesættes. Regionsudvalget stiller sig også positivt til, at det sammen med andre institutioner og de nationale parlamenter vil modtage Kommissionens rapport om anvendelsen af artikel I-11 i forfatningen (nærhed og proportionalitet, artikel 9) (CdR 354/2003 pkt. 1.12). |
| --- | --- |

2.2

stiller sig positivt til den nye definition af nærhedsprincippet og dets inddragelse i arbejdet med efterfølgende at overvåge, at princippet ikke tilsidesættes. Regionsudvalget stiller sig også positivt til, at det sammen med andre institutioner og de nationale parlamenter vil modtage Kommissionens rapport om anvendelsen af artikel I-11 i forfatningen (nærhed og proportionalitet, artikel 9) (CdR 354/2003 pkt. 1.12).

| 2.3 | understreger, at med ændringerne i forfatningstraktaten får udvalget tildelt en vigtig rolle i forbindelse med kontrollen med anvendelsen af nærhedsprincippet; udvalgets institutionelle rolle i EU styrkes dermed. |
| --- | --- |

2.3

understreger, at med ændringerne i forfatningstraktaten får udvalget tildelt en vigtig rolle i forbindelse med kontrollen med anvendelsen af nærhedsprincippet; udvalgets institutionelle rolle i EU styrkes dermed.

| 2.4 | vil gøre sit yderste for at forberede sig på at varetage denne nye opgave og at udbygge samarbejdet med de berørte institutioner og de regionale og lokale myndigheder, det repræsenterer. |
| --- | --- |

2.4

vil gøre sit yderste for at forberede sig på at varetage denne nye opgave og at udbygge samarbejdet med de berørte institutioner og de regionale og lokale myndigheder, det repræsenterer.

| 2.5 | understreger, at en seriøs anvendelse af det reformerede nærhedsprincip, det vil sige stærkere inddragelse af de lokale og regionale aktører, kan komme til at spille en central rolle, da det kan gøre EU-institutionernes politikker og tiltag mere håndgribelige. Som specielt borgernære enheder i Europa kan netop regionerne og de lokale myndigheder viderebringe forslag og oplysninger om konkrete behov for økonomisk og social udvikling fra regioner og lokalsamfund til EU-institutionerne. Endvidere kan de lokale og regionale myndigheder være med til at fremme den europæiske idé blandt borgerne. |
| --- | --- |

2.5

understreger, at en seriøs anvendelse af det reformerede nærhedsprincip, det vil sige stærkere inddragelse af de lokale og regionale aktører, kan komme til at spille en central rolle, da det kan gøre EU-institutionernes politikker og tiltag mere håndgribelige. Som specielt borgernære enheder i Europa kan netop regionerne og de lokale myndigheder viderebringe forslag og oplysninger om konkrete behov for økonomisk og social udvikling fra regioner og lokalsamfund til EU-institutionerne. Endvidere kan de lokale og regionale myndigheder være med til at fremme den europæiske idé blandt borgerne.

| 2.6 | ser positivt på kommissionsformanden José Manuel Barrosos udtalelser på plenarforsamlingen den 24. februar 2005 om at styrke det politiske partnerskab med EU-Kommissionen og videreudvikle samarbejdsaftalen fra 2001. Udvalget minder om, at de forventer en ægte dialog med Kommissionen, som bør udvides til at omfatte centrale spørgsmål (CdR 354/2003 pkt. 1.18). |
| --- | --- |

2.6

ser positivt på kommissionsformanden José Manuel Barrosos udtalelser på plenarforsamlingen den 24. februar 2005 om at styrke det politiske partnerskab med EU-Kommissionen og videreudvikle samarbejdsaftalen fra 2001. Udvalget minder om, at de forventer en ægte dialog med Kommissionen, som bør udvides til at omfatte centrale spørgsmål (CdR 354/2003 pkt. 1.18).

| 2.7 | glæder sig over, at man i forfatningstraktaten for første gang indfører klare kompetencekategorier (enekompetence, delt kompetence og supplerende kompetence, Artikel I-12) og skaber en nøjere kompetenceafgrænsning mellem Unionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder (Artikel I-13 til I-18), hvilket udvalget gentagne gange har krævet (8). |
| --- | --- |

2.7

glæder sig over, at man i forfatningstraktaten for første gang indfører klare kompetencekategorier (enekompetence, delt kompetence og supplerende kompetence, Artikel I-12) og skaber en nøjere kompetenceafgrænsning mellem Unionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder (Artikel I-13 til I-18), hvilket udvalget gentagne gange har krævet (8).

| 2.8 | minder i denne forbindelse om, at hovedmålet med nærhedsprincippet — som et dynamisk politisk princip, der giver mulighed for tilpasning af de interventioner, som knytter sig til udøvelsen af de kompetencer, der er tillagt de institutioner og organer, som deltager i det offentlige liv på europæisk niveau — er at sikre, at beslutninger træffes på det niveau, hvor man så nært på borgerne som muligt kan opnå den bedste virkning. |
| --- | --- |

2.8

minder i denne forbindelse om, at hovedmålet med nærhedsprincippet — som et dynamisk politisk princip, der giver mulighed for tilpasning af de interventioner, som knytter sig til udøvelsen af de kompetencer, der er tillagt de institutioner og organer, som deltager i det offentlige liv på europæisk niveau — er at sikre, at beslutninger træffes på det niveau, hvor man så nært på borgerne som muligt kan opnå den bedste virkning.

| 2.9 | konstaterer, at nærhedsprincippet er et dynamisk princip, som på visse områder kan føre til »mere« og på andre områder på »mindre EU« (CdR 302/98 pkt. 1.1.5). |
| --- | --- |

2.9

konstaterer, at nærhedsprincippet er et dynamisk princip, som på visse områder kan føre til »mere« og på andre områder på »mindre EU« (CdR 302/98 pkt. 1.1.5).

| 2.10 | understreger, at Den Europæiske Union har behov for såvel harmonisering som opretholdelse af den voksende mangfoldighed, og går ind for et Europa, hvor folkenes mangfoldighed og identitet kan bevare sin kraft, således at der kan skabes en blomstrende konkurrence uden, at solidariteten og sammenholdet i EU ødelægges (9). |
| --- | --- |

2.10

understreger, at Den Europæiske Union har behov for såvel harmonisering som opretholdelse af den voksende mangfoldighed, og går ind for et Europa, hvor folkenes mangfoldighed og identitet kan bevare sin kraft, således at der kan skabes en blomstrende konkurrence uden, at solidariteten og sammenholdet i EU ødelægges (9).

| 2.11 | gør derfor Kommissionen opmærksom på, at anvendelsen af nærhedsprincippet især indebærer, at det proaktivt undersøges, om det i det hele taget er nødvendigt med et EU-lovgivningsinitiativ. |
| --- | --- |

2.11

gør derfor Kommissionen opmærksom på, at anvendelsen af nærhedsprincippet især indebærer, at det proaktivt undersøges, om det i det hele taget er nødvendigt med et EU-lovgivningsinitiativ.

| 2.12 | understreger, at i henhold til punkt 1 i protokollen til forfatningstraktaten om »Anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet« er alle europæiske institutioner forpligtet til at overholde disse principper og skal henholde sig til disse under hele lovgivningsprocessen også under debatterne i Europa-Parlamentet og i Rådet. Det er derfor af stor betydning, at udvalget med sin nye kompetence får og udvikler de nødvendige ressourcer til at følge overvågningen af især nærhedsprincippet i hele lovgivningsprocessen og eventuelt at indgive klage for EU-Domstolen. |
| --- | --- |

2.12

understreger, at i henhold til punkt 1 i protokollen til forfatningstraktaten om »Anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet« er alle europæiske institutioner forpligtet til at overholde disse principper og skal henholde sig til disse under hele lovgivningsprocessen også under debatterne i Europa-Parlamentet og i Rådet. Det er derfor af stor betydning, at udvalget med sin nye kompetence får og udvikler de nødvendige ressourcer til at følge overvågningen af især nærhedsprincippet i hele lovgivningsprocessen og eventuelt at indgive klage for EU-Domstolen.

| 2.13 | påpeger med tilfredshed, at med inddragelsen af det lokale plan i nærhedsprincippet gøres det klart, at man med dette princip ikke kun skal respektere de nationale og regionale organers lovgivningsbeføjelser, men at EU også skal sikre varetagelsen af byernes, kommunernes og regionernes privilegier inden for rammerne af det lokale og regionale selvstyre. |
| --- | --- |

2.13

påpeger med tilfredshed, at med inddragelsen af det lokale plan i nærhedsprincippet gøres det klart, at man med dette princip ikke kun skal respektere de nationale og regionale organers lovgivningsbeføjelser, men at EU også skal sikre varetagelsen af byernes, kommunernes og regionernes privilegier inden for rammerne af det lokale og regionale selvstyre.

| 2.14 | beklager derimod, at man i den nye nærhedsprotokol ikke fuldt og helt har indarbejdet de kriterier til prøvelse af et EU-lovgivningsforslags forenelighed med nærhedsprincippet som anført i nærhedsprotokollen til Amsterdam-traktaten og foreslår, at Europa-Kommissionen for fremtiden i forbindelse med anvendelsen af nærhedsprincippet især præciserer






  — | om det pågældende område indebærer transnationale aspekter, som medlemsstaterne eller de lokale og regionale myndigheder ikke kan klare tilfredsstillende |
| --- | --- | --- |

2.14

beklager derimod, at man i den nye nærhedsprotokol ikke fuldt og helt har indarbejdet de kriterier til prøvelse af et EU-lovgivningsforslags forenelighed med nærhedsprincippet som anført i nærhedsprotokollen til Amsterdam-traktaten og foreslår, at Europa-Kommissionen for fremtiden i forbindelse med anvendelsen af nærhedsprincippet især præciserer

—

om det pågældende område indebærer transnationale aspekter, som medlemsstaterne eller de lokale og regionale myndigheder ikke kan klare tilfredsstillende

| — | om foranstaltninger udelukkende fra medlemsstaternes eller de regionale og lokale myndigheders side eller manglende fællesskabsforanstaltninger vil stride imod forfatningens krav eller på anden vis stride betydeligt imod medlemsstaternes eller de regionale og lokale myndigheders interesser |
| --- | --- |

—

om foranstaltninger udelukkende fra medlemsstaternes eller de regionale og lokale myndigheders side eller manglende fællesskabsforanstaltninger vil stride imod forfatningens krav eller på anden vis stride betydeligt imod medlemsstaternes eller de regionale og lokale myndigheders interesser

| — | om det vil indebære klare fordele, at foranstaltninger på grund af deres omfang og virkninger træffes på fællesskabsplan og ikke af medlemsstaterne på centralt, regionalt eller lokalt plan. |
| --- | --- |

—

om det vil indebære klare fordele, at foranstaltninger på grund af deres omfang og virkninger træffes på fællesskabsplan og ikke af medlemsstaterne på centralt, regionalt eller lokalt plan.

| 2.15 | anser, at man ved nærhedskontrollen bør tage hensyn til, i hvilket omfang man via EU-foranstaltninger kan opnå økonomiske stordriftsfordele og en merværdi takket være grænseoverskridende og transnationale virkninger. |
| --- | --- |

2.15

anser, at man ved nærhedskontrollen bør tage hensyn til, i hvilket omfang man via EU-foranstaltninger kan opnå økonomiske stordriftsfordele og en merværdi takket være grænseoverskridende og transnationale virkninger.

| 2.16 | understreger, at man, når EU-lovgivning på grundlag af nærhedsprincippet er nødvendig, formulerer den således, at de centrale, regionale og kommunale instanser får et så stort spillerum som muligt. Fremover skal den europæiske »reguleringstæthed« begrænses endnu kraftigere til det, der er ubetinget nødvendigt for at opnå traktatsmålene (proportionalitetsprincippet). For frem for alt at sikre og skabe arbejdspladser bør borgerne og virksomhederne ikke belastes med unødigt demokrati. Det ser derfor også med tilfredshed på Europa-Kommissionens foranstaltninger til ajourføring og forenkling af fællesskabsretten, som skal intensiveres. |
| --- | --- |

2.16

understreger, at man, når EU-lovgivning på grundlag af nærhedsprincippet er nødvendig, formulerer den således, at de centrale, regionale og kommunale instanser får et så stort spillerum som muligt. Fremover skal den europæiske »reguleringstæthed« begrænses endnu kraftigere til det, der er ubetinget nødvendigt for at opnå traktatsmålene (proportionalitetsprincippet). For frem for alt at sikre og skabe arbejdspladser bør borgerne og virksomhederne ikke belastes med unødigt demokrati. Det ser derfor også med tilfredshed på Europa-Kommissionens foranstaltninger til ajourføring og forenkling af fællesskabsretten, som skal intensiveres.

| 2.17 | beklager i denne sammenhæng, at bestemmelserne vedrørende proportionalitetsprincippet er mindre vidtgående og klare end bestemmelserne vedrørende nærhedsprincippet; dette så meget desto mere som forfatningen anerkender det lokale og regionale selvstyres autonomi, og de lokale og regionale enheder er ansvarlige for gennemførelsen af mere end 70 % af EU's retsakter. |
| --- | --- |

2.17

beklager i denne sammenhæng, at bestemmelserne vedrørende proportionalitetsprincippet er mindre vidtgående og klare end bestemmelserne vedrørende nærhedsprincippet; dette så meget desto mere som forfatningen anerkender det lokale og regionale selvstyres autonomi, og de lokale og regionale enheder er ansvarlige for gennemførelsen af mere end 70 % af EU's retsakter.

| 2.18 | henviser i denne sammenhæng til EU-domstolens bestående retspraksis (10), som viser, at man ved vurderingen af et lovgivningsforslags forenelighed med nærhedsprincippet tager hensyn til aspekter ved proportionalitetsprincippet, og at man ikke helt kan adskille de to principper fra hinanden. |
| --- | --- |

2.18

henviser i denne sammenhæng til EU-domstolens bestående retspraksis (10), som viser, at man ved vurderingen af et lovgivningsforslags forenelighed med nærhedsprincippet tager hensyn til aspekter ved proportionalitetsprincippet, og at man ikke helt kan adskille de to principper fra hinanden.

| 2.19 | gør det klart, at det, når det drejer sig om klageadgang i nærhedsspørgsmål, for udvalget især gælder om at sikre, at man på regionalt og lokalt plan yder et effektivt bidrag til, at nærhedsprincippet anvendes bedre lige fra Europa-Kommissionens udformning af lovforslagene til den endelig afgørelse i Europa-Parlamentet og Ministerrådet. |
| --- | --- |

2.19

gør det klart, at det, når det drejer sig om klageadgang i nærhedsspørgsmål, for udvalget især gælder om at sikre, at man på regionalt og lokalt plan yder et effektivt bidrag til, at nærhedsprincippet anvendes bedre lige fra Europa-Kommissionens udformning af lovforslagene til den endelig afgørelse i Europa-Parlamentet og Ministerrådet.

| 2.20 | tilskynder derfor Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Ministerrådet og de nationale og regionale parlamenter til at skabe en ægte nærhedskultur i EU og i fællesskab arbejde på, at princippet forankres fast i de politisk ansvarliges bevidsthed på såvel europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan samt at føre en permanent dialog om konkrete foranstaltninger til anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

2.20

tilskynder derfor Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Ministerrådet og de nationale og regionale parlamenter til at skabe en ægte nærhedskultur i EU og i fællesskab arbejde på, at princippet forankres fast i de politisk ansvarliges bevidsthed på såvel europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan samt at føre en permanent dialog om konkrete foranstaltninger til anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet.

| 2.21 | minder i denne forbindelse om den snævre sammenhæng mellem dels gennemførelsen af nærhedsprincippet og princippet om god forvaltningspraksis i EU, som fører til en styrkelse af den demokratiske legitimitet og åbenheden i EU, dels forfatningstraktaten, der indebærer en prisværdige udvidelse af Kommissionens lovforberedende høring af de lokale og regionale myndigheder (Artikel 2 i nærhedsprotokollen). Denne høring bør resultere i en ægte meningsudveksling. |
| --- | --- |

2.21

minder i denne forbindelse om den snævre sammenhæng mellem dels gennemførelsen af nærhedsprincippet og princippet om god forvaltningspraksis i EU, som fører til en styrkelse af den demokratiske legitimitet og åbenheden i EU, dels forfatningstraktaten, der indebærer en prisværdige udvidelse af Kommissionens lovforberedende høring af de lokale og regionale myndigheder (Artikel 2 i nærhedsprotokollen). Denne høring bør resultere i en ægte meningsudveksling.

| 2.22 | opfordrer de nationale parlamenter, som i lighed med udvalget har fået klageadgang til EU-Domstolen, til at indlede en permanent dialog med Regionsudvalget for at finde fælles strategier til effektiv gennemførelse af nærhedsprotokollen og på nationalt plan at føre de i forfatningstraktaten fastlagte konsultationer af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og især konsultationerne af de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser ud i praksis på en effektiv og åben måde. |
| --- | --- |

2.22

opfordrer de nationale parlamenter, som i lighed med udvalget har fået klageadgang til EU-Domstolen, til at indlede en permanent dialog med Regionsudvalget for at finde fælles strategier til effektiv gennemførelse af nærhedsprotokollen og på nationalt plan at føre de i forfatningstraktaten fastlagte konsultationer af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og især konsultationerne af de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser ud i praksis på en effektiv og åben måde.

| 2.23 | opfordrer de regionale parlamenter til også fremover at koordinere deres indsats med Regionsudvalgets og træffe interne foranstaltninger, der gør det muligt at tage hurtige beslutninger og udveksle oplysninger om nærhedsspørgsmål inden for rammerne af det tidlige varslingssystem. |
| --- | --- |

2.23

opfordrer de regionale parlamenter til også fremover at koordinere deres indsats med Regionsudvalgets og træffe interne foranstaltninger, der gør det muligt at tage hurtige beslutninger og udveksle oplysninger om nærhedsspørgsmål inden for rammerne af det tidlige varslingssystem.

3.   Overvågning af nærheds- og proportionalitetsprincippet fra den lovforberedende fase til indbringelse af klage for EU-Domstolen

a)   Den lovforberedende fase

Regionsudvalget

| 3.1 | understreger, at det er i planlægningsfasen af en retsakt, at Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder har størst mulighed for effektivt at bringe den lokale og regionale dimension ind og påpeger, at ved tidligt at inddrage det og tage hensyn til dets standpunkter kan indbringelse af klager for EU-Domstolen om brud på nærhedsprincippet undgås. |
| --- | --- |

3.1

understreger, at det er i planlægningsfasen af en retsakt, at Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder har størst mulighed for effektivt at bringe den lokale og regionale dimension ind og påpeger, at ved tidligt at inddrage det og tage hensyn til dets standpunkter kan indbringelse af klager for EU-Domstolen om brud på nærhedsprincippet undgås.

| 3.2 | ser med tilfredshed på, at Europa-Kommissionen, inden den fremlægger lovgivningsforslag, først skal undersøge de økonomiske og administrative konsekvenser og forventer, at man på nærhedskortet også beskriver konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder, eftersom det meget ofte er dette styre- og forvaltningsniveau, der i sidste ende har ansvaret for reguleringen, omsætningen og gennemførelsen af nye EU-initiativer. Udvalget opfordrer Europa-Parlamentet til på samme måde at tage hensyn til konsekvenserne af sine ændringer til lovgivningsforslag (CdR 354/2003 pkt. 1.21). |
| --- | --- |

3.2

ser med tilfredshed på, at Europa-Kommissionen, inden den fremlægger lovgivningsforslag, først skal undersøge de økonomiske og administrative konsekvenser og forventer, at man på nærhedskortet også beskriver konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder, eftersom det meget ofte er dette styre- og forvaltningsniveau, der i sidste ende har ansvaret for reguleringen, omsætningen og gennemførelsen af nye EU-initiativer. Udvalget opfordrer Europa-Parlamentet til på samme måde at tage hensyn til konsekvenserne af sine ændringer til lovgivningsforslag (CdR 354/2003 pkt. 1.21).

| 3.3 | understreger, at Kommissionen så vidt muligt bør benytte sig af rammelovgivning og overlade det til de nationale, regionale og lokale myndigheder at vælge de former og metoder, der er bedst egnet til at nå de ønskede resultater. |
| --- | --- |

3.3

understreger, at Kommissionen så vidt muligt bør benytte sig af rammelovgivning og overlade det til de nationale, regionale og lokale myndigheder at vælge de former og metoder, der er bedst egnet til at nå de ønskede resultater.

| 3.4 | foreslår, at Europa-Kommissionen allerede under konsultationsfasen i henhold til artikel 2 i nærhedsprotokollen fremlægger nærhedsprincipanalyser med velunderbyggede oplysninger om nærheds- og proportionalitetsprincippet samt vurderinger af følgevirkningerne. |
| --- | --- |

3.4

foreslår, at Europa-Kommissionen allerede under konsultationsfasen i henhold til artikel 2 i nærhedsprotokollen fremlægger nærhedsprincipanalyser med velunderbyggede oplysninger om nærheds- og proportionalitetsprincippet samt vurderinger af følgevirkningerne.

| 3.5 | forventer, at Kommissionen regelmæssigt involverer udvalget i de konsultationer, der i henhold til artikel 2 i nærhedsprotokollen skal gennemføres, inden et lovforslag fremsættes. |
| --- | --- |

3.5

forventer, at Kommissionen regelmæssigt involverer udvalget i de konsultationer, der i henhold til artikel 2 i nærhedsprotokollen skal gennemføres, inden et lovforslag fremsættes.

| 3.6 | forventer, at det får mulighed for at bidrage til Europa-Kommissionens udarbejdelse af den årlige rapport til Det Europæiske Råd om anvendelsen af nærhedsprincippet. I det mindste skal dets udtalelse om Europa-Kommissionens årsberetning om anvendelsen af forfatningens artikel I-11 (nærhed og proportionalitet) vedføjes Europa-Kommissionens rapport. |
| --- | --- |

3.6

forventer, at det får mulighed for at bidrage til Europa-Kommissionens udarbejdelse af den årlige rapport til Det Europæiske Råd om anvendelsen af nærhedsprincippet. I det mindste skal dets udtalelse om Europa-Kommissionens årsberetning om anvendelsen af forfatningens artikel I-11 (nærhed og proportionalitet) vedføjes Europa-Kommissionens rapport.

| 3.7 | foreslår, at det for at videreudvikle en nærhedskultur i Den Europæiske Union afholder en årlig konference om nærhedsprincippet med deltagelse af Europa-Kommissionen, Ministerrådet, Europa-Parlamentet, EU-Domstolen samt de nationale parlamenter og regionale forsamlinger for der at drøfte og analysere fremskridtene og hindringerne i forbindelse med anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

3.7

foreslår, at det for at videreudvikle en nærhedskultur i Den Europæiske Union afholder en årlig konference om nærhedsprincippet med deltagelse af Europa-Kommissionen, Ministerrådet, Europa-Parlamentet, EU-Domstolen samt de nationale parlamenter og regionale forsamlinger for der at drøfte og analysere fremskridtene og hindringerne i forbindelse med anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet.

| 3.8 | er overbevist om, at dets muligheder for at medvirke i den lovforberedende fase skal udbygges yderligere og opfordrer Europa-Kommissionen til i forbindelse med den forestående revision af samarbejdsaftalen i 2005 at tillægge spørgsmålet om samarbejde om anvendelsen af nærhedsprincippet og dets nye rolle særlig opmærksomhed. |
| --- | --- |

3.8

er overbevist om, at dets muligheder for at medvirke i den lovforberedende fase skal udbygges yderligere og opfordrer Europa-Kommissionen til i forbindelse med den forestående revision af samarbejdsaftalen i 2005 at tillægge spørgsmålet om samarbejde om anvendelsen af nærhedsprincippet og dets nye rolle særlig opmærksomhed.

b)   Lovgivningsprocedure

Regionsudvalget

| 3.9 | understreger, at det på grund af sin allerede eksisterende rådgivningsfunktion har ret til at undersøge et EU-lovgivningsforslags forenelighed med nærheds- og proportionalitetsprincippet og at forelægge sin vurdering for EU-institutionerne og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.9

understreger, at det på grund af sin allerede eksisterende rådgivningsfunktion har ret til at undersøge et EU-lovgivningsforslags forenelighed med nærheds- og proportionalitetsprincippet og at forelægge sin vurdering for EU-institutionerne og de nationale parlamenter.

| 3.10 | finder, at Regionsudvalget i sin evaluering af nærhedsprincippet ikke bør begrænse sig til de ti obligatoriske høringsområder, men at det bør kunne »vælge sin egen kurs«. |
| --- | --- |

3.10

finder, at Regionsudvalget i sin evaluering af nærhedsprincippet ikke bør begrænse sig til de ti obligatoriske høringsområder, men at det bør kunne »vælge sin egen kurs«.

| 3.11 | er sig bevidst, at klageretten til sikring af sine rettigheder vil give det en politisk stærkere stilling. |
| --- | --- |

3.11

er sig bevidst, at klageretten til sikring af sine rettigheder vil give det en politisk stærkere stilling.

| 3.12 | påpeger, at det i forbindelse med påtale af misligholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet — i modsætning til de nationale parlamenter — ikke er bundet af en frist inden for rammerne af det tidlige varslingssystem. |
| --- | --- |

3.12

påpeger, at det i forbindelse med påtale af misligholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet — i modsætning til de nationale parlamenter — ikke er bundet af en frist inden for rammerne af det tidlige varslingssystem.

| 3.13 | beslutter derfor på grund af det tidlige varslingssystems tidsfrister og fristerne i forbindelse med udvalgets indbringelse af klager at give præsidiet beføjelse til at kontrollere, hvorvidt de af Kommissionen fremlagte lovforslag inden for de obligatoriske høringsområder er forenelige med nærheds- og proportionalitetsprincippet og meddele sin holdning til EU-institutionerne og de nationale parlamenter. Den nærmere fremgangsmåde i præsidiet skal fastlægges i forbindelse med en revision af Regionsudvalgets forretningsorden. |
| --- | --- |

3.13

beslutter derfor på grund af det tidlige varslingssystems tidsfrister og fristerne i forbindelse med udvalgets indbringelse af klager at give præsidiet beføjelse til at kontrollere, hvorvidt de af Kommissionen fremlagte lovforslag inden for de obligatoriske høringsområder er forenelige med nærheds- og proportionalitetsprincippet og meddele sin holdning til EU-institutionerne og de nationale parlamenter. Den nærmere fremgangsmåde i præsidiet skal fastlægges i forbindelse med en revision af Regionsudvalgets forretningsorden.

| 3.14 | understreger, at det under hele den fortsatte lovgivningsproces stadig er underudvalget og dets ordførere, der har ansvaret for, at indholdet i udtalelserne om hvert lovforslag ikke ændres. |
| --- | --- |

3.14

understreger, at det under hele den fortsatte lovgivningsproces stadig er underudvalget og dets ordførere, der har ansvaret for, at indholdet i udtalelserne om hvert lovforslag ikke ændres.

| 3.15 | påpeger dog, at det er nødvendigt at følge op på dets evaluering af retningslinjerne for anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet i hele lovgivningsprocessen. Især skal ordførerne sikre sig, at der under debatterne i Europa-Parlamentet og Ministerrådet ikke foretages ændringer, som gør forslaget uforeneligt med nærheds- og proportionalitetsprincippet. I så fald skal Regionsudvalget (præsidiet) orienteres herom. |
| --- | --- |

3.15

påpeger dog, at det er nødvendigt at følge op på dets evaluering af retningslinjerne for anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet i hele lovgivningsprocessen. Især skal ordførerne sikre sig, at der under debatterne i Europa-Parlamentet og Ministerrådet ikke foretages ændringer, som gør forslaget uforeneligt med nærheds- og proportionalitetsprincippet. I så fald skal Regionsudvalget (præsidiet) orienteres herom.

| 3.16 | under henvisning til den i forfatningstraktaten fastsatte fremtidige forpligtelse til at høre det i det tilfælde, hvor dette skal ske (artikel III-388) samt under henvisning til dets nye kompetencer i forbindelse med kontrollen af markedsprincippet indbyder det Ministerrådet og Europa-Parlamentet til at undersøge muligheden for at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. Af hensyn til dets nærhedskompetence bør man heri især fastlægge de nærmere bestemmelser for høringen af Regionsudvalget, informationsstrømmen til Parlamentet eller Ministerrådet inden for rammerne af den fælles beslutningsprocedure. |
| --- | --- |

3.16

under henvisning til den i forfatningstraktaten fastsatte fremtidige forpligtelse til at høre det i det tilfælde, hvor dette skal ske (artikel III-388) samt under henvisning til dets nye kompetencer i forbindelse med kontrollen af markedsprincippet indbyder det Ministerrådet og Europa-Parlamentet til at undersøge muligheden for at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. Af hensyn til dets nærhedskompetence bør man heri især fastlægge de nærmere bestemmelser for høringen af Regionsudvalget, informationsstrømmen til Parlamentet eller Ministerrådet inden for rammerne af den fælles beslutningsprocedure.

| 3.17 | har til hensigt i en forsøgsperiode inden for den gældende lovgivning allerede før EU-forfatningstraktatens eventuelle ikrafttræden at gøre brug af instrumenterne for nærhedskontrol inden for den gældende lovgivning, især opbygningen af et elektronisk netværk med de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger. |
| --- | --- |

3.17

har til hensigt i en forsøgsperiode inden for den gældende lovgivning allerede før EU-forfatningstraktatens eventuelle ikrafttræden at gøre brug af instrumenterne for nærhedskontrol inden for den gældende lovgivning, især opbygningen af et elektronisk netværk med de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger.

c)   Indbringelse af klager for EU-Domstolen

Regionsudvalget

| 3.18 | slår fast, at EU-Domstolen hidtil har håndhævet prøvelsen af nærhedsprincippets overholdelse meget restriktivt. EU-Domstolen prøver hovedsageligt om EU-organerne har efterkommet deres pligt til at udtale sig i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Derimod vedrører EU-Domstolens prøvelse ikke formspørgsmål, medmindre der foreligger et klart brud. Eftersom nærhedsprincippet og kontrollen hermed har fået væsentlig større betydning gennem forfatningstraktaten, vil det vise sig, om EU-Domstolen vil intensivere prøvelsen heraf. |
| --- | --- |

3.18

slår fast, at EU-Domstolen hidtil har håndhævet prøvelsen af nærhedsprincippets overholdelse meget restriktivt. EU-Domstolen prøver hovedsageligt om EU-organerne har efterkommet deres pligt til at udtale sig i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Derimod vedrører EU-Domstolens prøvelse ikke formspørgsmål, medmindre der foreligger et klart brud. Eftersom nærhedsprincippet og kontrollen hermed har fået væsentlig større betydning gennem forfatningstraktaten, vil det vise sig, om EU-Domstolen vil intensivere prøvelsen heraf.

| 3.19 | fastslår, at i henhold til Artikel III-365 skal det senest to måneder efter en retsakts ikrafttræden anlægge sag mod brud på nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

3.19

fastslår, at i henhold til Artikel III-365 skal det senest to måneder efter en retsakts ikrafttræden anlægge sag mod brud på nærhedsprincippet.

| 3.20 | ser med tilfredshed på, at udvalget får en ny retlig legitimitet via sin ret til at indgive klage til sikring af sine rettigheder og også retten til at kontrollere retsakters overholdelse af nærhedsprincippet i de tilfælde, hvor det skal høres. |
| --- | --- |

3.20

ser med tilfredshed på, at udvalget får en ny retlig legitimitet via sin ret til at indgive klage til sikring af sine rettigheder og også retten til at kontrollere retsakters overholdelse af nærhedsprincippet i de tilfælde, hvor det skal høres.

| 3.21 | mener, at det kan indgive klage for EU-domstolen om brud på nærhedsprincippet, også selv om det ikke har afgivet en kritisk udtalelse om anvendelsen af nærhedsprincippet, men kun har udtalt sig som led i den normale obligatoriske eller fakultative høringsfunktion. |
| --- | --- |

3.21

mener, at det kan indgive klage for EU-domstolen om brud på nærhedsprincippet, også selv om det ikke har afgivet en kritisk udtalelse om anvendelsen af nærhedsprincippet, men kun har udtalt sig som led i den normale obligatoriske eller fakultative høringsfunktion.

| 3.22 | er fast besluttet på, at retten til at indbringe klage for EU-domstolen kun skal anvendes i yderste nødstilfælde, hvor alle andre muligheder for at øve indflydelse er udtømte. |
| --- | --- |

3.22

er fast besluttet på, at retten til at indbringe klage for EU-domstolen kun skal anvendes i yderste nødstilfælde, hvor alle andre muligheder for at øve indflydelse er udtømte.

| 3.23 | beslutter, at det i princippet er præsidiet, som skal træffe beslutning om at indgive klager for EU-domstolen om brud på nærhedsprincippet. Hvis de fastsatte frister tillader det, træffer plenarforsamlingen beslutning på forslag af præsidiet. På grund af klagerettens betydning for udvalget forbeholder plenarforsamlingen sig til enhver tid ret til at revidere præsidiets beslutning. Den nærmere fremgangsmåde skal fastlægges i forbindelse med en revision af Regionsudvalgets forretningsorden. |
| --- | --- |

3.23

beslutter, at det i princippet er præsidiet, som skal træffe beslutning om at indgive klager for EU-domstolen om brud på nærhedsprincippet. Hvis de fastsatte frister tillader det, træffer plenarforsamlingen beslutning på forslag af præsidiet. På grund af klagerettens betydning for udvalget forbeholder plenarforsamlingen sig til enhver tid ret til at revidere præsidiets beslutning. Den nærmere fremgangsmåde skal fastlægges i forbindelse med en revision af Regionsudvalgets forretningsorden.

| 3.24 | fastslår, at det inden for rammerne af netværkssamarbejdet med regionale og lokale myndigheder og deres sammenslutninger vil skabe opmærksomhed om tilskyndelsen til klager mod EU-retsakter inden for rammerne af sine interne procedurer, som skal fastlægges. |
| --- | --- |

3.24

fastslår, at det inden for rammerne af netværkssamarbejdet med regionale og lokale myndigheder og deres sammenslutninger vil skabe opmærksomhed om tilskyndelsen til klager mod EU-retsakter inden for rammerne af sine interne procedurer, som skal fastlægges.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 198 af 14.7.1999, s. 73.

1

(2)  EFT C 374 af 23.12.1999, s. 11.

2

(3)  EFT C 373 af 23.12.1999, s. 25.

3

(4)  EFT C 156 af 6.6.2000, s. 6.

4

(5)  EFT C 293 af 13.10.1999, s. 74.

5

(6)  EFT C 226 af 8.8.2000, s. 60.

6

(7)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 38.

7

(8)  Udtalelse om »En bedre fordeling og definition af kompetencen i EU« (CdR 119/2002 fin).

8

(9)  CdR 308/98 fin.

9

(10)  C 491/01.

10

---

BILAG

FORSLAG TIL SKEMA TIL ANALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET (1)

1.   Reference på kommissionsdokumentet

2.   Det juridiske grundlag

3.   Aktionens berettigelse og mål

| — | Henhører aktionen under Fællesskabets enekompetence eller delt kompetence med medlemsstaterne? |
| --- | --- |

—

Henhører aktionen under Fællesskabets enekompetence eller delt kompetence med medlemsstaterne?

| — | Svarer målsætningerne med den påtænkte aktion til de forpligtelser, der påhviler Unionen? |
| --- | --- |

—

Svarer målsætningerne med den påtænkte aktion til de forpligtelser, der påhviler Unionen?

| — | Resulterer indgriben på EU-plan i en merværdi? |
| --- | --- |

—

Resulterer indgriben på EU-plan i en merværdi?

| — | Er det påvist, at en indgriben fra medlemsstaternes side ville være utilstrækkelig? |
| --- | --- |

—

Er det påvist, at en indgriben fra medlemsstaternes side ville være utilstrækkelig?

| — | Havde man på tilfredsstillende vis kunnet opnå målsætningen med denne indgriben på lokalt eller regionalt plan? |
| --- | --- |

—

Havde man på tilfredsstillende vis kunnet opnå målsætningen med denne indgriben på lokalt eller regionalt plan?

4.   Den lokale og regionale dimension

| — | Har man i den påtænkte indgriben taget tilstrækkeligt hensyn til den lokale og regionale dimension? |
| --- | --- |

—

Har man i den påtænkte indgriben taget tilstrækkeligt hensyn til den lokale og regionale dimension?

| — | Hvad er den konstaterede indvirkning på lovgivningen på lokalt og regionalt plan? |
| --- | --- |

—

Hvad er den konstaterede indvirkning på lovgivningen på lokalt og regionalt plan?

5.   Valg af instrumenter

| — | Er det foreslåede instrument (direktiv, forordning osv.) det bedst egnede? |
| --- | --- |

—

Er det foreslåede instrument (direktiv, forordning osv.) det bedst egnede?

6.   Lovgivningsmæssig og administrativ forenkling

| — | Opfylder den foreslåede indgriben kravene til lovgivningsmæssig og administrativ forenkling såvel på EU-plan som på nationalt plan? |
| --- | --- |

—

Opfylder den foreslåede indgriben kravene til lovgivningsmæssig og administrativ forenkling såvel på EU-plan som på nationalt plan?

| — | Hvilke fordele og hvilke begrænsninger indebærer den foreslåede indgriben for de lokale og regionale myndigheder? |
| --- | --- |

—

Hvilke fordele og hvilke begrænsninger indebærer den foreslåede indgriben for de lokale og regionale myndigheder?

7.   Finansiel vurdering

| — | Vurdering af finansieringsoversigten i forbindelse med Europa-Kommissionens forslag |
| --- | --- |

—

Vurdering af finansieringsoversigten i forbindelse med Europa-Kommissionens forslag

| — | Vurdering af virkningen på de lokale og regionale finanser |
| --- | --- |

—

Vurdering af virkningen på de lokale og regionale finanser

8.   Ekstern konsultation

| — | Har man under konsultationsprocessen taget hensyn til den påtænkte indgribens lokale og regionale dimension? |
| --- | --- |

—

Har man under konsultationsprocessen taget hensyn til den påtænkte indgribens lokale og regionale dimension?

| — | Har Europa-Kommissionens initiativ været genstand for en konsultation af de lokale og regionale myndigheder? Har denne konsultation været relevant? |
| --- | --- |

—

Har Europa-Kommissionens initiativ været genstand for en konsultation af de lokale og regionale myndigheder? Har denne konsultation været relevant?

9.   Effektanalyse

| — | Har Europa-Kommissionens initiativ været genstand for en effektanalyse? |
| --- | --- |

—

Har Europa-Kommissionens initiativ været genstand for en effektanalyse?

| — | Har man taget hensyn til indvirkningen på lokalt og regionalt plan? |
| --- | --- |

—

Har man taget hensyn til indvirkningen på lokalt og regionalt plan?

10.   Proportionalitet

| — | Er bestemmelserne relevante, rimelige og nødvendige? |
| --- | --- |

—

Er bestemmelserne relevante, rimelige og nødvendige?

| — | Er den juridiske form, omfanget og deres præcision rimelig? |
| --- | --- |

—

Er den juridiske form, omfanget og deres præcision rimelig?

| — | Er den økonomiske og administrative byrde rimelig? |
| --- | --- |

—

Er den økonomiske og administrative byrde rimelig?

---

(1)  Dette forslag til analyseskema er blevet udarbejdet som led i foranstaltning B32 i forbindelse med den administrative reform af Regionsudvalget, hvis mål er gradvist til hver udtalelse at føje en evaluering af overholdelsen af nærhedsprincippet og de forventede administrative og finansielle konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder i henhold til forretningsordenens artikel 51. På grundlag af visse prøveudtalelser er man ved at vurdere virkningen af dette analyseskema, og i løbet af 2005 skulle dets anvendelse blive mere udbredt. Analyseskemaet vil blive suppleret med en politisk vurdering i selve udtalelsen og kombineret med gennemførelsesbestemmelser.

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/42

---

Regionsudvalgets udtalelse om Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik

(2006/C 115/09)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til præsidiets beslutning af 5. juli 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at afgive udtalelse om »Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik« og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Forbindelser Udadtil (RELEX),

under henvisning til
  »Strategien for Regionsudvalgets forbindelser udadtil: Retningslinjer« (DI CdR 8/2005), vedtaget af RELEX-underudvalget den 30. juni 2005 med henblik på fremsendelse til præsidiet,

under henvisning til RELEX-underudvalgets arbejdsprogram (CdR 62/2005 pkt. 8 bilag 6), vedtaget af præsidiet på dets møde den 12. april 2005, især punkt 1.3,

under henvisning til sin udtalelse af 23. februar 2005 om Kommissionens meddelelse »Den sociale dimension af globaliseringen« (CdR 328/2004 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse af 9. oktober 2003 om Kommissionens meddelelse »Handel og udvikling — hvordan udviklingslandene kan hjælpes til at få udbytte af handel« (CdR 100/2003 fin), (2)

under henvisning til sin udtalelse af 3. juli 2003 om »Konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder af forhandlingerne om den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) inden for WTO« (CdR 103/2003 fin) (3),

under henvisning til EF-traktatens artikel 177 til 181,

under henvisning til Rådets konklusioner af 23.-24. maj 2005, hvor bl.a. Kommissionens meddelelser af 12. april 2005 blev vedtaget,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Hurtigere opfyldelse af millennium-udviklingsmålene — Den Europæiske Unions bidrag«, KOM(2005) 132 endelig af 12. april 2005,

under henvisning til resultaterne af den høring om fremtiden for EU's udviklingspolitik, som Kommissionen lancerede den 7. januar 2005,

under henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. juni 2005 (10255/05), især punkt IV,

under henvisning til den reviderede Cotonou-aftale, undertegnet den 25. juni 2005,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik« — »Den europæiske konsensus«, KOM(2005) 311 endelig af 13. juli 2005,

under henvisning til rapport om udviklingsmålene i FN's millenniumserklæring — den nuværende situation og perspektiverne for deres opfyldelse, som blev præsenteret af FN's generalsekretær den 21. marts 2005 og behandledes på topmødet i New York i september 2005,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 224/2005), som blev vedtaget af Underudvalget for Forbindelser Udadtil den 15. september 2005 med Juliette Soulabaille, borgmester i Corps-Nuds, FR/PSE, som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Regionsudvalget bør fungere som institutionel talsmand for det særlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder i EU kan yde til projekter inden for det decentraliserede samarbejde; |
| --- | --- |

1)

Regionsudvalget bør fungere som institutionel talsmand for det særlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder i EU kan yde til projekter inden for det decentraliserede samarbejde;

| 2) | for at sikre en relevant og effektiv EU-indsats i forbindelse med gennemførelsen af de verdensomspændende mål om bekæmpelse af fattigdom er det nødvendigt at overveje det særlige bidrag, der kan komme fra lokale og regionale aktører, som i sagens natur har erfaring med udvikling og organisering af demokrati og kender befolkningens behov og forventninger; |
| --- | --- |

2)

for at sikre en relevant og effektiv EU-indsats i forbindelse med gennemførelsen af de verdensomspændende mål om bekæmpelse af fattigdom er det nødvendigt at overveje det særlige bidrag, der kan komme fra lokale og regionale aktører, som i sagens natur har erfaring med udvikling og organisering af demokrati og kender befolkningens behov og forventninger;

| 3) | Kommissionen har fremsendt »Forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik — »Den europæiske konsensus««, KOM(2005) 311 endelig, til Regionsudvalget — |
| --- | --- |

3)

Kommissionen har fremsendt »Forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik — »Den europæiske konsensus««, KOM(2005) 311 endelig, til Regionsudvalget —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1   EU's udviklingspolitik

Regionsudvalget

| 1.1.1 | minder om, at EU's udviklingspolitik er hjemlet i EF-traktatens artikel 177 til 181, og at den er en af hovedbestanddelene i EU's eksterne indsats; |
| --- | --- |

1.1.1

minder om, at EU's udviklingspolitik er hjemlet i EF-traktatens artikel 177 til 181, og at den er en af hovedbestanddelene i EU's eksterne indsats;

| 1.1.2 | bifalder reformen af EU's udviklingspolitik, som blev vedtaget i november 2000 med bekæmpelse af fattigdom i verden som hovedformål; den bekræftede EU's engagement i kampen for demokrati og menneskerettigheder og var udarbejdet i samarbejde med modtagerlandene; understreger betydningen af FN's millenium-mål og deres prioritering af fattigdomsbekæmpelse; understreger, at disse ambitiøse mål ikke kan nås uden de lokale og regionale myndigheders aktive medvirken. Dette bør fremgå klart, og de bør tildeles en tydelig og vigtig rolle i udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

1.1.2

bifalder reformen af EU's udviklingspolitik, som blev vedtaget i november 2000 med bekæmpelse af fattigdom i verden som hovedformål; den bekræftede EU's engagement i kampen for demokrati og menneskerettigheder og var udarbejdet i samarbejde med modtagerlandene; understreger betydningen af FN's millenium-mål og deres prioritering af fattigdomsbekæmpelse; understreger, at disse ambitiøse mål ikke kan nås uden de lokale og regionale myndigheders aktive medvirken. Dette bør fremgå klart, og de bør tildeles en tydelig og vigtig rolle i udviklingssamarbejdet;

| 1.1.3 | påskønner de foranstaltninger, der er truffet for at øge EU-bistandens synlighed og effektivitet samt modtagerlandenes medansvar for den (udarbejdelse af egentlige udviklingsstrategier med en flerårig horisont, oprettelse af EuropeAid, dekoncentration (som i dag er gennemført) af EU-programmerne ved at lægge dem ud til Kommissionens delegationer); |
| --- | --- |

1.1.3

påskønner de foranstaltninger, der er truffet for at øge EU-bistandens synlighed og effektivitet samt modtagerlandenes medansvar for den (udarbejdelse af egentlige udviklingsstrategier med en flerårig horisont, oprettelse af EuropeAid, dekoncentration (som i dag er gennemført) af EU-programmerne ved at lægge dem ud til Kommissionens delegationer);

| 1.1.4 | konstaterer, at EU's udviklingspolitik i dag omfatter 151 lande og territorier, som er opført på en international liste, og at denne politik gennemføres gennem et væld af geografiske og tematiske programmer samt gennem Cotonou-aftalen, hvad AVS-landene angår; |
| --- | --- |

1.1.4

konstaterer, at EU's udviklingspolitik i dag omfatter 151 lande og territorier, som er opført på en international liste, og at denne politik gennemføres gennem et væld af geografiske og tematiske programmer samt gennem Cotonou-aftalen, hvad AVS-landene angår;

| 1.1.5 | beklager, at Kommissionen i sin meddelelse fra 2002 om Ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik
   (4) i sit ønske om at fremme befolkningens medansvar for og fulde engagement i EU's udviklingsprogrammer i de berørte lande næsten udelukkende har lyttet til civilsamfundets organisationer uden at overveje de lokale og regionale myndigheders bidrag; |
| --- | --- |

1.1.5

beklager, at Kommissionen i sin meddelelse fra 2002 om Ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik
   (4) i sit ønske om at fremme befolkningens medansvar for og fulde engagement i EU's udviklingsprogrammer i de berørte lande næsten udelukkende har lyttet til civilsamfundets organisationer uden at overveje de lokale og regionale myndigheders bidrag;

| 1.1.6 | bifalder derfor den nye kurs, Kommissionen er slået ind på med de nylige ændringer af Cotonou-aftalen i forbindelse med midtvejsrevisionen (5) af den, især i artikel 4, som udvider de bestemmelser, der hidtil kun har været gældende for de ikke-statslige aktører, til fremover også at omfatte »de decentraliserede lokale myndigheder«. |
| --- | --- |

1.1.6

bifalder derfor den nye kurs, Kommissionen er slået ind på med de nylige ændringer af Cotonou-aftalen i forbindelse med midtvejsrevisionen (5) af den, især i artikel 4, som udvider de bestemmelser, der hidtil kun har været gældende for de ikke-statslige aktører, til fremover også at omfatte »de decentraliserede lokale myndigheder«.

1.2   Det decentraliserede samarbejdes plads

Regionsudvalget

| 1.2.1 | forstår ved »decentraliseret samarbejde« det internationale samarbejde, som de lokale og regionale myndigheder i EU (som defineret i de enkelte medlemsstaternes nationale lovgivning) gennemfører under ledelse af deres demokratisk valgte forsamlinger, og som mobiliserer de bærende kræfter i deres område, dvs. størrelser, som både adskiller sig fra statens centralmagt og fra civilsamfundet; |
| --- | --- |

1.2.1

forstår ved »decentraliseret samarbejde« det internationale samarbejde, som de lokale og regionale myndigheder i EU (som defineret i de enkelte medlemsstaternes nationale lovgivning) gennemfører under ledelse af deres demokratisk valgte forsamlinger, og som mobiliserer de bærende kræfter i deres område, dvs. størrelser, som både adskiller sig fra statens centralmagt og fra civilsamfundet;

| 1.2.2 | beklager, at der endnu i dag i vid udstrækning mangler en erkendelse af kommunernes og regionernes bidrag til EU's udviklingspolitik samt til andre bistandspolitikker for tredjelande; |
| --- | --- |

1.2.2

beklager, at der endnu i dag i vid udstrækning mangler en erkendelse af kommunernes og regionernes bidrag til EU's udviklingspolitik samt til andre bistandspolitikker for tredjelande;

| 1.2.3 | konstaterer, at denne manglende erkendelse især viser sig ved, at de lokale og regionale myndigheders plads i forskellige udviklingspolitiske programmer er meget svingende:






  a) | nogle programmer, f.eks. Urb-Al eller Asia-Urbs (som nu er integreret i Asia Pro Eco II), giver disse myndigheder en særlig plads, |
| --- | --- | --- |

1.2.3

konstaterer, at denne manglende erkendelse især viser sig ved, at de lokale og regionale myndigheders plads i forskellige udviklingspolitiske programmer er meget svingende:

a)

nogle programmer, f.eks. Urb-Al eller Asia-Urbs (som nu er integreret i Asia Pro Eco II), giver disse myndigheder en særlig plads,

| b) | i Kommissionens meddelelse fra 2002 om Ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik og i Cotonou-aftalen, undertegnet i juni 2000, nævnes de lokale »myndigheder« blandt de statslige aktører — til forskel fra gruppen af ikke-statslige aktører; |
| --- | --- |

b)

i Kommissionens meddelelse fra 2002 om Ikke-statslige aktørers inddragelse i EU's udviklingspolitik og i Cotonou-aftalen, undertegnet i juni 2000, nævnes de lokale »myndigheder« blandt de statslige aktører — til forskel fra gruppen af ikke-statslige aktører;

| c) | mens de samme »lokale (inkl. kommunale) myndigheder« i forordningen om budgetposten »decentraliseret samarbejde« figurerer i en lang opregning af aktører fra civilsamfundet; |
| --- | --- |

c)

mens de samme »lokale (inkl. kommunale) myndigheder« i forordningen om budgetposten »decentraliseret samarbejde« figurerer i en lang opregning af aktører fra civilsamfundet;

| 1.2.4 | ønsker, at der — når andre udviklingsaktører end regeringerne skal ind i billedet — etableres en bedre balance mellem de forskellige former for civilsamfundsorganisationer, der betegnes som »ikke-statslige aktører«, og de lokale og regionale myndigheder. Dette ønske er på ingen måde en indvending mod de partnerskaber, som de lokale myndigheder ofte etablerer med ikke-statslige aktører for at gennemføre deres decentraliserede samarbejde. |
| --- | --- |

1.2.4

ønsker, at der — når andre udviklingsaktører end regeringerne skal ind i billedet — etableres en bedre balance mellem de forskellige former for civilsamfundsorganisationer, der betegnes som »ikke-statslige aktører«, og de lokale og regionale myndigheder. Dette ønske er på ingen måde en indvending mod de partnerskaber, som de lokale myndigheder ofte etablerer med ikke-statslige aktører for at gennemføre deres decentraliserede samarbejde.

1.3   De lokale og regionale myndigheder som udviklingspolitiske aktører

Regionsudvalget

| 1.3.1 | understreger, at lokale og regionale myndigheder i EU i årevis har haft samarbejdsforbindelser med lokale og regionale myndigheder i lande uden for EU, især udviklingslande, inden for rammerne af medlemsstaternes nationale planer; |
| --- | --- |

1.3.1

understreger, at lokale og regionale myndigheder i EU i årevis har haft samarbejdsforbindelser med lokale og regionale myndigheder i lande uden for EU, især udviklingslande, inden for rammerne af medlemsstaternes nationale planer;

| 1.3.2 | bemærker, at medlemsstaterne — uanset hvor stor en grad af initiativret de har givet deres regioner og kommuner — ofte på den ene eller anden måde hjælper dem med at øge effektiviteten af det decentraliserede arbejdede, de udfører, og med at fremme forbindelserne mellem dette og det statslige udviklingssamarbejde i erkendelse af regionernes og kommunernes supplerende bidrag; |
| --- | --- |

1.3.2

bemærker, at medlemsstaterne — uanset hvor stor en grad af initiativret de har givet deres regioner og kommuner — ofte på den ene eller anden måde hjælper dem med at øge effektiviteten af det decentraliserede arbejdede, de udfører, og med at fremme forbindelserne mellem dette og det statslige udviklingssamarbejde i erkendelse af regionernes og kommunernes supplerende bidrag;

| 1.3.3 | minder om, at de lokale og regionale myndigheder bidrager til det decentraliserede samarbejde med viden og erfaring fra udøvelsen af forskellige kompetencer: sundheds- og uddannelsesydelser til befolkningen, offentlige tjenester i byerne (vand, affald), økonomisk udvikling af lokalområdet, bl.a. gennem handel, men også institutionel støtte til den lokale forvaltning, erfaringer med lokalt og regionalt demokrati og fungerende demokratiske organisationer, bedre udnyttelse af kulturarven — for ikke at tale om den rolle, de kan spille for freden (»bydiplomati«). Deres indsats er derfor særlig værdifuld, da den kan gøre de »decentraliserede lokale myndigheder« i udviklingslandene bedre i stand til at påtage sig det ansvar, som decentraliseringen giver dem; |
| --- | --- |

1.3.3

minder om, at de lokale og regionale myndigheder bidrager til det decentraliserede samarbejde med viden og erfaring fra udøvelsen af forskellige kompetencer: sundheds- og uddannelsesydelser til befolkningen, offentlige tjenester i byerne (vand, affald), økonomisk udvikling af lokalområdet, bl.a. gennem handel, men også institutionel støtte til den lokale forvaltning, erfaringer med lokalt og regionalt demokrati og fungerende demokratiske organisationer, bedre udnyttelse af kulturarven — for ikke at tale om den rolle, de kan spille for freden (»bydiplomati«). Deres indsats er derfor særlig værdifuld, da den kan gøre de »decentraliserede lokale myndigheder« i udviklingslandene bedre i stand til at påtage sig det ansvar, som decentraliseringen giver dem;

| 1.3.4 | understreger samtidig, at kommuner og regioner er et velegnet udgangspunkt for bestræbelserne på at højne borgernes bevidsthed om udviklingsbistandens problematik og opmuntre dem til at gøre en indsats på dette område; |
| --- | --- |

1.3.4

understreger samtidig, at kommuner og regioner er et velegnet udgangspunkt for bestræbelserne på at højne borgernes bevidsthed om udviklingsbistandens problematik og opmuntre dem til at gøre en indsats på dette område;

| 1.3.5 | erkender, at de nationale foranstaltningers forskellighed, de mange forskellige områder, som de lokale myndigheders samarbejde foregår på, den enkelte regions eller kommunes karakteristika og det varierende omfang af menneskelige og finansielle ressourcer, som afsættes til det decentraliserede samarbejde, hidtil har dannet et både værdifuldt og komplekst billede; |
| --- | --- |

1.3.5

erkender, at de nationale foranstaltningers forskellighed, de mange forskellige områder, som de lokale myndigheders samarbejde foregår på, den enkelte regions eller kommunes karakteristika og det varierende omfang af menneskelige og finansielle ressourcer, som afsættes til det decentraliserede samarbejde, hidtil har dannet et både værdifuldt og komplekst billede;

| 1.3.6 | mener, at det er vigtigt for erkendelsen af de decentraliserede myndigheders bidrag til kampen mod fattigdom og for demokrati at gøre det klart, at decentraliseret samarbejde ikke længere blot er et spørgsmål om at iværksætte flere aktioner eller programmer, men at det skal betragtes som en lokal dimension af en global udviklingsstrategi, der gennemføres på statsligt eller på regionalt niveau; |
| --- | --- |

1.3.6

mener, at det er vigtigt for erkendelsen af de decentraliserede myndigheders bidrag til kampen mod fattigdom og for demokrati at gøre det klart, at decentraliseret samarbejde ikke længere blot er et spørgsmål om at iværksætte flere aktioner eller programmer, men at det skal betragtes som en lokal dimension af en global udviklingsstrategi, der gennemføres på statsligt eller på regionalt niveau;

| 1.3.7 | hilser de initiativer velkommen, som lokale og regionale myndigheder i EU og i udviklingslandene har taget for at strukturere deres samarbejde på tematisk eller geografisk grundlag; |
| --- | --- |

1.3.7

hilser de initiativer velkommen, som lokale og regionale myndigheder i EU og i udviklingslandene har taget for at strukturere deres samarbejde på tematisk eller geografisk grundlag;

| 1.3.8 | er glad for, at der i 2004 blev oprettet en ny international forening af byer og kommuner, »United Cities and Local Governments«, som nu er anerkendt som samtalepartner af FN; dens værdigrundlag er fred, lokalt selvstyre og solidaritet, og dens medlemmer er kommuner fra alle dele af verden, der går sammen for at løse problemer i det internationale samarbejde. |
| --- | --- |

1.3.8

er glad for, at der i 2004 blev oprettet en ny international forening af byer og kommuner, »United Cities and Local Governments«, som nu er anerkendt som samtalepartner af FN; dens værdigrundlag er fred, lokalt selvstyre og solidaritet, og dens medlemmer er kommuner fra alle dele af verden, der går sammen for at løse problemer i det internationale samarbejde.

1.4   Kommissionens forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik — »Den europæiske konsensus«, KOM(2005) 311 endelig

Regionsudvalget

| 1.4.1 | takker Kommissionen for, at Regionsudvalget har fået tilsendt forslaget til fælleserklæring, som er af stor politisk betydning; |
| --- | --- |

1.4.1

takker Kommissionen for, at Regionsudvalget har fået tilsendt forslaget til fælleserklæring, som er af stor politisk betydning;

| 1.4.2 | glæder sig derover, da det betragter fremsendelsen i sig selv som et led i anerkendelsen af de lokale og regionale myndigheders rolle som aktører for EU's udviklingspolitik; |
| --- | --- |

1.4.2

glæder sig derover, da det betragter fremsendelsen i sig selv som et led i anerkendelsen af de lokale og regionale myndigheders rolle som aktører for EU's udviklingspolitik;

| 1.4.3 | er enig i tekstens generelle synsvinkel, nemlig at globaliseringen skal blive »en positiv faktor for hele jordens befolkning«; Regionsudvalget har givet udtryk for samme holdning i en af sine tidligere udtalelser (6); |
| --- | --- |

1.4.3

er enig i tekstens generelle synsvinkel, nemlig at globaliseringen skal blive »en positiv faktor for hele jordens befolkning«; Regionsudvalget har givet udtryk for samme holdning i en af sine tidligere udtalelser (6);

| 1.4.4 | påskønner viljen til at skabe mere sammenhæng i EU's udviklingssamarbejde gennem fastlæggelse af en »tematisk ramme« til vejledning for prioriteringen mellem de interne og de eksterne politikker (særlig nødvendigt vedrørende international samhandel og landbrug) og mellem Kommissionens og medlemsstaternes indsats; |
| --- | --- |

1.4.4

påskønner viljen til at skabe mere sammenhæng i EU's udviklingssamarbejde gennem fastlæggelse af en »tematisk ramme« til vejledning for prioriteringen mellem de interne og de eksterne politikker (særlig nødvendigt vedrørende international samhandel og landbrug) og mellem Kommissionens og medlemsstaternes indsats;

| 1.4.5 | konstaterer med tilfredshed, at kommuners og regioners rolle eksplicit nævnes i forbindelse med adskillige af de valgte emner, både som aktører for den lokale forvaltning og for decentraliseret udvikling, men mener dog, at deres rolle på andre områder (bl.a. vandforsyning) også kunne være omtalt; |
| --- | --- |

1.4.5

konstaterer med tilfredshed, at kommuners og regioners rolle eksplicit nævnes i forbindelse med adskillige af de valgte emner, både som aktører for den lokale forvaltning og for decentraliseret udvikling, men mener dog, at deres rolle på andre områder (bl.a. vandforsyning) også kunne være omtalt;

| 1.4.6 | afventer med interesse den specifikke tekst, Kommissionen har bebudet om Afrikas situation og bistand til Afrika. |
| --- | --- |

1.4.6

afventer med interesse den specifikke tekst, Kommissionen har bebudet om Afrikas situation og bistand til Afrika.

2.   Regionsudvalgets anbefalinger

Regionsudvalget

| 2.1 | anbefaler, at det decentraliserede samarbejdes plads betragtes ud fra følgende principper:






  a) | den globale vinkel på kampen mod fattigdom i verden og bestræbelserne på at nå FN's millenium-mål skal rumme en tydelig anerkendelse af den lokale dimension, både hvad angår behovene og den måde, de kan opfyldes på; |
| --- | --- | --- |

2.1

anbefaler, at det decentraliserede samarbejdes plads betragtes ud fra følgende principper:

a)

den globale vinkel på kampen mod fattigdom i verden og bestræbelserne på at nå FN's millenium-mål skal rumme en tydelig anerkendelse af den lokale dimension, både hvad angår behovene og den måde, de kan opfyldes på;

| b) | det er derfor vigtigt at erkende, at kommuner og regioner, ved siden af andre aktører, besidder en særlig viden og erfaring via udøvelsen af deres beføjelser og kompetencer over for befolkningen i deres område; |
| --- | --- |

b)

det er derfor vigtigt at erkende, at kommuner og regioner, ved siden af andre aktører, besidder en særlig viden og erfaring via udøvelsen af deres beføjelser og kompetencer over for befolkningen i deres område;

| c) | for at sikre et større udbytte af EU's udviklingspolitik skal bidraget fra aktører, som dels er bærere af demokrati og udvikling, dels deler Unionens principper om partnerskab og medansvar, integreres i de udviklingspolitiske strategier; |
| --- | --- |

c)

for at sikre et større udbytte af EU's udviklingspolitik skal bidraget fra aktører, som dels er bærere af demokrati og udvikling, dels deler Unionens principper om partnerskab og medansvar, integreres i de udviklingspolitiske strategier;

| d) | den internationale udvikling er en tovejsproces, og Europas lokale og regionale myndigheder kan foruden deres overordentligt store bidrag til udviklingen i form af ideer og bedste praksis også drage fordel af større samspil og kontakt med regeringer, lokale og regionale myndigheder og lokalsamfund fra hele verden og tage ved lære af deres arbejde og erfaringer; |
| --- | --- |

d)

den internationale udvikling er en tovejsproces, og Europas lokale og regionale myndigheder kan foruden deres overordentligt store bidrag til udviklingen i form af ideer og bedste praksis også drage fordel af større samspil og kontakt med regeringer, lokale og regionale myndigheder og lokalsamfund fra hele verden og tage ved lære af deres arbejde og erfaringer;

| e) | en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik, og et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på de borgere, som de vedrører; |
| --- | --- |

e)

en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik, og et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på de borgere, som de vedrører;

| 2.2 | foreslår, at der med støtte fra de organisationer, som de lokale og regionale myndigheder allerede har oprettet for at strukturere deres decentraliserede udviklingssamarbejde, især inden for United Cities and Local Governments, og med støtte fra organisationer, der bidrager til at forbedre det decentraliserede samarbejde, træffes følgende foranstaltninger: |
| --- | --- |

2.2

foreslår, at der med støtte fra de organisationer, som de lokale og regionale myndigheder allerede har oprettet for at strukturere deres decentraliserede udviklingssamarbejde, især inden for United Cities and Local Governments, og med støtte fra organisationer, der bidrager til at forbedre det decentraliserede samarbejde, træffes følgende foranstaltninger:

| 2.2.1 | over for de lokale og regionale myndigheder i EU:






  a) | identifikation af det decentraliserede samarbejdes operationer, hvilket er den første betingelse for, at dets værdi bliver anerkendt af partnerne i EU, og for at fremme udveksling af erfaringer og synergier mellem lokale myndigheder. Observationscenteret for det decentraliserede samarbejde mellem EU og Latinamerika (oprettet efter en projektindkaldelse fra Urb-Al) er et prisværdigt eksempel til efterfølgelse for andre regioner i verden; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

over for de lokale og regionale myndigheder i EU:

a)

identifikation af det decentraliserede samarbejdes operationer, hvilket er den første betingelse for, at dets værdi bliver anerkendt af partnerne i EU, og for at fremme udveksling af erfaringer og synergier mellem lokale myndigheder. Observationscenteret for det decentraliserede samarbejde mellem EU og Latinamerika (oprettet efter en projektindkaldelse fra Urb-Al) er et prisværdigt eksempel til efterfølgelse for andre regioner i verden;

| b) | tilskyndelse til oprettelse af platforme i stil med ngo'ernes platform CONCORD, så der kan indledes en politisk dialog mellem EU-institutioner og lokale myndigheder i udviklingsspørgsmål; |
| --- | --- |

b)

tilskyndelse til oprettelse af platforme i stil med ngo'ernes platform CONCORD, så der kan indledes en politisk dialog mellem EU-institutioner og lokale myndigheder i udviklingsspørgsmål;

| c) | forbedring af mulighederne for udveksling af information og idéer mellem lokale og regionale myndigheder, bl.a. gennem finansiering af venskabsbyprogrammer mellem kommuner og regioner i EU og i udviklingslandene; |
| --- | --- |

c)

forbedring af mulighederne for udveksling af information og idéer mellem lokale og regionale myndigheder, bl.a. gennem finansiering af venskabsbyprogrammer mellem kommuner og regioner i EU og i udviklingslandene;

| d) | gennemgang i rapportform af de forskellige medlemsstaters love og regler for lokale og regionale myndigheders internationale samarbejdsaktioner; |
| --- | --- |

d)

gennemgang i rapportform af de forskellige medlemsstaters love og regler for lokale og regionale myndigheders internationale samarbejdsaktioner;

| 2.2.2 | over for de lokale og regionale myndigheder i udviklingslandene anvendes de generelle principper for EU-udviklingsstøtte efter en decentraliseret fremgangsmåde:






  a) | i forbindelse med dekoncentrationen af Kommissionens indsats skal Kommissionens delegationer gøres bevidste om det lokale aspekt, idet det understreges, at det decentraliserede samarbejde er et supplerende bidrag til det statslige udviklingssamarbejde, og at det dækker et behov hos de lokale myndigheder i de pågældende lande, som det er vigtigt at opfylde for at nå videre med demokratisering og decentralisering. Der kunne udarbejdes retningslinjer herom for at sikre, at der tages hensyn til dette aspekt på alle trin af programmernes udarbejdelse, fra idé til finansiering af deres gennemførelse; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

over for de lokale og regionale myndigheder i udviklingslandene anvendes de generelle principper for EU-udviklingsstøtte efter en decentraliseret fremgangsmåde:

a)

i forbindelse med dekoncentrationen af Kommissionens indsats skal Kommissionens delegationer gøres bevidste om det lokale aspekt, idet det understreges, at det decentraliserede samarbejde er et supplerende bidrag til det statslige udviklingssamarbejde, og at det dækker et behov hos de lokale myndigheder i de pågældende lande, som det er vigtigt at opfylde for at nå videre med demokratisering og decentralisering. Der kunne udarbejdes retningslinjer herom for at sikre, at der tages hensyn til dette aspekt på alle trin af programmernes udarbejdelse, fra idé til finansiering af deres gennemførelse;

| b) | for at styrke den regionale integration kunne man tilskynde til oprettelse af organisationer og netværk af lokalpolitikere i udviklingslande, og de kunne få hjælp fra tilsvarende organisationer og netværk i Europa; |
| --- | --- |

b)

for at styrke den regionale integration kunne man tilskynde til oprettelse af organisationer og netværk af lokalpolitikere i udviklingslande, og de kunne få hjælp fra tilsvarende organisationer og netværk i Europa;

| c) | for at harmonisere støtten kunne man afholde »landeforummer« med deltagelse af lokale og regionale myndigheder i Europa, som opererer i samme udviklingsland; de kunne omhandle de fire lande, hvor harmonisering af støtten mellem medlemsstaterne afprøves efter de beslutninger, Det Europæiske Råd traf i marts 2002 i Barcelona; |
| --- | --- |

c)

for at harmonisere støtten kunne man afholde »landeforummer« med deltagelse af lokale og regionale myndigheder i Europa, som opererer i samme udviklingsland; de kunne omhandle de fire lande, hvor harmonisering af støtten mellem medlemsstaterne afprøves efter de beslutninger, Det Europæiske Råd traf i marts 2002 i Barcelona;

| 2.3 | anbefaler, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i gennemførelsen af EU's udviklingspolitik som ønsket af Kommissionen; de har allerede gennem specifikke tiltag over for borgerne i deres område, især de unge, vist, at de kan spille en rolle, når det drejer sig om at få offentligheden til at forstå betydningen af at bekæmpe fattigdom overalt i verden — ofte i samarbejde med ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

2.3

anbefaler, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i gennemførelsen af EU's udviklingspolitik som ønsket af Kommissionen; de har allerede gennem specifikke tiltag over for borgerne i deres område, især de unge, vist, at de kan spille en rolle, når det drejer sig om at få offentligheden til at forstå betydningen af at bekæmpe fattigdom overalt i verden — ofte i samarbejde med ikke-statslige organisationer;

| 2.4 | Kommissionens forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik — »Den europæiske konsensus«, KOM(2005) 311 endelig

  Regionsudvalget |
| --- | --- |

2.4

Kommissionens forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik — »Den europæiske konsensus«, KOM(2005) 311 endelig

Regionsudvalget

| 2.4.1 | rejser i betragtning af den særlige opmærksomhed omkring de lande, der har et »vanskeligt partnerskab« med EU, det spørgsmål, hvilke ændringer der fra 2007 vil blive gennemført i budgetposten »decentraliseret samarbejde«, som i dag (7) er forbeholdt disse lande, når det afsatte beløb notorisk er utilstrækkeligt; |
| --- | --- |

2.4.1

rejser i betragtning af den særlige opmærksomhed omkring de lande, der har et »vanskeligt partnerskab« med EU, det spørgsmål, hvilke ændringer der fra 2007 vil blive gennemført i budgetposten »decentraliseret samarbejde«, som i dag (7) er forbeholdt disse lande, når det afsatte beløb notorisk er utilstrækkeligt;

| 2.4.2 | ønsker, at budgetstøtten, som er tiltænkt en voksende betydning i bestemmelserne om EU-bistanden, bliver en anledning for modtagerregeringerne til at overføre midler fra det nationale budget til de lokale og regionale myndigheder i et omfang, som svarer til de beføjelser, de tildeles i den igangværende decentraliseringsproces; |
| --- | --- |

2.4.2

ønsker, at budgetstøtten, som er tiltænkt en voksende betydning i bestemmelserne om EU-bistanden, bliver en anledning for modtagerregeringerne til at overføre midler fra det nationale budget til de lokale og regionale myndigheder i et omfang, som svarer til de beføjelser, de tildeles i den igangværende decentraliseringsproces;

| 2.4.3 | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til de anbefalinger, der fremlægges i denne udtalelse, til fordel for denne nye etape i EU's udviklingspolitik. |
| --- | --- |

2.4.3

anmoder Kommissionen om at tage hensyn til de anbefalinger, der fremlægges i denne udtalelse, til fordel for denne nye etape i EU's udviklingspolitik.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 82.

1

(2)  EUT C 23 af 27.1.2004, s. 8.

2

(3)  EUT C 256 af 24.10.2003, s. 83.

3

(4)  KOM(2002) 598 endelig.

4

(5)  KOM(2005) 185 endelig.

5

(6)  CdR 328/2004 fin.

6

(7)  Rådets forordning 625/2004 vedrørende perioden 2004-2006, budgetpost 21 02 13.

7

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/47

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013

(2006/C 115/10)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013« (KOM(2005) 123 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 6. april 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 22. februar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Forbindelser Udadtil,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 7. juli 2005 om »Grønbog om en EU-metode til at styre økonomisk migration« (CdR 82/2005 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 144/2005 rev. 1), vedtaget af Underudvalget for Forbindelser Udadtil den 15. september 2005 (ordfører: Christos Paleologos, medlem af kommunalrådet i Livadia (EL/PSE)),

og ud fra følgende betragtninger:

Dette solidaritetsprogram vil tilvejebringe et nyt politikinstrument med henblik på oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for alle EU's borgere;

det skal sikre en balance mellem effektiv støtte fra alle europæiske politikker for frihed, sikkerhed og retfærdighed og de nationale, regionale og lokale behov i overensstemmelse med idéen om byrdedeling;

»push«- og »pull«-faktorerne vil også fremover skabe migrationsstrømme fra mindre udviklede og usikre lande i hele verden til EU, mens kriminelle netværk, racistiske og fremmedhadske idéer og bevægelser og administrative mangler kan bringe en reguleret, forvaltet og socialt og økonomisk inklusiv indvandring, der er til fordel for både indvandrere og afsender- og modtagerlande, i fare;

EU's voksende deltagelse i forskellige politikker og aktioner forudsætter støtte fra tilstrækkelige finansielle ressourcer og instrumenter;

den aldrende befolkning og stadig mindre befolkningsandel i den arbejdsdygtige alder vil formentlig føre til øgede migrationsstrømme, som vil blive stadig mere nødvendige for at opfylde det udvidede EU's behov;

Rammeprogrammet indeholder et solidt retsgrundlag for de regionale og lokale organer, hvori det understreges, at hver medlemsstat i henhold til gældende national lovgivning og praksis skal tilrettelægge et partnerskab med de myndigheder og organer, som det udpeger, nemlig a) de kompetente regionale og lokale myndigheder, bymyndigheder og andre offentlige myndigheder —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder Kommissionens forslag om at oprette et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme i perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

1.1

bifalder Kommissionens forslag om at oprette et rammeprogram om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme i perioden 2007-2013;

| 1.2 | erkender betydningen og omfanget af global migration, som er vigtig for mangfoldighed og udvikling, navnlig i lokalområderne. Regionsudvalget er fuldt ud enig i vigtigheden af at koordinere indvandrings-, asyl- og integrationspolitikken i EU. Det er endnu vigtigere i dag i det udvidede EU; |
| --- | --- |

1.2

erkender betydningen og omfanget af global migration, som er vigtig for mangfoldighed og udvikling, navnlig i lokalområderne. Regionsudvalget er fuldt ud enig i vigtigheden af at koordinere indvandrings-, asyl- og integrationspolitikken i EU. Det er endnu vigtigere i dag i det udvidede EU;

| 1.3 | erkender betydningen af en fællesskabsbaseret, overordnet og holdbar politik for forvaltning af migrationsstrømme, herunder sikre grænser, effektiv beskyttelse af personer, der har brug for international beskyttelse, effektiv hjemsendelse af tredjestatsborgere, der illegalt opholder sig på EU's territorium, samt integration af legale indvandrere i det økonomiske, sociale, kulturelle og politiske liv; |
| --- | --- |

1.3

erkender betydningen af en fællesskabsbaseret, overordnet og holdbar politik for forvaltning af migrationsstrømme, herunder sikre grænser, effektiv beskyttelse af personer, der har brug for international beskyttelse, effektiv hjemsendelse af tredjestatsborgere, der illegalt opholder sig på EU's territorium, samt integration af legale indvandrere i det økonomiske, sociale, kulturelle og politiske liv;

| 1.4 | understreger, at det nationale niveau er ansvarligt for at udforme og gennemføre lovgivning, mens det hovedsageligt er det regionale og lokale niveaus opgave at modtage, skaffe bolig til og integrere indvandrere. Regionsudvalget vil derfor især understrege den vigtige rolle, som spilles af de lokale og regionale myndigheder, hvis ansvarsopgaver bl.a. omfatter planlægning, boliger, uddannelse og arbejdsmarked, der direkte påvirker integrationen og kan fremme social samhørighed, social integration og et bæredygtigt samfund; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at det nationale niveau er ansvarligt for at udforme og gennemføre lovgivning, mens det hovedsageligt er det regionale og lokale niveaus opgave at modtage, skaffe bolig til og integrere indvandrere. Regionsudvalget vil derfor især understrege den vigtige rolle, som spilles af de lokale og regionale myndigheder, hvis ansvarsopgaver bl.a. omfatter planlægning, boliger, uddannelse og arbejdsmarked, der direkte påvirker integrationen og kan fremme social samhørighed, social integration og et bæredygtigt samfund;

| 1.5 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder ønsker at udgøre et centralt led i solidaritetskæden og deltage i bekæmpelsen af årsagerne til migration ved at styrke det økonomiske samarbejde og ved at udvikle en fælles strategi for fremme af grænseoverskridende regionalt og nationalt samarbejde om forvaltning af migrationsstrømme. Deres beføjelser inden for migration, indvandring og integration samt deres funktion som operatører eller ejere af infrastrukturer, placerer disse myndigheder forrest i arbejdet med at forebygge, finansiere og forvalte migrationsstrømme; |
| --- | --- |

1.5

understreger, at de lokale og regionale myndigheder ønsker at udgøre et centralt led i solidaritetskæden og deltage i bekæmpelsen af årsagerne til migration ved at styrke det økonomiske samarbejde og ved at udvikle en fælles strategi for fremme af grænseoverskridende regionalt og nationalt samarbejde om forvaltning af migrationsstrømme. Deres beføjelser inden for migration, indvandring og integration samt deres funktion som operatører eller ejere af infrastrukturer, placerer disse myndigheder forrest i arbejdet med at forebygge, finansiere og forvalte migrationsstrømme;

| 1.6 | understreger, at i mange dele af EU tilflyder skatteindtægterne det nationale niveau, mens den økonomiske byrde med at forhindre indvandringsrelateret udstødelse pålægges det lokale niveau. At der ikke finder samråd sted mellem de forskellige niveauer, kan forhindre en effektiv udnyttelse af de økonomiske ressourcer. Denne form for ændret byrdedeling kunne supplere foranstaltningerne på EU-niveau og give positive resultater ude i marken; |
| --- | --- |

1.6

understreger, at i mange dele af EU tilflyder skatteindtægterne det nationale niveau, mens den økonomiske byrde med at forhindre indvandringsrelateret udstødelse pålægges det lokale niveau. At der ikke finder samråd sted mellem de forskellige niveauer, kan forhindre en effektiv udnyttelse af de økonomiske ressourcer. Denne form for ændret byrdedeling kunne supplere foranstaltningerne på EU-niveau og give positive resultater ude i marken;

| 1.7 | a) | minder om, at kvinder forskelsbehandles både på grundlag af køn og etnisk oprindelse. Hvis der tages hensyn til kønsaspekterne, vil arbejdet med at opnå en bedre forvaltning af migrationsstrømmene blive mere målrettet og effektiv; kvinders betydning for en vellykket integration må ikke undervurderes, eftersom kvinderne ofte udgør en direkte forbindelse til børnene i familien; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

minder om, at kvinder forskelsbehandles både på grundlag af køn og etnisk oprindelse. Hvis der tages hensyn til kønsaspekterne, vil arbejdet med at opnå en bedre forvaltning af migrationsstrømmene blive mere målrettet og effektiv; kvinders betydning for en vellykket integration må ikke undervurderes, eftersom kvinderne ofte udgør en direkte forbindelse til børnene i familien;

| b) | understreger, at migrationspolitikken kun kan blive en succes, hvis der også tages hensyn til andre værdier end de økonomiske. Indvandring åbner perspektiver, som kan berige de enkelte borgeres liv og tilføre EU kvalifikationer, som er værdifulde i en global sammenhæng; |
| --- | --- |

b)

understreger, at migrationspolitikken kun kan blive en succes, hvis der også tages hensyn til andre værdier end de økonomiske. Indvandring åbner perspektiver, som kan berige de enkelte borgeres liv og tilføre EU kvalifikationer, som er værdifulde i en global sammenhæng;

| c) | opfordrer Rådet og Kommissionen til i større grad at udnytte den ekspertise, de lokale og regionale myndigheder har opbygget efter årtiers direkte erfaring med at gennemføre migrationspolitikker; |
| --- | --- |

c)

opfordrer Rådet og Kommissionen til i større grad at udnytte den ekspertise, de lokale og regionale myndigheder har opbygget efter årtiers direkte erfaring med at gennemføre migrationspolitikker;

| 1.8 | a) | understreger, at initiativer til at sikre en effektiv økonomisk støtte til den fælles indvandringspolitik er nødt til at tage hensyn til regionale forskelle. Støtten bør fremme fleksible løsninger, og det lokale og regionale niveau skal selv kunne vælge, hvilken fremgangsmåde de vil følge; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

understreger, at initiativer til at sikre en effektiv økonomisk støtte til den fælles indvandringspolitik er nødt til at tage hensyn til regionale forskelle. Støtten bør fremme fleksible løsninger, og det lokale og regionale niveau skal selv kunne vælge, hvilken fremgangsmåde de vil følge;

| b) | opfordrer til, at man i debatten om EU's fremtidige samhørighedspolitik tager hensyn til de forskellige initiativer, som er blevet gennemført i bestemte regioner, hvor strukturfondsstøtten måske vil blive reduceret, og hvor indvandrerbefolkningen er vokset betydeligt i de senere år. Det gælder især i de større byer; |
| --- | --- |

b)

opfordrer til, at man i debatten om EU's fremtidige samhørighedspolitik tager hensyn til de forskellige initiativer, som er blevet gennemført i bestemte regioner, hvor strukturfondsstøtten måske vil blive reduceret, og hvor indvandrerbefolkningen er vokset betydeligt i de senere år. Det gælder især i de større byer;

| 1.9 | understreger, at indvandringen ikke er stor nok til at afhjælpe EU's arbejdskraftmangel på lang sigt og henviser til sin udtalelse om ældre borgeres bidrag til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

1.9

understreger, at indvandringen ikke er stor nok til at afhjælpe EU's arbejdskraftmangel på lang sigt og henviser til sin udtalelse om ældre borgeres bidrag til arbejdsmarkedet;

| 1.10 | der er et presserende behov for strategier til at klare den store gruppe af indvandrere, som står uden for arbejdsmarkedet af økonomiske, sociale og politiske grunde; |
| --- | --- |

1.10

der er et presserende behov for strategier til at klare den store gruppe af indvandrere, som står uden for arbejdsmarkedet af økonomiske, sociale og politiske grunde;

| 1.11 | kræver, at der træffes effektive foranstaltninger vedrørende det store antal arbejdstagere, som illegalt er rejst ind i EU. Der er brug for foranstaltninger og mekanismer, så indvandrere, der overtræder gældende indvandringslovgivning, så hurtigt som muligt kan legalisere deres status (navnlig hvis deres illegale ophold skyldes administrative mangler eller særlige geopolitiske forhold i de pågældende medlemsstater). Foranstaltningerne skal være af midlertidig karakter og må kun gennemføres denne ene gang. Foranstaltningerne skal omfatte a) sikring af anstændige modtagelsesvilkår for indvandrerne, b) konsolidering af den opfattelse, at illegal indvandring er uacceptabel, c) effektiv bekæmpelse af menneskehandel og social udstødelse og d) indførelse af effektive institutioner og politikker til støtte for lovlig indvandring med arbejde for øje; |
| --- | --- |

1.11

kræver, at der træffes effektive foranstaltninger vedrørende det store antal arbejdstagere, som illegalt er rejst ind i EU. Der er brug for foranstaltninger og mekanismer, så indvandrere, der overtræder gældende indvandringslovgivning, så hurtigt som muligt kan legalisere deres status (navnlig hvis deres illegale ophold skyldes administrative mangler eller særlige geopolitiske forhold i de pågældende medlemsstater). Foranstaltningerne skal være af midlertidig karakter og må kun gennemføres denne ene gang. Foranstaltningerne skal omfatte a) sikring af anstændige modtagelsesvilkår for indvandrerne, b) konsolidering af den opfattelse, at illegal indvandring er uacceptabel, c) effektiv bekæmpelse af menneskehandel og social udstødelse og d) indførelse af effektive institutioner og politikker til støtte for lovlig indvandring med arbejde for øje;

| 1.12 | understreger, at den enkelte indvandrers behov for at arbejde for at forsørge sig selv må anerkendes og tilskyndes. Ud over de økonomiske aspekter bidrager iværksætterkulturen og små virksomheder til en positiv social udvikling. Muligheden for at eje og drive en virksomhed har en indvirkning på integrationen og bør derfor gives øget offentlig støtte; |
| --- | --- |

1.12

understreger, at den enkelte indvandrers behov for at arbejde for at forsørge sig selv må anerkendes og tilskyndes. Ud over de økonomiske aspekter bidrager iværksætterkulturen og små virksomheder til en positiv social udvikling. Muligheden for at eje og drive en virksomhed har en indvirkning på integrationen og bør derfor gives øget offentlig støtte;

| 1.13 | bifalder den voksende bevidsthed i EU om indvandreres kreativitet og iværksætterlyst. Øget iværksætteri og flere nye virksomheder er afgørende for en vellykket integration og udgør et vigtigt bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

1.13

bifalder den voksende bevidsthed i EU om indvandreres kreativitet og iværksætterlyst. Øget iværksætteri og flere nye virksomheder er afgørende for en vellykket integration og udgør et vigtigt bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategien;

| 1.14 | understreger betydningen af det arbejde, de ikke-statslige organisationer foretager i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, og støtter deres programmer til at fremskynde migrationsrelaterede politikker og tiltag (f.eks. integration i landets politiske og sociale liv osv.); |
| --- | --- |

1.14

understreger betydningen af det arbejde, de ikke-statslige organisationer foretager i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, og støtter deres programmer til at fremskynde migrationsrelaterede politikker og tiltag (f.eks. integration i landets politiske og sociale liv osv.);

| 1.15 | bifalder beslutningen om oprettelse af Den Europæiske Flygtningefond og især bestemmelsen om at integrere målgrupperne. Regionsudvalget minder om, at det store antal støtteberettede foranstaltninger, der foreslås, både til at forbedre modtagelsesforholdene og til at integrere flygtningene, falder ind under de regionale og lokale myndigheders ansvarsområde; |
| --- | --- |

1.15

bifalder beslutningen om oprettelse af Den Europæiske Flygtningefond og især bestemmelsen om at integrere målgrupperne. Regionsudvalget minder om, at det store antal støtteberettede foranstaltninger, der foreslås, både til at forbedre modtagelsesforholdene og til at integrere flygtningene, falder ind under de regionale og lokale myndigheders ansvarsområde;

| 1.16 | bifalder beslutningen om at oprette en fond for de ydre grænser og minder om, at visse regioner i Europa lider indirekte tab, hvad angår udvikling og social samhørighed, fordi de ligger ved EU's grænser. Denne virkelighed bør afspejles i beslutningen; |
| --- | --- |

1.16

bifalder beslutningen om at oprette en fond for de ydre grænser og minder om, at visse regioner i Europa lider indirekte tab, hvad angår udvikling og social samhørighed, fordi de ligger ved EU's grænser. Denne virkelighed bør afspejles i beslutningen;

| 1.17 | bemærker, at EU's fiasko på integrationsfronten delvist skyldes, at de lokale og regionale myndigheder ikke er blevet inddraget i politikplanlægningen. De lokale og regionale myndigheder er det myndighedsniveau, som er tættest på borgerne, men man har ofte ignoreret og ikke taget hensyn til konsekvenserne af gennemførelse på lokalt niveau; |
| --- | --- |

1.17

bemærker, at EU's fiasko på integrationsfronten delvist skyldes, at de lokale og regionale myndigheder ikke er blevet inddraget i politikplanlægningen. De lokale og regionale myndigheder er det myndighedsniveau, som er tættest på borgerne, men man har ofte ignoreret og ikke taget hensyn til konsekvenserne af gennemførelse på lokalt niveau;

| 1.18 | minder om, at integrationsaspekter skal inkluderes i alle politikområder, hvis man skal opnå social samhørighed. Fællesskabets indvandrings- og integrationspolitik skal være i tråd med EU's mere overordnede målsætninger for socialpolitikken, den økonomiske politik og udenrigs- og udviklingspolitikken og være forenelig med grundlæggende europæiske værdier som lige muligheder, menneskerettigheder, menneskelig værdighed, tolerance, respekt for mangfoldighed, foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme af øget deltagelse i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

1.18

minder om, at integrationsaspekter skal inkluderes i alle politikområder, hvis man skal opnå social samhørighed. Fællesskabets indvandrings- og integrationspolitik skal være i tråd med EU's mere overordnede målsætninger for socialpolitikken, den økonomiske politik og udenrigs- og udviklingspolitikken og være forenelig med grundlæggende europæiske værdier som lige muligheder, menneskerettigheder, menneskelig værdighed, tolerance, respekt for mangfoldighed, foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme af øget deltagelse i lokalsamfundet;

| 1.19 | fremhæver, at integration er en pligt for samfundet som helhed og kræver input fra både indvandrere og lokalbefolkningen, hvis man skal opnå en bæredygtig social samhørighed og vækst; |
| --- | --- |

1.19

fremhæver, at integration er en pligt for samfundet som helhed og kræver input fra både indvandrere og lokalbefolkningen, hvis man skal opnå en bæredygtig social samhørighed og vækst;

| 1.20 | erkender, at selv om arbejdsmarkedsspørgsmål er afgørende for integrationen af indvandrere, kan man ikke se dem løsrevet fra deres sammenhæng, eftersom graden af integration også afhænger af en række andre faktorer som f.eks. den sociale baggrund, uddannelse og sprogfærdigheder og deltagelse i lokalsamfundet. En vellykket integration af indvandrere er et skridt i retning af et samfund, hvor alle er medaktører, hvilket er til gavn for både den enkelte borger, lokalsamfundet og samfundet i en bredere forstand; |
| --- | --- |

1.20

erkender, at selv om arbejdsmarkedsspørgsmål er afgørende for integrationen af indvandrere, kan man ikke se dem løsrevet fra deres sammenhæng, eftersom graden af integration også afhænger af en række andre faktorer som f.eks. den sociale baggrund, uddannelse og sprogfærdigheder og deltagelse i lokalsamfundet. En vellykket integration af indvandrere er et skridt i retning af et samfund, hvor alle er medaktører, hvilket er til gavn for både den enkelte borger, lokalsamfundet og samfundet i en bredere forstand;

| 1.21 | beklager, at Solidaritetsprogrammet ikke i tilstrækkelig grad dækker de næsten 500 000 asylansøgere i EU, som venter på en afgørelse om opholdstilladelse eller lignende, hvoraf hovedparten befinder sig uden for det normale arbejdsmarked; |
| --- | --- |

1.21

beklager, at Solidaritetsprogrammet ikke i tilstrækkelig grad dækker de næsten 500 000 asylansøgere i EU, som venter på en afgørelse om opholdstilladelse eller lignende, hvoraf hovedparten befinder sig uden for det normale arbejdsmarked;

| 1.22 | understreger, at skævheden mellem det nationale niveaus fokus på behovet for indvandret arbejdskraft og det lokale niveaus bestræbelser for at bekæmpe udstødelse, marginalisering og fremmedhad yderligere styrker behovet for dialog og samarbejde mellem alle berørte niveauer; |
| --- | --- |

1.22

understreger, at skævheden mellem det nationale niveaus fokus på behovet for indvandret arbejdskraft og det lokale niveaus bestræbelser for at bekæmpe udstødelse, marginalisering og fremmedhad yderligere styrker behovet for dialog og samarbejde mellem alle berørte niveauer;

| 1.23 | finder, at tiltag og politikker, som gradvist fører til en formel stemmeret, der vil bidrage til at øge indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces, bør være et centralt element i solidaritetsprogrammet; |
| --- | --- |

1.23

finder, at tiltag og politikker, som gradvist fører til en formel stemmeret, der vil bidrage til at øge indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces, bør være et centralt element i solidaritetsprogrammet;

| 1.24 | bifalder beslutningen om at oprette en europæisk fond for hjemsendelse, idet man minder om, at en integreret forvaltning af hjemsendelse er nødt til at indeholde et regionalt parameter, som især anerkender de regionale og lokale myndigheders bidrag ved EU's grænser, når det gælder støtte til frivillige hjemsendelsesordninger. |
| --- | --- |

1.24

bifalder beslutningen om at oprette en europæisk fond for hjemsendelse, idet man minder om, at en integreret forvaltning af hjemsendelse er nødt til at indeholde et regionalt parameter, som især anerkender de regionale og lokale myndigheders bidrag ved EU's grænser, når det gælder støtte til frivillige hjemsendelsesordninger.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | understreger, at en afbalanceret politik, som fremmer foranstaltninger til sikring af et jævnt niveau af legal indvandring sammen med foranstaltninger, som modvirker illegal indvandring og bekæmper menneskesmugling og –handel, er afgørende. Regionsudvalget understreger også den vigtige rolle, som migration spiller, når det gælder om at afhjælpe manglen på bestemte kvalifikationer, og opfordrer Det Europæiske Råd til at udvikle effektive politikinitiativer på disse områder, herunder rekruttering af statsborgere fra tredjelande til videnskabelig forskning; |
| --- | --- |

2.1

understreger, at en afbalanceret politik, som fremmer foranstaltninger til sikring af et jævnt niveau af legal indvandring sammen med foranstaltninger, som modvirker illegal indvandring og bekæmper menneskesmugling og –handel, er afgørende. Regionsudvalget understreger også den vigtige rolle, som migration spiller, når det gælder om at afhjælpe manglen på bestemte kvalifikationer, og opfordrer Det Europæiske Råd til at udvikle effektive politikinitiativer på disse områder, herunder rekruttering af statsborgere fra tredjelande til videnskabelig forskning;

| 2.2 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder i større omfang bør inddrages i planlægningen og gennemførelsen af asylpolitikker. Regionsudvalget foreslår, at man udvider anvendelsesområdet for finansiering under politikken for regionalt samarbejde og den nye naboskabspolitik, som er inkluderet i den tredje hovedmålsætning i strukturfondene for perioden 2007-2013, så det omfatter disse opgaver, og håber at de fælles multilaterale programmer, som gennemføres under denne målsætning, og de bilaterale handlingsplaner, som vil blive gennemført som led i naboskabspolitikken, vil blive koordineret effektivt; |
| --- | --- |

2.2

understreger, at de lokale og regionale myndigheder i større omfang bør inddrages i planlægningen og gennemførelsen af asylpolitikker. Regionsudvalget foreslår, at man udvider anvendelsesområdet for finansiering under politikken for regionalt samarbejde og den nye naboskabspolitik, som er inkluderet i den tredje hovedmålsætning i strukturfondene for perioden 2007-2013, så det omfatter disse opgaver, og håber at de fælles multilaterale programmer, som gennemføres under denne målsætning, og de bilaterale handlingsplaner, som vil blive gennemført som led i naboskabspolitikken, vil blive koordineret effektivt;

| 2.3 | understreger, at det er bydende nødvendigt at sikre, at de regionale og lokale myndigheder konkret inddrages i såvel udformning som gennemførelse af tiltag under alle fire fonde, så man kan realisere den horisontale bestemmelse om partnerskab; |
| --- | --- |

2.3

understreger, at det er bydende nødvendigt at sikre, at de regionale og lokale myndigheder konkret inddrages i såvel udformning som gennemførelse af tiltag under alle fire fonde, så man kan realisere den horisontale bestemmelse om partnerskab;

| 2.4 | foreslår en styrkelse af tiltag og foranstaltninger vedrørende uddannelse i forbindelse med forvaltningen af migrationsstrømme, navnlig hvad angår integration af indvandrere og flygtninge; |
| --- | --- |

2.4

foreslår en styrkelse af tiltag og foranstaltninger vedrørende uddannelse i forbindelse med forvaltningen af migrationsstrømme, navnlig hvad angår integration af indvandrere og flygtninge;

| 2.5 | foreslår, at specifikke horisontale bestemmelser — klausuler — inkluderes: |
| --- | --- |

2.5

foreslår, at specifikke horisontale bestemmelser — klausuler — inkluderes:

Henstilling 1

Artikel 3

| Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD)) | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 3
  Specifikke mål
  1.   Fonden bidrager til følgende specifikke mål:






  a) | at indføre og forbedre integreret forvaltning af tilbagesendelse og medlemsstaternes tilrettelæggelse og gennemførelse heraf |

Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD))

Regionsudvalgets ændringsforslag

Artikel 3

Specifikke mål

1.   Fonden bidrager til følgende specifikke mål:

a)

at indføre og forbedre integreret forvaltning af tilbagesendelse og medlemsstaternes tilrettelæggelse og gennemførelse heraf

| b) | at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for rammerne af integreret forvaltning af tilbagesendelse og gennemførelsen heraf |
| --- | --- |

b)

at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for rammerne af integreret forvaltning af tilbagesendelse og gennemførelsen heraf

| c) | at fremme en effektiv og ensartet anvendelse af fælles standarder for tilbagesendelse i overensstemmelse med politikudviklingen på området. |
| --- | --- |

c)

at fremme en effektiv og ensartet anvendelse af fælles standarder for tilbagesendelse i overensstemmelse med politikudviklingen på området.

Artikel 3

Specifikke mål

1.   Fonden bidrager til følgende specifikke mål:

| a) | at indføre og forbedre integreret forvaltning af tilbagesendelse og medlemsstaternes tilrettelæggelse og gennemførelse heraf, navnlig ved at etablere en samarbejdsmekanisme mellem myndigheder på nationalt, regionalt, lokalt niveau, hvis et sådant samarbejde er nødvendigt og nyttigt |
| --- | --- |

a)

at indføre og forbedre integreret forvaltning af tilbagesendelse og medlemsstaternes tilrettelæggelse og gennemførelse heraf, navnlig ved at etablere en samarbejdsmekanisme mellem myndigheder på nationalt, regionalt, lokalt niveau, hvis et sådant samarbejde er nødvendigt og nyttigt

| b) | at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for rammerne af integreret forvaltning af tilbagesendelse og gennemførelsen heraf |
| --- | --- |

b)

at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for rammerne af integreret forvaltning af tilbagesendelse og gennemførelsen heraf

| c) | at fremme en effektiv og ensartet anvendelse af fælles standarder for tilbagesendelse i overensstemmelse med politikudviklingen på området. |
| --- | --- |

c)

at fremme en effektiv og ensartet anvendelse af fælles standarder for tilbagesendelse i overensstemmelse med politikudviklingen på området.

Begrundelse

Eftersom Kommissionens forslag er baseret på et retsgrundlag, hvor den fælles beslutningsprocedure finder anvendelse, bør Regionsudvalget søge at fremlægge konkrete ændringsforslag til Kommissionens forslag i henhold til den model, Europa-Parlamentet anvender.

Henstilling 2

Artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD)) | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 4
  Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne
  1.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:






  a) | etablering eller forbedring af et effektivt, stabilt og varigt operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at fremskaffe rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive |

Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD))

Regionsudvalgets ændringsforslag

Artikel 4

Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne

1.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:

a)

etablering eller forbedring af et effektivt, stabilt og varigt operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at fremskaffe rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive

| b) | fremme og lettelse af frivillig tilbagevenden af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, især gennem programmer for støttet frivillig tilbagevenden, med henblik på at sikre, at tilbagesendelserne er holdbare |
| --- | --- |

b)

fremme og lettelse af frivillig tilbagevenden af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, især gennem programmer for støttet frivillig tilbagevenden, med henblik på at sikre, at tilbagesendelserne er holdbare

| c) | forenkling og gennemførelse af tvangsmæssige tilbagesendelser af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold med henblik på at øge indvandringspolitikkernes troværdighed og integritet og reducere varigheden af frihedsberøvelsen af personer, som afventer tvangsmæssig udsendelse. |
| --- | --- |

c)

forenkling og gennemførelse af tvangsmæssige tilbagesendelser af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold med henblik på at øge indvandringspolitikkernes troværdighed og integritet og reducere varigheden af frihedsberøvelsen af personer, som afventer tvangsmæssig udsendelse.

Artikel 4

Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne

1.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:

| a) | etablering eller forbedring af et effektivt, stabilt og varigt operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at fremskaffe rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive |
| --- | --- |

a)

etablering eller forbedring af et effektivt, stabilt og varigt operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at fremskaffe rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive

| b) | fremme og lettelse af frivillig tilbagevenden af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, især gennem programmer for støttet frivillig tilbagevenden, med henblik på at sikre, at tilbagesendelserne er holdbare |
| --- | --- |

b)

fremme og lettelse af frivillig tilbagevenden af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, især gennem programmer for støttet frivillig tilbagevenden, med henblik på at sikre, at tilbagesendelserne er holdbare

| c) | forenkling og gennemførelse af tvangsmæssige tilbagesendelser af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold med henblik på at øge indvandringspolitikkernes troværdighed og integritet og reducere varigheden af frihedsberøvelsen af personer, som afventer tvangsmæssig udsendelse |
| --- | --- |

c)

forenkling og gennemførelse af tvangsmæssige tilbagesendelser af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold med henblik på at øge indvandringspolitikkernes troværdighed og integritet og reducere varigheden af frihedsberøvelsen af personer, som afventer tvangsmæssig udsendelse

| d) | tiltag, som kan forbedre koordinationen mellem myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau og i byerne samt andre offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

d)

tiltag, som kan forbedre koordinationen mellem myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau og i byerne samt andre offentlige myndigheder.

Begrundelse

Eftersom Kommissionens forslag er baseret på et retsgrundlag, hvor den fælles beslutningsprocedure finder anvendelse, bør Regionsudvalget søge at fremlægge konkrete ændringsforslag til Kommissionens forslag i henhold til den model, Europa-Parlamentet anvender.

Henstilling 3

Artikel 4, stk. 2

| Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD)) | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 4
  Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne
  (...)
  2.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:






  a) | samarbejde om indsamling af oplysninger om hjemlandet og formidling af disse oplysninger til potentielle tilbagevendende |

Kommissionens forslag (KOM(2005) 123 endelig — 2005/0049 (COD))

Regionsudvalgets ændringsforslag

Artikel 4

Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne

(...)

2.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:

a)

samarbejde om indsamling af oplysninger om hjemlandet og formidling af disse oplysninger til potentielle tilbagevendende

| b) | samarbejde om udvikling af effektive, stabile og holdbare operationelle arbejdsrelationer mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at lette konsulær bistand til fremskaffelse af rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive |
| --- | --- |

b)

samarbejde om udvikling af effektive, stabile og holdbare operationelle arbejdsrelationer mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at lette konsulær bistand til fremskaffelse af rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive

| c) | udarbejdelse af fælles integrerede handlingsplaner for tilbagesendelse og gennemførelse heraf, herunder fælles programmer for frivillig tilbagevenden for specifikke hjemlande eller –regioner eller tidligere opholdslande eller transitlande |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af fælles integrerede handlingsplaner for tilbagesendelse og gennemførelse heraf, herunder fælles programmer for frivillig tilbagevenden for specifikke hjemlande eller –regioner eller tidligere opholdslande eller transitlande

| d) | undersøgelser af den nuværende situation og mulighederne for at forbedre det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende tilbagesendelse og undersøgelser af den rolle, som internationale og ikke-statslige organisationer bør spille i denne forbindelse |
| --- | --- |

d)

undersøgelser af den nuværende situation og mulighederne for at forbedre det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende tilbagesendelse og undersøgelser af den rolle, som internationale og ikke-statslige organisationer bør spille i denne forbindelse

| e) | udveksling af oplysninger, støtte og rådgivning med hensyn til håndtering af tilbagesendelsen af særligt sårbare grupper |
| --- | --- |

e)

udveksling af oplysninger, støtte og rådgivning med hensyn til håndtering af tilbagesendelsen af særligt sårbare grupper

| f) | tilrettelæggelse af seminarer for fagfolk om bedste praksis med fokus på specifikke tredjelande og/eller regioner |
| --- | --- |

f)

tilrettelæggelse af seminarer for fagfolk om bedste praksis med fokus på specifikke tredjelande og/eller regioner

| g) | fælles foranstaltninger, som gør det muligt at modtage tilbagetagne personer i hjemlandene, de tidligere opholdslande eller transitlandene |
| --- | --- |

g)

fælles foranstaltninger, som gør det muligt at modtage tilbagetagne personer i hjemlandene, de tidligere opholdslande eller transitlandene

| h) | fælles udvikling af foranstaltninger, som skal sikre holdbar reintegration af de pågældende i hjemlandet eller det tidligere opholdsland |
| --- | --- |

h)

fælles udvikling af foranstaltninger, som skal sikre holdbar reintegration af de pågældende i hjemlandet eller det tidligere opholdsland

| i) | fælles foranstaltninger med henblik på at overvåge de tilbagevendendes situation og holdbarheden af deres situation efter deres tilbagevenden. |
| --- | --- |

i)

fælles foranstaltninger med henblik på at overvåge de tilbagevendendes situation og holdbarheden af deres situation efter deres tilbagevenden.

Artikel 4

Støtteberettigede foranstaltninger i medlemsstaterne

(...)

2.   Foranstaltninger vedrørende det mål, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), er berettiget til støtte fra fonden, herunder særlig følgende foranstaltninger:

| a) | samarbejde om indsamling af oplysninger om hjemlandet og formidling af disse oplysninger til potentielle tilbagevendende |
| --- | --- |

a)

samarbejde om indsamling af oplysninger om hjemlandet og formidling af disse oplysninger til potentielle tilbagevendende

| b) | samarbejde om udvikling af effektive, stabile og holdbare operationelle arbejdsrelationer mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at lette konsulær bistand til fremskaffelse af rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive |
| --- | --- |

b)

samarbejde om udvikling af effektive, stabile og holdbare operationelle arbejdsrelationer mellem medlemsstaternes myndigheder og de konsulære myndigheder og indvandringsmyndighederne i tredjelande med henblik på at lette konsulær bistand til fremskaffelse af rejsedokumenter til brug for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere og sikre, at udsendelsesprocedurerne er hurtige og effektive

| c) | udarbejdelse af fælles integrerede handlingsplaner for tilbagesendelse og gennemførelse heraf, herunder fælles programmer for frivillig tilbagevenden for specifikke hjemlande eller –regioner eller tidligere opholdslande eller transitlande |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af fælles integrerede handlingsplaner for tilbagesendelse og gennemførelse heraf, herunder fælles programmer for frivillig tilbagevenden for specifikke hjemlande eller –regioner eller tidligere opholdslande eller transitlande

| d) | undersøgelser af den nuværende situation og mulighederne for at forbedre det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende tilbagesendelse og undersøgelser af den rolle, som internationale og ikke-statslige organisationer bør spille i denne forbindelse |
| --- | --- |

d)

undersøgelser af den nuværende situation og mulighederne for at forbedre det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende tilbagesendelse og undersøgelser af den rolle, som internationale og ikke-statslige organisationer bør spille i denne forbindelse

| e) | udveksling af oplysninger, støtte og rådgivning med hensyn til håndtering af tilbagesendelsen af særligt sårbare grupper |
| --- | --- |

e)

udveksling af oplysninger, støtte og rådgivning med hensyn til håndtering af tilbagesendelsen af særligt sårbare grupper

| f) | tilrettelæggelse af seminarer for fagfolk om bedste praksis med fokus på specifikke tredjelande og/eller regioner |
| --- | --- |

f)

tilrettelæggelse af seminarer for fagfolk om bedste praksis med fokus på specifikke tredjelande og/eller regioner

| g) | fælles foranstaltninger, som gør det muligt at modtage tilbagetagne personer i hjemlandene, de tidligere opholdslande eller transitlandene |
| --- | --- |

g)

fælles foranstaltninger, som gør det muligt at modtage tilbagetagne personer i hjemlandene, de tidligere opholdslande eller transitlandene

| h) | fælles udvikling af foranstaltninger, som skal sikre holdbar reintegration af de pågældende i hjemlandet eller det tidligere opholdsland |
| --- | --- |

h)

fælles udvikling af foranstaltninger, som skal sikre holdbar reintegration af de pågældende i hjemlandet eller det tidligere opholdsland

| i) | fælles foranstaltninger med henblik på at overvåge de tilbagevendendes situation og holdbarheden af deres situation efter deres tilbagevenden |
| --- | --- |

i)

fælles foranstaltninger med henblik på at overvåge de tilbagevendendes situation og holdbarheden af deres situation efter deres tilbagevenden

| j) | tilrettelæggelse af seminarer og fælles uddannelsestilbud til medarbejdere i myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau og i byer og andre kompetente administrative, lovhåndhævende og retlige organer |
| --- | --- |

j)

tilrettelæggelse af seminarer og fælles uddannelsestilbud til medarbejdere i myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau og i byer og andre kompetente administrative, lovhåndhævende og retlige organer

| k) | fremme af en »håndbog med eksempler på god praksis«, et fælles initiativ fra Rådet for Den Europæiske Union, Kommissionen, Europa Parlamentet og Regionsudvalget, som omfatter bidrag fra myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan samt i byer og andre offentlige myndigheder og som rummer strategier til at bringe borgerne tættere sammen, samarbejde med sammenslutninger og ikke-statslige organisationer, opbygning af lokale netværk, dataindsamling og studier og samarbejde med andre politistyrker og institutioner;

  Tiltag skal så vidt muligt tage hensyn til myndigheder på regionalt og lokalt niveau samt andre offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

k)

fremme af en »håndbog med eksempler på god praksis«, et fælles initiativ fra Rådet for Den Europæiske Union, Kommissionen, Europa Parlamentet og Regionsudvalget, som omfatter bidrag fra myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan samt i byer og andre offentlige myndigheder og som rummer strategier til at bringe borgerne tættere sammen, samarbejde med sammenslutninger og ikke-statslige organisationer, opbygning af lokale netværk, dataindsamling og studier og samarbejde med andre politistyrker og institutioner;

Begrundelse

Eftersom Kommissionens forslag er baseret på et retsgrundlag, hvor den fælles beslutningsprocedure finder anvendelse, bør Regionsudvalget søge at fremlægge konkrete ændringsforslag til Kommissionens forslag i henhold til den model, Europa-Parlamentet anvender.

| 2.6 | beklager, at der kun er afsat begrænsede midler til teknisk bistand i alle fire beslutninger, skønt offentlige oplysningskampagner er afgørende for, hvor succesfulde og effektive politikkerne kan være, når det gælder frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

2.6

beklager, at der kun er afsat begrænsede midler til teknisk bistand i alle fire beslutninger, skønt offentlige oplysningskampagner er afgørende for, hvor succesfulde og effektive politikkerne kan være, når det gælder frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 2.7 | tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at deltage i programmer for udveksling og uddannelse og arbejde hen imod synergi og partnerskab med de relevante europæiske og nationale myndigheder; |
| --- | --- |

2.7

tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at deltage i programmer for udveksling og uddannelse og arbejde hen imod synergi og partnerskab med de relevante europæiske og nationale myndigheder;

| 2.8 | tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at bidrage til en hurtig og effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der foreslås i rammeprogrammet; |
| --- | --- |

2.8

tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at bidrage til en hurtig og effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der foreslås i rammeprogrammet;

| 2.9 | iværksætter en handlingsplan for Regionsudvalget, der skal fremme tanken om en rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og inden for medlemsstaterne mellem myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan og i byerne samt andre offentlige myndigheder, hvad angår indvandringsspørgsmål; |
| --- | --- |

2.9

iværksætter en handlingsplan for Regionsudvalget, der skal fremme tanken om en rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og inden for medlemsstaterne mellem myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan og i byerne samt andre offentlige myndigheder, hvad angår indvandringsspørgsmål;

| 2.10 | understreger, at udvalget skal betragtes som en relevant og fællesskabsfokuseret partner, der bidrager til mere effektivt at tydeliggøre de lokale og regionale repræsentanters ansvar, hvad angår finansiering og forvaltning af migrationsstrømme i perioden 2007-2013, og derved er med til at integrere disse i den samarbejdsmekanisme, som EU ønsker at gennemføre. |
| --- | --- |

2.10

understreger, at udvalget skal betragtes som en relevant og fællesskabsfokuseret partner, der bidrager til mere effektivt at tydeliggøre de lokale og regionale repræsentanters ansvar, hvad angår finansiering og forvaltning af migrationsstrømme i perioden 2007-2013, og derved er med til at integrere disse i den samarbejdsmekanisme, som EU ønsker at gennemføre.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/53

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om En europæisk fremtid for Kosovo

(2006/C 115/11)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet om En europæisk fremtid for Kosovo (KOM(2005) 156 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 11. maj 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. april 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Forbindelser Udadtil,

under henvisning til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.-17. juni 2005,

under henvisning til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003,

under henvisning til Rådets afgørelse af 14. juni 2004 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Serbien og Montenegro, herunder Kosovo,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om Serbien og Montenegros fremskridt i forberedelserne til forhandlingen af en stabiliserings- og associeringsaftale med Den Europæiske Union (SEC(2005) 478 endelig),

under henvisning til udtalelse fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om »Den nuværende situation i Kosovo«, der blev vedtaget den 3. juni 2005 (dok. 10572, ordfører: Marianne Tritz),

under henvisning til rapport fra FN's generalsekretær om De Forenede Nationers midlertidige administration i Kosovo den 23. maj 2005 (dok. 05-33918),

under henvisning til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999) af 10. juni 1999,

under henvisning til samarbejdsaftalen mellem Regionsudvalget og Europarådets Kommunalkongres af 13. april 2005, CdR 62/2005,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om De europæiske regionale og lokale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan — CdR 101/2003 fin (1),

under henvisning til de konklusioner, der blev vedtaget af deltagerne i konferencen i Priština den 22. juni 2005 (»Priština-erklæringen«), CdR 145/2005 fin,

under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 143/2005 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Forbindelser Udadtil den 15. september 2005 med Tomaž Štebe, borgmester i Mengeš kommune (SI/PPE)), som ordfører,

med et ønske om at fremlægge sin mening om den europæiske fremtid for Kosovo ud fra et lokalt og regionalt perspektiv,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | Formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003 åbnede et europæisk perspektiv for hele regionen i Det Vestlige Balkan. Dette perspektiv blev understreget i formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.- 17. juni 2005. |
| --- | --- |

1.

Formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003 åbnede et europæisk perspektiv for hele regionen i Det Vestlige Balkan. Dette perspektiv blev understreget i formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Bruxelles den 16.- 17. juni 2005.

| 2. | Alle landene på det vestlige Balkan samt Kosovo gennemgår for tiden nogle positive holdningsændringer, bl.a. i relation til Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det tidligere Jugoslavien (ICTY). Disse ændringer er et vigtigt skridt i retning af deres eventuelle integrering i EU. Der er dog behov for yderligere væsentlige fremskridt. |
| --- | --- |

2.

Alle landene på det vestlige Balkan samt Kosovo gennemgår for tiden nogle positive holdningsændringer, bl.a. i relation til Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det tidligere Jugoslavien (ICTY). Disse ændringer er et vigtigt skridt i retning af deres eventuelle integrering i EU. Der er dog behov for yderligere væsentlige fremskridt.

| 3. | Hvad angår Kosovo holdt befolkningen sig fredeligt tilbage, da den tidligere premierminister, Ramus Haradinaj, gik af, og regeringen udviste politisk modenhed under den gnidningsløse overgang til en ny regering i Kosovo under ledelse af premierminister Bajram Kosumi. I denne fase blev der indgået en fornyet forpligtelse til at videreføre den tidligere regerings program, der var centreret om gennemførelsen af FN-standarder. |
| --- | --- |

3.

Hvad angår Kosovo holdt befolkningen sig fredeligt tilbage, da den tidligere premierminister, Ramus Haradinaj, gik af, og regeringen udviste politisk modenhed under den gnidningsløse overgang til en ny regering i Kosovo under ledelse af premierminister Bajram Kosumi. I denne fase blev der indgået en fornyet forpligtelse til at videreføre den tidligere regerings program, der var centreret om gennemførelsen af FN-standarder.

| 4. | Kosovos regering vedtog den 22. februar 2005 en »Reform af lokalstyret — Arbejdsprogram 2005«. Reformen skal forbedre tjenesteydelser på lokalt plan og dermed bidrage til at sikre en levedygtig regering og ordentlige levevilkår for alle indbyggerne i Kosovo, integrere alle befolkningsgrupper i demokratiske strukturer i Kosovo samt oprette og konsolidere velfungerende demokratiske institutioner i Kosovo som krævet i standarderne. |
| --- | --- |

4.

Kosovos regering vedtog den 22. februar 2005 en »Reform af lokalstyret — Arbejdsprogram 2005«. Reformen skal forbedre tjenesteydelser på lokalt plan og dermed bidrage til at sikre en levedygtig regering og ordentlige levevilkår for alle indbyggerne i Kosovo, integrere alle befolkningsgrupper i demokratiske strukturer i Kosovo samt oprette og konsolidere velfungerende demokratiske institutioner i Kosovo som krævet i standarderne.

| 5. | De aktiviteter, der sigter mod Kosovos økonomiske integration i regionen, videreføres. Disse igangværende bestræbelser skal imødegå den fortsat vanskelige økonomiske situation i Kosovo, herunder lave indkomster, høj arbejdsløshed og enorme mangler i infrastrukturen. Der er et presserende behov for en lovramme, der klart fastsætter ejendomsrettighederne. |
| --- | --- |

5.

De aktiviteter, der sigter mod Kosovos økonomiske integration i regionen, videreføres. Disse igangværende bestræbelser skal imødegå den fortsat vanskelige økonomiske situation i Kosovo, herunder lave indkomster, høj arbejdsløshed og enorme mangler i infrastrukturen. Der er et presserende behov for en lovramme, der klart fastsætter ejendomsrettighederne.

| 6. | På baggrund af den ambitiøse og omfattende vurdering af standardernes gennemførelse, der for øjeblikket foretages, skulle det være muligt at igangsætte en realistisk proces, som kan føre til en afklaring af Kosovos fremtidige status. Stærke, autonome og multietniske lokale og regionale myndigheder er en forudsætning for varig fred og velstand i Kosovo samt et nøgleelement i enhver forhandlet aftale om Kosovos fremtidige status. |
| --- | --- |

6.

På baggrund af den ambitiøse og omfattende vurdering af standardernes gennemførelse, der for øjeblikket foretages, skulle det være muligt at igangsætte en realistisk proces, som kan føre til en afklaring af Kosovos fremtidige status. Stærke, autonome og multietniske lokale og regionale myndigheder er en forudsætning for varig fred og velstand i Kosovo samt et nøgleelement i enhver forhandlet aftale om Kosovos fremtidige status.

| 7. | I sluterklæringen fra den konference om de europæiske regionale og lokale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan, der blev afholdt i samarbejde med Regionsudvalget, Kommissionen og Europarådets Kommunalkongres og Stabilitetspagten for Sydøsteuropa, understreges det, at det er altafgørende med en reel decentralisering og et deltagelsesdemokrati, som fuldt ud overholder demokratiske værdier og mindretalsrettigheder, hvis Kosovos befolkning skal have en fremtid i Den Europæiske Union — |
| --- | --- |

7.

I sluterklæringen fra den konference om de europæiske regionale og lokale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan, der blev afholdt i samarbejde med Regionsudvalget, Kommissionen og Europarådets Kommunalkongres og Stabilitetspagten for Sydøsteuropa, understreges det, at det er altafgørende med en reel decentralisering og et deltagelsesdemokrati, som fuldt ud overholder demokratiske værdier og mindretalsrettigheder, hvis Kosovos befolkning skal have en fremtid i Den Europæiske Union —

på den 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder rapporten og konklusionerne i Kommissionens meddelelse En europæisk fremtid for Kosovo, KOM(2005) 156 endelig, der udgør en ramme for bestræbelserne på at komme ud af dødvandet i udviklingen af et demokratisk og multietnisk samfund i Kosovo, så området kan blive en integreret del af en region med fred og velstand; |
| --- | --- |

1.1

bifalder rapporten og konklusionerne i Kommissionens meddelelse En europæisk fremtid for Kosovo, KOM(2005) 156 endelig, der udgør en ramme for bestræbelserne på at komme ud af dødvandet i udviklingen af et demokratisk og multietnisk samfund i Kosovo, så området kan blive en integreret del af en region med fred og velstand;

| 1.2 | bifalder meddelelsen om Serbien og Montenegros fremskridt i forberedelserne til forhandlingen af en stabiliserings- og associeringsaftale med Den Europæiske Union, SEK(2005) 478 endelig, der munder ud i en positiv anbefaling om at indlede stabiliserings- og associeringsforhandlinger, forudsat at Serbien og Montenegro går støt videre med deres forberedelser; |
| --- | --- |

1.2

bifalder meddelelsen om Serbien og Montenegros fremskridt i forberedelserne til forhandlingen af en stabiliserings- og associeringsaftale med Den Europæiske Union, SEK(2005) 478 endelig, der munder ud i en positiv anbefaling om at indlede stabiliserings- og associeringsforhandlinger, forudsat at Serbien og Montenegro går støt videre med deres forberedelser;

| 1.3 | bifalder formandskabets konklusioner fra det møde i Det Europæiske Råd, der afholdtes i Bruxelles den 16.-17. juni 2005, og det vedføjede bilag, Erklæring om Kosovo, som understreger, at resultatet af den samlede vurdering af situationen i Kosovo ikke er givet på forhånd, da gennemførelsen af standarderne, navnlig dem, der er fastlagt som prioriteter, og decentraliseringsprocessen er af særlig betydning; |
| --- | --- |

1.3

bifalder formandskabets konklusioner fra det møde i Det Europæiske Råd, der afholdtes i Bruxelles den 16.-17. juni 2005, og det vedføjede bilag, Erklæring om Kosovo, som understreger, at resultatet af den samlede vurdering af situationen i Kosovo ikke er givet på forhånd, da gennemførelsen af standarderne, navnlig dem, der er fastlagt som prioriteter, og decentraliseringsprocessen er af særlig betydning;

| 1.4 | mener, at Kosovos og EU's lokale og regionale myndigheder bør bidrage til at nå målet om en europæisk fremtid for Kosovo; |
| --- | --- |

1.4

mener, at Kosovos og EU's lokale og regionale myndigheder bør bidrage til at nå målet om en europæisk fremtid for Kosovo;

| 1.5 | bifalder Kommissionens løfte om at fokusere på den særlige situation og de særlige behov i Kosovo, så området kan gøre fremskridt i stabiliserings- og associeringsprocessen; |
| --- | --- |

1.5

bifalder Kommissionens løfte om at fokusere på den særlige situation og de særlige behov i Kosovo, så området kan gøre fremskridt i stabiliserings- og associeringsprocessen;

| 1.6 | glæder sig over, at der fokuseres aktivt på Kosovos behov for udvikling og reformer med tilsagn om at mobilisere Kommissionens ressourcer for at fremskynde udviklings- og reformprocessen; |
| --- | --- |

1.6

glæder sig over, at der fokuseres aktivt på Kosovos behov for udvikling og reformer med tilsagn om at mobilisere Kommissionens ressourcer for at fremskynde udviklings- og reformprocessen;

| 1.7 | godkender Kommissionens forslag om at udforske nye metoder, som kan sikre, at Kosovo kan få fuld gavn af alle EU's egnede instrumenter; |
| --- | --- |

1.7

godkender Kommissionens forslag om at udforske nye metoder, som kan sikre, at Kosovo kan få fuld gavn af alle EU's egnede instrumenter;

| 1.8 | lægger megen vægt på den politiske dialog mellem Kosovos befolkningsgrupper og mellem myndighederne i Beograd og Pristina, da det er den eneste måde, hvorpå der kan opnås større stabilitet, som er en forudsætning for, at hele regionen på det vestlige Balkan kan integreres i EU; |
| --- | --- |

1.8

lægger megen vægt på den politiske dialog mellem Kosovos befolkningsgrupper og mellem myndighederne i Beograd og Pristina, da det er den eneste måde, hvorpå der kan opnås større stabilitet, som er en forudsætning for, at hele regionen på det vestlige Balkan kan integreres i EU;

| 1.9 | bifalder de indledende bestræbelser, som de foreløbige selvstyreinstitutioner i Kosovo (PISG) har gjort for at reformere lokalstyret i Kosovo; |
| --- | --- |

1.9

bifalder de indledende bestræbelser, som de foreløbige selvstyreinstitutioner i Kosovo (PISG) har gjort for at reformere lokalstyret i Kosovo;

| 1.10 | minder om, at decentralisering bør ledsages af en faktisk overdragelse af kompetence og især af finansielle midler og ejendomme svarende til de nye ansvarsområder, som de lokale og regionale myndigheder har fået tildelt; |
| --- | --- |

1.10

minder om, at decentralisering bør ledsages af en faktisk overdragelse af kompetence og især af finansielle midler og ejendomme svarende til de nye ansvarsområder, som de lokale og regionale myndigheder har fået tildelt;

| 1.11 | støtter den centrale rolle, som sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder har som de lokale og regionale myndigheders talerør over for regeringerne og som vigtige aktører til fremme af deres handleevne gennem lokale og regionale politikere; |
| --- | --- |

1.11

støtter den centrale rolle, som sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder har som de lokale og regionale myndigheders talerør over for regeringerne og som vigtige aktører til fremme af deres handleevne gennem lokale og regionale politikere;

| 1.12 | godkender Kommissionens løfte om at føre konsultationer på højt plan med de vigtigste internationale aktører med henblik på at skabe en koordineret politisk tilgang til Kosovo, og bifalder afgørelsen om at igangsætte en omfattende undersøgelse af fremdriften i gennemførelsen af Kosovo-standarderne. |
| --- | --- |

1.12

godkender Kommissionens løfte om at føre konsultationer på højt plan med de vigtigste internationale aktører med henblik på at skabe en koordineret politisk tilgang til Kosovo, og bifalder afgørelsen om at igangsætte en omfattende undersøgelse af fremdriften i gennemførelsen af Kosovo-standarderne.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | anmoder Kommissionen om aktivt at inddrage Kosovos lokale myndigheder i opgaven med at gennemføre politiske, sociale og økonomiske reformer så tæt på borgerne som muligt under fuld overholdelse af principperne om subsidiaritet, proportionalitet og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

2.1

anmoder Kommissionen om aktivt at inddrage Kosovos lokale myndigheder i opgaven med at gennemføre politiske, sociale og økonomiske reformer så tæt på borgerne som muligt under fuld overholdelse af principperne om subsidiaritet, proportionalitet og god regeringsførelse;

| 2.2 | opfordrer Kommissionen til — i snævert samarbejde de lokale myndigheder — at fremme og støtte oplysningskampagner for at orientere EU's borgere om forbindelserne med Kosovo og Kosovos borgere om EU's værdier; |
| --- | --- |

2.2

opfordrer Kommissionen til — i snævert samarbejde de lokale myndigheder — at fremme og støtte oplysningskampagner for at orientere EU's borgere om forbindelserne med Kosovo og Kosovos borgere om EU's værdier;

| 2.3 | opfordrer Kommissionen til — i snævert samarbejde med de lokale myndigheder — at støtte udvekslings- og venskabsbyprogrammer, som kan bidrage til at øge den gensidige forståelse mellem borgerne og EU's og Kosovos administrationer samt styrke den lokale og regionale administrative kapacitet; |
| --- | --- |

2.3

opfordrer Kommissionen til — i snævert samarbejde med de lokale myndigheder — at støtte udvekslings- og venskabsbyprogrammer, som kan bidrage til at øge den gensidige forståelse mellem borgerne og EU's og Kosovos administrationer samt styrke den lokale og regionale administrative kapacitet;

| 2.4 | henstiller, at man i forbindelse med støtte fra Kommissionen til opbygning af institutioner er særlig opmærksom på det lokale selvstyres kapacitet, og navnlig bistår med at gennemføre love og forbedre kommunikationen og samarbejdet mellem centraladministrationen og de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

2.4

henstiller, at man i forbindelse med støtte fra Kommissionen til opbygning af institutioner er særlig opmærksom på det lokale selvstyres kapacitet, og navnlig bistår med at gennemføre love og forbedre kommunikationen og samarbejdet mellem centraladministrationen og de lokale myndigheder;

| 2.5 | slår til lyd for samarbejde og udveksling af de erfaringer og den bedste praksis, der er opnået under den førtiltrædelsespolitik, der er blevet gennemført med de lokale og regionale myndigheder i EU-medlemsstaterne, ansøgerlandene og landene på det vestlig Balkan; |
| --- | --- |

2.5

slår til lyd for samarbejde og udveksling af de erfaringer og den bedste praksis, der er opnået under den førtiltrædelsespolitik, der er blevet gennemført med de lokale og regionale myndigheder i EU-medlemsstaterne, ansøgerlandene og landene på det vestlig Balkan;

| 2.6 | understreger, at et aktivt grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder er én måde, hvorpå man kan bidrage til at skabe tillid og stabilitet i Kosovo og den vestlige Balkanregion; |
| --- | --- |

2.6

understreger, at et aktivt grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder er én måde, hvorpå man kan bidrage til at skabe tillid og stabilitet i Kosovo og den vestlige Balkanregion;

| 2.7 | opfordrer alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, til at forsætte reformen af lokalstyret i hele Kosovo og bistå de lokale myndigheder i Kosovo med at sikre overensstemmelse med Det Europæiske Charter for Lokalt Selvstyre, og især tildele dem de finansielle, ejendomsmæssige og menneskelige ressourcer, der er nødvendige, for at de kan varetage deres sociale og økonomiske ansvar; |
| --- | --- |

2.7

opfordrer alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, til at forsætte reformen af lokalstyret i hele Kosovo og bistå de lokale myndigheder i Kosovo med at sikre overensstemmelse med Det Europæiske Charter for Lokalt Selvstyre, og især tildele dem de finansielle, ejendomsmæssige og menneskelige ressourcer, der er nødvendige, for at de kan varetage deres sociale og økonomiske ansvar;

| 2.8 | minder alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo om, at beskyttelse og fremme af regionale sprog og mindretalssprog samt alle de forskellige samfunds kulturarv er nøglefaktorer for tolerance og gensidig forståelse i et pluralistisk, multietnisk og multikulturelt Kosovo; |
| --- | --- |

2.8

minder alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo om, at beskyttelse og fremme af regionale sprog og mindretalssprog samt alle de forskellige samfunds kulturarv er nøglefaktorer for tolerance og gensidig forståelse i et pluralistisk, multietnisk og multikulturelt Kosovo;

| 2.9 | opfordrer alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, til at fremme deltagelsen af borgere fra alle etniske grupper og samfund i beslutningsprocessen, især på lokalt og lokalt plan, og understreger, at multietniske kommuner er afgørende for stabiliserings- og forsoningsprocessen i Kosovo; |
| --- | --- |

2.9

opfordrer alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, til at fremme deltagelsen af borgere fra alle etniske grupper og samfund i beslutningsprocessen, især på lokalt og lokalt plan, og understreger, at multietniske kommuner er afgørende for stabiliserings- og forsoningsprocessen i Kosovo;

| 2.10 | anbefaler, at alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, fordobler deres indsats for hurtigt at opnå konkrete resultater, især hvad angår tilbagevenden af flygtninge og fordrevne og fri bevægelighed for alle befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

2.10

anbefaler, at alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, fordobler deres indsats for hurtigt at opnå konkrete resultater, især hvad angår tilbagevenden af flygtninge og fordrevne og fri bevægelighed for alle befolkningsgrupper;

| 2.11 | anmoder alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, om at tage skridt til at samarbejde med EU og internationale institutioner, at se videre end gennemførelsen af standarder og at være parate til at implementere EU-lovgivning, også på lokalt plan; |
| --- | --- |

2.11

anmoder alle med ansvar for at gennemføre standarder, især de foreløbige selvstyreinstitutioner (PISG) i Kosovo, om at tage skridt til at samarbejde med EU og internationale institutioner, at se videre end gennemførelsen af standarder og at være parate til at implementere EU-lovgivning, også på lokalt plan;

| 2.12 | anbefaler at arbejde snævert sammen med Europarådets Kommunalkongres og fremme øget deltagelse af Kosovos myndigheder i den europæiske demokratiske proces; |
| --- | --- |

2.12

anbefaler at arbejde snævert sammen med Europarådets Kommunalkongres og fremme øget deltagelse af Kosovos myndigheder i den europæiske demokratiske proces;

| 2.13 | anbefaler, at der i de finansielle overslag for perioden 2007-2013 afsættes en tilstrækkelig finansiel støtte til Kosovo. |
| --- | --- |

2.13

anbefaler, at der i de finansielle overslag for perioden 2007-2013 afsættes en tilstrækkelig finansiel støtte til Kosovo.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/56

---

Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019

(2006/C 115/12)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019 KOM(2005) 209 endelig — 2005/102 (COD),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 30. maj 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formandens beslutning af 25. juli 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et initiativ til fordel for arrangementet »Den Europæiske Kulturhovedstad« (CdR 448/97 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1419/1999/EF om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2005-2019 (CdR 393/2003 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Kulturen og de kulturelle forskelle og deres betydning for Europas fremtid (CdR 447/97 fin) (3),

under henvisning til udtalelsen (CdR 251/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 22. september 2005 med Seamus Murray, medlem af Meath County Council og Mid-East Regional Authority (IE/UEN-AE), som ordfører,

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Med hensyn til Den Europæiske Kulturhovedstad (European Capital of Culture — ECOC)

Regionsudvalget

| 1.1 | mener, at ECOC-aktionen er et effektivt redskab til at fremvise, understøtte, berige og opleve europæiske og lokale kulturer, og er klar over, at udpegelsen af Den Europæiske Kulturhovedstad har meget positive virkninger for byer — ikke alene på det kulturelle plan, men også med hensyn til at skabe økonomiske og beskæftigelsesmæssige muligheder inden for turist-, fritids- og sportssektoren — og at den vil kunne fungere som katalysator for byfornyelse; |
| --- | --- |

1.1

mener, at ECOC-aktionen er et effektivt redskab til at fremvise, understøtte, berige og opleve europæiske og lokale kulturer, og er klar over, at udpegelsen af Den Europæiske Kulturhovedstad har meget positive virkninger for byer — ikke alene på det kulturelle plan, men også med hensyn til at skabe økonomiske og beskæftigelsesmæssige muligheder inden for turist-, fritids- og sportssektoren — og at den vil kunne fungere som katalysator for byfornyelse;

| 1.2 | erkender, at ECOC-aktionen kan få en større effekt, hvis den udgør en integreret del af en bys langsigtede strategi for kulturel udvikling, og finder det vigtigt, at den fremmer mere bæredygtige tilgange til kulturel udvikling. Regionsudvalget erkender endvidere, at aktionen i stigende grad antager en regional dimension, hvor byerne inddrager deres omegn i udformningen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer; |
| --- | --- |

1.2

erkender, at ECOC-aktionen kan få en større effekt, hvis den udgør en integreret del af en bys langsigtede strategi for kulturel udvikling, og finder det vigtigt, at den fremmer mere bæredygtige tilgange til kulturel udvikling. Regionsudvalget erkender endvidere, at aktionen i stigende grad antager en regional dimension, hvor byerne inddrager deres omegn i udformningen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer;

| 1.3 | mener, at ECOC-aktionens værdi og potentiale er blevet undervurderet, navnlig som følge af en ringe økonomisk støtte fra EU, manglende fokus på udvikling af aktionens europæiske dimension og på byers synliggørelse samt manglende støtte til byerne under forberedelsen og gennemførelsen af disses kulturprogrammer; |
| --- | --- |

1.3

mener, at ECOC-aktionens værdi og potentiale er blevet undervurderet, navnlig som følge af en ringe økonomisk støtte fra EU, manglende fokus på udvikling af aktionens europæiske dimension og på byers synliggørelse samt manglende støtte til byerne under forberedelsen og gennemførelsen af disses kulturprogrammer;

| 1.4 | er af den opfattelse, at EU tidligere har forspildt chancen for at udnytte ECOC-initiativet til at fremme europæisk integration og identitet, når man tænker på initiativets store synlighed og brede kontaktflade. Regionsudvalget mener, at ECOC-initiativet kan hjælpe borgerne med at identificere sig positivt med EU. |
| --- | --- |

1.4

er af den opfattelse, at EU tidligere har forspildt chancen for at udnytte ECOC-initiativet til at fremme europæisk integration og identitet, når man tænker på initiativets store synlighed og brede kontaktflade. Regionsudvalget mener, at ECOC-initiativet kan hjælpe borgerne med at identificere sig positivt med EU.

Med hensyn til de foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedurer

Regionsudvalget

| 1.5 | bifalder Kommissionens forslag om reform af udvælgelsesproceduren for ECOC-aktionen og om tilvejebringelse af en kontrolprocedure for udvalgte byer under udarbejdelsen af disses kulturprogrammer; |
| --- | --- |

1.5

bifalder Kommissionens forslag om reform af udvælgelsesproceduren for ECOC-aktionen og om tilvejebringelse af en kontrolprocedure for udvalgte byer under udarbejdelsen af disses kulturprogrammer;

| 1.6 | mener, at Kommissionens forslag behandler mange af den nuværende udvælgelsesprocedures mangler, og er enig i, at den foreslåede tilgang udgør en god balance mellem behovet for at have en reel konkurrence mellem byerne, at styrke juryens rolle, at lægge større vægt på ECOC-aktionens europæiske dimension samt at anerkende medlemsstaternes bidrag og Rådets rolle i indstillings- og udvælgelsesprocessen; |
| --- | --- |

1.6

mener, at Kommissionens forslag behandler mange af den nuværende udvælgelsesprocedures mangler, og er enig i, at den foreslåede tilgang udgør en god balance mellem behovet for at have en reel konkurrence mellem byerne, at styrke juryens rolle, at lægge større vægt på ECOC-aktionens europæiske dimension samt at anerkende medlemsstaternes bidrag og Rådets rolle i indstillings- og udvælgelsesprocessen;

| 1.7 | bifalder og støtter følgende aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure:






  — | en tidligere udpegelse af den europæiske kulturhovedstad og forlængelse af den indledende fase, som byerne har til at udarbejde deres kulturprogram i |
| --- | --- | --- |

1.7

bifalder og støtter følgende aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure:

—

en tidligere udpegelse af den europæiske kulturhovedstad og forlængelse af den indledende fase, som byerne har til at udarbejde deres kulturprogram i

| — | skabelse af større klarhed for byerne ved at opdele kriterierne for kulturprogrammerne i to grupper, »den europæiske dimension« og »byen og borgerne«, samt opstille mål for hver af disse grupper |
| --- | --- |

—

skabelse af større klarhed for byerne ved at opdele kriterierne for kulturprogrammerne i to grupper, »den europæiske dimension« og »byen og borgerne«, samt opstille mål for hver af disse grupper

| — | større gennemsigtighed i udvælgelsesprocessen med vægt på den europæiske merværdi i denne proces |
| --- | --- |

—

større gennemsigtighed i udvælgelsesprocessen med vægt på den europæiske merværdi i denne proces

| — | indførelse af et konkurrenceelement som incitament og inspiration for de udvalgte byer til at øge kvaliteten og det kunstneriske aspekt af deres kulturprogrammer |
| --- | --- |

—

indførelse af et konkurrenceelement som incitament og inspiration for de udvalgte byer til at øge kvaliteten og det kunstneriske aspekt af deres kulturprogrammer

| — | regelmæssig kontakt mellem de udvalgte byer og kontroludvalget med henblik på at følge udviklingen, yde vejledning og tage fat i eventuelle problemer på et tidligt stadium i forberedelsesfasen; |
| --- | --- |

—

regelmæssig kontakt mellem de udvalgte byer og kontroludvalget med henblik på at følge udviklingen, yde vejledning og tage fat i eventuelle problemer på et tidligt stadium i forberedelsesfasen;

| 1.8 | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at tilgodese den centrale rolle, som byerne vil få under udvælgelses- og kontrolprocessen, og mener i den henseende, at forslaget i dets nuværende form både er uklart og præskriptivt, og at det skaber usikkerhed for de byer, som ønsker at være værter for ECOC-aktionen; |
| --- | --- |

1.8

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at tilgodese den centrale rolle, som byerne vil få under udvælgelses- og kontrolprocessen, og mener i den henseende, at forslaget i dets nuværende form både er uklart og præskriptivt, og at det skaber usikkerhed for de byer, som ønsker at være værter for ECOC-aktionen;

| 1.9 | har nogle betænkeligheder med hensyn til følgende aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure:






  — | den byrde, der pålægges de udpegede byer i forbindelse med udfærdigelsen af midtvejs-, kontrol- og evalueringsrapporter. Denne byrde kan vise sig at stå i et urimeligt forhold til EU's meget begrænsede økonomiske bidrag til byernes samlede budget til ECOC-aktionen og kan især blive et problem for de mindre byer, der måtte ønske at være værter for ECOC-aktionen |
| --- | --- | --- |

1.9

har nogle betænkeligheder med hensyn til følgende aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure:

—

den byrde, der pålægges de udpegede byer i forbindelse med udfærdigelsen af midtvejs-, kontrol- og evalueringsrapporter. Denne byrde kan vise sig at stå i et urimeligt forhold til EU's meget begrænsede økonomiske bidrag til byernes samlede budget til ECOC-aktionen og kan især blive et problem for de mindre byer, der måtte ønske at være værter for ECOC-aktionen

| — | kontroludvalgets evne til på grundlag af de hidtidige erfaringer at yde byerne ekspertbistand til udarbejdelsen af deres programmer og videreformidle praktiske erfaringer med gennemførelsen af ECOC-aktionen |
| --- | --- |

—

kontroludvalgets evne til på grundlag af de hidtidige erfaringer at yde byerne ekspertbistand til udarbejdelsen af deres programmer og videreformidle praktiske erfaringer med gennemførelsen af ECOC-aktionen

| — | den mulighed for forsinkelse, som stadig foreligger i den nye udvælgelsesprocedure, navnlig mellem medlemsstatens indstilling af en by og Rådets endelige udpegelse; |
| --- | --- |

—

den mulighed for forsinkelse, som stadig foreligger i den nye udvælgelsesprocedure, navnlig mellem medlemsstatens indstilling af en by og Rådets endelige udpegelse;

| 1.10 | mener, at der er behov for yderligere præciseringer af en række aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure, navnlig:






  — | definitionen af de »uafhængige eksperter«, som EU-institutionerne skal udpege til juryen og kontroludvalget og virkningerne af denne på institutionernes indstillinger |
| --- | --- | --- |

1.10

mener, at der er behov for yderligere præciseringer af en række aspekter af den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure, navnlig:

—

definitionen af de »uafhængige eksperter«, som EU-institutionerne skal udpege til juryen og kontroludvalget og virkningerne af denne på institutionernes indstillinger

| — | proceduren for tildeling af prisen (som fastsat i artikel 11) til de udpegede byer, som efterkommer juryens og kontroludvalgets kriterier og henstillinger; |
| --- | --- |

—

proceduren for tildeling af prisen (som fastsat i artikel 11) til de udpegede byer, som efterkommer juryens og kontroludvalgets kriterier og henstillinger;

| 1.11 | bakker op om juryens sammensætning (som fastsat i artikel 5) med 13 medlemmer, hvoraf de 7 kommer fra EU-institutionerne, og 6 er indstillet af de berørte medlemsstater. Regionsudvalget anmoder dog om, at medlemsstaterne indstiller en kandidat fra den relevante nationale sammenslutning, der repræsenterer det lokale og/eller kommunale styre; |
| --- | --- |

1.11

bakker op om juryens sammensætning (som fastsat i artikel 5) med 13 medlemmer, hvoraf de 7 kommer fra EU-institutionerne, og 6 er indstillet af de berørte medlemsstater. Regionsudvalget anmoder dog om, at medlemsstaterne indstiller en kandidat fra den relevante nationale sammenslutning, der repræsenterer det lokale og/eller kommunale styre;

| 1.12 | bifalder kriterierne om, at der skal være sammenhæng mellem de to udpegede byers programmer, hvilket Regionsudvalget har slået til lyd for i sin tidligere udtalelse (CdR 393/2003 fin), og mener, at kontroludvalget skal spille en central rolle i sikringen af, at denne synergi udvikles i programforberedelsesfasen; |
| --- | --- |

1.12

bifalder kriterierne om, at der skal være sammenhæng mellem de to udpegede byers programmer, hvilket Regionsudvalget har slået til lyd for i sin tidligere udtalelse (CdR 393/2003 fin), og mener, at kontroludvalget skal spille en central rolle i sikringen af, at denne synergi udvikles i programforberedelsesfasen;

| 1.13 | insisterer på, at alle medlemsstater behandles lige i ECOC-initiativet, uanset datoen for deres tiltrædelse. Regionsudvalget beklager, at Kommissionen på ny har forsømt at tage højde for yderligere udvidelser af EU, og anmoder Kommissionen om at afklare situationen for de lande, der i øjeblikket forhandler om EU-medlemskab. |
| --- | --- |

1.13

insisterer på, at alle medlemsstater behandles lige i ECOC-initiativet, uanset datoen for deres tiltrædelse. Regionsudvalget beklager, at Kommissionen på ny har forsømt at tage højde for yderligere udvidelser af EU, og anmoder Kommissionen om at afklare situationen for de lande, der i øjeblikket forhandler om EU-medlemskab.

Med hensyn til finansiering af og støtte til aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad

Regionsudvalget

| 1.14 | bifalder forslaget i Kultur 2007-programmet om en tredobling af fællesskabets bidrag til kulturhovedstæderne sammenlignet med det nuværende program, da udvalget mener, at dette vil øge synligheden af EU's engagement, ligge på linje med den fornyede vægt på den europæiske dimension af byernes kulturprogrammer og bidrage til en bedre imødekommelse af de udpegede byers forventninger; |
| --- | --- |

1.14

bifalder forslaget i Kultur 2007-programmet om en tredobling af fællesskabets bidrag til kulturhovedstæderne sammenlignet med det nuværende program, da udvalget mener, at dette vil øge synligheden af EU's engagement, ligge på linje med den fornyede vægt på den europæiske dimension af byernes kulturprogrammer og bidrage til en bedre imødekommelse af de udpegede byers forventninger;

| 1.15 | advarer mod enhver form for nedskæringer i det budget, der er afsat til aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad inden for rammerne af Kultur 2007-programmet, i de igangværende forhandlinger om de finansielle overslag for perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

1.15

advarer mod enhver form for nedskæringer i det budget, der er afsat til aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad inden for rammerne af Kultur 2007-programmet, i de igangværende forhandlinger om de finansielle overslag for perioden 2007-2013;

| 1.16 | mener, at Kommissionen omgående bør præcisere sit forslag til, hvordan den vil yde økonomisk støtte til de udpegede byer i form af en »pris«, og redegøre for de potentielle fordele ved en sådan procedure for disse byer. Udvalget beder desuden Kommissionen om at anvende en anden benævnelse end »pris« for en sådan støtte, da der ved pris forstås en belønning eller æren for at have vundet en konkurrence i modsætning til en betaling, som opnås ved opfyldelse af visse programkriterier; |
| --- | --- |

1.16

mener, at Kommissionen omgående bør præcisere sit forslag til, hvordan den vil yde økonomisk støtte til de udpegede byer i form af en »pris«, og redegøre for de potentielle fordele ved en sådan procedure for disse byer. Udvalget beder desuden Kommissionen om at anvende en anden benævnelse end »pris« for en sådan støtte, da der ved pris forstås en belønning eller æren for at have vundet en konkurrence i modsætning til en betaling, som opnås ved opfyldelse af visse programkriterier;

| 1.17 | udtrykker bekymring over de store forsinkelser, som byerne ofte oplever med hensyn til Kommissionens betalinger til Den Europæiske Kulturhovedstad, hvor byerne ikke modtager nogen midler af betydning før udgangen af året for deres udpegelse; |
| --- | --- |

1.17

udtrykker bekymring over de store forsinkelser, som byerne ofte oplever med hensyn til Kommissionens betalinger til Den Europæiske Kulturhovedstad, hvor byerne ikke modtager nogen midler af betydning før udgangen af året for deres udpegelse;

| 1.18 | ser gerne yderligere forslag til, hvordan Kommissionen ellers kunne støtte og bistå de udpegede byer i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer; |
| --- | --- |

1.18

ser gerne yderligere forslag til, hvordan Kommissionen ellers kunne støtte og bistå de udpegede byer i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer;

| 1.19 | ser desuden gerne, at Kommissionen hjælper byerne — efter udløbet af året for deres udpegelse — med at sikre, at ECOC-aktionens effekt strækkes over en længere periode og at der er en kulturarv i byen. Kontroludvalget kunne her bidrage til at sikre, at aktionens bæredygtighed i kultursektoren indarbejdes i byernes programmer, hvilket ville kunne fremmes ved hjælp af økonomisk støtte fra EU. |
| --- | --- |

1.19

ser desuden gerne, at Kommissionen hjælper byerne — efter udløbet af året for deres udpegelse — med at sikre, at ECOC-aktionens effekt strækkes over en længere periode og at der er en kulturarv i byen. Kontroludvalget kunne her bidrage til at sikre, at aktionens bæredygtighed i kultursektoren indarbejdes i byernes programmer, hvilket ville kunne fremmes ved hjælp af økonomisk støtte fra EU.

Med hensyn til inddragelsen af tredjelande

Regionsudvalget

| 1.20 | bakker op om Kommissionens generelle forslag vedrørende inddragelsen af tredjelande i ECOC-aktionen gennem en genoptagelse af initiativet »Kulturmåneden«, men er imod forslaget om udpegelse af en europæisk kulturhovedstad fra et tredjeland. Udvalget ser dog gerne en præcisering af finansieringen af initiativet »Kulturmåneden« på EU-plan; |
| --- | --- |

1.20

bakker op om Kommissionens generelle forslag vedrørende inddragelsen af tredjelande i ECOC-aktionen gennem en genoptagelse af initiativet »Kulturmåneden«, men er imod forslaget om udpegelse af en europæisk kulturhovedstad fra et tredjeland. Udvalget ser dog gerne en præcisering af finansieringen af initiativet »Kulturmåneden« på EU-plan;

| 1.21 | mener, at der bør være synergi mellem den udpegede kulturhovedstad og værtsbyerne (hvoraf der skal være mindst to) for initiativet »Kulturmåneden«, idet der hovedsagelig skal fokuseres på et grænseoverskridende og tværregionalt kultursamarbejde. Disse foranstaltninger og tilknytningen til initiativet »Kulturmåneden« bør udgøre et centralt element i ECOC-kulturprogrammerne, da en sådan tilgang efter Regionsudvalgets opfattelse ville styrke ECOC-aktionens europæiske dimension; |
| --- | --- |

1.21

mener, at der bør være synergi mellem den udpegede kulturhovedstad og værtsbyerne (hvoraf der skal være mindst to) for initiativet »Kulturmåneden«, idet der hovedsagelig skal fokuseres på et grænseoverskridende og tværregionalt kultursamarbejde. Disse foranstaltninger og tilknytningen til initiativet »Kulturmåneden« bør udgøre et centralt element i ECOC-kulturprogrammerne, da en sådan tilgang efter Regionsudvalgets opfattelse ville styrke ECOC-aktionens europæiske dimension;

| 1.22 | mener derfor, at forslaget om den fremtidige inddragelse af tredjelande burde være blevet udarbejdet i tilknytning til det nuværende forslag om ECOC-aktionen, således at udpegelsen af Den Europæiske Kulturhovedstad og initiativet »Kulturmåneden« sker samtidig. |
| --- | --- |

1.22

mener derfor, at forslaget om den fremtidige inddragelse af tredjelande burde være blevet udarbejdet i tilknytning til det nuværende forslag om ECOC-aktionen, således at udpegelsen af Den Europæiske Kulturhovedstad og initiativet »Kulturmåneden« sker samtidig.

Med hensyn til inddragelsen af Regionsudvalget

Regionsudvalget

| 1.23 | vil fortsat være stærkt engageret i ECOC-aktionen og er villig til at fortsætte som et aktivt medlem i udvælgelses- og kontrolprocessen som foreslået af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.23

vil fortsat være stærkt engageret i ECOC-aktionen og er villig til at fortsætte som et aktivt medlem i udvælgelses- og kontrolprocessen som foreslået af Kommissionen;

| 1.24 | så gerne formuleringen vedrørende indstillingen af medlemmer til juryen (som fastsat i artikel 5) præciseret med henblik på at sikre, at et af Regionsudvalgets valgte medlemmer fortsat vil repræsentere udvalget under kontrolprocessen. Regionsudvalget vil ligeledes gerne fortsætte sin praksis med at indstille en personlig suppleant for derved at bevare sin aktive deltagelse i de tilfælde, hvor dets repræsentant i juryen ikke kan deltage i møderne. |
| --- | --- |

1.24

så gerne formuleringen vedrørende indstillingen af medlemmer til juryen (som fastsat i artikel 5) præciseret med henblik på at sikre, at et af Regionsudvalgets valgte medlemmer fortsat vil repræsentere udvalget under kontrolprocessen. Regionsudvalget vil ligeledes gerne fortsætte sin praksis med at indstille en personlig suppleant for derved at bevare sin aktive deltagelse i de tilfælde, hvor dets repræsentant i juryen ikke kan deltage i møderne.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Med hensyn til den foreslåede udvælgelses- og kontrolprocedure

Regionsudvalget

| 2.1 | henstiller, at byerne anvender ECOC-aktionen som led i en langsigtet strategi for kulturudvikling med henblik på at fremme mere bæredygtige tilgange til kulturudvikling og øge ECOC-aktionens gennemslagskraft i byerne; |
| --- | --- |

2.1

henstiller, at byerne anvender ECOC-aktionen som led i en langsigtet strategi for kulturudvikling med henblik på at fremme mere bæredygtige tilgange til kulturudvikling og øge ECOC-aktionens gennemslagskraft i byerne;

| 2.2 | anmoder Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om at begrænse eventuelle forsinkelser mellem medlemsstaternes indstilling af byer og Rådets udpegelse så meget som muligt for derved at give byerne mest mulig tid til programtilrettelæggelsen; |
| --- | --- |

2.2

anmoder Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om at begrænse eventuelle forsinkelser mellem medlemsstaternes indstilling af byer og Rådets udpegelse så meget som muligt for derved at give byerne mest mulig tid til programtilrettelæggelsen;

| 2.3 | anmoder dog om, at medlemsstaterne indstiller en kandidat fra den relevante nationale sammenslutning, der repræsenterer det lokale og/eller kommunale styre, som en af sine seks kandidater til ECOC's jury. |
| --- | --- |

2.3

anmoder dog om, at medlemsstaterne indstiller en kandidat fra den relevante nationale sammenslutning, der repræsenterer det lokale og/eller kommunale styre, som en af sine seks kandidater til ECOC's jury.

Med hensyn til støtte til aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad

Regionsudvalget

| 2.4 | anmoder Kommissionen om at reducere den administrative byrde, som pålægges de udpegede byer under forberedelsesprocessen i forbindelse med gennemførelsen af de nye kontrolordninger; |
| --- | --- |

2.4

anmoder Kommissionen om at reducere den administrative byrde, som pålægges de udpegede byer under forberedelsesprocessen i forbindelse med gennemførelsen af de nye kontrolordninger;

| 2.5 | slår til lyd for, at de udpegede byer i god tid forud for gennemførelsen af deres programmer informeres om omfanget af den økonomiske støtte, de vil modtage fra EU til planlægningen. Udvalget er tilfreds med Kommissionens planer om at tildele de byer, der opfylder kriterierne, en »pris«, seks måneder inden året for deres udpegelse begynder, men ønsker flere oplysninger om, hvordan og på hvilke betingelser »prisen« vil blive tildelt; |
| --- | --- |

2.5

slår til lyd for, at de udpegede byer i god tid forud for gennemførelsen af deres programmer informeres om omfanget af den økonomiske støtte, de vil modtage fra EU til planlægningen. Udvalget er tilfreds med Kommissionens planer om at tildele de byer, der opfylder kriterierne, en »pris«, seks måneder inden året for deres udpegelse begynder, men ønsker flere oplysninger om, hvordan og på hvilke betingelser »prisen« vil blive tildelt;

| 2.6 | anmoder om, at Kommissionen straks strømliner procedurerne for anvendelse af midler og fremskynder udbetalingen af disse midler til kulturhovedstæderne; |
| --- | --- |

2.6

anmoder om, at Kommissionen straks strømliner procedurerne for anvendelse af midler og fremskynder udbetalingen af disse midler til kulturhovedstæderne;

| 2.7 | anmoder om, at Kommissionen som led i kontrolprocessen giver de udpegede byer mulighed for at få direkte adgang til praktiske erfaringer og ekspertise, ved at der ydes støtte til etableringen af en vejledningstjeneste. Denne tjeneste bør tilgodese og skræddersyes efter byernes behov samt supplere enhver oplysning, der gives til byerne via Kommissionens web-sted. Den kunne tilbydes enten:






  a) | ved at give byerne adgang til en gruppe mentorer, herunder vejledere og tekniske eksperter fra byer, der tidligere har været værter for kulturhovedstadsprogrammer, eller |
| --- | --- | --- |

2.7

anmoder om, at Kommissionen som led i kontrolprocessen giver de udpegede byer mulighed for at få direkte adgang til praktiske erfaringer og ekspertise, ved at der ydes støtte til etableringen af en vejledningstjeneste. Denne tjeneste bør tilgodese og skræddersyes efter byernes behov samt supplere enhver oplysning, der gives til byerne via Kommissionens web-sted. Den kunne tilbydes enten:

a)

ved at give byerne adgang til en gruppe mentorer, herunder vejledere og tekniske eksperter fra byer, der tidligere har været værter for kulturhovedstadsprogrammer, eller

| b) | ved at give nettet af europæiske kulturhovedstæder og kulturmåneder en saltvandsindsprøjtning, så det kan fremme denne erfaringsudveksling og fungere som en støttetjeneste for nyudpegede byer; |
| --- | --- |

b)

ved at give nettet af europæiske kulturhovedstæder og kulturmåneder en saltvandsindsprøjtning, så det kan fremme denne erfaringsudveksling og fungere som en støttetjeneste for nyudpegede byer;

| 2.8 | opfordrer Kommissionen til at udarbejde yderligere forslag til, hvordan den ellers kunne støtte og bistå de udpegede byer i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer, navnlig i form af:






  a) | direkte hjælp til byerne til markedsføringsaktiviteter, videreformidling af kampagnemateriale og større synliggørelse af ECOC-aktionen, |
| --- | --- | --- |

2.8

opfordrer Kommissionen til at udarbejde yderligere forslag til, hvordan den ellers kunne støtte og bistå de udpegede byer i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af deres kulturprogrammer, navnlig i form af:

a)

direkte hjælp til byerne til markedsføringsaktiviteter, videreformidling af kampagnemateriale og større synliggørelse af ECOC-aktionen,

| b) | forberedende vejledning om, hvordan byerne kan opfylde de omfattende evaluerings- og kontrolkrav; |
| --- | --- |

b)

forberedende vejledning om, hvordan byerne kan opfylde de omfattende evaluerings- og kontrolkrav;

| 2.9 | anmoder Kommissionen om at yde økonomisk og andre former for støtte til byerne efter udløbet af året for deres udpegelse med henblik på at sikre, at ECOC-aktionens effekt strækkes over en længere periode, og at der er en kulturarv i byen; |
| --- | --- |

2.9

anmoder Kommissionen om at yde økonomisk og andre former for støtte til byerne efter udløbet af året for deres udpegelse med henblik på at sikre, at ECOC-aktionens effekt strækkes over en længere periode, og at der er en kulturarv i byen;

Med hensyn til en bredere inddragelse i aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad

Regionsudvalget

| 2.10 | anmoder Kommissionen om omgående at skabe større klarhed omkring yderligere udvidelser af EU i bestemmelserne vedrørende ECOC-aktionen; |
| --- | --- |

2.10

anmoder Kommissionen om omgående at skabe større klarhed omkring yderligere udvidelser af EU i bestemmelserne vedrørende ECOC-aktionen;

| 2.11 | henstiller, at to byer fra tredjelande bliver værter for initiativet »Kulturmåneden«, og at udpegelsen af disse sker samtidig med udpegelsen af Den Europæiske Kulturby for derved at give mulighed for udvikling af synergi mellem dem på et tidligt tidspunkt i forberedelserne og for at styrke den europæiske dimension af ECOC-aktionens kulturprogrammer. |
| --- | --- |

2.11

henstiller, at to byer fra tredjelande bliver værter for initiativet »Kulturmåneden«, og at udpegelsen af disse sker samtidig med udpegelsen af Den Europæiske Kulturby for derved at give mulighed for udvikling af synergi mellem dem på et tidligt tidspunkt i forberedelserne og for at styrke den europæiske dimension af ECOC-aktionens kulturprogrammer.

Med hensyn til inddragelsen af Regionsudvalget

Regionsudvalget

| 2.12 | fremhæver, at dets repræsentant i juryen fortsat skal være et af dets valgte medlemmer, hvilket hidtil har været almen praksis, og anmoder for at fremme den interne koordination om, at denne repræsentant bliver udpeget for to år i stedet for tre. |
| --- | --- |

2.12

fremhæver, at dets repræsentant i juryen fortsat skal være et af dets valgte medlemmer, hvilket hidtil har været almen praksis, og anmoder for at fremme den interne koordination om, at denne repræsentant bliver udpeget for to år i stedet for tre.

Henstilling 1

Artikel 5, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| To jurymedlemmer udnævnes af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget.
  Disse jurymedlemmer skal være uafhængige eksperter uden interessekonflikter og have dybtgående erfaring og ekspertise inden for kultursektoren, vedrørende den kulturelle udvikling i byer eller afholdelse af aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad.
  Uanset første afsnit vil der i det første år, hvor denne afgørelse er trådt i kraft, blive udpeget to eksperter af Kommissionen for et år, to af Europa-Parlamentet for to år, to af Rådet for tre år og en af Regionsudvalget for tre år. | To jurymedlemmer udnævnes af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget.
  Disse jurymedlemmer skal være ledende uafhængige eksperter
  aktører uden interessekonflikter og have dybtgående erfaring og ekspertise inden for kultursektoren, vedrørende den kulturelle udvikling i byer eller afholdelse af aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad.
  Uanset første afsnit vil der i det første år, hvor denne afgørelse er trådt i kraft, blive udpeget to medlemmer
  eksperter af Kommissionen for et år, to af Europa-Parlamentet for to år, to af Rådet for tre år og en af Regionsudvalget for to
  tre år. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

To jurymedlemmer udnævnes af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget.

Disse jurymedlemmer skal være uafhængige eksperter uden interessekonflikter og have dybtgående erfaring og ekspertise inden for kultursektoren, vedrørende den kulturelle udvikling i byer eller afholdelse af aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad.

Uanset første afsnit vil der i det første år, hvor denne afgørelse er trådt i kraft, blive udpeget to eksperter af Kommissionen for et år, to af Europa-Parlamentet for to år, to af Rådet for tre år og en af Regionsudvalget for tre år.

To jurymedlemmer udnævnes af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget.

Disse jurymedlemmer skal være ledende uafhængige eksperter
  aktører uden interessekonflikter og have dybtgående erfaring og ekspertise inden for kultursektoren, vedrørende den kulturelle udvikling i byer eller afholdelse af aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad.

Uanset første afsnit vil der i det første år, hvor denne afgørelse er trådt i kraft, blive udpeget to medlemmer
  eksperter af Kommissionen for et år, to af Europa-Parlamentet for to år, to af Rådet for tre år og en af Regionsudvalget for to
  tre år.

| 2.13 | anmoder om, at forslaget til afgørelse bekræfter Regionsudvalgets rolle i kontroludvalget, og at dette udvalg vil komme til at spille en vigtig rolle i sikringen af, at synergien mellem de udpegede byers kulturprogrammer bliver udviklet i programmets forberedelsesfase. |
| --- | --- |

2.13

anmoder om, at forslaget til afgørelse bekræfter Regionsudvalgets rolle i kontroludvalget, og at dette udvalg vil komme til at spille en vigtig rolle i sikringen af, at synergien mellem de udpegede byers kulturprogrammer bliver udviklet i programmets forberedelsesfase.

Henstilling 2

Artikel 9, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Senest 24 måneder inden aktionen skal starte, indkalder Kommissionen de syv eksperter, som er udnævnt af Europa Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget, til et møde med de ansvarlige myndigheder for gennemførelsen af programmerne for de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder.
  Herefter udgør disse eksperter et »kontroludvalg«.
  De mødes for at evaluere forberedelserne af aktionen, især med hensyn til programmernes europæiske merværdi. | Senest 24 måneder inden aktionen skal starte, indkalder Kommissionen de syv medlemmer
  eksperter, som er udnævnt af Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget, til et møde med de ansvarlige myndigheder for gennemførelsen af programmerne for de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder.
  Herefter vil
  udgør disse eksperter
  medlemmer udgøre et »kontroludvalg«.
  De mødes for at evaluere forberedelserne af aktionen, især med hensyn til den europæiske merværdi og synergien mellem de to byers programmernes europæiske merværdi. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Senest 24 måneder inden aktionen skal starte, indkalder Kommissionen de syv eksperter, som er udnævnt af Europa Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget, til et møde med de ansvarlige myndigheder for gennemførelsen af programmerne for de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder.

Herefter udgør disse eksperter et »kontroludvalg«.

De mødes for at evaluere forberedelserne af aktionen, især med hensyn til programmernes europæiske merværdi.

Senest 24 måneder inden aktionen skal starte, indkalder Kommissionen de syv medlemmer
  eksperter, som er udnævnt af Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget, til et møde med de ansvarlige myndigheder for gennemførelsen af programmerne for de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder.

Herefter vil
  udgør disse eksperter
  medlemmer udgøre et »kontroludvalg«.

De mødes for at evaluere forberedelserne af aktionen, især med hensyn til den europæiske merværdi og synergien mellem de to byers programmernes europæiske merværdi.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 180 af 11.6.1998, s. 70.

1

(2)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 15.

2

(3)  EFT C 180 af 11.6.1998, s. 63.

3

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/61

---

Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«

(2006/C 115/13)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«, KOM(2005) 94 endelig,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 16. marts 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 10. januar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen »Et Europa for alle aldersgrupper — Til fremme af velstand og solidaritet mellem generationerne«, KOM(1999) 221 endelig,

under henvisning til Rapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget anmodet om på Det Europæiske Råds møde i Stockholm: »Forøgelse af arbejdsmarkedsdeltagelsen og fremme af aktiv aldring«, KOM(2002) 9 endelig, (CdR 94/2002 fin) (1),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen »Europas reaktion på verdens aldring — Fremme af økonomiske og sociale fremskridt i en aldrende verden. Et bidrag fra Europa-Kommissionen til den anden verdensforsamling om aldring«, KOM(2002) 143 endelig,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om indvandring, integration og beskæftigelse, (KOM(2003) 336 endelig (CdR 223/2003 fin) (2),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Flere ældre i arbejde — senere udtræden af arbejdsmarkedet«, KOM(2004) 146 endelig (CdR 151/2004 fin) (3),

under henvisning til»Grønbog om en EU-metode til at styre økonomisk migration«, KOM(2004) 811 endelig (CdR 82/2005 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 152/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 23. september 2005 med Roman Línek (CZ/PPE), viceguvernør for Pardubice-regionen, som ordfører —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

angående nogle af grønbogens vigtigste spørgsmål:

Udfordringerne for den europæiske demografi

Regionsudvalget

| 1.1 | mener, at offentlig politik på såvel europæisk og nationalt plan som på regionalt og kommunalt plan skal tage hensyn til de aktuelle demografiske ændringer i Europa; |
| --- | --- |

1.1

mener, at offentlig politik på såvel europæisk og nationalt plan som på regionalt og kommunalt plan skal tage hensyn til de aktuelle demografiske ændringer i Europa;

| 1.2 | mener, at den demografiske udvikling og behandlingen af dens følger bør debatteres på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; denne debat er en del af Lissabon-strategien og bør give svar på, hvordan man kan






  — | styrke solidariteten mellem generationerne, ved at unge, pensionister og ældre inddrages bedre i samfundet, |
| --- | --- | --- |

1.2

mener, at den demografiske udvikling og behandlingen af dens følger bør debatteres på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; denne debat er en del af Lissabon-strategien og bør give svar på, hvordan man kan

—

styrke solidariteten mellem generationerne, ved at unge, pensionister og ældre inddrages bedre i samfundet,

| — | fremme livskvaliteten, et højt sundhedsniveau for alle samt livslang læring også for pensionister, |
| --- | --- |

—

fremme livskvaliteten, et højt sundhedsniveau for alle samt livslang læring også for pensionister,

| — | sikre, at produktionssystemerne og de sociale sikringsordninger svarer til det aldrende samfunds krav, |
| --- | --- |

—

sikre, at produktionssystemerne og de sociale sikringsordninger svarer til det aldrende samfunds krav,

| — | sikre, at aldring tages i betragtning i alle politiske foranstaltninger |
| --- | --- |

—

sikre, at aldring tages i betragtning i alle politiske foranstaltninger

| — | fremme familiens og enlige forsørgeres sociale status; |
| --- | --- |

—

fremme familiens og enlige forsørgeres sociale status;

mener, at der bør skabes et bedre socialt klima og mere fordelagtige rammer for familierne, børnene og deres forældre eller forsørgere samt for plejeafhængige personer og deres familiemedlemmer på alle områder, så borgerne kan virkeliggøre deres egne livsstrategier og projekter som par og forældre under hensyntagen til de forskellige familietypers og familiemedlemmers særlige interesser og behov. En vigtig forudsætning herfor er at sikre familiernes økonomiske eksistens og fremtidsperspektiver. Den økonomiske politik og arbejdsmarkedspolitikken er en direkte forudsætning for en succesfuld familiepolitik;

| 1.3 | er af den opfattelse, at en bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv, der f.eks. kan nås gennem tilbud af tjenester til familierne og indførelse af nye orlovsordninger for både mødre og fædre, vil kunne bidrage til at forbedre forholdene omkring børneopdragelse og omsorg for personer, der har brug herfor; |
| --- | --- |

1.3

er af den opfattelse, at en bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv, der f.eks. kan nås gennem tilbud af tjenester til familierne og indførelse af nye orlovsordninger for både mødre og fædre, vil kunne bidrage til at forbedre forholdene omkring børneopdragelse og omsorg for personer, der har brug herfor;

| 1.4 | er overbevist om, at tjenester, der udbydes af den offentlige og den private sektor, vil kunne bidrage til en mere afbalanceret fordeling af ansvaret for hjem og familie mellem mænd og kvinder. Begge forældre bør deltage efter evne og gensidig aftale under hensyntagen til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

1.4

er overbevist om, at tjenester, der udbydes af den offentlige og den private sektor, vil kunne bidrage til en mere afbalanceret fordeling af ansvaret for hjem og familie mellem mænd og kvinder. Begge forældre bør deltage efter evne og gensidig aftale under hensyntagen til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder;

| 1.5 | foreslår, at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet fremmes, og at der udvikles og tilskyndes til effektive foranstaltninger eller korrigerende tiltag, som skal forhindre, at enlige forældre udsættes for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.5

foreslår, at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet fremmes, og at der udvikles og tilskyndes til effektive foranstaltninger eller korrigerende tiltag, som skal forhindre, at enlige forældre udsættes for forskelsbehandling;

| 1.6 | mener, at udviklingen både i den private og den offentlige sektor af tjenester med et socialiserende og opdragende element for 0-3-årige og pleje af ældre samt af andre plejeafhængige kan forbedres gennem lovgivning, hvor denne ikke allerede findes, som tilskynder private virksomheder til at involvere sig i dette område, f.eks. ved at give både leverandører og brugere af tjenesterne visse fordele; |
| --- | --- |

1.6

mener, at udviklingen både i den private og den offentlige sektor af tjenester med et socialiserende og opdragende element for 0-3-årige og pleje af ældre samt af andre plejeafhængige kan forbedres gennem lovgivning, hvor denne ikke allerede findes, som tilskynder private virksomheder til at involvere sig i dette område, f.eks. ved at give både leverandører og brugere af tjenesterne visse fordele;

| 1.7 | understreger, at forældres — navnlig unge pars — adgang til arbejdsmarkedet, erhvervskarriere samt mulighed for at få det antal børn, som de gerne vil have, frem for alt bør afhænge af dem selv, forudsat at enhver form for forskelsbehandling af børnefamilier fjernes; |
| --- | --- |

1.7

understreger, at forældres — navnlig unge pars — adgang til arbejdsmarkedet, erhvervskarriere samt mulighed for at få det antal børn, som de gerne vil have, frem for alt bør afhænge af dem selv, forudsat at enhver form for forskelsbehandling af børnefamilier fjernes;

| 1.8 | noterer sig, at de nuværende demografiske ændringer i Europa lægger pres på arbejdsmarkedet og socialsikringssystemerne. Regionsudvalget fremhæver det akutte behov for passende foranstaltninger til at forbedre ældre arbejdstageres vilkår på arbejdsmarkedet og iværksætte politiske initiativer, som ikke alene vil kunne vende denne tendens, men også give nye muligheder for forbedring af arbejdsvilkårene, ret til livslang læring, større fleksibilitet ved valg af pensionsordning, indslusning på arbejdsmarkedet af personer, der befinder sig i en vanskelig social situation eller er udsat for forskelsbehandling, og eventuelt gradvis tilskyndelse til en senere udtræden af arbejdsmarkedet. Udvalget ser gerne, at der indledes en bred debat om alle borgeres ret til en rimelig pension, herunder arbejdstagere, der bestrider et atypisk hverv, og personer fra højrisikogrupper; |
| --- | --- |

1.8

noterer sig, at de nuværende demografiske ændringer i Europa lægger pres på arbejdsmarkedet og socialsikringssystemerne. Regionsudvalget fremhæver det akutte behov for passende foranstaltninger til at forbedre ældre arbejdstageres vilkår på arbejdsmarkedet og iværksætte politiske initiativer, som ikke alene vil kunne vende denne tendens, men også give nye muligheder for forbedring af arbejdsvilkårene, ret til livslang læring, større fleksibilitet ved valg af pensionsordning, indslusning på arbejdsmarkedet af personer, der befinder sig i en vanskelig social situation eller er udsat for forskelsbehandling, og eventuelt gradvis tilskyndelse til en senere udtræden af arbejdsmarkedet. Udvalget ser gerne, at der indledes en bred debat om alle borgeres ret til en rimelig pension, herunder arbejdstagere, der bestrider et atypisk hverv, og personer fra højrisikogrupper;

| 1.9 | mener, at det på grund af det faldende antal mennesker i den erhvervsaktive alder og for at sikre nye kvalificerede arbejdstagere er nødvendigt med analyser af arbejdsmarkedets behov og et tættere samarbejde mellem alle samfundsgrupper. Navnlig må virksomhederne påtage sig et uddannelsesmæssigt ansvar, så man får oprettet de uddannelsespladser, der svarer til behovet. Der er især behov for at a) målrette erhvervsvejledningen, b) iværksætte ledsageforanstaltninger såsom uddannelsesforløb, der er mere praktisk end teoretisk orienterede, c) øge antallet af studieberettigede og d) indføre foranstaltninger, der kan få flere færdiguddannede kandidater til at blive i økonomisk svage regioner; |
| --- | --- |

1.9

mener, at det på grund af det faldende antal mennesker i den erhvervsaktive alder og for at sikre nye kvalificerede arbejdstagere er nødvendigt med analyser af arbejdsmarkedets behov og et tættere samarbejde mellem alle samfundsgrupper. Navnlig må virksomhederne påtage sig et uddannelsesmæssigt ansvar, så man får oprettet de uddannelsespladser, der svarer til behovet. Der er især behov for at a) målrette erhvervsvejledningen, b) iværksætte ledsageforanstaltninger såsom uddannelsesforløb, der er mere praktisk end teoretisk orienterede, c) øge antallet af studieberettigede og d) indføre foranstaltninger, der kan få flere færdiguddannede kandidater til at blive i økonomisk svage regioner;

| 1.10 | understreger, at oplysning er afgørende for, at indvandrerbefolkningen ikke blot får kendskab til de ressourcer, der står til rådighed, men også til karakteren af det samfund, de har besluttet at leve i; |
| --- | --- |

1.10

understreger, at oplysning er afgørende for, at indvandrerbefolkningen ikke blot får kendskab til de ressourcer, der står til rådighed, men også til karakteren af det samfund, de har besluttet at leve i;

| 1.11 | bemærker, at indvandring ikke i sig selv kan løse de problemer, som befolkningens aldring giver anledning til. Den kan ikke træde i stedet for økonomiske reformer eller opfylde behovet for et mere fleksibelt arbejdsmarked, men den kan være med til at løse de problemer, som den aktuelle demografiske udvikling i Europa skaber; |
| --- | --- |

1.11

bemærker, at indvandring ikke i sig selv kan løse de problemer, som befolkningens aldring giver anledning til. Den kan ikke træde i stedet for økonomiske reformer eller opfylde behovet for et mere fleksibelt arbejdsmarked, men den kan være med til at løse de problemer, som den aktuelle demografiske udvikling i Europa skaber;

| 1.12 | mener, at indvandring bør betragtes som en ressource for de europæiske samfund, men at den ikke kan være det eneste svar på problemet med den aldrende europæiske befolkning. Integrationspolitiske foranstaltninger — især integration af unge og ældre indvandrere — er af største vigtighed, hvis den sociale samhørighed skal bevares i et stadig mere multikulturelt Europa i det 21. århundrede, og de bør omfatte økonomiske, samfundsmæssige, kulturelle og sociale aspekter. Der er dog risiko for, at utilstrækkelig integration af indvandrere på kort sigt kan føre til stigende offentlige udgifter på det sociale område. Bekæmpelsen af forskelsbehandling (især når den sker på grundlag af etnisk tilhørsforhold) bør efter Regionsudvalgets mening intensiveres, og medlemsstaterne samt de lokale og regionale myndigheder bør opfordres til at udveksle information om bedste praksis; |
| --- | --- |

1.12

mener, at indvandring bør betragtes som en ressource for de europæiske samfund, men at den ikke kan være det eneste svar på problemet med den aldrende europæiske befolkning. Integrationspolitiske foranstaltninger — især integration af unge og ældre indvandrere — er af største vigtighed, hvis den sociale samhørighed skal bevares i et stadig mere multikulturelt Europa i det 21. århundrede, og de bør omfatte økonomiske, samfundsmæssige, kulturelle og sociale aspekter. Der er dog risiko for, at utilstrækkelig integration af indvandrere på kort sigt kan føre til stigende offentlige udgifter på det sociale område. Bekæmpelsen af forskelsbehandling (især når den sker på grundlag af etnisk tilhørsforhold) bør efter Regionsudvalgets mening intensiveres, og medlemsstaterne samt de lokale og regionale myndigheder bør opfordres til at udveksle information om bedste praksis;

| 1.13 | er af den opfattelse, at fællesskabsinstrumenterne, navnlig de retlige rammer for bekæmpelse af forskelsbehandling, strukturfondene og beskæftigelsesstrategien, i væsentlig grad vil kunne styrke indvandrernes integration i det europæiske værdisystem; |
| --- | --- |

1.13

er af den opfattelse, at fællesskabsinstrumenterne, navnlig de retlige rammer for bekæmpelse af forskelsbehandling, strukturfondene og beskæftigelsesstrategien, i væsentlig grad vil kunne styrke indvandrernes integration i det europæiske værdisystem;

| 1.14 | mener, at en passende indvandringspolitik fra EU's side i betydelig grad kan hjælpe medlemsstaterne med at imødegå de udfordringer, der er forbundet med indvandring, ligesom det kan lette integrationen af indvandrere med lovligt ophold i EU og samtidigt gøre det muligt at komme langt i bekæmpelsen af ulovlig indvandring og dække det behov for fremmed arbejdskraft, som arbejdsmarkederne i EU's medlemsstater måtte have. |
| --- | --- |

1.14

mener, at en passende indvandringspolitik fra EU's side i betydelig grad kan hjælpe medlemsstaterne med at imødegå de udfordringer, der er forbundet med indvandring, ligesom det kan lette integrationen af indvandrere med lovligt ophold i EU og samtidigt gøre det muligt at komme langt i bekæmpelsen af ulovlig indvandring og dække det behov for fremmed arbejdskraft, som arbejdsmarkederne i EU's medlemsstater måtte have.

En ny solidaritet mellem generationerne

Regionsudvalget

| 1.15 | fremhæver nødvendigheden af, at børn får en alsidig opdragelse, der ruster dem til at udvikle en sociokulturel og værdiorienteret personlighed, leve et værdigt liv og reagere på forskellige livssituationer uden at tabe deres egne forestillinger af syne. Et stabilt familiemiljø muliggør en sund fysisk og psykisk udvikling af børnene og dermed af samfundets økonomiske og sociale systemer; |
| --- | --- |

1.15

fremhæver nødvendigheden af, at børn får en alsidig opdragelse, der ruster dem til at udvikle en sociokulturel og værdiorienteret personlighed, leve et værdigt liv og reagere på forskellige livssituationer uden at tabe deres egne forestillinger af syne. Et stabilt familiemiljø muliggør en sund fysisk og psykisk udvikling af børnene og dermed af samfundets økonomiske og sociale systemer;

| 1.16 | understreger, at børn må betragtes som aktive, deltagende og kreative personer, der er i stand til at ændre deres eget personlige og sociale miljø, selv være med til at søge at få opfyldt deres egne behov og bidrage til opfyldelsen af andres behov; fremhæver, at det essentielle i børns rettigheder ikke må berøres af mangel på grundlæggende sociale ressourcer; |
| --- | --- |

1.16

understreger, at børn må betragtes som aktive, deltagende og kreative personer, der er i stand til at ændre deres eget personlige og sociale miljø, selv være med til at søge at få opfyldt deres egne behov og bidrage til opfyldelsen af andres behov; fremhæver, at det essentielle i børns rettigheder ikke må berøres af mangel på grundlæggende sociale ressourcer;

| 1.17 | mener, at man bør anerkende den rolle, som de lokale og regionale myndigheder i flere medlemsstater spiller på det uddannelsesmæssige område; understreger, at ændringerne i grunduddannelsen er en følge af det nye koncept for livslang læring, der først og fremmest skal sikre lige uddannelsesmuligheder og muliggøre fuldstændig integration i samfundet. Der skal skabes sammenhæng mellem voksenuddannelsen og grunduddannelsen under hensyntagen til forskellene i de enkelte aldersgruppers uddannelsesbehov; |
| --- | --- |

1.17

mener, at man bør anerkende den rolle, som de lokale og regionale myndigheder i flere medlemsstater spiller på det uddannelsesmæssige område; understreger, at ændringerne i grunduddannelsen er en følge af det nye koncept for livslang læring, der først og fremmest skal sikre lige uddannelsesmuligheder og muliggøre fuldstændig integration i samfundet. Der skal skabes sammenhæng mellem voksenuddannelsen og grunduddannelsen under hensyntagen til forskellene i de enkelte aldersgruppers uddannelsesbehov;

| 1.18 | er af den opfattelse, at uddannelsessystemet kan skabe gode betingelser for de unges overgang fra skole til arbejdsliv, såfremt grunduddannelsen knyttes sammen med arbejde og videreuddannelse, uddannelsen kombineres med praktikophold i en virksomhed, og der oprettes et effektivt informations- og rådgivningssystem på navnlig regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

1.18

er af den opfattelse, at uddannelsessystemet kan skabe gode betingelser for de unges overgang fra skole til arbejdsliv, såfremt grunduddannelsen knyttes sammen med arbejde og videreuddannelse, uddannelsen kombineres med praktikophold i en virksomhed, og der oprettes et effektivt informations- og rådgivningssystem på navnlig regionalt og lokalt plan;

| 1.19 | mener, at muligheder for i kortere perioder at veksle mellem fuldtids- og deltidsarbejde for mænd og kvinder, fleksible arbejdstider eller nye beskæftigelsesformer (fjernarbejde m.m.) vil kunne bidrage til at imødekomme de enkelte aldersgruppers specifikke behov og hermed føre til en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse; |
| --- | --- |

1.19

mener, at muligheder for i kortere perioder at veksle mellem fuldtids- og deltidsarbejde for mænd og kvinder, fleksible arbejdstider eller nye beskæftigelsesformer (fjernarbejde m.m.) vil kunne bidrage til at imødekomme de enkelte aldersgruppers specifikke behov og hermed føre til en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse;

| 1.20 | er overbevist om, at det mål, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde den 23. og 24. marts 2001 om at øge den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens for såvel kvinder og mænd i aldersgruppen 55-64 år til 50 % senest i 2010, kun kan nås, hvis stigningen i arbejdstagernes gennemsnitsalder går hånd i hånd med en bedre tilrettelæggelse af arbejdet og især øgede muligheder for livslang læring; |
| --- | --- |

1.20

er overbevist om, at det mål, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde den 23. og 24. marts 2001 om at øge den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens for såvel kvinder og mænd i aldersgruppen 55-64 år til 50 % senest i 2010, kun kan nås, hvis stigningen i arbejdstagernes gennemsnitsalder går hånd i hånd med en bedre tilrettelæggelse af arbejdet og især øgede muligheder for livslang læring;

| 1.21 | mener, at de ældre i højere grad bør inddrages i frivillige projekter og foranstaltninger i lokalsamfundet. Det kan f.eks. være omsorg for børn og unge eller ældre, kulturelt arbejde eller pleje af meget gamle mennesker. Ældre kan ved at yde hinanden omsorg og nabohjælp undgå ensomhed, forbedre deres helbred og fastholde deres integrering i samfundet; |
| --- | --- |

1.21

mener, at de ældre i højere grad bør inddrages i frivillige projekter og foranstaltninger i lokalsamfundet. Det kan f.eks. være omsorg for børn og unge eller ældre, kulturelt arbejde eller pleje af meget gamle mennesker. Ældre kan ved at yde hinanden omsorg og nabohjælp undgå ensomhed, forbedre deres helbred og fastholde deres integrering i samfundet;

| 1.22 | mener, at de ældres deltagelse i det økonomiske og sociale liv kan sikres ved, at der på arbejdspladsen skabes betingelser, der gør det muligt for dem at arbejde efter evne. Ældre medarbejdere er ikke nødvendigvis mindre produktive på arbejdspladsen end yngre. Man bør på det sociale plan tilskynde de ældre til at give deres personlige viden og erfaringer videre til deres børn og dermed støtte dem; |
| --- | --- |

1.22

mener, at de ældres deltagelse i det økonomiske og sociale liv kan sikres ved, at der på arbejdspladsen skabes betingelser, der gør det muligt for dem at arbejde efter evne. Ældre medarbejdere er ikke nødvendigvis mindre produktive på arbejdspladsen end yngre. Man bør på det sociale plan tilskynde de ældre til at give deres personlige viden og erfaringer videre til deres børn og dermed støtte dem;

| 1.23 | mener, at pensionisters mobilitet mellem medlemsstaterne forudsætter et retligt instrument, som kan løse problemerne i forbindelse med social sikring og sundhedspleje ved migration inden for EU; |
| --- | --- |

1.23

mener, at pensionisters mobilitet mellem medlemsstaterne forudsætter et retligt instrument, som kan løse problemerne i forbindelse med social sikring og sundhedspleje ved migration inden for EU;

| 1.24 | er af den opfattelse, at man bør skelne mellem alderspension og ydelser til handicappede; |
| --- | --- |

1.24

er af den opfattelse, at man bør skelne mellem alderspension og ydelser til handicappede;

| 1.25 | påpeger, at ulighederne mellem mænd og kvinder i forbindelse med pension er resultatet af en stor lønkløft mellem kønnene, det kønsopdelte arbejdsmarked, kvinders manglende uddannelsesmuligheder, fraværet af politikker, der kan skabe balance mellem arbejdsliv og familieliv, og utilstrækkelige sociale tjenester — forhold, der kendetegner de fleste af EU's medlemsstater. En ægte ligestillingspolitik kombineret med øgede orlovsmuligheder for mænd til pasning af børn og ældre kan bidrage til at forbedre kvindernes pensionering. De offentlige myndigheder bør forpligte sig til at bekæmpe ældre kvinders fattigdom; |
| --- | --- |

1.25

påpeger, at ulighederne mellem mænd og kvinder i forbindelse med pension er resultatet af en stor lønkløft mellem kønnene, det kønsopdelte arbejdsmarked, kvinders manglende uddannelsesmuligheder, fraværet af politikker, der kan skabe balance mellem arbejdsliv og familieliv, og utilstrækkelige sociale tjenester — forhold, der kendetegner de fleste af EU's medlemsstater. En ægte ligestillingspolitik kombineret med øgede orlovsmuligheder for mænd til pasning af børn og ældre kan bidrage til at forbedre kvindernes pensionering. De offentlige myndigheder bør forpligte sig til at bekæmpe ældre kvinders fattigdom;

| 1.26 | mener, at støtten til de ældre bør tage udgangspunkt i principperne om traditionel uddannelse og moderne livslang læring (herunder i form af e-learning). Man bør i forbindelse med indførelse af nye arbejdsformer fremme fjernarbejde samt anvendelse af internettet og andre moderne teknologier. De ældre bør i højere grad deltage i det offentlige liv, og de bør tilskyndes til at forblive på arbejdsmarkedet, da det ville tilføre samfundet betydeligt flere faglige og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

1.26

mener, at støtten til de ældre bør tage udgangspunkt i principperne om traditionel uddannelse og moderne livslang læring (herunder i form af e-learning). Man bør i forbindelse med indførelse af nye arbejdsformer fremme fjernarbejde samt anvendelse af internettet og andre moderne teknologier. De ældre bør i højere grad deltage i det offentlige liv, og de bør tilskyndes til at forblive på arbejdsmarkedet, da det ville tilføre samfundet betydeligt flere faglige og økonomiske ressourcer.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | er enig i, at EU's social- og beskæftigelsespolitik systematisk bør anlægge en livscyklusvinkel til støtte for reformen og gennemførelsen af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

2.1

er enig i, at EU's social- og beskæftigelsespolitik systematisk bør anlægge en livscyklusvinkel til støtte for reformen og gennemførelsen af Lissabon-strategien;

| 2.2 | henstiller, at de regionale og lokale myndigheder inden for deres kompetencefelter udarbejder integrerede politikker, der støtter udviklingen af børns potentiale med passende ressourcer; de rettigheder, der er anført i de enkelte medlemsstaters lovgivning og i chartret om grundlæggende rettigheder i afsnittet om børns rettigheder, bør der især værnes om; |
| --- | --- |

2.2

henstiller, at de regionale og lokale myndigheder inden for deres kompetencefelter udarbejder integrerede politikker, der støtter udviklingen af børns potentiale med passende ressourcer; de rettigheder, der er anført i de enkelte medlemsstaters lovgivning og i chartret om grundlæggende rettigheder i afsnittet om børns rettigheder, bør der især værnes om;

| 2.3 | er overbevist om, at EU i højere grad bør bevidstgøre de politiske aktører og den private sektor om livscyklusaspektet ved at indføre en konsekvensvurdering af de politiske initiativers indvirkning på arbejdskvalitet, balancen mellem arbejdsliv og privatliv, arbejdstider, livslang læring, omsorg for børn og andre, der ikke kan klare sig selv, livskvalitet, lige muligheder, social integration og modernisering af socialsikringsordningerne; |
| --- | --- |

2.3

er overbevist om, at EU i højere grad bør bevidstgøre de politiske aktører og den private sektor om livscyklusaspektet ved at indføre en konsekvensvurdering af de politiske initiativers indvirkning på arbejdskvalitet, balancen mellem arbejdsliv og privatliv, arbejdstider, livslang læring, omsorg for børn og andre, der ikke kan klare sig selv, livskvalitet, lige muligheder, social integration og modernisering af socialsikringsordningerne;

| 2.4 | understreger, at EU for at følge op på grønbogen om demografiske ændringer bør indlede yderligere drøftelser i de forskellige politiske fora såsom Ministerrådet, den sociale og civile dialog og relevante EU-agenturer om betydningen af politikker, der integrerer livscyklusaspektet; |
| --- | --- |

2.4

understreger, at EU for at følge op på grønbogen om demografiske ændringer bør indlede yderligere drøftelser i de forskellige politiske fora såsom Ministerrådet, den sociale og civile dialog og relevante EU-agenturer om betydningen af politikker, der integrerer livscyklusaspektet;

| 2.5 | mener, at EU bør stimulere forskningen med henblik på at udbygge videngrundlaget om de ændrede karriereforløb og de livslange virkninger heraf på lønningerne, beskæftigelsen, den sociale sikring og balancen mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

2.5

mener, at EU bør stimulere forskningen med henblik på at udbygge videngrundlaget om de ændrede karriereforløb og de livslange virkninger heraf på lønningerne, beskæftigelsen, den sociale sikring og balancen mellem arbejdsliv og privatliv;

| 2.6 | opfordrer både EU og medlemsstaterne til at skabe et bedre socialt klima og mere fordelagtige rammer for familierne, børnene og deres forældre eller forsørgere; |
| --- | --- |

2.6

opfordrer både EU og medlemsstaterne til at skabe et bedre socialt klima og mere fordelagtige rammer for familierne, børnene og deres forældre eller forsørgere;

| 2.7 | fremhæver, at fremme af familien er afgørende, hvis man ønsker at vende den demografiske tendens i EU, der på lang sigt truer økonomiens bæredygtighed og den sociale stabilitet. Der bør under hensyn til nærhedsprincippet gennemføres en effektiv familiepolitik med inddragelse af et bredt spektrum af aktører fra civilsamfundet på regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

2.7

fremhæver, at fremme af familien er afgørende, hvis man ønsker at vende den demografiske tendens i EU, der på lang sigt truer økonomiens bæredygtighed og den sociale stabilitet. Der bør under hensyn til nærhedsprincippet gennemføres en effektiv familiepolitik med inddragelse af et bredt spektrum af aktører fra civilsamfundet på regionalt og lokalt plan.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 287 af 22.11.2002, s. 1.

1

(2)  EUT C 109 af 30.4.2004, s. 46.

2

(3)  EUT C 43 af 18.2.2005, s. 7.

3

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/65

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — Mod et retfærdigt samfund

(2006/C 115/14)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi« KOM(2005) 224 endelig og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om »Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) — Mod et retfærdigt samfund« KOM(2005) 225 endelig — 2005/0107 (COD),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 1. juni 2005 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning om forslag til beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa samt Regionsudvalgets kommende udtalelse som reaktion på denne beslutning,

under henvisning til formandens beslutning af 25. juli 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til sin udtalelse om ligebehandling (CdR 513/99 fin) (1),

under henvisning til direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF (om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv),

under henvisning til sin udtalelse om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (CdR 19/2004 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om grønbogen om ligestilling og ikke-forskelsbehandling i den udvidede Europæiske Union (KOM(2004) 379 endelig (CdR 241/2004 fin) (3),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse 226/2005 rev. 1, som blev vedtaget den 23. september 2005 af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (Ordfører: Peter Moore (UK/ALDE), Medlem af Sheffield Metropolitan Borough Council),

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | EF-traktaten (artikel 13 TEU) fastlægger som et grundlæggende mål at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

1)

EF-traktaten (artikel 13 TEU) fastlægger som et grundlæggende mål at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering;

| 2) | Bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som blev vedtaget i Nice i december 2000 og indskrevet i traktaten om en forfatning for Europa (artikel II-81) indeholder et bredt forbud mod forskelsbehandling: »Enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering eller ethvert andet forhold er forbudt«. |
| --- | --- |

2)

Bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som blev vedtaget i Nice i december 2000 og indskrevet i traktaten om en forfatning for Europa (artikel II-81) indeholder et bredt forbud mod forskelsbehandling: »Enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering eller ethvert andet forhold er forbudt«.

| 3) | Direktivet om etnisk ligestilling (2000/43/EF) og rammedirektivet om beskæftigelse (2000/78/EF) skulle have været omsat til national lovgivning af alle medlemsstaterne ved udgangen af 2003; |
| --- | --- |

3)

Direktivet om etnisk ligestilling (2000/43/EF) og rammedirektivet om beskæftigelse (2000/78/EF) skulle have været omsat til national lovgivning af alle medlemsstaterne ved udgangen af 2003;

| 4) | Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, der supplerer og understøtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, når det gælder om at fremme den økonomiske væksts sociale dimension, og en af dagsordenens prioriteter er fremme af lige muligheder for alle — |
| --- | --- |

4)

Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, der supplerer og understøtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, når det gælder om at fremme den økonomiske væksts sociale dimension, og en af dagsordenens prioriteter er fremme af lige muligheder for alle —

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 16. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

I)   Resultatet af grønbogshøringen

| 1.1 | bifalder Kommissionens forsøg på at tage højde for de bemærkninger og reaktioner, som den har modtaget fra 1 500 organisationer som følge af grønbogshøringen om »Ligestilling og ikke-forskelsbehandling i den udvidede Europæiske Union«, der blev vedtaget af Kommissionen i maj 2004; |
| --- | --- |

1.1

bifalder Kommissionens forsøg på at tage højde for de bemærkninger og reaktioner, som den har modtaget fra 1 500 organisationer som følge af grønbogshøringen om »Ligestilling og ikke-forskelsbehandling i den udvidede Europæiske Union«, der blev vedtaget af Kommissionen i maj 2004;

| 1.2 | gør opmærksom på, at der ud over Regionsudvalget deltog et stort antal af både lokale og regionale myndigheder og organisationer i høringsprocessen; |
| --- | --- |

1.2

gør opmærksom på, at der ud over Regionsudvalget deltog et stort antal af både lokale og regionale myndigheder og organisationer i høringsprocessen;

| 1.3 | understreger, at den interesse, der er blevet vist for grønbogen på lokalt og regionalt plan, afspejler, at de lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle i udarbejdelsen af strategier om ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle. Dette skyldes hovedsageligt deres rolle som arbejdsgivere med mange ansatte og deres ansvar som leverandør og indkøber af varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

1.3

understreger, at den interesse, der er blevet vist for grønbogen på lokalt og regionalt plan, afspejler, at de lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle i udarbejdelsen af strategier om ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle. Dette skyldes hovedsageligt deres rolle som arbejdsgivere med mange ansatte og deres ansvar som leverandør og indkøber af varer og tjenesteydelser;

| 1.4 | værdsætter, at Kommissionen generelt tog højde for en række af de bekymringer, som udvalget gav udtryk for i udtalelsen om grønbogen, især i forbindelse med bedre gennemførelse af lovgivning om ikke-forskelsbehandling, oplysningskampagner, inddragelse af berørte parter og behovet for at forbedre overvågnings- og rapporteringsmekanismerne; |
| --- | --- |

1.4

værdsætter, at Kommissionen generelt tog højde for en række af de bekymringer, som udvalget gav udtryk for i udtalelsen om grønbogen, især i forbindelse med bedre gennemførelse af lovgivning om ikke-forskelsbehandling, oplysningskampagner, inddragelse af berørte parter og behovet for at forbedre overvågnings- og rapporteringsmekanismerne;

II)   Sikring af effektiv retlig beskyttelse mod forskelsbehandling

| 1.5 | bifalder forslaget om en årlig samlet beretning om nationale foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF; |
| --- | --- |

1.5

bifalder forslaget om en årlig samlet beretning om nationale foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF;

| 1.6 | bifalder endvidere offentliggørelsen i begyndelsen af 2006 af Kommissionens beretninger til Rådet og Europa-Parlamentet, som indeholder en analyse af status for gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF; |
| --- | --- |

1.6

bifalder endvidere offentliggørelsen i begyndelsen af 2006 af Kommissionens beretninger til Rådet og Europa-Parlamentet, som indeholder en analyse af status for gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF;

| 1.7 | understreger dog medlemsstaternes mangelfulde gennemførelse af ikke-diskriminationspolitikkerne; |
| --- | --- |

1.7

understreger dog medlemsstaternes mangelfulde gennemførelse af ikke-diskriminationspolitikkerne;

III)   Vurdering af behovet for yderligere initiativer til supplering af den nuværende retlige ramme

| 1.8 | minder Kommissionen om, at udvalget beklager, at de forskellige grupper, der er omfattet af artikel 13, ikke bliver beskyttet lige effektivt, og at der bør fastlægges en mere sammenhængende EU-politik vedrørende alder, køn, etnisk tilhørsforhold, handicap, religion, tro og seksuel orientering; |
| --- | --- |

1.8

minder Kommissionen om, at udvalget beklager, at de forskellige grupper, der er omfattet af artikel 13, ikke bliver beskyttet lige effektivt, og at der bør fastlægges en mere sammenhængende EU-politik vedrørende alder, køn, etnisk tilhørsforhold, handicap, religion, tro og seksuel orientering;

| 1.9 | påpeger, at trods de fremskridt, der er sket med hensyn til kvinders beskæftigelse, får kvinder — selv med et højt uddannelsesniveau og sammenlignelige arbejdsopgaver — stadig lavere løn end mænd. Desuden bliver kønsforskellene endnu ikke opfattet positivt af arbejdsgiverne, når det gælder graviditet og barselsorlov; |
| --- | --- |

1.9

påpeger, at trods de fremskridt, der er sket med hensyn til kvinders beskæftigelse, får kvinder — selv med et højt uddannelsesniveau og sammenlignelige arbejdsopgaver — stadig lavere løn end mænd. Desuden bliver kønsforskellene endnu ikke opfattet positivt af arbejdsgiverne, når det gælder graviditet og barselsorlov;

| 1.10 | henviser til de særlige vilkår for indvandrerkvinder i erhvervs- og beskæftigelsesmæssig henseende og på det personlige og familiemæssige plan og opfordrer til udarbejdelse af en specifik studie med henblik på 2008; |
| --- | --- |

1.10

henviser til de særlige vilkår for indvandrerkvinder i erhvervs- og beskæftigelsesmæssig henseende og på det personlige og familiemæssige plan og opfordrer til udarbejdelse af en specifik studie med henblik på 2008;

| 1.11 | noterer med interesse Kommissionens forslag om at foretage en forundersøgelse af eventuelle nye initiativer til supplering af den nuværende retlige ramme; |
| --- | --- |

1.11

noterer med interesse Kommissionens forslag om at foretage en forundersøgelse af eventuelle nye initiativer til supplering af den nuværende retlige ramme;

IV)   Integrering af princippet om ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle i samtlige relevante politikker (mainstreaming)

| 1.12 | er enigt i, at det er vanskeligt alene igennem lovgivning at takle de komplekse og dybt rodfæstede mønstre af forskelsbehandling, som visse grupper oplever, og at der skal udvikles redskaber til fremme af integreringen af ikke-forskelsbehandling. Dette bør ligeledes bane vej for en målrettet indsats i situationer, hvor der forekommer flere former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.12

er enigt i, at det er vanskeligt alene igennem lovgivning at takle de komplekse og dybt rodfæstede mønstre af forskelsbehandling, som visse grupper oplever, og at der skal udvikles redskaber til fremme af integreringen af ikke-forskelsbehandling. Dette bør ligeledes bane vej for en målrettet indsats i situationer, hvor der forekommer flere former for forskelsbehandling;

| 1.13 | gentager sit forslag om, at der i forbindelse med integreringen af ligestillingsprincippet bør indføres mekanismer for at sikre, at der tages behørigt hensyn til ligestillingsproblematikken og –principperne i udformningen, forvaltningen og evalueringen af alle politikker; |
| --- | --- |

1.13

gentager sit forslag om, at der i forbindelse med integreringen af ligestillingsprincippet bør indføres mekanismer for at sikre, at der tages behørigt hensyn til ligestillingsproblematikken og –principperne i udformningen, forvaltningen og evalueringen af alle politikker;

| 1.14 | bemærker, at forfatningstraktaten styrker EU's instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling yderligere ved at udvide forbuddet mod diskrimination i artikel II-81, indføre en horisontal ikke-diskriminationsbestemmelse i II-118 og styrke Europa-Parlamentets rolle i forbindelse med vedtagelse af lovgivning om ikke-diskrimination (artikel III-125). Uanset om forfatningstraktaten vedtages, rummer artikel 13 i EF-traktaten allerede retsgrundlaget for udvikling af en tilgang, som integrerer hensynet til enhver form for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.14

bemærker, at forfatningstraktaten styrker EU's instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling yderligere ved at udvide forbuddet mod diskrimination i artikel II-81, indføre en horisontal ikke-diskriminationsbestemmelse i II-118 og styrke Europa-Parlamentets rolle i forbindelse med vedtagelse af lovgivning om ikke-diskrimination (artikel III-125). Uanset om forfatningstraktaten vedtages, rummer artikel 13 i EF-traktaten allerede retsgrundlaget for udvikling af en tilgang, som integrerer hensynet til enhver form for forskelsbehandling;

V)   Fremme og udnyttelse af innovation og god praksis

| 1.15 | mener, at uddannelse er et vigtigt redskab, når det drejer sig om at tackle forskelsbehandling, og at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle på dette område; |
| --- | --- |

1.15

mener, at uddannelse er et vigtigt redskab, når det drejer sig om at tackle forskelsbehandling, og at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle på dette område;

| 1.16 | støtter Kommissionens intention om at fremme udveksling af erfaringer og god praksis mellem de mange berørte parter og mener, at de lokale og regionale myndigheder bør være nøgleaktører i disse aktiviteter; |
| --- | --- |

1.16

støtter Kommissionens intention om at fremme udveksling af erfaringer og god praksis mellem de mange berørte parter og mener, at de lokale og regionale myndigheder bør være nøgleaktører i disse aktiviteter;

| 1.17 | bifalder den øgede vægt, der lægges på ligestilling mellem mænd og kvinder i forslagene om strukturfondene efter 2006, men erkender også vigtigheden af en tværgående tilgang til bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.17

bifalder den øgede vægt, der lægges på ligestilling mellem mænd og kvinder i forslagene om strukturfondene efter 2006, men erkender også vigtigheden af en tværgående tilgang til bekæmpelse af forskelsbehandling;

| 1.18 | er overbevist om, at støtteprogrammer, der bidrager til fremme af udveksling af god praksis og erfaring, ikke må være alt for bureaukratiske i deres administrative krav, da dette kan forhindre anvendelsen af de disponible finansielle midler; |
| --- | --- |

1.18

er overbevist om, at støtteprogrammer, der bidrager til fremme af udveksling af god praksis og erfaring, ikke må være alt for bureaukratiske i deres administrative krav, da dette kan forhindre anvendelsen af de disponible finansielle midler;

| 1.19 | anerkender det værdifulde arbejde, som Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har udført, og hensigten om at erstatte centret med et nyt agentur for grundlæggende rettigheder. Regionsudvalget opfordrer endvidere kraftigt til, at der tildeles tilstrækkelige midler til det nye agentur, således at det fuldt ud kan deltage i kampen mod forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.19

anerkender det værdifulde arbejde, som Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har udført, og hensigten om at erstatte centret med et nyt agentur for grundlæggende rettigheder. Regionsudvalget opfordrer endvidere kraftigt til, at der tildeles tilstrækkelige midler til det nye agentur, således at det fuldt ud kan deltage i kampen mod forskelsbehandling;

VI)   Informationskampagner og samarbejde med aktører

| 1.20 | mener, at informationskampagner er afgørende for at øge befolkningens viden om deres rettigheder på EU-plan, og erkender vigtigheden af at målrette disse mod børn og unge; |
| --- | --- |

1.20

mener, at informationskampagner er afgørende for at øge befolkningens viden om deres rettigheder på EU-plan, og erkender vigtigheden af at målrette disse mod børn og unge;

| 1.21 | mener, at det er afgørende at samarbejde med minoritets- og samfundsgrupper, især i landområderne og i de områder, hvor der f.eks. er en etnisk mindretalsbefolkning; |
| --- | --- |

1.21

mener, at det er afgørende at samarbejde med minoritets- og samfundsgrupper, især i landområderne og i de områder, hvor der f.eks. er en etnisk mindretalsbefolkning;

| 1.22 | støtter initiativet om at gøre 2007 til Europæisk År for Lige Muligheder for Alle og mener, at det netop er et meget relevant tidspunkt, eftersom det vil være ti år siden, at det var Europæisk År mod Racisme, og at Amsterdam-traktaten, der indførte en række nye regler for ligestilling, trådte i kraft; |
| --- | --- |

1.22

støtter initiativet om at gøre 2007 til Europæisk År for Lige Muligheder for Alle og mener, at det netop er et meget relevant tidspunkt, eftersom det vil være ti år siden, at det var Europæisk År mod Racisme, og at Amsterdam-traktaten, der indførte en række nye regler for ligestilling, trådte i kraft;

| 1.23 | påpeger, at hvis der fokuseres for meget på omfattende og storstilede projekter, er der en risiko for at al opmærksomheden rettes mod disse arrangementer på bekostning af lokale tiltag; |
| --- | --- |

1.23

påpeger, at hvis der fokuseres for meget på omfattende og storstilede projekter, er der en risiko for at al opmærksomheden rettes mod disse arrangementer på bekostning af lokale tiltag;

| 1.24 | er enigt i de udvalgte temaer for Det Europæiske År, nemlig Rettigheder, Anerkendelse, Repræsentation og Respekt; |
| --- | --- |

1.24

er enigt i de udvalgte temaer for Det Europæiske År, nemlig Rettigheder, Anerkendelse, Repræsentation og Respekt;

| 1.25 | mener, at der bør være en direkte forbindelse til det foreslåede europæiske år for interkulturel dialog i 2008, og at alle tiltag i 2007 bør understøtte hinanden; |
| --- | --- |

1.25

mener, at der bør være en direkte forbindelse til det foreslåede europæiske år for interkulturel dialog i 2008, og at alle tiltag i 2007 bør understøtte hinanden;

| 1.26 | understreger, at mediernes rolle er afgørende for, om Det Europæiske År kan blive en succes. Der bør lægges vægt på de lokale mediers rolle. Kontakter mellem lokale og regionale myndigheder og de lokale medier vil bidrage til at øge kendskabet hertil i løbet af året; |
| --- | --- |

1.26

understreger, at mediernes rolle er afgørende for, om Det Europæiske År kan blive en succes. Der bør lægges vægt på de lokale mediers rolle. Kontakter mellem lokale og regionale myndigheder og de lokale medier vil bidrage til at øge kendskabet hertil i løbet af året;

| 1.27 | understreger behovet for at høre de lokale og regionale myndigheder, der gennemfører mange af EU's politikker, hvilket ofte kræver en betydelig administrativ og finansiel indsats. For at opnå en god politikudvikling og lovgivning er det nødvendigt med input fra de centrale aktører; |
| --- | --- |

1.27

understreger behovet for at høre de lokale og regionale myndigheder, der gennemfører mange af EU's politikker, hvilket ofte kræver en betydelig administrativ og finansiel indsats. For at opnå en god politikudvikling og lovgivning er det nødvendigt med input fra de centrale aktører;

VII)   Bekæmpelse af forskelsbehandling og social udstødelse blandt visse etniske mindretal

| 1.28 | støtter Kommissionens fokus på romasamfundenes situation som en særlig opgave og nedsættelsen af en rådgivende gruppe på højt plan vedrørende integration af mindretal i samfundet og på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

1.28

støtter Kommissionens fokus på romasamfundenes situation som en særlig opgave og nedsættelsen af en rådgivende gruppe på højt plan vedrørende integration af mindretal i samfundet og på arbejdsmarkedet;

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Gennemførelse af den gældende lovgivning

| 2.1 | minder RU's generalsekretær om udvalgets anmodning om en evaluering af personalepolitikken og personalets profil i generalsekretariatet for at få det til at stemme overens med den nye lovgivning og inden for seks måneder at melde tilbage til præsidiet og Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik; |
| --- | --- |

2.1

minder RU's generalsekretær om udvalgets anmodning om en evaluering af personalepolitikken og personalets profil i generalsekretariatet for at få det til at stemme overens med den nye lovgivning og inden for seks måneder at melde tilbage til præsidiet og Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik;

| 2.2 | anmoder Regionsudvalgets nationale delegationer om at sikre, at der er balance i de udnævnelser, der forelægges for 2006-mandatperioden, hvad angår køn og etnisk oprindelse, og at Rådet tager hensyn hertil ved udpegelsen; |
| --- | --- |

2.2

anmoder Regionsudvalgets nationale delegationer om at sikre, at der er balance i de udnævnelser, der forelægges for 2006-mandatperioden, hvad angår køn og etnisk oprindelse, og at Rådet tager hensyn hertil ved udpegelsen;

Fremme og udnyttelse af god praksis

| 2.3 | gentager sin opfordring til Regionsudvalget om at udarbejde og offentliggøre et vademecum over god praksis for bekæmpelse af forskelsbehandling til lokale og regionale myndigheder som arbejdsgivere og opfordrer endvidere til, at vademecumet behandler udvalgets rolle som leverandør og indkøber af varer og tjenesteydelser og som talerør for lokal samhørighed og ikke-forskelsbehandling, samt at det indeholder eksempler fra hver medlemsstat på initiativer vedrørende de seks tilfælde af forskelsbehandling, der er omfattet af EF-traktatens artikel 13. Hvor lokale og regionale myndigheder samarbejder med andre parter for at levere disse tjenesteydelser, er eksempler på god praksis for partnerskabsaftaler særligt velkomne. Offentliggørelsen af dette dokument bør ske samtidig med lanceringen af 2007 som Europæisk År for Lige Muligheder for Alle. Regionsudvalget vil sørge for, at det på ingen måde overlapper kommissionsinitiativerne på området; |
| --- | --- |

2.3

gentager sin opfordring til Regionsudvalget om at udarbejde og offentliggøre et vademecum over god praksis for bekæmpelse af forskelsbehandling til lokale og regionale myndigheder som arbejdsgivere og opfordrer endvidere til, at vademecumet behandler udvalgets rolle som leverandør og indkøber af varer og tjenesteydelser og som talerør for lokal samhørighed og ikke-forskelsbehandling, samt at det indeholder eksempler fra hver medlemsstat på initiativer vedrørende de seks tilfælde af forskelsbehandling, der er omfattet af EF-traktatens artikel 13. Hvor lokale og regionale myndigheder samarbejder med andre parter for at levere disse tjenesteydelser, er eksempler på god praksis for partnerskabsaftaler særligt velkomne. Offentliggørelsen af dette dokument bør ske samtidig med lanceringen af 2007 som Europæisk År for Lige Muligheder for Alle. Regionsudvalget vil sørge for, at det på ingen måde overlapper kommissionsinitiativerne på området;

| 2.4 | anmoder Kommissionen om, at den med hensyn til tildeling af EU-støtte bør forsøge at finde andre måder, hvorpå mindre NGO'er kan få adgang til lavere støtteniveauer under behørigt hensyn til administrations- og rapporteringsmekanismer; |
| --- | --- |

2.4

anmoder Kommissionen om, at den med hensyn til tildeling af EU-støtte bør forsøge at finde andre måder, hvorpå mindre NGO'er kan få adgang til lavere støtteniveauer under behørigt hensyn til administrations- og rapporteringsmekanismer;

| 2.5 | det er vigtigt at forbedre dataindsamling, tilsyn og analyse med henblik på at udvikle effektive politikker til fremme af ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling. Regionsudvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal inddrages i drøftelserne med Kommissionen angående udvikling af sammenlignelige kvantitative data til at blotlægge og understrege omfanget af de eksisterende uligheder. Overvågningen skal dække så mange aspekter af potentiel forskelsbehandling som muligt og ikke kun i forbindelse med køn og etnisk oprindelse. Det er også vigtigt at måle virkningen af de forskellige typer tiltag og fastslå, om det er nødvendigt at foretage ændringer. |
| --- | --- |

2.5

det er vigtigt at forbedre dataindsamling, tilsyn og analyse med henblik på at udvikle effektive politikker til fremme af ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling. Regionsudvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal inddrages i drøftelserne med Kommissionen angående udvikling af sammenlignelige kvantitative data til at blotlægge og understrege omfanget af de eksisterende uligheder. Overvågningen skal dække så mange aspekter af potentiel forskelsbehandling som muligt og ikke kun i forbindelse med køn og etnisk oprindelse. Det er også vigtigt at måle virkningen af de forskellige typer tiltag og fastslå, om det er nødvendigt at foretage ændringer.

Yderligere tiltag til supplering af den nuværende retlige ramme

| 2.6 | Regionsudvalget gentager anmodningen, som det fremførte for nyligt i sin udtalelse om grønbogen, om at lovgivning om varer og tjenesteydelser bør udvides til at omfatte alle de områder, der er omfattet af artikel 13; |
| --- | --- |

2.6

Regionsudvalget gentager anmodningen, som det fremførte for nyligt i sin udtalelse om grønbogen, om at lovgivning om varer og tjenesteydelser bør udvides til at omfatte alle de områder, der er omfattet af artikel 13;

| 2.7 | Kommissionens forundersøgelse om eventuelle nye foranstaltninger til supplering af den nuværende retlige ramme bør trække på de informationer, som Regionsudvalget indsamler under udarbejdelsen af vademecumet over god praksis for bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

2.7

Kommissionens forundersøgelse om eventuelle nye foranstaltninger til supplering af den nuværende retlige ramme bør trække på de informationer, som Regionsudvalget indsamler under udarbejdelsen af vademecumet over god praksis for bekæmpelse af forskelsbehandling;

Inddragelse af de berørte parter

| 2.8 | anmoder Kommissionen om eksplicit at nævne de lokale og myndigheder, når den henviser til de vigtigste parter, og at de nævnes konsekvent og gennemgående både i meddelelsen om rammestrategien og i dokumentet, der fastlægger det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle; |
| --- | --- |

2.8

anmoder Kommissionen om eksplicit at nævne de lokale og myndigheder, når den henviser til de vigtigste parter, og at de nævnes konsekvent og gennemgående både i meddelelsen om rammestrategien og i dokumentet, der fastlægger det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle;

| 2.9 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder og Regionsudvalget bør inddrages fuldt ud i enhver opfølgning, som er fremhævet i rammestrategien; |
| --- | --- |

2.9

understreger, at de lokale og regionale myndigheder og Regionsudvalget bør inddrages fuldt ud i enhver opfølgning, som er fremhævet i rammestrategien;

| 2.10 | ønsker i særdeleshed at blive inddraget i det årlige »ligestillingstopmøde« på højt plan som beskrevet i forslaget til rammestrategien; |
| --- | --- |

2.10

ønsker i særdeleshed at blive inddraget i det årlige »ligestillingstopmøde« på højt plan som beskrevet i forslaget til rammestrategien;

| 2.11 | en lokal eller regional dimension bør inddrages i Kommissionens planlagte rådgivende gruppe på højt plan vedrørende integration af mindretal i samfundet og på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.11

en lokal eller regional dimension bør inddrages i Kommissionens planlagte rådgivende gruppe på højt plan vedrørende integration af mindretal i samfundet og på arbejdsmarkedet;

Informationskampagner, herunder 2007 som Europæisk År for Lige Muligheder for Alle

| 2.12 | opfordrer det britiske formandskab til at sikre hurtig behandling af sagen i Rådet, således at retsgrundlaget for Det Europæiske År kan sikres i god tid; |
| --- | --- |

2.12

opfordrer det britiske formandskab til at sikre hurtig behandling af sagen i Rådet, således at retsgrundlaget for Det Europæiske År kan sikres i god tid;

| 2.13 | støtter de specifikke mål:






  i) | Rettigheder — Øge kendskabet i offentligheden til rettighederne om lighed og ikke-forskelsbehandling, mener at de lokale og regionale myndigheder, eftersom de er de valgte organer, der er tættest på borgerne, spiller en afgørende rolle, i særdeleshed i forbindelse med udbredelsen af information i de europæiske regioner uden for de store byområder. Regionsudvalget bifalder det arbejde, der er blevet udført af bussen, som Kommissionen har anvendt til udbredelse af information om EU-borgernes rettigheder med hensyn til lige muligheder, og udvalget tilskynder endvidere bussen til at besøge andre byer end blot medlemsstaternes hovedstæder. Der bør gøres en proaktiv indsats, der omfatter både de lokale og regionale myndigheder og Regionsudvalget i promoveringen af bussens besøg i lokalområderne; |
| --- | --- | --- |

2.13

støtter de specifikke mål:

i)

Rettigheder — Øge kendskabet i offentligheden til rettighederne om lighed og ikke-forskelsbehandling, mener at de lokale og regionale myndigheder, eftersom de er de valgte organer, der er tættest på borgerne, spiller en afgørende rolle, i særdeleshed i forbindelse med udbredelsen af information i de europæiske regioner uden for de store byområder. Regionsudvalget bifalder det arbejde, der er blevet udført af bussen, som Kommissionen har anvendt til udbredelse af information om EU-borgernes rettigheder med hensyn til lige muligheder, og udvalget tilskynder endvidere bussen til at besøge andre byer end blot medlemsstaternes hovedstæder. Der bør gøres en proaktiv indsats, der omfatter både de lokale og regionale myndigheder og Regionsudvalget i promoveringen af bussens besøg i lokalområderne;

| ii) | Repræsentation — Stimulere en debat om måder til fremme af alle minoritetsgruppers deltagelse i samfundslivet med særlig vægt på en voksende deltagelse fra roma- og muslimsamfund; |
| --- | --- |

ii)

Repræsentation — Stimulere en debat om måder til fremme af alle minoritetsgruppers deltagelse i samfundslivet med særlig vægt på en voksende deltagelse fra roma- og muslimsamfund;

| iii) | Anerkendelse — Et positivt syn på mangfoldighed; |
| --- | --- |

iii)

Anerkendelse — Et positivt syn på mangfoldighed;

| iv) | Respekt og tolerance — Fremme af et samfund præget af større samhørighed og arbejde på at udrydde stereotyper og fordomme. Et vigtigt værktøj til at opnå dette kunne være gennem anvendelsen af kulturelle arrangementer, herunder musik, drama og sport. Kommissionen kunne f.eks. sponsorere sådanne arrangementer og samarbejde med nationale, regionale og lokale organer og civilsamfundet for at sikre afholdelse af arrangementerne i alle deltagende lande. De forskellige arrangementer kunne afsluttes med en stor europæiske festival, der kombinerer 2007 som Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle og 2008 som Det Europæiske År for Interkulturel dialog. Arrangementet kunne finde sted i et af de to lande, der har formandskabet i 2008 (Slovenien/Frankrig); |
| --- | --- |

iv)

Respekt og tolerance — Fremme af et samfund præget af større samhørighed og arbejde på at udrydde stereotyper og fordomme. Et vigtigt værktøj til at opnå dette kunne være gennem anvendelsen af kulturelle arrangementer, herunder musik, drama og sport. Kommissionen kunne f.eks. sponsorere sådanne arrangementer og samarbejde med nationale, regionale og lokale organer og civilsamfundet for at sikre afholdelse af arrangementerne i alle deltagende lande. De forskellige arrangementer kunne afsluttes med en stor europæiske festival, der kombinerer 2007 som Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle og 2008 som Det Europæiske År for Interkulturel dialog. Arrangementet kunne finde sted i et af de to lande, der har formandskabet i 2008 (Slovenien/Frankrig);

| 2.14 | bifalder Kommissionens synspunkt om, at de deltagende lande bør udpege et nationalt koordineringsorgan med deltagelse af repræsentanter for den nationale regering, arbejdsmarkedets parter, specifikke samfund og andre dele af civilsamfundet, men opfordrer hvert koordineringsorgan til også at udvælge repræsentanter for lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.14

bifalder Kommissionens synspunkt om, at de deltagende lande bør udpege et nationalt koordineringsorgan med deltagelse af repræsentanter for den nationale regering, arbejdsmarkedets parter, specifikke samfund og andre dele af civilsamfundet, men opfordrer hvert koordineringsorgan til også at udvælge repræsentanter for lokale og regionale myndigheder;

| 2.15 | tilskynder de regionale og lokale myndigheder til at anvende logoet for det Europæiske År i forbindelse med offentliggørelse af de ligestillingsaktiviteter, som de gennemfører i 2007; |
| --- | --- |

2.15

tilskynder de regionale og lokale myndigheder til at anvende logoet for det Europæiske År i forbindelse med offentliggørelse af de ligestillingsaktiviteter, som de gennemfører i 2007;

| 2.16 | foreslår, at Regionsudvalget, som tilfældet har været med tidligere europæiske »år«, afholder en konference i begyndelsen af 2007 som en markering af Det Europæiske Års begyndelse. |
| --- | --- |

2.16

foreslår, at Regionsudvalget, som tilfældet har været med tidligere europæiske »år«, afholder en konference i begyndelsen af 2007 som en markering af Det Europæiske Års begyndelse.

Bruxelles, den 16. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 226 af 8.8.2000, s. 1.

1

(2)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 25.

2

(3)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 62.

3

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/69

---

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2006

(2006/C 115/15)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens arbejdsprogram for 2006 »Unlocking Europe's full potential« (KOM(2005) 531 endelig),

under henvisning til Strategiske mål 2005-2009 (KOM(2005) 12 endelig),

under henvisning til Det flerårige strategiske program fra De seks Formandskaber for perioden 2004-2006,

under henvisning til Kommissionens meddelelse »Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat« (KOM(2005) 494 endelig),

under henvisning til Protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget (DI CdR 81/2001 rev. 2),

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om revitalisering af Lissabon-strategien (CdR 518/2004),

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om fremtiden for de finansielle overslag for 2007-2013 (CdR 203/2005)

og ud fra følgende betragtninger:

De regionale myndigheder har ansvaret for gennemførelsen af en stor del af EU's politikker;

EU-politikkernes demokratiske legitimitet vil vinde meget ved, at de regionale myndigheder bidrager til fastlæggelsen af EU's prioriteter;

Regionsudvalget fastlægger sine prioriteter for de næste fire år i februar 2006 ved indledningen af sin fjerde mandatperiode (2006-2010) —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) vedtaget følgende resolution:

Regionsudvalget

FINANSIELLE OVERSLAG

anser det for afgørende, at der under det britiske formandskab opstilles ambitiøse finansielle overslag, så EU bliver i stand til at opfylde sit mandat og få større opbakning blandt borgerne til at gå videre med reformerne, skabe større europæisk merværdi i de fælles politikker for samhørighed og på landbrugsområdet og afstikke kursen for virkeligt fælles politikker for forskning og innovation;

TÆNKEPAUSEN

gentager, at det ligger det meget på sinde, at der gøres fremskridt i udarbejdelsen af forfatningstraktaten, som vil sikre en bedre forvaltning på europæisk plan gennem de store forbedringer, den vil bidrage med i forhold til de nuværende traktater, mht. arbejdsgang, forenkling og gennemskuelighed i EU;

henstiller til Kommissionen, at den tager hensyn til Regionsudvalgets forslag til en køreplan for en decentraliseret debat i løbet af tænkepausen om EU's målsætning, merværdi, grundlæggende værdier og politikker, som med udgangspunkt i nærhedsprincippet bør afholdes i Europas byer og regioner;

opfordrer Kommissionen til at anlægge en ambitiøs, beslutsom og frem for alt decentraliseret tilgang til iværksættelsen af Plan D og dens fremtidige informations- og kommunikationspolitik for at vinde borgernes opbakning til det europæiske projekt;

er indstillet på at løfte sit ansvar over for de regionale og lokale myndigheder og den lokale og regionale presse, som er uomgængelige mellemled i kommunikationen med borgerne. Anmoder følgelig — for at kunne bidrage effektivt til tænkepausen — om, at der stilles flere finansielle midler til dets rådighed;

STYREFORMER I EU

bifalder Kommissionens overbevisning om, at EU kun kan nå sine mål, hvis dets institutioner, nationale, regionale og lokale myndigheder samt borgerne selv bidrager hertil i fællesskab. Ønsker, at dette partnerskab om udarbejdelsen og gennemførelsen af EU's politikker især udmøntes i:

| — | en vurdering af, hvorledes målrettede trepartskontrakter og –aftaler kan bidrage til relancering af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

—

en vurdering af, hvorledes målrettede trepartskontrakter og –aftaler kan bidrage til relancering af Lissabon-strategien;

| — | en systematisk høring af lokale og regionale myndigheder i den tidlige fase af EU's lovgivningsproces, uafhængigt af udviklingen i forfatningstraktatens ratificeringsproces; |
| --- | --- |

—

en systematisk høring af lokale og regionale myndigheder i den tidlige fase af EU's lovgivningsproces, uafhængigt af udviklingen i forfatningstraktatens ratificeringsproces;

| — | en fortsat systematisering af den nye metode til konsekvensanalyse af Kommissionens vigtigste lovgivningsinitiativer og inddragelse af Regionsudvalget i konsekvensanalysemetoden; |
| --- | --- |

—

en fortsat systematisering af den nye metode til konsekvensanalyse af Kommissionens vigtigste lovgivningsinitiativer og inddragelse af Regionsudvalget i konsekvensanalysemetoden;

| — | at der indføjes et afsnit om regionale anliggender i de nationale handlingsplaner om forenkling af lovgivningen; |
| --- | --- |

—

at der indføjes et afsnit om regionale anliggender i de nationale handlingsplaner om forenkling af lovgivningen;

| — | særlig opmærksomhed på EU-lovgivningens indvirkning på de lokale og regionale myndigheders planlægning; |
| --- | --- |

—

særlig opmærksomhed på EU-lovgivningens indvirkning på de lokale og regionale myndigheders planlægning;

bifalder, at Kommissionen har til hensigt at intensivere processen for høring om og konsekvensanalyse af lovgivning i tråd med målet om at opnå bedre lovgivning. På baggrund af den fælles handelspolitiks mulige konsekvenser for regionerne og kommunerne opfordres Kommissionen til også at høre Regionsudvalget om handelspolitiske initiativer, navnlig ved udarbejdelse af anbefalinger til forhandlingsmandater i forbindelse med internationale handelsaftaler. Regionsudvalget henviser her til, at den vinaftale Kommissionen har indgået med USA, rammer vinregionerne hårdt og afviser derfor aftalen;

opfordrer derfor Kommissionen til at gøre det lettere for Regionsudvalget at bidrage mere aktivt på et tidligt stadium i EU's indsats gennem sonderende udtalelser om fremtidige EU-politikker og om deres indvirkning på de lokale og regionale myndigheder samt gennem rapporter om den lokale og regionale effekt af visse direktiver;

understreger i forbindelse med Kommissionens bestræbelser for at kodificere og omarbejde lovforslag, at »bedre lovgivning« ikke udelukkende bør være ensbetydende med »mindre lovgivning«. Enhver tilbagetrækning af lovforslag fra Kommissionens side bør være begrundet i en vurdering af lovforslagets merværdi for EU;

FREMGANG

bekræfter, at det er overbevist om, at Lissabon-strategiens tre søjler på det økonomiske, sociale og miljømæssige områder bør tillægges lige stor vægt;

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til den store rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for opnåelsen af større vækst og beskæftigelse i EU i forbindelse med revisionen og gennemførelsen af de integrerede retningslinier for vækst og beskæftigelse;

mener, at samhørighed og konkurrenceevne er to mål, som gensidigt forstærker hinanden, og som hører sammen: ved at mobilisere underudnyttet lokalt potentiale og kapital kan konkurrenceevnen i et område forbedres, hvilket vil bidrage positivt til målene om regional balance og samhørighed. Regionsudvalget støtter endvidere ideen om, at konkurrenceevnen afhænger af et velfungerende indre marked og understreger, at grænseregioner kræver særlig opmærksomhed;

mener, at de forvaltningstrukturer i medlemsstaterne, der er relevante for opnåelsen af Lissabon-målene, bør tilpasses for at skabe en mere direkte og tættere sammenhæng mellem strukturfondsstøtte og Lissabon-strategien;

støtter fuldt ud Kommissionens vurdering af, at globalisering er en realitet, som må tackles for at genskabe dynamisk vækst og kvalitetsbeskæftigelse i Europa især gennem foregribelse og opfølgning af globaliseringsrelateret omstrukturering;

opfordrer Kommissionen til fortsat at fjerne hindringerne for borgernes mobilitet samt tilskynde borgerne til at udnytte mulighederne i hele EU som et væsentligt element i en dynamisk økonomi;

erkender, at almen og faglig uddannelse er hovedforudsætninger for opfyldelsen af Lissabon-målene og for inddragelsen af alle europæiske borgere i det videnbaserede samfund. I denne forbindelse bifalder Regionsudvalget, at Kommissionen vil fokusere på anerkendelse af kvalifikationer samt tilskynde til mobilitet og fremme af en iværksætterkultur;

tillægger det stor betydning, at der sigtes mod et regionalt baseret og socialt afbalanceret informationssamfund, hvor det sikres, at borgerne har mulighed for at tilegne sig de færdigheder, de har brug for for at kunne leve og arbejde i denne nye digitale tidsalder. Regionsudvalget har bidraget og vil fortsat bidrage positivt til udviklingen af lokale og regionale e-forvaltningstjenester og understreger, at lokale og regionale foranstaltninger er den mest effektive og resultatorienterede fremgangsmåde;

er enigt med Kommissionen i, at det er nødvendigt at opbygge de transeuropæiske net med udgangspunkt i vækstinitiativet og i den forbindelse sikre, at omfattende supplerende ressourcer modsvares af nye tiltag til forbedring af nettets funktion og koordination;

mener, at de transeuropæiske net i transport-, telekommunikations- og energisektoren er af afgørende betydning for, at den europæiske økonomi kan udfolde sit fulde potentiale, og for at forbinde det udvidede Europa og forbedre den regionale samhørighed;

SOLIDARITET

støtter bestræbelserne på at koncentrere indsatsen om en passende programplanlægning af den nye generation af strukturfonde, men minder i denne forbindelse om de administrative og økonomiske konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder af den manglende enighed om de finansielle overslag;

følger med særlig opmærksomhed iværksættelsen af målsætningen om »europæisk territorialt samarbejde«, bl.a. hvad angår definitionen af støtteberettigede områder, forenklingen af de administrative procedurer og disse aktioners sammenhæng med de strategiske retningslinjer;

henstiller kraftigt, at de fremtidige programmer, der finansieres af strukturfondene, koncentrerer sig om problemer som byfornyelse, social armod, særlige boligforanstaltninger, økonomisk omstrukturering og offentlig transport, hvilket især berører storbyområder; erkender dog betydningen af alle EU's regioner og vigtigheden af at sikre en balance mellem by og land i fremtidige programmer;

opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til målrettet at anvende ESF-midlerne til at støtte byområder ramt af vold. Opfordrer Kommissionen til at sikre, at URBAN-initiativet og dets mål forbliver under strukturfondene;

støtter kraftigt de særlige muligheder i det nye juridiske instrument »Europæisk gruppe for grænseoverskridende samarbejde« for at skabe samarbejdsinitiativer mellem lokale og regionale myndigheder og påpeger vigtigheden af ikke at pålægge for vidtgående overvågningsprocedurerne i opstartsfasen af EGGS. Udvalget har nedsat en platform af lokale og regionale samarbejdspartnere for at følge vedtagelsesproceduren og oprettelsen af de første EGGS;

bekræfter nødvendigheden af at opretholde et multifunktionelt landbrug i samtlige EU's regioner, idet landdistrikterne dækker 90 % af Fællesskabets territorium, og udtrykker tilfredshed med, at reformen af den fælles landbrugspolitik fortsættes inden for de sektorer, som endnu ikke har været genstand for reform. Understreger i denne forbindelse, at man bør benytte lejligheden til nye reformer for at finde nye muligheder for at kompensere for naturgivne handicap, som især rammer landbrugsvirksomhed, og finde incitamenter, der kan fremme driften af større arealer og mere generelt deres økonomiske udvikling;

finder det uomgængeligt nødvendigt at videreføre bestræbelserne på området tjenesteydelser af almen interesse, som er af strategisk betydning for de regionale og lokale myndigheder. Understreger især behovet for en horisontal og tværsektoriel referenceramme på EU-plan for at kunne fastlægge omfanget af de tjenesteydelser af almen interesse, der ikke skal underlægges konkurrencereglerne. I den sammenhæng vil det i 2006 med særlig interesse følge meddelelsen om almennyttige tjenesteydelser inden for sundhedssektoren;

minder om den politiske, økonomiske og sociale udfordring, de demografiske ændringer stiller de regionale og lokale myndigheder i Europa over for. Disse ændringer bør være en tilskyndelse til at agere på alle områder af det offentlige liv, eftersom vore samfunds bæredygtighed står og falder med foregribelsen af disse ændringer. Opfordrer derfor Kommissionen til i løbet af året 2006 at følge konkret op på grønbogen om demografiske ændringer;

ser med tilfredshed på Kommissionens initiativ til at udvikle en ny strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvilket vil sætte EU i stand til at fastlægge en mere sammenhængende ramme på dette område. Understreger behovet for at inddrage de regionale og lokale myndigheder effektivt, især når det drejer sig om at fastlægge sundhedsindikatorer og kommende benchmarking;

understreger vigtigheden af lige muligheder, hvor de lokale og regionale myndigheder har en central betydning, specielt på grund af deres rolle som en væsentlig arbejdsgiver samt deres ansvar som leverandører af varer og tjenester. I denne sammenhæng ser det frem til Europa-Kommissionens meddelelse om en ligestillingsstrategi;

hilser forslaget om at gøre 2008 til et år med tværkulturel dialog velkommen og gentager sit standpunkt at respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed et af de grundlæggende principper i den europæiske integrationsproces, hvor der ikke er tale om at udjævne forskelligheder eller skabe ensartede identiteter, men derimod at skabe et snævrere samarbejde og større forståelse mellem Europas folk;

er enigt med Kommissionen i, at bekæmpelse af klimaændringen er en af de største fremtidige udfordringer, som skal imødegås med en pakke af foranstaltninger i et samarbejde mellem alle regeringsniveauer og i partnerskab med den private sektor, sundheds-, fællesskabs- og uddannelsesgrupper samt energibesparende organisationer;

opfordrer Kommissionen til i sin handlingsplan at medtage flere foranstaltninger, der er rettet mod energileverandørerne og energidistributionsindustrien, og foreslår økonomisk tilskyndelse til energibesparende foranstaltninger — især til fordel for anvendelsen af vedvarende energikilder — og accept af statsstøtte til miljøinnovationsforanstaltninger og produktivitetsgevinster med henblik på større energieffektivitet, som kan skabe innovation, der gør Europa mere konkurrencedygtig og tilvejebringer en bæredygtig og sikker energiforsyning;

understreger behovet for at skabe en dynamisk søfartssektor baseret på bæredygtig udvikling samtidig med, at man fuldt ud anerkender det bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder til forvaltningen af havets ressourcer, og at dette indgår i EU's nye politik;

SIKKERHED

støtter iværksættelsen af de ti prioriteter i Haag-programmet for de kommende fem år, som er et bevis på, at man er opsat på at styrke EU som et område for frihed, sikkerhed og retfærdighed, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en særlig handlingsplan for de lokale og regionale myndigheder, således at den lokale og regionale dimension integreres bedre i Fællesskabets indsats;

bakker Kommissionen op i sin kamp mod organiseret kriminalitet og terrorisme og gentager sit forslag om at skabe et europæisk observatorium for sikkerhed i byerne, med repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne, som kan tilvejebringe nyttige oplysninger med henblik på udformningen af politikker, fremme og koordinering af forskningsbestræbelser, indsamlingen, systematiseringen og behandlingen af sikkerhedsdata, bl.a. ved at udbrede eksempler på god praksis og gennem skabelsen af regionale og lokale partnerskaber;

gentager sine henstillinger om at anvende strukturfondene til at støtte og udvikle instrumenter til realiseringen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og opfordrer Kommissionen til som led i de nye finansielle overslag at føre de i den tredje samhørighedsrapport indeholdte retningslinjerne på dette område ud i praksis;

mener, at transportsystemets sikkerhed er et primært mål for transportoperatørerne og de vigtigste interessenter, som f.eks. de offentlige myndigheder og passagererne, og de seneste terroristangreb i London og Madrid er en kraftig påmindelse om behovet for, at man i større grad fokuserer på transportsystemernes sikkerhed i hele EU;

opfordrer Kommissionen til at formulere og vedtage grænseoverskridende operationer med grænseregionernes aktive deltagelse samt forbedre koordineringen mellem den nye solidaritetsfond og strukturfondene og foreslår at øge koordineringen af de fælles civilbeskyttelsesmekanismer ved, at man i alle risikozoner skaber regionale civilbeskyttelsescentre, som skal indsamle oplysninger, forestå overvågningen og skabe et system for tidlig varsling;

EUROPA SOM GLOBAL PARTNER

vil fortsætte sine bestræbelser på at etablere en tværkulturel politisk dialog mellem repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne og i kandidatlandene og potentielle kandidatlande. Anser det i denne forbindelse for ønskeligt, at der oprettes et fælles rådgivende udvalg med Tyrkiet og gentager sin opfordring til Kommissionen om hurtigst muligt at foreslå en praktisk løsning på det manglende juridiske grundlag for skabelsen af et blandet rådgivende udvalg i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien og Vestbalkan;

opfordrer Kommissionen til i snævert samarbejde med de lokale myndigheder og civilsamfundet at fremme og støtte informationskampagner om udvidelsesprocessen på lokalt og regionalt plan såvel i medlemsstaterne som i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande;

støtter udbygningen af naboskabspolitikken gennem nye handlingsplaner. Opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det grænseoverskridende og tværregionale samarbejdes betydning i denne forbindelse og anmoder om at få indflydelse på disses udarbejdelse, iværksættelse og evaluering;

fornyer sit engagement til fordel for en styrkelse af euro-middelhavspartnerskabet samt sit krav om foranstaltninger, der i højere grad inddrager de lokale og regionale myndigheder, og opfordrer til, at der skabes et nyt forum inden for rammerne af euro-middelhavsinstitutionerne, som dels skal fremme det territoriale og decentrale samarbejde og dels fremme partnerskabet og formuleringen af praktiske programmer for hele middelhavsområdet;

beklager, at man fortsat i høj grad underkender de lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's udviklingspolitik, og henstiller derfor, at man på ny overvejer det decentrale samarbejdes plads i erkendelse af, at de lokale og regionale myndigheder tillige med andre aktører sidder inde med viden og erfaring, som kan bidrage til en global tilgang til bekæmpelsen af fattigdommen i verden og til bestræbelserne på at gennemføre De Forenede Nationers millennium-mål;

pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, samt det østrigske og finske formandskab.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/73

---

Resolution om vejen fremad for de finansielle overslag 2007-2013

(2006/C 115/16)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til sin udtalelse om de finansielle overslag: Meddelelse om »Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (CdR 162/2004 fin);

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning om »Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (A6-0153/2005);

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Rådet kunne på sit møde den 16.-17. juni ikke blive enig om en aftale om budgettet for den kommende programmeringsperiode 2007-2013; |
| --- | --- |

1)

Rådet kunne på sit møde den 16.-17. juni ikke blive enig om en aftale om budgettet for den kommende programmeringsperiode 2007-2013;

| 2) | det britiske formandskab blev opfordret til at fortsætte diskussionerne med afsæt i de hidtidige fremskridt, så alle problemer, der står i vejen for en aftale, kan løses hurtigst muligt; |
| --- | --- |

2)

det britiske formandskab blev opfordret til at fortsætte diskussionerne med afsæt i de hidtidige fremskridt, så alle problemer, der står i vejen for en aftale, kan løses hurtigst muligt;

| 3) | de finansielle overslag må og skal vedtages i 2005, så man kan fastlægge en politik, der sikrer solidaritet, regional samhørighed og større vækst og flere jobs i Europa fra og med 2007 — |
| --- | --- |

3)

de finansielle overslag må og skal vedtages i 2005, så man kan fastlægge en politik, der sikrer solidaritet, regional samhørighed og større vækst og flere jobs i Europa fra og med 2007 —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION:

Regionsudvalget

| 1. | gentager den støtte til Kommissionens oprindelige og velafvejede forslag (CdR 162/2004 fin), der er udformet på grundlag af realistiske behov og vedtaget efter omfattende høringer med de lokale og regionale myndigheder gennem fire år, som det gav udtryk for i sin udtalelse, og som blev bekræftet i den erklæring, der blev vedtaget af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet i fællesskab den 6. april 2005 og i Wroclaw-erklæringen af 20. maj 2005; |
| --- | --- |

1.

gentager den støtte til Kommissionens oprindelige og velafvejede forslag (CdR 162/2004 fin), der er udformet på grundlag af realistiske behov og vedtaget efter omfattende høringer med de lokale og regionale myndigheder gennem fire år, som det gav udtryk for i sin udtalelse, og som blev bekræftet i den erklæring, der blev vedtaget af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet i fællesskab den 6. april 2005 og i Wroclaw-erklæringen af 20. maj 2005;

| 2. | anerkender Luxembourg-formandskabets forslag og er især enigt med Europa-Parlamentet i, at de finansielle overslag bør udformes, så der er tilstrækkelige midler til at supplere målene om konkurrenceevne og vækst og sikre, at alle europæiske regioner kan få støtte fra regional- og strukturfondene. Dette er aldeles nødvendigt, hvis EU skal indfri sine forpligtelser og undgå et mere negativt syn på EU blandt borgerne. Enhver sænkelse af budgetloftet vil bringe samhørighedspolitikkens grundlæggende principper i fare og følgelig undergrave solidaritetsprincippet, som udgør et særligt og vigtigt element i den europæiske integrationsproces og samfundsmodel. Budgetnedskæringer på dette område kunne føre til, at regionalpolitikken renationaliseres i hovedparten af de tidligere EU-15-lande, hvilket klart er imod de europæiske regioners og kommuners synspunkter; |
| --- | --- |

2.

anerkender Luxembourg-formandskabets forslag og er især enigt med Europa-Parlamentet i, at de finansielle overslag bør udformes, så der er tilstrækkelige midler til at supplere målene om konkurrenceevne og vækst og sikre, at alle europæiske regioner kan få støtte fra regional- og strukturfondene. Dette er aldeles nødvendigt, hvis EU skal indfri sine forpligtelser og undgå et mere negativt syn på EU blandt borgerne. Enhver sænkelse af budgetloftet vil bringe samhørighedspolitikkens grundlæggende principper i fare og følgelig undergrave solidaritetsprincippet, som udgør et særligt og vigtigt element i den europæiske integrationsproces og samfundsmodel. Budgetnedskæringer på dette område kunne føre til, at regionalpolitikken renationaliseres i hovedparten af de tidligere EU-15-lande, hvilket klart er imod de europæiske regioners og kommuners synspunkter;

| 3. | understreger, at Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets holdninger stemmer overens, og fremhæver Parlamentets vigtige rolle som ligeværdig partner i budgetforhandlingerne; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets holdninger stemmer overens, og fremhæver Parlamentets vigtige rolle som ligeværdig partner i budgetforhandlingerne;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at afvise alle krav om at begrænse EU-budgettet og foreslår i stedet, at medlemsstaterne sørger for at sikre EU et budget, som gør det muligt at handle effektivt på områder, hvor dette har en klar merværdi for EU's borgere; bemærker, at det vil kræve stærkt lederskab og en løbende offentlig diskussion i de kommende måneder at fastlægge, på hvilke områder EU har en merværdi; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at afvise alle krav om at begrænse EU-budgettet og foreslår i stedet, at medlemsstaterne sørger for at sikre EU et budget, som gør det muligt at handle effektivt på områder, hvor dette har en klar merværdi for EU's borgere; bemærker, at det vil kræve stærkt lederskab og en løbende offentlig diskussion i de kommende måneder at fastlægge, på hvilke områder EU har en merværdi;

| 5. | minder medlemsstaterne om, at samhørighedspolitikken er et område, hvor EU har en klar merværdi, da anvendelsen af budgetmidler på dette område på EU-niveau giver bedre resultater og en større løftestangseffekt end på nationalt plan. Samhørighedspolitikken har vist sig at være særlig afgørende for at bekæmpe økonomiske og sociale forskelle mellem og i de europæiske regioner, som især står i vejen for gennemførelsen af et effektivt indre marked i EU. Samhørighedspolitikken er grundlæggende for regioner, som halter bagefter gennemsnittet i EU, så man kan opfylde Lissabon-målsætningerne, og derfor bør den implicit anerkendes som et politisk centralt element i alle strategier for vækst og jobs i Europa; |
| --- | --- |

5.

minder medlemsstaterne om, at samhørighedspolitikken er et område, hvor EU har en klar merværdi, da anvendelsen af budgetmidler på dette område på EU-niveau giver bedre resultater og en større løftestangseffekt end på nationalt plan. Samhørighedspolitikken har vist sig at være særlig afgørende for at bekæmpe økonomiske og sociale forskelle mellem og i de europæiske regioner, som især står i vejen for gennemførelsen af et effektivt indre marked i EU. Samhørighedspolitikken er grundlæggende for regioner, som halter bagefter gennemsnittet i EU, så man kan opfylde Lissabon-målsætningerne, og derfor bør den implicit anerkendes som et politisk centralt element i alle strategier for vækst og jobs i Europa;

| 6. | støtter EU-kommissionsformandens bestræbelser på at få genoptaget forhandlingerne om de finansielle overslag og mener, at dette også kan bidrage til at fremme diskussionerne om en modernisering af EU-budgettet, men insisterer på, at der finansielt skal være den fornødne mindstedækning for alle sådanne forslag. I den henseende tager udvalget forslagene om et fond for tilpasning til globaliseringen og Jeremie- og Jaspers-mekanismerne til efterretning og mener, at disse instrumenter bør være komplementære og ikke indføres som alternativer til budgetkonti, der er beregnet til gennemførelsen af målet om konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse; |
| --- | --- |

6.

støtter EU-kommissionsformandens bestræbelser på at få genoptaget forhandlingerne om de finansielle overslag og mener, at dette også kan bidrage til at fremme diskussionerne om en modernisering af EU-budgettet, men insisterer på, at der finansielt skal være den fornødne mindstedækning for alle sådanne forslag. I den henseende tager udvalget forslagene om et fond for tilpasning til globaliseringen og Jeremie- og Jaspers-mekanismerne til efterretning og mener, at disse instrumenter bør være komplementære og ikke indføres som alternativer til budgetkonti, der er beregnet til gennemførelsen af målet om konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse;

| 7. | advarer i den sammenhæng også imod, at EU's midler kanaliseres over i rent nationale politikker til at øge konkurrenceevnen og væksten, idet EU-midler bedst kan målrettes til at videreudvikle den regionale samhørighed inden for en integreret dagsorden for konkurrenceevne og vækst som led i EU's fælles samhørighedspolitik; endvidere kræver det, at strukturfondenes samfinansieringsregler fortsat skal give mulighed for privat samfinansiering; |
| --- | --- |

7.

advarer i den sammenhæng også imod, at EU's midler kanaliseres over i rent nationale politikker til at øge konkurrenceevnen og væksten, idet EU-midler bedst kan målrettes til at videreudvikle den regionale samhørighed inden for en integreret dagsorden for konkurrenceevne og vækst som led i EU's fælles samhørighedspolitik; endvidere kræver det, at strukturfondenes samfinansieringsregler fortsat skal give mulighed for privat samfinansiering;

| 8. | beklager, at man på det uformelle topmøde i Hampton Court den 27. oktober ikke var i stand til at genstarte debatten om de finansielle overslag; |
| --- | --- |

8.

beklager, at man på det uformelle topmøde i Hampton Court den 27. oktober ikke var i stand til at genstarte debatten om de finansielle overslag;

| 9. | er især bange for, at en forsinket aftale vil påvirke borgernes syn på EU i negativ retning, bringe en gnidningsløs start på næste programmeringsperiode i fare og skabe økonomisk ustabilitet i alle EU's kommuner og regioner, hvilket især vil få negative økonomiske virkninger i de nye medlemsstater. Disse kan få alvorlige problemer med at opfylde forpligtelser fra overgangsperioderne, som de pågældende medlemsstater indgik i tiltrædelsesaftalerne før EU's sidste udvidelse; |
| --- | --- |

9.

er især bange for, at en forsinket aftale vil påvirke borgernes syn på EU i negativ retning, bringe en gnidningsløs start på næste programmeringsperiode i fare og skabe økonomisk ustabilitet i alle EU's kommuner og regioner, hvilket især vil få negative økonomiske virkninger i de nye medlemsstater. Disse kan få alvorlige problemer med at opfylde forpligtelser fra overgangsperioderne, som de pågældende medlemsstater indgik i tiltrædelsesaftalerne før EU's sidste udvidelse;

| 10. | gentager sin appel til det britiske formandskab om at gøre alt, der er nødvendigt for at nå en aftale inden årets udgang. |
| --- | --- |

10.

gentager sin appel til det britiske formandskab om at gøre alt, der er nødvendigt for at nå en aftale inden årets udgang.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/75

---

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om Sikkerheden inden for de forskellige transportformer, herunder finansieringsspørgsmålet

(2006/C 115/17)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til brev af 3. juni 2005 fra kommissær Margot Wallström til formanden, Peter Straub, med anmodning om Regionsudvalgets udtalelse om »sikkerheden inden for de forskellige transportformer, herunder finansieringsspørgsmålet« i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1;

under henvisning til Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU fra 2001, der opfordrer Regionsudvalget til at »spille en mere proaktiv rolle i forbindelse med overvågning af politikkerne, f.eks. ved at udarbejde forundersøgelser, inden Kommissionen fremsætter sine forslag«;

under henvisning til samarbejdsprotokollen af september 2001 mellem Kommissionen og Regionsudvalget, hvori Regionsudvalget opfordres »til at udarbejde strategiske dokumenter, der behandler emner, Kommissionen anser for vigtige. Sådanne« perspektivrapporter »indeholder en dybtgående analyse af aktuelle problemer inden for de områder, hvor Regionsudvalget råder over de fornødne lokale informationskilder«;

under henvisning til formandens beslutning af 25. juli 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed;

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelser til Rådet og Europa-Parlamentet om »Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion«, »Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme ved hjælp af foranstaltninger til at forbedre udvekslingen af oplysninger, at styrke gennemsigtigheden og øge mulighederne for at spore finansielle transaktioner«, »Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme« og »Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme« KOM(2004) 698 endelig — KOM(2004) 700 endelig — KOM(2004) 701 endelig — KOM(2004) 702 endelig — CdR 465/2004 fin;

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 209/2005 rev. 1), som blev vedtaget den 30. september 2005 af Underudvalget for Territorial Samhørighed (ordfører: Robert Neill (UK/PPE), medlem af London Assembly;

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Transportsystemernes sikkerhed har altid været et væsentligt anliggende for operatørerne på transportområdet og de centrale aktører, f.eks. de offentlige myndigheder og passagererne. De nylige terrorhandlinger i London og Madrid er imidlertid en kraftig påmindelse om, at det er nødvendigt at fokusere yderligere på sikkerheden i EU's transportsystemer. Regionsudvalget bifalder Kommissionens intention om mod slutningen af 2005 at offentliggøre en meddelelse om emnet, herunder om finansiering af sikkerhedsforanstaltningerne. Medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder bør prioritere overvejelser omkring deres reaktion på den kommende meddelelse højt. |
| --- | --- |

1)

Transportsystemernes sikkerhed har altid været et væsentligt anliggende for operatørerne på transportområdet og de centrale aktører, f.eks. de offentlige myndigheder og passagererne. De nylige terrorhandlinger i London og Madrid er imidlertid en kraftig påmindelse om, at det er nødvendigt at fokusere yderligere på sikkerheden i EU's transportsystemer. Regionsudvalget bifalder Kommissionens intention om mod slutningen af 2005 at offentliggøre en meddelelse om emnet, herunder om finansiering af sikkerhedsforanstaltningerne. Medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder bør prioritere overvejelser omkring deres reaktion på den kommende meddelelse højt.

| 2) | Regionsudvalget støtter ligeledes de sikkerhedsforanstaltninger, der allerede er indført eller som forventes indført på nationalt og EU-plan inden for flytransport, søfart og jernbanetrafik. |
| --- | --- |

2)

Regionsudvalget støtter ligeledes de sikkerhedsforanstaltninger, der allerede er indført eller som forventes indført på nationalt og EU-plan inden for flytransport, søfart og jernbanetrafik.

| 3) | Ifølge nationale myndigheder i medlemsstaterne vil truslen om terrorangreb mod civile mål fortsat være reel i den kommende tid. Truslen gælder især transportsystemerne, i og med at de benyttes regelmæssigt af et stort antal mennesker, og det sjældent er muligt at foretage systematisk sikkerhedskontrol. |
| --- | --- |

3)

Ifølge nationale myndigheder i medlemsstaterne vil truslen om terrorangreb mod civile mål fortsat være reel i den kommende tid. Truslen gælder især transportsystemerne, i og med at de benyttes regelmæssigt af et stort antal mennesker, og det sjældent er muligt at foretage systematisk sikkerhedskontrol.

| 4) | De lokale og regionale myndigheder og deres forvaltninger spiller på grund af deres ansvar for en række transportområder en central rolle i forsøget på at mindske denne trussel og konsekvenserne af enhver form for terrorhændelse. |
| --- | --- |

4)

De lokale og regionale myndigheder og deres forvaltninger spiller på grund af deres ansvar for en række transportområder en central rolle i forsøget på at mindske denne trussel og konsekvenserne af enhver form for terrorhændelse.

| 5) | Transportsystemer kan aldrig sikres fuldstændigt. Der vil altid være en risiko for terrorangreb, og man må derfor udvikle og/eller opdatere strategier, der kan mindske og håndtere denne risiko. Overalt i verden findes der ekspertise inden for risikovurdering, der er blevet udviklet som følge af de seneste årtiers terrorangreb, ikke mindst efter angrebene den 11. september 2001 og senere terrorhændelser. Udfordringen ligger i at anvende denne ekspertise i komplekse net såsom transportsystemer, der kan omfatte mange forskellige aktører fra offentlige og private sektorer, samt i hvordan de ændringer, der er nødvendige at foretage i den eksisterende praksis, skal finansieres. |
| --- | --- |

5)

Transportsystemer kan aldrig sikres fuldstændigt. Der vil altid være en risiko for terrorangreb, og man må derfor udvikle og/eller opdatere strategier, der kan mindske og håndtere denne risiko. Overalt i verden findes der ekspertise inden for risikovurdering, der er blevet udviklet som følge af de seneste årtiers terrorangreb, ikke mindst efter angrebene den 11. september 2001 og senere terrorhændelser. Udfordringen ligger i at anvende denne ekspertise i komplekse net såsom transportsystemer, der kan omfatte mange forskellige aktører fra offentlige og private sektorer, samt i hvordan de ændringer, der er nødvendige at foretage i den eksisterende praksis, skal finansieres.

| 6) | Det er en væsentlig del af hverdagen i EU-medlemsstaterne at have let adgang til en effektiv og rimelig billig transportinfrastruktur. EU-borgerne anvender ofte de lokale transportsystemer, men de benytter sig ligeledes af globale transport- og logistiknet, der ikke alene indebærer muligheder for beskæftigelsen og erhvervslivet, men også er vital for leveringen af basisprodukter som f.eks. fødevarer. Der skal træffes yderligere foranstaltninger til at bekæmpe terrortruslen, men de må ikke forårsage urimelige forstyrrelser i transportnettet. Terroristerne forsøger netop at fremprovokere omfattende og længerevarende forstyrrelser, der kan få alvorlige konsekvenser for det økonomiske og sociale liv i EU. |
| --- | --- |

6)

Det er en væsentlig del af hverdagen i EU-medlemsstaterne at have let adgang til en effektiv og rimelig billig transportinfrastruktur. EU-borgerne anvender ofte de lokale transportsystemer, men de benytter sig ligeledes af globale transport- og logistiknet, der ikke alene indebærer muligheder for beskæftigelsen og erhvervslivet, men også er vital for leveringen af basisprodukter som f.eks. fødevarer. Der skal træffes yderligere foranstaltninger til at bekæmpe terrortruslen, men de må ikke forårsage urimelige forstyrrelser i transportnettet. Terroristerne forsøger netop at fremprovokere omfattende og længerevarende forstyrrelser, der kan få alvorlige konsekvenser for det økonomiske og sociale liv i EU.

| 7) | Denne rapport forsøger ikke at dække samtlige tiltag, som en strategi for bekæmpelse af terrorisme kunne indebære. Den fokuserer derimod på de tiltag, der henhører under de regionale og lokale myndigheders kompetence, og i særdeleshed på de tiltag, der vedrører driften af offentlig transport. Rapporten tager nærmere bestemt sigte på at blotlægge nogle af de områder, som myndighederne bør fokusere på (og som de i mange tilfælde allerede fokuserer på) og definere den merværdi, der kan opnås gennem samarbejde med andre medlemsstater på EU-plan — |
| --- | --- |

7)

Denne rapport forsøger ikke at dække samtlige tiltag, som en strategi for bekæmpelse af terrorisme kunne indebære. Den fokuserer derimod på de tiltag, der henhører under de regionale og lokale myndigheders kompetence, og i særdeleshed på de tiltag, der vedrører driften af offentlig transport. Rapporten tager nærmere bestemt sigte på at blotlægge nogle af de områder, som myndighederne bør fokusere på (og som de i mange tilfælde allerede fokuserer på) og definere den merværdi, der kan opnås gennem samarbejde med andre medlemsstater på EU-plan —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter

Centrale emner, der skal behandles

1.   Samarbejde

| 1.1 | Det er en forudsætning for at opnå effektiv sikkerhed i transportnettet, at der er et tæt samarbejde mellem alle involverede parter — lige fra personalet, der sikrer driften af transportydelserne, deres overordnede og politikerne (lokale, regionale eller nationale), som de står til ansvar over for, til politiet og efterretningstjenesterne. Dette samarbejde er vigtigt i sikringen af en ensartet tilgang til forebyggelse og effektive handlinger i tilfælde af et terrorangreb, f.eks. sikringen af, at man på én og samme tid kan yde bistand til passagererne, beskytte bevismateriale og genoprette transportnettet så hurtig som muligt. Det er vigtigt, at den øverste ledelse i samtlige organer inddrages. |
| --- | --- |

1.1

Det er en forudsætning for at opnå effektiv sikkerhed i transportnettet, at der er et tæt samarbejde mellem alle involverede parter — lige fra personalet, der sikrer driften af transportydelserne, deres overordnede og politikerne (lokale, regionale eller nationale), som de står til ansvar over for, til politiet og efterretningstjenesterne. Dette samarbejde er vigtigt i sikringen af en ensartet tilgang til forebyggelse og effektive handlinger i tilfælde af et terrorangreb, f.eks. sikringen af, at man på én og samme tid kan yde bistand til passagererne, beskytte bevismateriale og genoprette transportnettet så hurtig som muligt. Det er vigtigt, at den øverste ledelse i samtlige organer inddrages.

| 1.2 | Et sådant samarbejde skal finde en balance mellem fortrolighed, når dette er nødvendigt, og udveksling af information mellem organer, medlemsstater og offentligheden, når dette er muligt. Hvor den private sektor optræder, f.eks. som leverandør af transportydelser eller af ydelser, der er tæt knyttet til transportknudepunkter (f.eks. rengøring, detailhandel eller anden forretning, der optager plads på jernbanestationer), bør sektoren inddrages fuldt ud i sikkerhedsstrategierne. |
| --- | --- |

1.2

Et sådant samarbejde skal finde en balance mellem fortrolighed, når dette er nødvendigt, og udveksling af information mellem organer, medlemsstater og offentligheden, når dette er muligt. Hvor den private sektor optræder, f.eks. som leverandør af transportydelser eller af ydelser, der er tæt knyttet til transportknudepunkter (f.eks. rengøring, detailhandel eller anden forretning, der optager plads på jernbanestationer), bør sektoren inddrages fuldt ud i sikkerhedsstrategierne.

| 1.3 | Samarbejdet skal ligeledes udvides mellem medlemsstaternes regioner og på tværs af grænserne i EU med henblik på udbredelse af bedste praksis og øjeblikkelig informering af alle implicerede organer — fra beredskabstjenesterne til transportmyndighederne — i tilfælde af terrorangreb, således at de kan træffe passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.3

Samarbejdet skal ligeledes udvides mellem medlemsstaternes regioner og på tværs af grænserne i EU med henblik på udbredelse af bedste praksis og øjeblikkelig informering af alle implicerede organer — fra beredskabstjenesterne til transportmyndighederne — i tilfælde af terrorangreb, således at de kan træffe passende foranstaltninger.

| 1.4 | Ud over at se på tidligere terrorhændelser i EU, og især på bombesprængningerne i Madrid i 2004, bør EU lære af andre lande i verden, som har erfaring med terrorangreb, f.eks. New York, Tokyo og Moskva (1). Derudover bør man benytte sig af andre sektorers erfaring (f.eks. sammenligne reaktioner i henholdsvis luft- og landtransportsektoren). |
| --- | --- |

1.4

Ud over at se på tidligere terrorhændelser i EU, og især på bombesprængningerne i Madrid i 2004, bør EU lære af andre lande i verden, som har erfaring med terrorangreb, f.eks. New York, Tokyo og Moskva (1). Derudover bør man benytte sig af andre sektorers erfaring (f.eks. sammenligne reaktioner i henholdsvis luft- og landtransportsektoren).

| 1.5 | De grundlæggende elementer i det europæiske samarbejde om transportsikkerhed er allerede fastlagt, men de bør udbygges. Transportoperatører samarbejder via fora som Arbejdsgruppen om Sikkerhed under UITP (The International Association of Public Transport). Jernbanepolitiet og -virksomhederne i Europa samarbejder gennem COLPOFER (cooperation of European railway police and railway security services), der er et organ under UIC (The International Union of Railways) (2). Jernbane- og metropolitiet i Holland, Tyskland, Belgien, Italien og Det Forenede Kongerige deler information og bedste praksis og søger samarbejdsområder gennem RAILPOL. Det hollandske politi varetager formandsposten og sekretariatet i RAILPOL, der modtager finansiel støtte fra EU til sine aktiviteter. En række andre medlemsstater ønsker at deltage i dette samarbejde, og denne tendens bør fremmes. |
| --- | --- |

1.5

De grundlæggende elementer i det europæiske samarbejde om transportsikkerhed er allerede fastlagt, men de bør udbygges. Transportoperatører samarbejder via fora som Arbejdsgruppen om Sikkerhed under UITP (The International Association of Public Transport). Jernbanepolitiet og -virksomhederne i Europa samarbejder gennem COLPOFER (cooperation of European railway police and railway security services), der er et organ under UIC (The International Union of Railways) (2). Jernbane- og metropolitiet i Holland, Tyskland, Belgien, Italien og Det Forenede Kongerige deler information og bedste praksis og søger samarbejdsområder gennem RAILPOL. Det hollandske politi varetager formandsposten og sekretariatet i RAILPOL, der modtager finansiel støtte fra EU til sine aktiviteter. En række andre medlemsstater ønsker at deltage i dette samarbejde, og denne tendens bør fremmes.

2.   Uddannelse og planlægning

| 2.1 | Transport- og beredskabstjenesterne, der blev involveret i forbindelse med de nylige terrorangreb i London, blev rost for deres velorganiserede indsats. Dette synes at bero på passende uddannelse og beredskabsplanlægning på tværs af de forskellige tjenester. En effektiv anvendelse af de menneskelige ressourcer kan bl.a. være oprettelse af grupper af specialister til særlig overvågning af transportnet, eller af grupper af ansatte fra transportsektoren eller politiet, som er særligt trænet til at undersøge billeder fra overvågningskameraer. |
| --- | --- |

2.1

Transport- og beredskabstjenesterne, der blev involveret i forbindelse med de nylige terrorangreb i London, blev rost for deres velorganiserede indsats. Dette synes at bero på passende uddannelse og beredskabsplanlægning på tværs af de forskellige tjenester. En effektiv anvendelse af de menneskelige ressourcer kan bl.a. være oprettelse af grupper af specialister til særlig overvågning af transportnet, eller af grupper af ansatte fra transportsektoren eller politiet, som er særligt trænet til at undersøge billeder fra overvågningskameraer.

| 2.2 | Det er altafgørende, at de ansatte i transportsektoren tilbydes regelmæssig efteruddannelse, herunder øvelser, hvor der simuleres terrorangreb, der involverer alle relevante organer, og hvor især håndteringen af den øjeblikkelige situation efter et angreb øves. |
| --- | --- |

2.2

Det er altafgørende, at de ansatte i transportsektoren tilbydes regelmæssig efteruddannelse, herunder øvelser, hvor der simuleres terrorangreb, der involverer alle relevante organer, og hvor især håndteringen af den øjeblikkelige situation efter et angreb øves.

| 2.3 | Beredskabsplanlægning kan variere fra operationel genopretning i forbindelse med en særlig hændelse til en bredere sikring af driften. Disse beredskabsplaner kan øves og opdateres regelmæssigt i henhold til hverdagshændelser som fejl i udstyr eller tredjemandshændelser (f.eks. bristede vandledninger eller alvorlige trafikulykker). Desuden bør beredskabsplanlægning have en grænseoverskridende dimension, f.eks. klar ansvarsfordeling i tilfælde af terrorhændelser på eller nær en grænseovergang eller tilbud om ekspertbistand til medlemsstater, der ikke besidder de nødvendige faciliteter. |
| --- | --- |

2.3

Beredskabsplanlægning kan variere fra operationel genopretning i forbindelse med en særlig hændelse til en bredere sikring af driften. Disse beredskabsplaner kan øves og opdateres regelmæssigt i henhold til hverdagshændelser som fejl i udstyr eller tredjemandshændelser (f.eks. bristede vandledninger eller alvorlige trafikulykker). Desuden bør beredskabsplanlægning have en grænseoverskridende dimension, f.eks. klar ansvarsfordeling i tilfælde af terrorhændelser på eller nær en grænseovergang eller tilbud om ekspertbistand til medlemsstater, der ikke besidder de nødvendige faciliteter.

| 2.4 | Risikovurdering indgår som en væsentlig del af uddannelsen og planlægningen. Den indebærer overvågning af globale trusler, systematisk analyse af tidligere hændelser for at opnå erfaring samt vurdering af individuelle hændelser (f.eks. efterladt bagage), når de opstår med henblik på at mindske unødige forstyrrelser. |
| --- | --- |

2.4

Risikovurdering indgår som en væsentlig del af uddannelsen og planlægningen. Den indebærer overvågning af globale trusler, systematisk analyse af tidligere hændelser for at opnå erfaring samt vurdering af individuelle hændelser (f.eks. efterladt bagage), når de opstår med henblik på at mindske unødige forstyrrelser.

| 2.5 | Passagerernes og i særdeleshed virksomhedernes anvendelse af de offentlige transportmidler spiller en vigtig rolle. De har imidlertid brug for klar og let tilgængelig information om, hvordan de f.eks. undgår at udløse en alarm, hvordan de skal reagere, hvis de observerer mistænkelig opførsel, og hvad de skal gøre i tilfælde af terrorangreb. Et resumé af disse informationer bør være tilgængelig på selve transportmidlet og i mere detaljeret form på relevante websites. Der er desuden behov for strategier til at styrke passagerernes tillid til transportnettets sikkerhed, f.eks. gennem synlig tilstedeværelse af personale/politi eller reklamekampagner (3). |
| --- | --- |

2.5

Passagerernes og i særdeleshed virksomhedernes anvendelse af de offentlige transportmidler spiller en vigtig rolle. De har imidlertid brug for klar og let tilgængelig information om, hvordan de f.eks. undgår at udløse en alarm, hvordan de skal reagere, hvis de observerer mistænkelig opførsel, og hvad de skal gøre i tilfælde af terrorangreb. Et resumé af disse informationer bør være tilgængelig på selve transportmidlet og i mere detaljeret form på relevante websites. Der er desuden behov for strategier til at styrke passagerernes tillid til transportnettets sikkerhed, f.eks. gennem synlig tilstedeværelse af personale/politi eller reklamekampagner (3).

| 2.6 | Det vil være hensigtsmæssigt at gennemføre uddannelsesforløb såvel i skoler og andre læreanstalter som i virksomheder om terrorangreb og om, hvordan man skal forholde sig i tilfælde af sådanne angreb, samt at uddele foldere og andet oplysningsmateriale for at skabe øget bevidsthed omkring fænomenet og reducere følgerne af eventuel panik. |
| --- | --- |

2.6

Det vil være hensigtsmæssigt at gennemføre uddannelsesforløb såvel i skoler og andre læreanstalter som i virksomheder om terrorangreb og om, hvordan man skal forholde sig i tilfælde af sådanne angreb, samt at uddele foldere og andet oplysningsmateriale for at skabe øget bevidsthed omkring fænomenet og reducere følgerne af eventuel panik.

3.   Anvendelse af informationsteknologi

| 3.1 | Effektive TV-overvågningssystemer (ITV-systemer) har vist sig at være af afgørende betydning for både forebyggelse og afsløring af kriminelle handlinger. Disse systemer bør underkastes visse normer og klare driftskrav, hvilket f.eks. skal muliggøre downloading af data, samtidig med at systemet fortsætter sin overvågningsfunktion. Desuden kan virksomheder i og omkring stationer eller en del af transportinfrastrukturen have deres egne ITV-systemer. Ved hjælp af en passende information og uddannelse kan disse ressourcer blive ekstra »øjne og ører« til fremme af sikkerheden i nærheden af transportsystemer, uden at virksomhedernes normale drift påvirkes nævneværdigt. |
| --- | --- |

3.1

Effektive TV-overvågningssystemer (ITV-systemer) har vist sig at være af afgørende betydning for både forebyggelse og afsløring af kriminelle handlinger. Disse systemer bør underkastes visse normer og klare driftskrav, hvilket f.eks. skal muliggøre downloading af data, samtidig med at systemet fortsætter sin overvågningsfunktion. Desuden kan virksomheder i og omkring stationer eller en del af transportinfrastrukturen have deres egne ITV-systemer. Ved hjælp af en passende information og uddannelse kan disse ressourcer blive ekstra »øjne og ører« til fremme af sikkerheden i nærheden af transportsystemer, uden at virksomhedernes normale drift påvirkes nævneværdigt.

| 3.2 | Robuste mobiltelefonnet er også af vital betydning. Selvom det under visse omstændigheder vil være nødvendigt at sætte mobiltelefonnet ud af drift eller forbeholde deres anvendelse til alarmtjenester, vil de normalt spille en vigtig rolle i forbindelse med håndtering af ulykker. F.eks. kan transportpersonale i marken i områder, hvor der har fundet en ulykke sted, få brug for at anvende mobiltelefoner til at kommunikere med et kontrolcenter. Tilsvarende kan passagerer få desperat brug for at kommunikere med venner eller pårørende, hvilket kan bidrage til at mindske bekymringer og forvirring i tilfælde af en ulykke. |
| --- | --- |

3.2

Robuste mobiltelefonnet er også af vital betydning. Selvom det under visse omstændigheder vil være nødvendigt at sætte mobiltelefonnet ud af drift eller forbeholde deres anvendelse til alarmtjenester, vil de normalt spille en vigtig rolle i forbindelse med håndtering af ulykker. F.eks. kan transportpersonale i marken i områder, hvor der har fundet en ulykke sted, få brug for at anvende mobiltelefoner til at kommunikere med et kontrolcenter. Tilsvarende kan passagerer få desperat brug for at kommunikere med venner eller pårørende, hvilket kan bidrage til at mindske bekymringer og forvirring i tilfælde af en ulykke.

4.   Udformning

| 4.1 | Det er vigtigt, at der ved udbydelse eller køb af offentlige transportydelser og infrastruktur tages fuldt hensyn til de i kontraktspecifikationerne fastsatte sikkerhedsforpligtelser. Der bør ligeledes tages hensyn til muligheden for at ændre disse forpligtelser i forbindelse med ændringer i den sikkerhedsmæssige situation. |
| --- | --- |

4.1

Det er vigtigt, at der ved udbydelse eller køb af offentlige transportydelser og infrastruktur tages fuldt hensyn til de i kontraktspecifikationerne fastsatte sikkerhedsforpligtelser. Der bør ligeledes tages hensyn til muligheden for at ændre disse forpligtelser i forbindelse med ændringer i den sikkerhedsmæssige situation.

| 4.2 | Transportmyndighederne og andre brugere af transportfaciliteter bør opfordres til at overveje udformningen af de eksisterende faciliteter, såsom transportterminaler og –midler, for at gøre det sværere at gemme bomber, fremme evakuering og mindske antallet af kvæstede og skader i forbindelse med en eksplosion eller andre former for terrorangreb. F.eks. kan den seneste tids udbredte anvendelse af glas og lette materialer inden for byggebranchen, navnlig hvor transporten kommer i kontakt med detailhandelen, vise sig ikke længere at være velegnet. Samtidig hermed er det blevet påvist, at skabelsen af et godt udsyn og fjernelsen af skjulesteder er effektive foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.2

Transportmyndighederne og andre brugere af transportfaciliteter bør opfordres til at overveje udformningen af de eksisterende faciliteter, såsom transportterminaler og –midler, for at gøre det sværere at gemme bomber, fremme evakuering og mindske antallet af kvæstede og skader i forbindelse med en eksplosion eller andre former for terrorangreb. F.eks. kan den seneste tids udbredte anvendelse af glas og lette materialer inden for byggebranchen, navnlig hvor transporten kommer i kontakt med detailhandelen, vise sig ikke længere at være velegnet. Samtidig hermed er det blevet påvist, at skabelsen af et godt udsyn og fjernelsen af skjulesteder er effektive foranstaltninger.

5.   Finansiering og ressourcer

| 5.1 | Foranstaltninger til forbedring af sikkerheden omkring transportnet kræver ekstra ressourcer. I mange tilfælde vil disse ressourcer være betydelige og/eller nødvendige på lang sigt, herunder mere avanceret informationsteknologi, yderligere sporskifteanordninger, flere busser, mere transportpersonale og effektiv overvågning, mere uddannelse og mere omfattende oplysningskampagner. Disse nye initiativer kan meget vel komme til at overskride rammerne for de allerede eksisterende investeringsplaner, som primært fokuserer på en fornyelse af transportinfrastrukturen og -nettene. Det er meget muligt, at de nuværende finansielle procedurer for godkendelse af transportinvesteringer i nogle tilfælde ikke er velegnede til opnåelse af midler til solide foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.1

Foranstaltninger til forbedring af sikkerheden omkring transportnet kræver ekstra ressourcer. I mange tilfælde vil disse ressourcer være betydelige og/eller nødvendige på lang sigt, herunder mere avanceret informationsteknologi, yderligere sporskifteanordninger, flere busser, mere transportpersonale og effektiv overvågning, mere uddannelse og mere omfattende oplysningskampagner. Disse nye initiativer kan meget vel komme til at overskride rammerne for de allerede eksisterende investeringsplaner, som primært fokuserer på en fornyelse af transportinfrastrukturen og -nettene. Det er meget muligt, at de nuværende finansielle procedurer for godkendelse af transportinvesteringer i nogle tilfælde ikke er velegnede til opnåelse af midler til solide foranstaltninger.

| 5.2 | Mens operatørerne af transportnet i den offentlige og private sektor samt andre berørte organer skal afgøre præcist, hvilken løsning der er den bedste for dem, er det vigtigt, at der ikke — når først de er nået til enighed om prioriteterne — sker nogen forsinkelser af gennemførelsen som følge af uoverensstemmelser vedrørende finansieringen. Kommissionen, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder bør være med til at sikre, at dette nøglespørgsmål behandles på passende vis. |
| --- | --- |

5.2

Mens operatørerne af transportnet i den offentlige og private sektor samt andre berørte organer skal afgøre præcist, hvilken løsning der er den bedste for dem, er det vigtigt, at der ikke — når først de er nået til enighed om prioriteterne — sker nogen forsinkelser af gennemførelsen som følge af uoverensstemmelser vedrørende finansieringen. Kommissionen, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder bør være med til at sikre, at dette nøglespørgsmål behandles på passende vis.

| 5.3 | Finansieringsspørgsmålet bør derfor fra begyndelsen behandles sideløbende med andre spørgsmål. Der bør foretages yderligere vurderinger af de potentielle omkostninger, men omfanget af den nødvendige indsats vil muligvis gøre det umuligt at vælte de samlede omkostninger ved sikkerhedsforanstaltninger over på passagererne uden i væsentlig grad at reducere fordelene ved offentlig transport. Man bør undgå betydelige stigninger i billetpriserne i en tid, hvor det — som følge af en række politiske hensyn (miljø, sundhed og økonomi) — er yderst vigtigt at fremme anvendelsen af offentlig transport. |
| --- | --- |

5.3

Finansieringsspørgsmålet bør derfor fra begyndelsen behandles sideløbende med andre spørgsmål. Der bør foretages yderligere vurderinger af de potentielle omkostninger, men omfanget af den nødvendige indsats vil muligvis gøre det umuligt at vælte de samlede omkostninger ved sikkerhedsforanstaltninger over på passagererne uden i væsentlig grad at reducere fordelene ved offentlig transport. Man bør undgå betydelige stigninger i billetpriserne i en tid, hvor det — som følge af en række politiske hensyn (miljø, sundhed og økonomi) — er yderst vigtigt at fremme anvendelsen af offentlig transport.

| 5.4 | Medlemsstaterne og de offentlige myndigheder bør under vurderingen af omkostningerne også tage hensyn til omkostningerne ved ikke at gøre alt for at mindske truslen og følgerne af et terrorangreb. Disse omkostninger kan — ud over de direkte omkostninger i form personskade og tingskade i forbindelse med et angreb — også omfatte tab af indtægter som følge af færre turister, rejser, investeringer og andre økonomiske aktiviteter i en længere periode. |
| --- | --- |

5.4

Medlemsstaterne og de offentlige myndigheder bør under vurderingen af omkostningerne også tage hensyn til omkostningerne ved ikke at gøre alt for at mindske truslen og følgerne af et terrorangreb. Disse omkostninger kan — ud over de direkte omkostninger i form personskade og tingskade i forbindelse med et angreb — også omfatte tab af indtægter som følge af færre turister, rejser, investeringer og andre økonomiske aktiviteter i en længere periode.

| 5.5 | De potentielle konsekvenser kan blive øget væsentligt i tilfælde af koordinerede og muligvis sideløbende angreb på udvalgte vitale dele af en eller flere infrastrukturer, der har til formål at maksimere forstyrrelserne, panikken og/eller tabet af liv. Deres omfang og betydning fremgår tydeligt af tabellen nedenfor.
  Økonomiske tab som følge af sikkerhedshændelser







  Beskrivelse | Omkostninger |
| --- | --- | --- |
| Skønnede omkostninger for hele forsyningskæden af masseødelæggelsesvåben, der fragtes via containere | 770 mia. euro |
| Fald på de europæiske markeder (FTSE) umiddelbart efter bombeangrebene i Madrid | 42 mia. euro |
| Omkostninger ved cyberangreb rettet mod virksomheder på verdensplan i 2003 | 9,6 mia. euro |
| Omkostninger ved angrebene den 11. september på de to World Trade Center-bygninger (direkte og indirekte) | 64 mia. euro |
| Kilde: Deloitte Research (tallene er omregnet i forholdet 1 euro = 1,3 USD) |

5.5

De potentielle konsekvenser kan blive øget væsentligt i tilfælde af koordinerede og muligvis sideløbende angreb på udvalgte vitale dele af en eller flere infrastrukturer, der har til formål at maksimere forstyrrelserne, panikken og/eller tabet af liv. Deres omfang og betydning fremgår tydeligt af tabellen nedenfor.

Økonomiske tab som følge af sikkerhedshændelser

Beskrivelse

Omkostninger

Skønnede omkostninger for hele forsyningskæden af masseødelæggelsesvåben, der fragtes via containere

770 mia. euro

Fald på de europæiske markeder (FTSE) umiddelbart efter bombeangrebene i Madrid

42 mia. euro

Omkostninger ved cyberangreb rettet mod virksomheder på verdensplan i 2003

9,6 mia. euro

Omkostninger ved angrebene den 11. september på de to World Trade Center-bygninger (direkte og indirekte)

64 mia. euro

Kilde: Deloitte Research (tallene er omregnet i forholdet 1 euro = 1,3 USD)

| 5.6 | Det skal dog bemærkes, at forbedringer af sikkerheden omkring transportsystemer også kan medføre andre fordele. Foranstaltninger til afskrækkelse af terrorister har ligeledes en afskrækkende virkning på andre, som har til hensigt at begå kriminalitet såsom tyveri, hærværk, vold og overfald. Bedre udformede og overvågede transportterminaler øger tilliden hos brugerne og passagererne, hvilket kan føre til en større anvendelse af offentlig transport generelt. En forbedret beredskabsplanlægning og øvelser i håndtering af omfattende ulykker vil ligeledes være til nytte i ikke-terrorrelaterede nødsituationer. |
| --- | --- |

5.6

Det skal dog bemærkes, at forbedringer af sikkerheden omkring transportsystemer også kan medføre andre fordele. Foranstaltninger til afskrækkelse af terrorister har ligeledes en afskrækkende virkning på andre, som har til hensigt at begå kriminalitet såsom tyveri, hærværk, vold og overfald. Bedre udformede og overvågede transportterminaler øger tilliden hos brugerne og passagererne, hvilket kan føre til en større anvendelse af offentlig transport generelt. En forbedret beredskabsplanlægning og øvelser i håndtering af omfattende ulykker vil ligeledes være til nytte i ikke-terrorrelaterede nødsituationer.

Regionsudvalgets henstillinger

| 1. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og alle medlemsstater til at give spørgsmålet om transportsikkerhed højeste prioritet. Regionsudvalget mener, at de offentlige myndigheder på alle niveauer — europæisk, nationalt, regionalt og lokalt — bør have integrerede og forenelige strategier i overensstemmelse med deres ansvarsområder til håndtering af trusler mod sikkerheden og afbødning af de ulykker, der opstår. |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og alle medlemsstater til at give spørgsmålet om transportsikkerhed højeste prioritet. Regionsudvalget mener, at de offentlige myndigheder på alle niveauer — europæisk, nationalt, regionalt og lokalt — bør have integrerede og forenelige strategier i overensstemmelse med deres ansvarsområder til håndtering af trusler mod sikkerheden og afbødning af de ulykker, der opstår.

| 2. | Regionsudvalget fremhæver, at man skal skabe eller forbedre sikkerhedskriterier, og at det samtidig hermed er vigtigt, at de offentlige transportsystemer fortsat kan fungere effektivt, da der i modsat fald vil kunne opstå skadelige sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser. |
| --- | --- |

2.

Regionsudvalget fremhæver, at man skal skabe eller forbedre sikkerhedskriterier, og at det samtidig hermed er vigtigt, at de offentlige transportsystemer fortsat kan fungere effektivt, da der i modsat fald vil kunne opstå skadelige sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser.

| 3. | Regionsudvalget opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilskynde de offentlige transportoperatører og alle ansvarlige organer til at udvikle et større samarbejde inden for og mellem medlemsstaterne på grundlag af de eksisterende net af transportoperatører og transportpolitistyrker. |
| --- | --- |

3.

Regionsudvalget opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilskynde de offentlige transportoperatører og alle ansvarlige organer til at udvikle et større samarbejde inden for og mellem medlemsstaterne på grundlag af de eksisterende net af transportoperatører og transportpolitistyrker.

| 4. | Regionsudvalget mener, at et sådant samarbejde kunne fokusere på fastsættelsen af principper for informationsudveksling med henblik på at øge bevidstheden om terrortrusler, udarbejde risikovurderinger og tage ved lære af tidligere hændelser og bedste praksis inden for en række sektorer. |
| --- | --- |

4.

Regionsudvalget mener, at et sådant samarbejde kunne fokusere på fastsættelsen af principper for informationsudveksling med henblik på at øge bevidstheden om terrortrusler, udarbejde risikovurderinger og tage ved lære af tidligere hændelser og bedste praksis inden for en række sektorer.

| 5. | Regionsudvalget bifalder alarmtjenesternes, transportoperatørernes og offentlighedens håndtering af de seneste terrorangreb. Regionsudvalget fremhæver, at denne håndtering var mulig ikke mindst takket være en god uddannelse, beredskabsplanlægning og informationsudveksling, og mener, at disse faktorer ved siden af den rigtige udformning og anvendelse af passende informationsteknologi udgør en vigtig bestanddel af enhver transportsikkerhedsstrategi. |
| --- | --- |

5.

Regionsudvalget bifalder alarmtjenesternes, transportoperatørernes og offentlighedens håndtering af de seneste terrorangreb. Regionsudvalget fremhæver, at denne håndtering var mulig ikke mindst takket være en god uddannelse, beredskabsplanlægning og informationsudveksling, og mener, at disse faktorer ved siden af den rigtige udformning og anvendelse af passende informationsteknologi udgør en vigtig bestanddel af enhver transportsikkerhedsstrategi.

| 6. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med udbydere af mobiltelefonnet og offentlig transport om at fremme udviklingen af mere stabile mobiltelefontjenester i forbindelse med alvorlige hændelser til fordel for operatørerne og passagererne. Endvidere bør intet EU-forslag om lagring af elektroniske eller telefoniske data af sikkerhedsgrunde kunne svække eksisterende national lovgivning på området. |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med udbydere af mobiltelefonnet og offentlig transport om at fremme udviklingen af mere stabile mobiltelefontjenester i forbindelse med alvorlige hændelser til fordel for operatørerne og passagererne. Endvidere bør intet EU-forslag om lagring af elektroniske eller telefoniske data af sikkerhedsgrunde kunne svække eksisterende national lovgivning på området.

| 7. | Regionsudvalget minder EU og medlemsstaterne om, at vejtransportsektoren er meget sårbar over for terrorangreb, og at ovennævnte henstillinger også bør anvendes på denne sektor, hvor det er relevant, men gør samtidig opmærksom på, at EØSU vil behandle dette emne indgående i en udtalelse, der i øjeblikket er under udarbejdelse. |
| --- | --- |

7.

Regionsudvalget minder EU og medlemsstaterne om, at vejtransportsektoren er meget sårbar over for terrorangreb, og at ovennævnte henstillinger også bør anvendes på denne sektor, hvor det er relevant, men gør samtidig opmærksom på, at EØSU vil behandle dette emne indgående i en udtalelse, der i øjeblikket er under udarbejdelse.

| 8. | Regionsudvalget mener ikke, at der i betragtning af sandsynligheden for en fortsat terrortrussel kan foretages tilstrækkelige forbedringer af transportsikkerhedsstrategierne uden betydelige ekstra ressourcer. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle dette spørgsmål som en hastesag for derved at forhindre, at væsentlige forbedringer af sikkerheden forsinkes som følge af manglende finansiel planlægning. |
| --- | --- |

8.

Regionsudvalget mener ikke, at der i betragtning af sandsynligheden for en fortsat terrortrussel kan foretages tilstrækkelige forbedringer af transportsikkerhedsstrategierne uden betydelige ekstra ressourcer. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle dette spørgsmål som en hastesag for derved at forhindre, at væsentlige forbedringer af sikkerheden forsinkes som følge af manglende finansiel planlægning.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Se bilag 1 - liste over den seneste tids terrorhandlinger.

1

(2)  Se f.eks. UITP's og UICs fælles erklæring om sikkerheden i forbindelse med offentlig transport og bekæmpelse af terrorisme: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm.

2

(3)  Der findes et amerikansk eksempel på en kampagne om personalets rolle i bevarelse af sikkerheden i Washington Metropolitan Area Transit Authority. Se Public Transport International, maj 2004.

3

Public Transport International, maj 2004

---

Bilag 1

Nyere eksempler på dramatiske og ødelæggende terrorangreb på offentlige transportsystemer (de seneste angreb i London er ikke medtaget):

| 1986 | Paris | RER-tog, linje A: En bombe i en sportstaske eksploderede, efter at en passager havde slynget tasken ud af toget. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | To bombeangreb i metroen dræbte 19 mennesker og sårede 90. |
| 1995 | Tokyo | Et nervegasangreb i metrosystemet dræbte 12 mennesker og sårede 5 600. |
| | Paris | Et bombeangreb på Saint Michel-metrostationen dræbte 8 mennesker og sårede 120. |
| 1996 | Paris | En eksplosion på Port Royal-metrostationen dræbte 4 mennesker og sårede 91. |
| | Moskva | En eksplosion i en togvogn i metroen dræbte 4 passagerer og sårede 12 andre. |
| 2000 | Moskva | En eksplosion i en underjordisk gang i nærheden af metrostationen dræbte 11 mennesker og sårede 60. |
| 2003 | Daegu | En mælkebeholder indeholdende brandfarligt væske blev antændt i en vogn. I branden mistede 120 passagerer livet, og 100 blev såret. |
| 2004 | Moskva | Et selvmordsbombeangreb ødelagde et metrotog i morgenmyldretiden og dræbte 40 passagerer og sårede omkring 140. |
| 2004 | Madrid | 10 bomber skjult i rygsække eksploderede inden for fem minutter i pendlertog i morgenmyldretiden. I eksplosionen blev 190 passagerer dræbt og ca. 1 400 såret. Der blev fundet yderligere tre bomber, som blev tilintetgjort. |

1986

Paris

RER-tog, linje A: En bombe i en sportstaske eksploderede, efter at en passager havde slynget tasken ud af toget.

1994

Baku

To bombeangreb i metroen dræbte 19 mennesker og sårede 90.

1995

Tokyo

Et nervegasangreb i metrosystemet dræbte 12 mennesker og sårede 5 600.

Paris

Et bombeangreb på Saint Michel-metrostationen dræbte 8 mennesker og sårede 120.

1996

Paris

En eksplosion på Port Royal-metrostationen dræbte 4 mennesker og sårede 91.

Moskva

En eksplosion i en togvogn i metroen dræbte 4 passagerer og sårede 12 andre.

2000

Moskva

En eksplosion i en underjordisk gang i nærheden af metrostationen dræbte 11 mennesker og sårede 60.

2003

Daegu

En mælkebeholder indeholdende brandfarligt væske blev antændt i en vogn. I branden mistede 120 passagerer livet, og 100 blev såret.

2004

Moskva

Et selvmordsbombeangreb ødelagde et metrotog i morgenmyldretiden og dræbte 40 passagerer og sårede omkring 140.

2004

Madrid

10 bomber skjult i rygsække eksploderede inden for fem minutter i pendlertog i morgenmyldretiden. I eksplosionen blev 190 passagerer dræbt og ca. 1 400 såret. Der blev fundet yderligere tre bomber, som blev tilintetgjort.

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/81

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet »Borgere for Europa« til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013)«

(2006/C 115/18)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet »Borgere for Europa« til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (KOM(2005) 116 endelig);

under henvisning til Kommissionens beslutning af 6. april 2005 om at høre Regionsudvalget om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet »Borgere for Europa« til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) i henhold til EF-traktatens artikel 151, artikel 265, stk. 1, og artikel 308;

under henvisning til formandens beslutning af 20. januar 2005 om at henvise det forberedende arbejde vedrørende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet »Borgere for Europa« til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) til Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU;

under henvisning til traktaten om en forfatning for Europa undertegnet den 29. oktober 2004, navnlig artikel I-10 og III-280;

under henvisning til Rådets afgørelse 2004/100/EF af 26. januar 2004 om et EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (1);

under henvisning til sin udtalelse af 20. november 2003 om »Forslag til Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa« og »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om foranstaltninger, som skal træffes af medlemsstaterne for at sikre alle unionsborgeres deltagelse i 2004-valget til Europa Parlamentet i et udvidet EU« (CdR 170/2003 fin (2));

under henvisning til sin udtalelse af 21. november 2002 om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en informations- og kommunikationsstrategi for Den Europæiske Union« (KOM(2002) 350 endelig) (CdR 124/2002 fin (3));

under henvisning til Kommissionens fjerde rapport om unionsborgerskab (1. maj 2001-30. april 2004) (KOM(2004) 695 endelig);

under henvisning til Kommissionens meddelelse »At give borgerskabsbegrebet reelt indhold: fremme af europæisk kultur og mangfoldighed gennem ungdoms- og kulturprogrammer, audiovisuelle programmer og programmer for borgernes deltagelse« — (KOM(2004) 154 endelig);

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 120/2005 rev. 2) vedtaget den 4. oktober 2005 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU, ordfører: Claude du Granrut, medlem af regionalrådet for Picardiet, viceborgmester i Senlis (FR/PPE);

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | I anden del af EF-traktaten indføres der et unionsborgerskab, som i henhold til artikel 17 er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette. Disse bestemmelser er indarbejdet i artikel 1-10 i traktaten om en forfatning for Europa. Denne traktat indeholder endvidere et afsnit VI med titlen »Unionens demokratiske liv«; |
| --- | --- |

1)

I anden del af EF-traktaten indføres der et unionsborgerskab, som i henhold til artikel 17 er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette. Disse bestemmelser er indarbejdet i artikel 1-10 i traktaten om en forfatning for Europa. Denne traktat indeholder endvidere et afsnit VI med titlen »Unionens demokratiske liv«;

| 2) | Medborgerskabet udøves i første omgang i nærmiljøet. De lokale og regionale myndigheder skal i henhold til nærhedsprincippet være aktivt med til at fremme det; |
| --- | --- |

2)

Medborgerskabet udøves i første omgang i nærmiljøet. De lokale og regionale myndigheder skal i henhold til nærhedsprincippet være aktivt med til at fremme det;

| 3) | Som repræsentativt organ for de lokale og regionale myndigheder og forkæmper for nærdemokratiet i EU's beslutningsproces er Regionsudvalget i højeste grad berørt af indsatsen for at fremme og gennemføre medborgerskabet; |
| --- | --- |

3)

Som repræsentativt organ for de lokale og regionale myndigheder og forkæmper for nærdemokratiet i EU's beslutningsproces er Regionsudvalget i højeste grad berørt af indsatsen for at fremme og gennemføre medborgerskabet;

| 4) | Med ovennævnte afgørelse af 26. januar 2004 indførte Rådet et treårigt EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa. De foranstaltninger, der er blevet iværksat under dette program med en finansieringsramme på 72 mio. euro, skal videreføres; |
| --- | --- |

4)

Med ovennævnte afgørelse af 26. januar 2004 indførte Rådet et treårigt EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa. De foranstaltninger, der er blevet iværksat under dette program med en finansieringsramme på 72 mio. euro, skal videreføres;

| 5) | I lyset af EU's udvidelse må der gøres en særlig indsats for at fremme medborgerskabet i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

5)

I lyset af EU's udvidelse må der gøres en særlig indsats for at fremme medborgerskabet i de nye medlemsstater;

| 6) | Rådet har udråbt 2005 til det europæiske år for medborgerskab gennem uddannelse for at minde om uddannelsens betydning for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne. I forbindelse med Europarådets tredje topmøde i Warszawa i 2005 blev der afholdt et topmøde for unge, som viste, i hvilken udstrækning en aktiv ungdom med en bevidsthed om sin nye identitet er det bedste middel til at fremme et aktivt medborgerskab — |
| --- | --- |

6)

Rådet har udråbt 2005 til det europæiske år for medborgerskab gennem uddannelse for at minde om uddannelsens betydning for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne. I forbindelse med Europarådets tredje topmøde i Warszawa i 2005 blev der afholdt et topmøde for unge, som viste, i hvilken udstrækning en aktiv ungdom med en bevidsthed om sin nye identitet er det bedste middel til at fremme et aktivt medborgerskab —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | mener, at EU bør bevidstgøre sine borgere om medborgerskabets europæiske dimension, |
| --- | --- |

1.1

mener, at EU bør bevidstgøre sine borgere om medborgerskabets europæiske dimension,

| 1.2 | er overbevist om, at den øgede mangfoldighed i EU som følge af tiltrædelsen af ti nye medlemsstater den 1. maj 2004 og den kommende tiltrædelse af andre lande nødvendiggør en særlig indsats til fremme af et aktivt medborgerskab i såvel disse nye lande som i de 15 andre medlemsstater, hvor man i forbindelse med fremme af det europæiske medborgerskab skal tage hensyn til den kulturelle, sociale og sproglige berigelse, der følger af udvidelsen, |
| --- | --- |

1.2

er overbevist om, at den øgede mangfoldighed i EU som følge af tiltrædelsen af ti nye medlemsstater den 1. maj 2004 og den kommende tiltrædelse af andre lande nødvendiggør en særlig indsats til fremme af et aktivt medborgerskab i såvel disse nye lande som i de 15 andre medlemsstater, hvor man i forbindelse med fremme af det europæiske medborgerskab skal tage hensyn til den kulturelle, sociale og sproglige berigelse, der følger af udvidelsen,

| 1.3 | er bekymret over de europæiske borgeres følelse af at blive holdt væk fra EU's beslutningstagning og mangle oplysninger, hvilket er med til at skabe modvilje med hensyn til EU's politiske udvikling; |
| --- | --- |

1.3

er bekymret over de europæiske borgeres følelse af at blive holdt væk fra EU's beslutningstagning og mangle oplysninger, hvilket er med til at skabe modvilje med hensyn til EU's politiske udvikling;

| 1.4 | fremhæver de lokale og regionale myndigheders afgørende rolle for udviklingen af et aktivt europæisk medborgerskab, |
| --- | --- |

1.4

fremhæver de lokale og regionale myndigheders afgørende rolle for udviklingen af et aktivt europæisk medborgerskab,

| 1.5 | bifalder forslaget til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa, der har fået bevilget et budget på 235 mio. euro for perioden 2007-2013, og som erstatter programmet for perioden 2004-2006, hvis beskedne budget på 72 mio. euro Regionsudvalget har beklaget i sin ovennævnte udtalelse CdR 170/2003, |
| --- | --- |

1.5

bifalder forslaget til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa, der har fået bevilget et budget på 235 mio. euro for perioden 2007-2013, og som erstatter programmet for perioden 2004-2006, hvis beskedne budget på 72 mio. euro Regionsudvalget har beklaget i sin ovennævnte udtalelse CdR 170/2003,

| 1.6 | mener, at fremme af et aktivt medborgerskab er et tværgående aspekt, som der bør tages hensyn til i forbindelse med andre EU-tiltag. Således skal de programmer, der er vedtaget inden for undervisning, kultur og ungdom, indarbejde medborgerskabsdimensionen og de aktioner, der er iværksat af Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed inden for rammerne af programmet om grundlæggende rettigheder og medborgerskab for perioden 2007-2013, |
| --- | --- |

1.6

mener, at fremme af et aktivt medborgerskab er et tværgående aspekt, som der bør tages hensyn til i forbindelse med andre EU-tiltag. Således skal de programmer, der er vedtaget inden for undervisning, kultur og ungdom, indarbejde medborgerskabsdimensionen og de aktioner, der er iværksat af Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed inden for rammerne af programmet om grundlæggende rettigheder og medborgerskab for perioden 2007-2013,

| 1.7 | mener derimod, at visse aspekter af programmer såsom dem, der vedrører de værdier, som de europæiske borgere har til fælles, og de begivenheder, der har præget deres historie, indeholder en stærk medborgerskabsdimension og burde medtages i programmet »Borgere for Europa«, |
| --- | --- |

1.7

mener derimod, at visse aspekter af programmer såsom dem, der vedrører de værdier, som de europæiske borgere har til fælles, og de begivenheder, der har præget deres historie, indeholder en stærk medborgerskabsdimension og burde medtages i programmet »Borgere for Europa«,

| 1.8 | er af den opfattelse, at projekterne om medborgerskab kan forbedres ved at iværksætte foranstaltninger til støtte for bedste praksis på lokalt og regionalt plan, |
| --- | --- |

1.8

er af den opfattelse, at projekterne om medborgerskab kan forbedres ved at iværksætte foranstaltninger til støtte for bedste praksis på lokalt og regionalt plan,

| 1.9 | bifalder Kommissionens bestræbelser på at foretage en omfattende offentlig høring som led i udarbejdelsen af dette forslag, hvilket mundede ud i afholdelsen af et rådgivende forum den 3.-4. februar 2005 med deltagelse af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

1.9

bifalder Kommissionens bestræbelser på at foretage en omfattende offentlig høring som led i udarbejdelsen af dette forslag, hvilket mundede ud i afholdelsen af et rådgivende forum den 3.-4. februar 2005 med deltagelse af Regionsudvalget,

| 1.10 | støtter den prioritet, der i handlingsprogrammet tillægges venskabsbyaftaler, hvortil næsten en tredjedel af budgettet for det samlede program er afsat, |
| --- | --- |

1.10

støtter den prioritet, der i handlingsprogrammet tillægges venskabsbyaftaler, hvortil næsten en tredjedel af budgettet for det samlede program er afsat,

| 1.11 | noterer ikke desto mindre, at det nye programs finansielle overslag formentlig vil føre til et fald i antallet af finansierede projekter, og frygter dets afskrækkende virkning på de projektansvarlige, |
| --- | --- |

1.11

noterer ikke desto mindre, at det nye programs finansielle overslag formentlig vil føre til et fald i antallet af finansierede projekter, og frygter dets afskrækkende virkning på de projektansvarlige,

| 1.12 | mener, at man ligeledes bør fremme venskabsaftaler mellem andre lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til de nationale lovgivninger, |
| --- | --- |

1.12

mener, at man ligeledes bør fremme venskabsaftaler mellem andre lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til de nationale lovgivninger,

| 1.13 | er af den opfattelse, at grænseoverskridende områder, der er i kontakt med flere nationale kulturer, har størst potentiale for at udvikle en europæisk identitet, og støtter de drøftelser, der er blevet indledt, herunder i Generaldirektoratet for Regionalpolitik, om etableringen af grænseoverskridende samarbejdsstrukturer med en medborgerskabsdimension, |
| --- | --- |

1.13

er af den opfattelse, at grænseoverskridende områder, der er i kontakt med flere nationale kulturer, har størst potentiale for at udvikle en europæisk identitet, og støtter de drøftelser, der er blevet indledt, herunder i Generaldirektoratet for Regionalpolitik, om etableringen af grænseoverskridende samarbejdsstrukturer med en medborgerskabsdimension,

| 1.14 | støtter princippet om at åbne programmet for de EFTA-lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de kandidatlande, som har en førtiltrædelsesstrategi, og de vestlige Balkanlande i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, men beklager, at forslaget til afgørelse ikke tager hensyn til de EU-borgere, der bor uden for EU, |
| --- | --- |

1.14

støtter princippet om at åbne programmet for de EFTA-lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de kandidatlande, som har en førtiltrædelsesstrategi, og de vestlige Balkanlande i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, men beklager, at forslaget til afgørelse ikke tager hensyn til de EU-borgere, der bor uden for EU,

| 1.15 | er enig i at støtte et aktivt civilsamfund i Europa og fremhæver den prioritet, som dets projekter bør tildeles, |
| --- | --- |

1.15

er enig i at støtte et aktivt civilsamfund i Europa og fremhæver den prioritet, som dets projekter bør tildeles,

| 1.16 | understreger værdien af en aktiv, langsigtet informations- og kommunikationspolitik, som det foretrækker frem for systematisk organisering af arrangementer med stor synlighed, der ikke altid afføder betydelige fordele, |
| --- | --- |

1.16

understreger værdien af en aktiv, langsigtet informations- og kommunikationspolitik, som det foretrækker frem for systematisk organisering af arrangementer med stor synlighed, der ikke altid afføder betydelige fordele,

| 1.17 | bifalder bestræbelserne på at mindske de administrative byrder, der hviler på tilskudsmodtagerne, og samtidig overholde de gældende finansforskrifter, som ville kunne forbedres i endnu højere grad, |
| --- | --- |

1.17

bifalder bestræbelserne på at mindske de administrative byrder, der hviler på tilskudsmodtagerne, og samtidig overholde de gældende finansforskrifter, som ville kunne forbedres i endnu højere grad,

| 1.18 | glæder sig over den foreslåede evaluerings- og opfølgningsproces, navnlig den planlagte offentliggørelse af tre rapporter i 2010, 2011 og 2015, men beklager, at der endnu ikke foreligger nogen midtvejsevaluering af det treårige program for 2004-2006, |
| --- | --- |

1.18

glæder sig over den foreslåede evaluerings- og opfølgningsproces, navnlig den planlagte offentliggørelse af tre rapporter i 2010, 2011 og 2015, men beklager, at der endnu ikke foreligger nogen midtvejsevaluering af det treårige program for 2004-2006,

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | håber, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigst muligt vil vedtage denne afgørelse for derved at sikre kontinuitet i de aktiviteter, der i øjeblikket gennemføres som led i det treårige program for 2004-2006, |
| --- | --- |

2.1

håber, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigst muligt vil vedtage denne afgørelse for derved at sikre kontinuitet i de aktiviteter, der i øjeblikket gennemføres som led i det treårige program for 2004-2006,

| 2.2. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til medborgerskabsdimensionen i alle sine forslag, navnlig dem, der vedrører uddannelse, kultur, ungdom og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, og medtage visse aspekter af andre programmer i dette program, såfremt deres hovedmål er at fremme medborgerskab, |
| --- | --- |

2.2.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til medborgerskabsdimensionen i alle sine forslag, navnlig dem, der vedrører uddannelse, kultur, ungdom og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, og medtage visse aspekter af andre programmer i dette program, såfremt deres hovedmål er at fremme medborgerskab,

| 2.3 | er af den opfattelse, at den forudsete budgetramme bør udvides og tildeles en selvstændig budgetpost til fremme af et aktivt europæisk medborgerskab i de nye medlemsstater, |
| --- | --- |

2.3

er af den opfattelse, at den forudsete budgetramme bør udvides og tildeles en selvstændig budgetpost til fremme af et aktivt europæisk medborgerskab i de nye medlemsstater,

| 2.4 | fremhæver behovet for flere venskabsbyaftaler og foreslår, at man opfordrer andre lokale og regionale myndigheder til at indgå venskabsaftaler, samt at de deltager i de eksisterende venskabsaftaler og henter inspiration fra allerede anerkendt bedste praksis, |
| --- | --- |

2.4

fremhæver behovet for flere venskabsbyaftaler og foreslår, at man opfordrer andre lokale og regionale myndigheder til at indgå venskabsaftaler, samt at de deltager i de eksisterende venskabsaftaler og henter inspiration fra allerede anerkendt bedste praksis,

| 2.5 | ønsker, at der sættes særlig fokus på fremme af det europæiske medborgerskab i de grænseoverskridende områder, |
| --- | --- |

2.5

ønsker, at der sættes særlig fokus på fremme af det europæiske medborgerskab i de grænseoverskridende områder,

| 2.6 | anmoder om, at der indledes drøftelser om, hvordan man kan fremme det europæiske medborgerskab blandt de EU-borgere, der bor uden for EU, |
| --- | --- |

2.6

anmoder om, at der indledes drøftelser om, hvordan man kan fremme det europæiske medborgerskab blandt de EU-borgere, der bor uden for EU,

| 2.7 | foreslår en langsigtet informations- og kommunikationspolitik, der bl.a. tager sigte på de unge, og hvis europæiske herkomst fremstår klart, |
| --- | --- |

2.7

foreslår en langsigtet informations- og kommunikationspolitik, der bl.a. tager sigte på de unge, og hvis europæiske herkomst fremstår klart,

| 2.8 | ser gerne, at man fortsætter bestræbelserne på at lempe de administrative krav, |
| --- | --- |

2.8

ser gerne, at man fortsætter bestræbelserne på at lempe de administrative krav,

| 2.9. | håber, at de lokale og regionale myndigheder vil agere som drivkraft i informations- og kommunikationspolitikken, |
| --- | --- |

2.9.

håber, at de lokale og regionale myndigheder vil agere som drivkraft i informations- og kommunikationspolitikken,

| 2.10 | foreslår, at der udarbejdes en henstilling om at fremme uddannelse i europæisk medborgerskab i skoler og på højere læreanstalter. En sådan aktion bør iværksættes af Kommissionen, men Regionsudvalget ønsker at blive inddraget i den i sin egenskab af repræsentant for de kompetente regionale og lokale myndigheder på uddannelsesområdet, |
| --- | --- |

2.10

foreslår, at der udarbejdes en henstilling om at fremme uddannelse i europæisk medborgerskab i skoler og på højere læreanstalter. En sådan aktion bør iværksættes af Kommissionen, men Regionsudvalget ønsker at blive inddraget i den i sin egenskab af repræsentant for de kompetente regionale og lokale myndigheder på uddannelsesområdet,

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT L 30 af 4.2.2004, s. 6.

1

(2)  EUT C 73 af 23.3.2004 s. 46

2

(3)  EUT C 73 af 26.3.2003, s. 46.

3

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/84

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Rapport om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi

(2006/C 115/19)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi, KOM(2005) 84 endelig,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. marts 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 16. november 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets resolution af 15. december 1998 om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union,

under henvisning til sin udtalelse af 19. november 1997 om »Forvaltning, anvendelse og beskyttelse af skovene i EU« (CdR 268/1997) (1),

under henvisning til sin udtalelse af 18. november 1999 om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union« (CdR 184/1999) (2),

under henvisning til sin udtalelse af 12. februar 2003 om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning af Fællesskabets skove og disses samspil med miljøet (Forest Focus) (CdR 345/2002) (3),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 213/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2005 med Enrico Borghi, kommunalrådsmedlem i Vogogna (IT/ALDE), som ordfører —

på den 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 17. november) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder, at Kommissionen har udarbejdet en rapport om evaluering af skovbrugsstrategiens gennemførelse i forlængelse af Rådets resolution af 15. december 1998; |
| --- | --- |

1.1

bifalder, at Kommissionen har udarbejdet en rapport om evaluering af skovbrugsstrategiens gennemførelse i forlængelse af Rådets resolution af 15. december 1998;

| 1.2 | er yderst tilfreds med, at rapporten er under behandling i alle EU's institutioner, da det er tegn på den interesse, som skovproblematikken vækker i stadig bredere kredse; |
| --- | --- |

1.2

er yderst tilfreds med, at rapporten er under behandling i alle EU's institutioner, da det er tegn på den interesse, som skovproblematikken vækker i stadig bredere kredse;

| 1.3 | noterer sig, at Kommissionen:






  — | ikke udtaler sig eksplicit om strategiens resultater, |
| --- | --- | --- |

1.3

noterer sig, at Kommissionen:

—

ikke udtaler sig eksplicit om strategiens resultater,

| — | bekræfter, at strategiens principper og fundamentale elementer (bæredygtig skovforvaltning, skovenes multifunktionelle rolle, henvisningen til de nationale skovprogrammer) fortsat er gældende, |
| --- | --- |

—

bekræfter, at strategiens principper og fundamentale elementer (bæredygtig skovforvaltning, skovenes multifunktionelle rolle, henvisningen til de nationale skovprogrammer) fortsat er gældende,

| — | finder det nødvendigt at placere strategien i den »nye politiske kontekst«, |
| --- | --- |

—

finder det nødvendigt at placere strategien i den »nye politiske kontekst«,

| — | foreslår udarbejdelse af en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning, revision af de nuværende EU-instrumenter for at fremme samordning og samarbejde mellem de forskellige sektorpolitikker, som har indflydelse på skovbrug, samt revision af Den Stående Skovbrugskomité; |
| --- | --- |

—

foreslår udarbejdelse af en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning, revision af de nuværende EU-instrumenter for at fremme samordning og samarbejde mellem de forskellige sektorpolitikker, som har indflydelse på skovbrug, samt revision af Den Stående Skovbrugskomité;

| 1.4 | understreger, at den nuværende EU-traktat ikke har nogen fælles skovbrugspolitik og ikke regner træ for et landbrugsprodukt, og at dette også gælder for den nye forfatningstraktat. EU kan derfor kun bruge instrumenter som koordination og miljøpolitik samt skovbrugsforanstaltninger under landbrugspolitikken, da Kommissionen ikke har villet anvende sin initiativret til at skabe et retsgrundlag; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at den nuværende EU-traktat ikke har nogen fælles skovbrugspolitik og ikke regner træ for et landbrugsprodukt, og at dette også gælder for den nye forfatningstraktat. EU kan derfor kun bruge instrumenter som koordination og miljøpolitik samt skovbrugsforanstaltninger under landbrugspolitikken, da Kommissionen ikke har villet anvende sin initiativret til at skabe et retsgrundlag;

| 1.5 | noterer sig derfor Kommissionens forslag om at videreudvikle strategien, bl.a. under henvisning til Lissabon- og Göteborgstrategierne, gennem fastlæggelse af en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning for at tilvejebringe mere strukturerede og veldefinerede instrumenter, der med større sikkerhed vil blive anvendt i de enkelte medlemsstater, end det er tilfældet i dag; |
| --- | --- |

1.5

noterer sig derfor Kommissionens forslag om at videreudvikle strategien, bl.a. under henvisning til Lissabon- og Göteborgstrategierne, gennem fastlæggelse af en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning for at tilvejebringe mere strukturerede og veldefinerede instrumenter, der med større sikkerhed vil blive anvendt i de enkelte medlemsstater, end det er tilfældet i dag;

| 1.6 | påskønner, at Kommissionen i forbindelse med udviklingen af EU's strategi på verdensplan bringer en fuldstændig oversigt over de eksisterende dokumenter og aftaler, men bemærker, at nærhedsprincippet også gælder for disse tilfælde, og at det derfor er nødvendigt, enten at EU's medlemsstater ratificerer de internationale aftaler, eller at EU's organer udøver forskellige former for koordination; |
| --- | --- |

1.6

påskønner, at Kommissionen i forbindelse med udviklingen af EU's strategi på verdensplan bringer en fuldstændig oversigt over de eksisterende dokumenter og aftaler, men bemærker, at nærhedsprincippet også gælder for disse tilfælde, og at det derfor er nødvendigt, enten at EU's medlemsstater ratificerer de internationale aftaler, eller at EU's organer udøver forskellige former for koordination;

| 1.7 | mener, at skove og vand — forbindelsen mellem disse to elementer er indlysende — er goder af strategisk relevans på verdensplan, som bør være underlagt en fællesskabspolitik og ikke blot et utal af løsrevne bestemmelser, der ikke er lette at indpasse i en klar, fælles plan. Der bør i denne forbindelse tages særligt hensyn til årsagssammenhængen mellem skovhugst og oversvømmelser. |
| --- | --- |

1.7

mener, at skove og vand — forbindelsen mellem disse to elementer er indlysende — er goder af strategisk relevans på verdensplan, som bør være underlagt en fællesskabspolitik og ikke blot et utal af løsrevne bestemmelser, der ikke er lette at indpasse i en klar, fælles plan. Der bør i denne forbindelse tages særligt hensyn til årsagssammenhængen mellem skovhugst og oversvømmelser.

Skovbrugsstrategiens elementer

Regionsudvalget

| 1.8 | mener, at skovbrugs- og træsektoren ikke hidtil har været tilstrækkeligt synlig i EU's politikker for økonomisk udvikling, men er blevet betragtet som en marginal sektor, selvom den samlet set skaber betydelig beskæftigelse og omsætning i hele branchen; |
| --- | --- |

1.8

mener, at skovbrugs- og træsektoren ikke hidtil har været tilstrækkeligt synlig i EU's politikker for økonomisk udvikling, men er blevet betragtet som en marginal sektor, selvom den samlet set skaber betydelig beskæftigelse og omsætning i hele branchen;

| 1.9 | finder det nødvendigt, at anvendelsen af EU-produceret træ af forskellig kvalitet, herunder træ fra skovbeplantninger til energiformål, omfattes af en langsigtet EU-strategi. Et fremstød for anvendelse af træ skal ledsages af oplysnings- og kommunikationstiltag, der illustrerer de tekniske karakteristika og peger på utraditionelle anvendelser af træ som erstatning for andre materialer, hvis omkostninger, herunder til endelig bortskaffelse, er konstant stigende; |
| --- | --- |

1.9

finder det nødvendigt, at anvendelsen af EU-produceret træ af forskellig kvalitet, herunder træ fra skovbeplantninger til energiformål, omfattes af en langsigtet EU-strategi. Et fremstød for anvendelse af træ skal ledsages af oplysnings- og kommunikationstiltag, der illustrerer de tekniske karakteristika og peger på utraditionelle anvendelser af træ som erstatning for andre materialer, hvis omkostninger, herunder til endelig bortskaffelse, er konstant stigende;

| 1.10 | finder det også nødvendigt, at man via politikkerne for økonomisk udvikling foruden tømmer stimulerer andre skovbrugsprodukter, bl.a. kork, harpiks, lægeplanter, svampe og bær, som er nævnt i rapporten, men også produkter, der ikke er nævnt, såsom produkter fra jagt på vildt samt biavlsprodukter, pinjekerner, kastanier og krydderurter; |
| --- | --- |

1.10

finder det også nødvendigt, at man via politikkerne for økonomisk udvikling foruden tømmer stimulerer andre skovbrugsprodukter, bl.a. kork, harpiks, lægeplanter, svampe og bær, som er nævnt i rapporten, men også produkter, der ikke er nævnt, såsom produkter fra jagt på vildt samt biavlsprodukter, pinjekerner, kastanier og krydderurter;

| 1.11 | støtter udviklingen i retning af skovcertificering, som bør blive et middel for producenterne til at markedsføre deres eget træ på det indre marked, således at der skabes et konkurrenceelement, der også opfattes sådan af brugerne og borgerne. Certificeringssystemerne skal være frivillige, og deres bestanddele skal fastlægges af de forskellige organisationer, som foreslår dem. Myndighederne må ikke blande sig i udformningen af systemerne og ikke stille krav om andre bestemmelser end dem, der er nødvendige for at sikre gennemsigtighed og forhindre vildledende oplysninger; |
| --- | --- |

1.11

støtter udviklingen i retning af skovcertificering, som bør blive et middel for producenterne til at markedsføre deres eget træ på det indre marked, således at der skabes et konkurrenceelement, der også opfattes sådan af brugerne og borgerne. Certificeringssystemerne skal være frivillige, og deres bestanddele skal fastlægges af de forskellige organisationer, som foreslår dem. Myndighederne må ikke blande sig i udformningen af systemerne og ikke stille krav om andre bestemmelser end dem, der er nødvendige for at sikre gennemsigtighed og forhindre vildledende oplysninger;

| 1.12 | finder det nyttigt, at man viderefører og styrker foranstaltninger, der fremmer anvendelse af træstykker af mindre værdi, fabrikationsrester og træ fra energiskovbeplantninger til fremstilling af varme og energi tæt på produktionsstedet i stedet for mineralske brændstoffer. Der bør indføres foranstaltninger, der gør markedet for træbaseret energi levedygtigt; |
| --- | --- |

1.12

finder det nyttigt, at man viderefører og styrker foranstaltninger, der fremmer anvendelse af træstykker af mindre værdi, fabrikationsrester og træ fra energiskovbeplantninger til fremstilling af varme og energi tæt på produktionsstedet i stedet for mineralske brændstoffer. Der bør indføres foranstaltninger, der gør markedet for træbaseret energi levedygtigt;

| 1.13 | finder det nødvendigt, at den kommende handlingsplan støtter de forskellige organisationer i skovbrugssektoren — hvad angår ejendomsret til jord og anvendelse — og at den er særligt opmærksom på at konsolidere eller genoprette områder inden for sektoren; samtidigt skal sammenslutninger inden for skovbruget fremmes og støttes; |
| --- | --- |

1.13

finder det nødvendigt, at den kommende handlingsplan støtter de forskellige organisationer i skovbrugssektoren — hvad angår ejendomsret til jord og anvendelse — og at den er særligt opmærksom på at konsolidere eller genoprette områder inden for sektoren; samtidigt skal sammenslutninger inden for skovbruget fremmes og støttes;

| 1.14 | noterer sig den nu brede anerkendelse af skovenes multifunktionelle rolle, som dog i de fleste tilfælde ikke afspejler sig i de berørte områders økonomi og indbyggernes indkomst i et omfang, der svarer til skovenes potentiale i mange tilfælde skal ejerne tværtimod tage hensyn til krav og begrænsninger fra myndighedernes side. Denne situation er ikke blevet forbedret, og den politiske indsats for samhørighed og udvikling af landdistrikterne har endnu ikke kunnet stimulere og fremme økonomien i skovområderne i tilstrækkelig grad. For i det mindste delvis at bøde herpå bliver man nødt til at vedtage de foranstaltninger, som Kommissionen foreslog i KOM(2004) 490 endelig, om sammenkædning af skovbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

1.14

noterer sig den nu brede anerkendelse af skovenes multifunktionelle rolle, som dog i de fleste tilfælde ikke afspejler sig i de berørte områders økonomi og indbyggernes indkomst i et omfang, der svarer til skovenes potentiale i mange tilfælde skal ejerne tværtimod tage hensyn til krav og begrænsninger fra myndighedernes side. Denne situation er ikke blevet forbedret, og den politiske indsats for samhørighed og udvikling af landdistrikterne har endnu ikke kunnet stimulere og fremme økonomien i skovområderne i tilstrækkelig grad. For i det mindste delvis at bøde herpå bliver man nødt til at vedtage de foranstaltninger, som Kommissionen foreslog i KOM(2004) 490 endelig, om sammenkædning af skovbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne;

| 1.15 | mener, at der bør tages hensyn til Lissabon- og Göteborgmålsætningerne om flere og bedre jobs og stadig større samhørighed ved udarbejdelsen af handlingsplanen, både hvad angår de ansatte i skovbrugssektoren og de berørte territorier; |
| --- | --- |

1.15

mener, at der bør tages hensyn til Lissabon- og Göteborgmålsætningerne om flere og bedre jobs og stadig større samhørighed ved udarbejdelsen af handlingsplanen, både hvad angår de ansatte i skovbrugssektoren og de berørte territorier;

| 1.16 | finder det nødvendigt, at handlingsplanen fremmer inddragelse i sektoren af et væsentligt antal specialiserede skovteknikere, som må forventes at være bedre i stand til at videreudvikle skovbruget. Inddragelse af skovteknikere kan også bidrage til at organisere og støtte sektoren og dens sammenslutninger af ejere og aktører. Handlingsplanen skal også omfatte programmer og initiativer for at give de ansatte i sektoren passende muligheder for avancement og videreuddannelse; |
| --- | --- |

1.16

finder det nødvendigt, at handlingsplanen fremmer inddragelse i sektoren af et væsentligt antal specialiserede skovteknikere, som må forventes at være bedre i stand til at videreudvikle skovbruget. Inddragelse af skovteknikere kan også bidrage til at organisere og støtte sektoren og dens sammenslutninger af ejere og aktører. Handlingsplanen skal også omfatte programmer og initiativer for at give de ansatte i sektoren passende muligheder for avancement og videreuddannelse;

| 1.17 | påpeger, at bæredygtig skovforvaltning, sektor- og miljølovgivning samt udformning og gennemførelse af programmerne skal ledsages af korrekt information og uddannelsesaktiviteter i de berørte områder for at opnå indbyggernes medvirken og samarbejde samt social og kulturel vækst i lokalsamfundene; |
| --- | --- |

1.17

påpeger, at bæredygtig skovforvaltning, sektor- og miljølovgivning samt udformning og gennemførelse af programmerne skal ledsages af korrekt information og uddannelsesaktiviteter i de berørte områder for at opnå indbyggernes medvirken og samarbejde samt social og kulturel vækst i lokalsamfundene;

| 1.18 | støtter de igangværende FLEGT-initiativer til bekæmpelse af ulovlig træhugst og sikring af respekten for de internationale aftaler, anmoder om deres videreførelse og håber, at de gennemføres fuldt ud på lovgivningsplanet; |
| --- | --- |

1.18

støtter de igangværende FLEGT-initiativer til bekæmpelse af ulovlig træhugst og sikring af respekten for de internationale aftaler, anmoder om deres videreførelse og håber, at de gennemføres fuldt ud på lovgivningsplanet;

| 1.19 | opfordrer EU's institutioner til at iværksætte initiativer, som beskytter EU-producenterne mod illoyal konkurrence fra produkter fra områder, hvor reglerne for beskyttelse af arbejdstagerne ikke respekteres, og den oprindelige lokalbefolkning ofte er udsat for alvorlig udnyttelse; |
| --- | --- |

1.19

opfordrer EU's institutioner til at iværksætte initiativer, som beskytter EU-producenterne mod illoyal konkurrence fra produkter fra områder, hvor reglerne for beskyttelse af arbejdstagerne ikke respekteres, og den oprindelige lokalbefolkning ofte er udsat for alvorlig udnyttelse;

| 1.20 | bekræfter sin tilslutning til EU's miljøpolitik på skovområdet og ser med tilfredshed på det stigende antal beskyttede områder i Europa, initiativerne til beskyttelse af den biologiske mangfoldighed og bekæmpelse af ørkendannelse; |
| --- | --- |

1.20

bekræfter sin tilslutning til EU's miljøpolitik på skovområdet og ser med tilfredshed på det stigende antal beskyttede områder i Europa, initiativerne til beskyttelse af den biologiske mangfoldighed og bekæmpelse af ørkendannelse;

| 1.21 | bemærker med glæde, at miljøpolitikkerne i stadig højere grad opfattes som en ressource for hele det europæiske samfund, og at EU's aktioner har bidraget til disse positive resultater; |
| --- | --- |

1.21

bemærker med glæde, at miljøpolitikkerne i stadig højere grad opfattes som en ressource for hele det europæiske samfund, og at EU's aktioner har bidraget til disse positive resultater;

| 1.22 | understreger, at handlingsplanen skal fremme omdannelsen af skovområderne med henblik på at fremhæve deres multifunktionalitet, fremme den biologiske mangfoldighed, bevare typiske landskaber og især beskytte vandressourcerne og luftkvaliteten. Under alle omstændigheder må de principper for bæredygtig skovforvaltning, som blev fastlagt i Rio de Janeiro, og strategiske mål for skovområdernes og hele skovbrugets tilpasning til klimaændringerne føres ud i livet; |
| --- | --- |

1.22

understreger, at handlingsplanen skal fremme omdannelsen af skovområderne med henblik på at fremhæve deres multifunktionalitet, fremme den biologiske mangfoldighed, bevare typiske landskaber og især beskytte vandressourcerne og luftkvaliteten. Under alle omstændigheder må de principper for bæredygtig skovforvaltning, som blev fastlagt i Rio de Janeiro, og strategiske mål for skovområdernes og hele skovbrugets tilpasning til klimaændringerne føres ud i livet;

| 1.23 | er betænkelig ved den miljøskade, der kan forårsages af forarbejdning af skovbrugsprodukter og tilknyttede aktiviteter i miljømæssigt sårbare områder. Navnlig har tørveområder behov for særlig beskyttelse; |
| --- | --- |

1.23

er betænkelig ved den miljøskade, der kan forårsages af forarbejdning af skovbrugsprodukter og tilknyttede aktiviteter i miljømæssigt sårbare områder. Navnlig har tørveområder behov for særlig beskyttelse;

| 1.24 | finder det absolut nødvendigt, at handlingsplanen indeholder initiativer til videnskabelig og teknologisk forskning i:






  — | nye anvendelser af træ, især i byggesektoren, og af andre skovbrugsprodukter, |
| --- | --- | --- |

1.24

finder det absolut nødvendigt, at handlingsplanen indeholder initiativer til videnskabelig og teknologisk forskning i:

—

nye anvendelser af træ, især i byggesektoren, og af andre skovbrugsprodukter,

| — | innovative maskiner og teknologi til skovbrug, |
| --- | --- |

—

innovative maskiner og teknologi til skovbrug,

| — | skovforvaltning, der er orienteret mod multifunktionalitet; |
| --- | --- |

—

skovforvaltning, der er orienteret mod multifunktionalitet;

| 1.25 | mener, at de mest presserende spørgsmål af interesse for forskningen er skovplantningsmetoderne, genopretning gennem genbeplantning af skove og en skovforvaltning, der skal øge kulstofbindingen på kort og lang sigt. Disse forskningsområder skal nøje overvejes i det syvende rammeprogram under hensyntagen til de forskellige miljømæssige og klimatiske betingelser i de europæiske regioner; |
| --- | --- |

1.25

mener, at de mest presserende spørgsmål af interesse for forskningen er skovplantningsmetoderne, genopretning gennem genbeplantning af skove og en skovforvaltning, der skal øge kulstofbindingen på kort og lang sigt. Disse forskningsområder skal nøje overvejes i det syvende rammeprogram under hensyntagen til de forskellige miljømæssige og klimatiske betingelser i de europæiske regioner;

| 1.26 | håber, at handlingsplanen vil foreslå holdbare initiativer fastlagt på EU-niveau med sigte på at øge offentlighedens bevidsthed om de mange forskellige aspekter og fordele, som skovene i EU rummer; nogle oplysningstiltag bør henvende sig til den brede offentlighed og andre mere specifikt til de unge, og der skal være programmer for besøg i beskyttede områder, i forskellige dele af skovbrugssektoren og i virksomheder, der bruger træ som råstof. |
| --- | --- |

1.26

håber, at handlingsplanen vil foreslå holdbare initiativer fastlagt på EU-niveau med sigte på at øge offentlighedens bevidsthed om de mange forskellige aspekter og fordele, som skovene i EU rummer; nogle oplysningstiltag bør henvende sig til den brede offentlighed og andre mere specifikt til de unge, og der skal være programmer for besøg i beskyttede områder, i forskellige dele af skovbrugssektoren og i virksomheder, der bruger træ som råstof.

| 1.27 | minder om, at handlingsplanen skal indeholde præcise anvisninger for, hvordan skove kan beskyttes mod brande, forurening, biotiske organismer, og femhæve det faktum, at disse skovområder har en beskyttende funktion i relation til jordskred, laviner og oversvømmelser; |
| --- | --- |

1.27

minder om, at handlingsplanen skal indeholde præcise anvisninger for, hvordan skove kan beskyttes mod brande, forurening, biotiske organismer, og femhæve det faktum, at disse skovområder har en beskyttende funktion i relation til jordskred, laviner og oversvømmelser;

| 1.28 | understreger, at medlemsstaterne kan bruge skatteområdet som instrument til at tilskynde til og fremme skovpolitiske forslag og retningslinjer, der anses for egnede, herunder især udspil, der vedrører dannelse af sammenslutninger, eller som er af samfunds- og miljømæssig betydning. Handlingsplanen kunne formidle information om, hvad der sker i de forskellige medlemsstater, og fremme koordineringsinitiativer. |
| --- | --- |

1.28

understreger, at medlemsstaterne kan bruge skatteområdet som instrument til at tilskynde til og fremme skovpolitiske forslag og retningslinjer, der anses for egnede, herunder især udspil, der vedrører dannelse af sammenslutninger, eller som er af samfunds- og miljømæssig betydning. Handlingsplanen kunne formidle information om, hvad der sker i de forskellige medlemsstater, og fremme koordineringsinitiativer.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | foreslår, at alle muligheder for at fastlægge et retsgrundlag for EU's skovbrugsstrategi undersøges, da hele dette emneområde har fået global relevans; |
| --- | --- |

2.1

foreslår, at alle muligheder for at fastlægge et retsgrundlag for EU's skovbrugsstrategi undersøges, da hele dette emneområde har fået global relevans;

| 2.2 | anmoder om, at EU-institutionerne bestræber sig på at gennemføre Kommissionens forslag snarest muligt, medmindre det ændres, og at handlingsplanen ikke blot kommer til at indeholde retningslinjer for medlemsstaterne, men også fastlægger præcise ansvarsområder og de nødvendige ressourcer for dens gennemførelse; |
| --- | --- |

2.2

anmoder om, at EU-institutionerne bestræber sig på at gennemføre Kommissionens forslag snarest muligt, medmindre det ændres, og at handlingsplanen ikke blot kommer til at indeholde retningslinjer for medlemsstaterne, men også fastlægger præcise ansvarsområder og de nødvendige ressourcer for dens gennemførelse;

| 2.3 | mener, at EU's handlingsplan skal vedtages med sikkerhed for, at de nationale skovprogrammer udarbejdes inden for forud fastsatte frister, og at de følger angivelserne i EU's handlingsplan; |
| --- | --- |

2.3

mener, at EU's handlingsplan skal vedtages med sikkerhed for, at de nationale skovprogrammer udarbejdes inden for forud fastsatte frister, og at de følger angivelserne i EU's handlingsplan;

| 2.4 | foreslår, at handlingsplanen medtager forslag om fremme af de forskellige komponenter i skovbrugssektoren i form af incitamenter, der kan sikre dens drift, vedligeholdelse af skove med ringe eller ingen økonomisk værdi, oprettelse af sammenslutninger af skovejere og -forvaltere med deltagelse af skovteknikere, gennemførelse og opretholdelse af anlægsarbejder, initiativer samt sociale, miljømæssige og skovbevarende tjenester, hvis disse indgår i de regionale og lokale myndigheders programmer; |
| --- | --- |

2.4

foreslår, at handlingsplanen medtager forslag om fremme af de forskellige komponenter i skovbrugssektoren i form af incitamenter, der kan sikre dens drift, vedligeholdelse af skove med ringe eller ingen økonomisk værdi, oprettelse af sammenslutninger af skovejere og -forvaltere med deltagelse af skovteknikere, gennemførelse og opretholdelse af anlægsarbejder, initiativer samt sociale, miljømæssige og skovbevarende tjenester, hvis disse indgår i de regionale og lokale myndigheders programmer;

| 2.5 | opfordrer til, at der — for at nå frem til ordninger på verdensplan, der kan gennemføres i praksis — ydes den størst mulige indsats for at fastlægge en ny international aftale om skove, der skal fungere som et globalt instrument for bæredygtig skovforvaltning i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra den 26. april 2005; |
| --- | --- |

2.5

opfordrer til, at der — for at nå frem til ordninger på verdensplan, der kan gennemføres i praksis — ydes den størst mulige indsats for at fastlægge en ny international aftale om skove, der skal fungere som et globalt instrument for bæredygtig skovforvaltning i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra den 26. april 2005;

| 2.6 | anbefaler på ny, at der gives førsteprioritet til forholdet mellem skovbrugsaktiviteter og industrier, der anvender træ, handel med forskellige typer europæisk træ og støtte til skovsektoren som helhed — samt bedst mulig koordination mellem Kommissionens tjenestegrene; |
| --- | --- |

2.6

anbefaler på ny, at der gives førsteprioritet til forholdet mellem skovbrugsaktiviteter og industrier, der anvender træ, handel med forskellige typer europæisk træ og støtte til skovsektoren som helhed — samt bedst mulig koordination mellem Kommissionens tjenestegrene;

| 2.7 | kræver, at mulighederne for at anvende vedvarende energikilder fra skovbrugssektoren forbedres og videreudvikles og i højere grad integreres i Kommissionens tematiske strategi for vedvarende energikilder, således at skovbrugssektorens aktører indrømmes konkrete fordele; |
| --- | --- |

2.7

kræver, at mulighederne for at anvende vedvarende energikilder fra skovbrugssektoren forbedres og videreudvikles og i højere grad integreres i Kommissionens tematiske strategi for vedvarende energikilder, således at skovbrugssektorens aktører indrømmes konkrete fordele;

| 2.8 | anser det for nødvendigt, at handlingsplanen behandler spørgsmålet om skovtjenester af miljømæssig, kulturel og social karakter, så de værdsættes for deres egen skyld, og at det angives, hvordan en økonomisk vurdering af dem kan foretages, med henblik på at tilskynde skovejere og -forvaltere til at udbyde dem frivilligt på markedet. Hvor der ikke er et sådant marked, bør handlingsplanen foreslå metoder og foranstaltninger, som skaber mulighed for at overføre den beregnede miljøgevinst til skovejeren eller skovforvalteren som en indtægt; |
| --- | --- |

2.8

anser det for nødvendigt, at handlingsplanen behandler spørgsmålet om skovtjenester af miljømæssig, kulturel og social karakter, så de værdsættes for deres egen skyld, og at det angives, hvordan en økonomisk vurdering af dem kan foretages, med henblik på at tilskynde skovejere og -forvaltere til at udbyde dem frivilligt på markedet. Hvor der ikke er et sådant marked, bør handlingsplanen foreslå metoder og foranstaltninger, som skaber mulighed for at overføre den beregnede miljøgevinst til skovejeren eller skovforvalteren som en indtægt;

| 2.9 | anmoder om, at handlingsplanen giver mulighed for, at foranstaltninger finansieret af myndighederne kan gennemføres af ejernes og producenternes organisationer, hvis disse ønsker det og er i stand til det; |
| --- | --- |

2.9

anmoder om, at handlingsplanen giver mulighed for, at foranstaltninger finansieret af myndighederne kan gennemføres af ejernes og producenternes organisationer, hvis disse ønsker det og er i stand til det;

| 2.10 | finder det afgørende, at planen bliver et nyttigt instrument for medlemsstaterne og andre myndigheder til revision af gældende lovgivning, idet nogle aspekter reelt vanskeliggør gennemførelsen af de fælles EU-mål; der bør forudses tiltag til administrativ forenkling af procedurerne på alle niveauer; |
| --- | --- |

2.10

finder det afgørende, at planen bliver et nyttigt instrument for medlemsstaterne og andre myndigheder til revision af gældende lovgivning, idet nogle aspekter reelt vanskeliggør gennemførelsen af de fælles EU-mål; der bør forudses tiltag til administrativ forenkling af procedurerne på alle niveauer;

| 2.11 | bifalder Kommissionens forslag om revision af Den Stående Skovbrugskomité, så den kan indgå i samarbejdet om udarbejdelse og gennemførelse af planen og til at opretholde autoritative forbindelser med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

2.11

bifalder Kommissionens forslag om revision af Den Stående Skovbrugskomité, så den kan indgå i samarbejdet om udarbejdelse og gennemførelse af planen og til at opretholde autoritative forbindelser med medlemsstaterne;

| 2.12 | finder det nødvendigt, at skovpolitikken i Kommissionen styrkes strukturelt og personalemæssigt i et sådant omfang, at EU's handlingsplan kan gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

2.12

finder det nødvendigt, at skovpolitikken i Kommissionen styrkes strukturelt og personalemæssigt i et sådant omfang, at EU's handlingsplan kan gennemføres effektivt;

| 2.13 | foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne opretter et forum for videnskab og teknik på skovområdet med deltagelse af repræsentanter for universiteter, forskningscentre og sammenslutninger af fagfolk; formålet skal være at uddybe den fælles viden om de forskellige skovområders vilkår, typologi og problemer i EU og at foreslå initiativer og programmer for videnskabelig og teknologisk forskning; forummets aktiviteter skal koordineres og finansieres af Kommissionen; |
| --- | --- |

2.13

foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne opretter et forum for videnskab og teknik på skovområdet med deltagelse af repræsentanter for universiteter, forskningscentre og sammenslutninger af fagfolk; formålet skal være at uddybe den fælles viden om de forskellige skovområders vilkår, typologi og problemer i EU og at foreslå initiativer og programmer for videnskabelig og teknologisk forskning; forummets aktiviteter skal koordineres og finansieres af Kommissionen;

| 2.14 | anmoder i betragtning af skovpolitikkens strategiske betydning for lokalsamfundenes fremtid om, at forslaget til handlingsplan forelægges Regionsudvalget til udtalelse — også fordi skovsektoren i mange medlemsstater hører til de regionale og lokale myndigheders kompetenceområde. |
| --- | --- |

2.14

anmoder i betragtning af skovpolitikkens strategiske betydning for lokalsamfundenes fremtid om, at forslaget til handlingsplan forelægges Regionsudvalget til udtalelse — også fordi skovsektoren i mange medlemsstater hører til de regionale og lokale myndigheders kompetenceområde.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 64 af 27.2.1998, s. 25.

1

(2)  EFT C 57 af 29.2.2000, s. 96.

2

(3)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 41.

3

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/88

---

Regionsudvalgets udtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer

(2006/C 115/20)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til det britiske EU-formandskabs anmodning af 30. juni 2005 om at udarbejde en rapport om »De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer« i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1,

under henvisning til formandens beslutning af 25. juli 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til konklusionerne fra Rådet af 22. og 23. marts 2005 og fra Rådet (miljøministrene) den 7. marts 2005,

under henvisning til sin udtalelse af 21. september 2000 om Grønbog om handel med emissioner af drivhusgasser inden for Den Europæiske Union og Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU's politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissionerne: Mod et europæisk klimaændringsprogram (KOM(2000) 87 endelig og KOM(2000) 88 endelig — CdR 189/2000 fin) (1),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 65/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 28. juni 2005 om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: At vinde kampen mod den globale klimaændring (KOM(2005) 35 endelig);

under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 215/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2005 med Ken Bodfish, formand for Brighton and Hove Council (UK/PSE), som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | Klimaet ændrer sig. Videnskabsmænd i hele verden erkender, at vi senest i 2100 kan forvente globale temperaturstigninger fra 1,4 til 5,8oC; |
| --- | --- |

1.

Klimaet ændrer sig. Videnskabsmænd i hele verden erkender, at vi senest i 2100 kan forvente globale temperaturstigninger fra 1,4 til 5,8oC;

| 2. | EU's Ministerråd erklærede i 1996, at den globale gennemsnitstemperatur efter dets mening ikke burde stige med mere end 2 grader over det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

2.

EU's Ministerråd erklærede i 1996, at den globale gennemsnitstemperatur efter dets mening ikke burde stige med mere end 2 grader over det førindustrielle niveau;

| 3. | Klimaændringernes virkninger vil kunne mærkes overalt i verden og frem for alt på lokalt niveau i form af f.eks. mindsket afgrødeproduktion, oversvømmelser, skovbrande, jordforringelse og erosion, begrænsninger på vandforbrug, skader på vej- og jernbaneinfrastrukturen, tab af biodiversitet, afbrydelser i elforsyning, mindskede reserver af fossile brændstoffer; strukturskader og landsænkning, problemer med varmeøer (2) og luftkvalitet; |
| --- | --- |

3.

Klimaændringernes virkninger vil kunne mærkes overalt i verden og frem for alt på lokalt niveau i form af f.eks. mindsket afgrødeproduktion, oversvømmelser, skovbrande, jordforringelse og erosion, begrænsninger på vandforbrug, skader på vej- og jernbaneinfrastrukturen, tab af biodiversitet, afbrydelser i elforsyning, mindskede reserver af fossile brændstoffer; strukturskader og landsænkning, problemer med varmeøer (2) og luftkvalitet;

| 4. | ekstreme vejrbetingelser som f.eks. oversvømmelser har allerede en betydelig indvirkning på den europæiske økonomi og kan vise sig katastrofal med forventede yderligere klimaændringer; |
| --- | --- |

4.

ekstreme vejrbetingelser som f.eks. oversvømmelser har allerede en betydelig indvirkning på den europæiske økonomi og kan vise sig katastrofal med forventede yderligere klimaændringer;

| 5. | det erkendes, at forebyggelse af klimaændringerne giver resultater, men at det også er nødvendigt både at reducere og tilpasse sig til de virkninger af klimaændringerne, der allerede nu viser sig; |
| --- | --- |

5.

det erkendes, at forebyggelse af klimaændringerne giver resultater, men at det også er nødvendigt både at reducere og tilpasse sig til de virkninger af klimaændringerne, der allerede nu viser sig;

| 6. | de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle, når det gælder om at overvåge og vurdere klimaændringerne og orientere kommunernes og regionernes borgere om de potentielle virkninger samt udvikle strategier med henblik på at mindske og tilpasse sig til klimaændringernes virkninger og fremme et bæredygtigt energiforbrug — |
| --- | --- |

6.

de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle, når det gælder om at overvåge og vurdere klimaændringerne og orientere kommunernes og regionernes borgere om de potentielle virkninger samt udvikle strategier med henblik på at mindske og tilpasse sig til klimaændringernes virkninger og fremme et bæredygtigt energiforbrug —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets holdning

Regionsudvalget

Indledning

| 1.1 | er tilfreds med det lederskab, Kommissionen og Ministerrådet indtil nu har udvist i kampen mod klimaændringerne, og opfordrer til, at man også fastholder dette engagement i den kommende politik for klimaændringer efter 2012; |
| --- | --- |

1.1

er tilfreds med det lederskab, Kommissionen og Ministerrådet indtil nu har udvist i kampen mod klimaændringerne, og opfordrer til, at man også fastholder dette engagement i den kommende politik for klimaændringer efter 2012;

| 1.2 | værdsætter den vilje, Ministerrådet viste i marts 2005, da man fastlagde målene for yderligere emissionsreduktioner, og opfordrer EU til at sætte øget fokus på en global reaktion på klimaændringerne for at sikre, at andre viser et tilsvarende engagement; |
| --- | --- |

1.2

værdsætter den vilje, Ministerrådet viste i marts 2005, da man fastlagde målene for yderligere emissionsreduktioner, og opfordrer EU til at sætte øget fokus på en global reaktion på klimaændringerne for at sikre, at andre viser et tilsvarende engagement;

| 1.3 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central og uundværlig rolle for at beskytte klimaet. Det er de lokale og regionale myndigheder, som har det overordnede ansvar for at fremme velfærden i et område, som leverer nøgletjenester, har indflydelse på, hvordan mennesker lever og bor, råder over håndhævelsesbeføjelser og har den praktiske knowhow og demokratiske legitimitet. De lokale og regionale myndigheder kan bidrage til et stabilt klima ved at anvende bæredygtig energi på en måde, ingen anden enkeltorganisation kan komme op på siden af; |
| --- | --- |

1.3

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central og uundværlig rolle for at beskytte klimaet. Det er de lokale og regionale myndigheder, som har det overordnede ansvar for at fremme velfærden i et område, som leverer nøgletjenester, har indflydelse på, hvordan mennesker lever og bor, råder over håndhævelsesbeføjelser og har den praktiske knowhow og demokratiske legitimitet. De lokale og regionale myndigheder kan bidrage til et stabilt klima ved at anvende bæredygtig energi på en måde, ingen anden enkeltorganisation kan komme op på siden af;

| 1.4 | mener, at der bør være større almen anerkendelse af den vigtige rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille i kampen mod klimaændringer. Derfor bør de bevilges de fornødne ressourcer; |
| --- | --- |

1.4

mener, at der bør være større almen anerkendelse af den vigtige rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille i kampen mod klimaændringer. Derfor bør de bevilges de fornødne ressourcer;

| 1.5 | fremhæver, at det ofte er de fattigste, både i og uden for EU, som påvirkes mest negativt af klimaændringerne, og at de ofte har begrænsede muligheder for at tilpasse sig til klimaændringernes virkninger. Ved bekæmpelsen af klimaændringerne må man prioritere, at borgerne har råd til brændsel, og forbedre energieffektiviteten samt gøre lokalområderne mere modstandsdygtige over for de forventede fremtidige virkninger; |
| --- | --- |

1.5

fremhæver, at det ofte er de fattigste, både i og uden for EU, som påvirkes mest negativt af klimaændringerne, og at de ofte har begrænsede muligheder for at tilpasse sig til klimaændringernes virkninger. Ved bekæmpelsen af klimaændringerne må man prioritere, at borgerne har råd til brændsel, og forbedre energieffektiviteten samt gøre lokalområderne mere modstandsdygtige over for de forventede fremtidige virkninger;

| 1.6 | mener, at energihierarkiet bør udgøre kernen i alle politikker:






  a) | Reducere behovet for energi, |
| --- | --- | --- |

1.6

mener, at energihierarkiet bør udgøre kernen i alle politikker:

a)

Reducere behovet for energi,

| b) | Anvende energi mere effektivt, |
| --- | --- |

b)

Anvende energi mere effektivt,

| c) | Anvende vedvarende energi, |
| --- | --- |

c)

Anvende vedvarende energi,

| d) | Enhver fortsat brug af fossile brændstoffer skal være ren og effektiv; |
| --- | --- |

d)

Enhver fortsat brug af fossile brændstoffer skal være ren og effektiv;

| 1.7 | noterer, at der ofte er mange fordele at hente regionalt og lokalt ved at bekæmpe klimaændringerne, herunder en forbedring af den regionale økonomis konkurrenceevne; |
| --- | --- |

1.7

noterer, at der ofte er mange fordele at hente regionalt og lokalt ved at bekæmpe klimaændringerne, herunder en forbedring af den regionale økonomis konkurrenceevne;

2.   Klimaændringer som en mulighed og ikke blot en trussel

| 2.1 | understreger, at klimaændringer udgør en direkte sikkerhedstrussel mod Europa på grund af den stadig mere skrøbelige forsyningssikkerhed som følge af færre fossile brændstoffer og klimaændringernes negative virkninger. Europa som helhed vil opleve øgede udgifter til forsikringer og i mange tilfælde vil det være umuligt at forsikre ejendomme; |
| --- | --- |

2.1

understreger, at klimaændringer udgør en direkte sikkerhedstrussel mod Europa på grund af den stadig mere skrøbelige forsyningssikkerhed som følge af færre fossile brændstoffer og klimaændringernes negative virkninger. Europa som helhed vil opleve øgede udgifter til forsikringer og i mange tilfælde vil det være umuligt at forsikre ejendomme;

| 2.2 | påpeger, at klimaændringerne udgør en af de største trusler mod vores livsform, men samtidig skaber de gode muligheder for at opbygge en mere bæredygtig, demokratisk og konkurrencedygtig fremtid; |
| --- | --- |

2.2

påpeger, at klimaændringerne udgør en af de største trusler mod vores livsform, men samtidig skaber de gode muligheder for at opbygge en mere bæredygtig, demokratisk og konkurrencedygtig fremtid;

| 2.3 | mener, at de lokale og regionale myndigheder med deres erfaringer kan bidrage betydeligt til EU's fremtidige politik for klimaændringer. Med henblik herpå fremhæves nedenfor en række korte case-studier, hvor nogle af hovedtemaerne i indsatsen mod klimaændringerne overvejes og forskellige henstillinger for fremtiden fremhæves. |
| --- | --- |

2.3

mener, at de lokale og regionale myndigheder med deres erfaringer kan bidrage betydeligt til EU's fremtidige politik for klimaændringer. Med henblik herpå fremhæves nedenfor en række korte case-studier, hvor nogle af hovedtemaerne i indsatsen mod klimaændringerne overvejes og forskellige henstillinger for fremtiden fremhæves.

3.   Eksempler på lokale og regionale tiltag (3)

3.1   Fremme af ekspertise og udveksling af praksis

Partnerskaber til fremme af ekspertise kan styrke og koordinere gennemførelsen af lokale og regionale strategier til bekæmpelse af klimaændringer samt udbrede viden og udveksle eksempler på god praksis. Erfaringerne fra de lokale og regionale myndigheders partnerskaber har givet betydelige resultater og bør præge politikken på europæisk og nationalt plan:

»Climate Star«-prisen, oprettet af Klima-Alliancen, belønner forbilledlige aktiviteter i kampen mod klimaændringerne og dokumenterer erfaringer og succeser i hele Europa. Ud over at belønne ekspertise fremmer prisen udveksling mellem lokale og regionale myndigheder. Nationale ordninger som f.eks. boligområdet Beacon Council Scheme om bæredygtig energi (England og Wales) fokuserer også på udveksling og kommunikation om de udfordringer, man står over for på lokalt niveau;

3.2   Fremme af vedvarende energi

Truslerne mod klimasikkerheden betyder, at vi i stigende grad bliver nødt til at anvende lokal energiproduktion. Lokalt produceret energi er ofte mere effektiv, eftersom den transmitteres over kortere afstande. De lokale og regionale myndigheder sidder med nøglen til udviklingen af mere vedvarende energikapacitet. Som følge af deres rolle i forbindelse med planlægning og indkøb har de et stort ansvar for energikapaciteten og -forbruget på lokalt niveau. Udvikling af lokal vedvarende energi er også vigtigt for at opbygge et lokalt grundlag for know-how og teknologi. Det engagement, man ser på lokalt niveau, bliver imidlertid ikke modsvaret af et engagement på højt niveau i EU. Det må ændres, så vi kan etablere den know-how og teknologi, der er forudsætningen for en konkurrencedygtig kulstoffattig fremtid:

Malmø (Sverige) har via International Council for Local Environmental Initiatives' program »Byer for klimabeskyttelse« opført et nyt boligkvarter med 1000 boliger, der forsynes med 100 % vedvarende energi. Energiforsyningen er baseret på lokale ressourcer af sol, vind og vand sammen med energi fra affald og kloakslam fra området. Boligerne er hver udrustet med en elmåler for at sikre, at byen kan kortlægge energiforbrugsmønstre og planlægge den vedvarende kapacitet i henhold hertil;

3.3   Måling og mindskelse af kulstofs lokale fodspor

De lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle, når det gælder om at vurdere og vejlede om energiforbrug og kulstofs fodspor i deres lokalsamfund, herunder også om indenlandsk og kommercielt energiforbrug. Med henblik herpå må der lægges større vægt på at udvikle redskaber til at vurdere kulstofvirkningerne og sikre øget adgang til verificerbare data om energiforbrug:

Den tværeuropæiske DISPLAY-kampagne hjælper kommuner og deres kommunale bygninger med at udregne energiforbruget ved hjælp af særlig software. Det tilskynder dem også til at præsentere energiforbrugsdata på en brugervenlig måde i offentlige bygninger for at øge bevidstheden om energieffektivitet;

3.4   Bekæmpelse af klimaændringer — et bredt spektrum af sociale, miljømæssige og økonomiske fordele

Tilpasning til lavenergiforbrug og –produktion vil indebære en højere livskvalitet for de lokale borgere ved at mindske deres eksponering for risici, forbedre sikkerheden på vejene gennem fremme af mere bæredygtig mobilitet og ved at udvikle et mere behageligt hjemmemiljø uanset vejrforholdene. Alle disse forbedringer vil blive gennemført af de lokale og regionale myndigheder, der arbejder for at fremme den lokale indsats og etablere mere lokale markeder og bedre ressourcestyring på lokalt plan:

Brighton and Hove Council (England) har oprettet et partnerskab for energiforanstaltninger, hvis mål er at skabe et mere behageligt hjemmemiljø for dem, som er mest i risikozonen, herunder ældre og beboere i mindre boliger samt personer, som for nylig er udskrevet fra sygehuset. I 2005, kun to år efter partnerskabets oprettelse, har man forbedret hjemmemiljøet i 361 husholdninger i den private sektor, hvilket har ført til en årlig besparelse på 128 tons CO2. De strømlinede administrative tilskudsprocedurer og den omhyggelige opbygning af partnerskabets licitationsordning har gjort det muligt for partnerskabet at give lokalsamfundet en betydelig mergevinst på kort tid.

I et samarbejde med den skotske kommune Midlothian er byen Heerlen (Nederlandene) i færd med at udvikle et fjernvarmesystem, som udnytter varmt vand fra nedlagte kulminer til at opvarme lokale bygninger. Denne teknologi kombineres med en massiv stigning i anvendelsen af solenergi, herunder også i kommunale bygninger, så man sikrer stor spredning af innovation og bevidsthed om vedvarende energi i hele byen og i nabokommunerne i Tyskland;

3.5   Fremme af lokale tiltag på en række politikområder

Eksisterende bygninger, boligområder, arbejde og livsstil skal tilpasses for at sikre, at vi kan klare et uforudsigeligt, varieret og potentielt ekstremt vejrlig. Enkelhed, hårdførhed og korte forsyningslinjer vil gøre det lettere for lokalsamfundene at opnå dette. Modstandsdygtigheden over for klimaændringer kan øges ved at sikre, at grundlæggende behov som f.eks. mad, varme, lys og bekvemmeligheder opfyldes så tæt på lokalsamfundet som muligt:

Bristol City Council (England) arbejder på en »Food for Life«-forsøgsordning i 20 af områdets skoler — indkøb af uforædlet, frisk, sæsonbestemt sund mad til skolemåltider — lokalrådet arbejder sammen med »Primary Healthcare Trust« og »Soil Association«;

3.6   Fremme af jobvækst

Klimaændringerne og strategierne for bæredygtig energi skaber muligheder for at løse de grundlæggende problemer, som truer vore lokalsamfund, og udvikle en stærk ekspertise og know-how for fremtiden. Partnerskaber mellem lokalsamfundet, de lokale og regionale myndigheder, uddannelses- og sundhedssektoren og ikke at forglemme de private virksomheder vil skabe en stærkere følelse af et fælles formål og en solid tilgang efter devisen »investér for at spare«.

Newark and Sherwood District Council (England) har næsten fået bugt med det problem, at beboere i socialt boligbyggeri ikke har råd til brændsel. I 1984 var kun 6 % af boligerne i stand til at levere varme til en overkommelig pris — i dag er det 98,4 % som følge af investeringer i energieffektivitet. Moderniseringsprogrammerne har skabt 30 job lokalt hvert år i de sidste 18 år. Den samlede udgift for 7 500 ejendomme vil beløbe sig til ca. 24 mio. euro (16 mio. pund) i perioden 1988-2008. Ud over at skabe arbejdspladser har Newark oplevet bedre skoleresultater og færre psykiatriske problemer. Rådet har kunnet konstatere, at de opnåede fordele har betalt sig selv inden for fire år.

3.7   Bedre sundhed og velfærd i lokalsamfundet

Mange husholdninger i Europa har ikke råd til brændsel, hvilket udgør en betydelig sundhedstrussel. Ligeledes har alt for høje varmegrader i de seneste somre allerede ført til, at langt flere end normalt dør af varmeudmattelse. De lokale og regionale myndigheder kan forbedre deres boligmasse og gennem bygge- og planlægningsregulativer og mere effektiv opvarmning og andre anordninger sikre et mere behageligt hjemmemiljø, som er mindre udsat for ydre vejrforhold samtidig med, at man mindsker den overordnede kulstofvirkning gennem bedre ventilation og øget energieffektivitet:

Carrick District Council (England) har sammen med lejerorganisationer og andre medlemmer af Beacon Community Regeneration Partnership iværksat energieffektivitetsforbedringer i Beacon i Falmouth, som engang var et af de fattigste områder i Cornwall. Målt i resultater: Der er blevet foretaget energieffektivitetsforbedringer af 900 hjem; centralvarme- og isoleringsmålere er blevet installeret i 300 ejendomme i det første år, og der er i alt blevet sparet 274 000 euro (186 000 pund) på varmeregningen. Ifølge saneringspartnerskabet for boligområdet Beacon kan en række andre resultater også henføres til boligforbedringer: der har været tale om en sundhedsforbedring blandt beboerne, herunder en 50 % nedgang i antallet af astmaplagede; den lokale skole melder om en 100 % forbedring af drenges resultater ved den normale skoleeksamen; kriminaliteten er faldet dramatisk, herunder er der sket et fald i antallet af voldshandlinger i hjemmet og af børn, der er registreret som værende i fare; hærværk er på et lavere niveau end nogen sinde tidligere; beskæftigelsen vokser; flere ønsker at flytte til boligområdet; fællesfølelsen er vokset bemærkelsesværdigt.

Indbyggerne i Loweburg (Nederlandene) har været plaget af sundhedsproblemer som følge af fugt i deres boliger og problemer med opvarmning og træk. De regionale myndigheder, provinsen Groningen, har arbejdet sammen med et føderalt organ, konsulenter og en stor bank om at foretage en energirevision af boligerne og yde billige realkreditlån til boligejerne for at hjælpe dem med at forbedre hjemmeklimaet uden yderligere omkostninger. Det har ført til bedre sundhed og lavere udgifter til energi.

3.8   Ændring af adfærdsmønstre

Lokale og regionale myndigheder må samarbejde med den private sektor og andre områder af den offentlige sektor om at oprette partnerskaber, der fører til en vision om mindre anvendelse af energi. Dette arbejde er allerede blevet sat i værk i England og Wales, hvor den nationale sammenslutning af lokale myndigheder har udviklet en vision kaldet »Anytown 2025«, som vil gøre det muligt at udvikle et mere bæredygtigt lokalsamfund ved anvendelse af allerede eksisterende teknologi. Denne bæredygtige fremtid baseres på anvendelse af elektriske køretøjer, flere grønne områder, kombineret kraftvarmeproduktion og vejudformninger, som bremser brugen af bil, men uden at det er nødvendigt at udvikle nye teknologier. En sådan vision bør afspejles i politikker som for eksempel den kommende temastrategi om bymiljøet for at hjælpe lokale og regionale myndigheder med at træffe beslutninger, der bringer dem nærmere en bæredygtig fremtid ved anvendelse af eksisterende teknologi og knowhow.

Londons borgmester indførte som den første i Europa en daglig afgift på trafikbelastning i februar 2002. Ordningen har med stort held reduceret trafikbelastningen med 30 % og kulstofudledningerne inden for afgiftszonen er nu 20 % lavere end i 2002. Med færre biler på vejene er rejsehastigheden med offentlige transportmidler øget og stadig flere indbyggere i London vælger nu at cykle på arbejde. De ekstra indtægter har været med til at forbedre den offentlige transport i London. Et andet initiativ fra Londons borgmester til bekæmpelse af klimaændringer er indførelsen af et nyt klimaændringsagentur i London. I partnerskab med virksomheder i den private sektor skal agenturet udforme, finansiere, bygge og lede energiprojekter med lav eller ingen kulstofemission i hele London ved at anvende den reneste teknologi og skabe nye økonomiske udviklingsmuligheder. Borgmesteren planlægger også at indføre en lavemissionszone, hvorfor de mest forurenende lastbiler, turistbusser, almindelige busser og taxier ikke må køre i Storlondons gader fra og med 2008.

I Italien har mere end 350 lokale myndigheder (kommunale myndigheder og provinsmyndigheder) vedtaget og gennemført lokale Agenda 21, og i 1999 oprettedes en sammenslutning med henblik på at udvikle og udbrede tilgangen og resultaterne af gennemførelsen af lokale integrerede planer. Med udgangspunkt i en række indikatorer har hver by udarbejdet en strategi for nedbringelse af CO2-emissionen, hvilket skal ske ved at mindske energiforbruget og bevidstgøre forskellige kategorier og målgrupper af borgere, herunder skoler, og ved at fremme en fælles miljøkultur og gennemføre oplysningstiltag og -kampagner, der virker på kort, mellemlang og lang sigt.

3.9   Energitjenester frem for selve energien

Samfundet må bringes til at erkende, at borgerne ikke ønsker at forbruge energien som sådan, men ønsker de tjenester eller fordele, som energien kan levere som varme, belysning og privat transport. Nogle af disse goder, som forbindes med energi, kan udbydes uden selve energien ved at udvikle bygninger, som opvarmes af solen, og ved at give borgerne adgang til de tjenester, de har brug for, uden at bruge bilen:

Princippet med præstationskontrakter for energitjenester bør udbredes i hele EU for at sikre, at alle lokalsamfund har adgang til de energibesparelser, som energitjenesteselskaber kan levere. Kunderne drager fordel af energitjenesteselskabernes forsyning af energi i kraft af et moderniseret energisystem, men uden at de behøver at investere i eller styre dem. Energitjenesteselskaber fungerer ikke alene som energileverandører, men leverer også energitjenester som for eksempel energieffektivitetstiltag. Lokale myndigheder spiller en uundværlig rolle som betroede mellemled i forbindelse med energiprojekter ved at de sørger for energieffektive installationer og yder tilskud til forbedringer af energieffektiviteten i kommunale boliger. Lokale myndigheder er ideelt placeret til at kunne udvide potentialet for energibesparelser ved at oprette energitjenesteselskaber eller tilskynde energiselskaber til selv at blive energitjenesteselskaber ved at installere pakkeløsninger for husholdningerne og refundere omkostningerne ved energibesparelser. Det er afgørende, at de lokale eller regionale myndigheder er involveret for at sikre, at alle aktører på husholdnings- og erhvervsmarkedet har adgang til energibesparelser;

3.10   Mere effektiv energianvendelse

EU bør fokusere på at få mere ud af hver energienhed, vi forbruger, ved for eksempel at anvende højeffektive installationer, producere varme og kraft samtidig og varmeisolere bygninger:

I 1990 satte byrådet i Leicester (England) sig det mål at reducere energiforbruget og CO2-udledningen med 50 % inden 2025. Et centralt mål har været at overvåge energianvendelsen i byen gennem intelligente målingssystemer, som sender data tilbage til kommunen hver halve time fra hele byen. Kommunen har også oprettet et energicenter, der leverer omfattende energitjenester til alle dele af lokalsamfundet, herunder salg af effektive installationer, der anvender vedvarende energi. Energicentret har været banebrydende i udviklingen af kulstoffattige teknologier ved at fremme disse teknologier og fungere som bindeled mellem kunder og leverandører. Det har omfattet uddannelse af de lokale handlendes ansatte i installering af kulstoffattige teknologier;

3.11   Fremskaffelse af vedvarende energi i videst muligt omfang

Lokale og regionale myndigheder har ansvaret for 16 % af det samlede BNP i Europa. Mange myndigheder angiver nu, at de anvender en eller anden form for vedvarende energi til en del eller hele deres forbrug og gør det til et kriterium i opførelsen af nye boliger:

London-bydelen Lewisham har haft grøn energiindkøbspolitik siden 1999. I november 2000 kom 100 % af elektriciteten fra vedvarende energikilder, og bydelen blev den tredjestørste indkøber af grøn energi i Vesteuropa. Den manglende stabilitet i forsyningen af grøn elektricitet betød, at da anden udbudsprocedure var fastlagt i 2004, kom kun 80 % af elektriciteten fra vedvarende energikilder. Lewisham's mål var at hjælpe med til at skabe et marked for elektricitet fra vedvarende energikilder, og mange lokale myndigheder og offentlige organer følger nu efter.

3.12   Integration af klimaaspektet og klimasikring

EU's samt nationale, regionale og lokale politikker bør »klimasikres«, så de kan imødegå den trussel, som et mere uforudsigeligt klima udgør. Dette kan opnås ved hjælp af konsekvensanalyser af lovgivning, men også ved at lægge pres på nationale regeringer for at få dem til at udvikle skatteincitamenter, der fremmer mere bæredygtige energianvendelsesmønstre:

Byrådet i Middlesborough (England) har udviklet en evalueringsprocedure til at indkredse klimaændringernes effekt på en række af kommunens serviceydelser. Man udviklede et modul for evaluering af klimaændringernes effekt i samarbejde med en ngo-organisation, som har givet alle kommunens afdelinger mulighed for at vurdere ændrede vejrmønstres potentielle effekt på de tjenesteydelser, de udbyder. Det har ført til, at der på de 16 tjenesteydelsesområder, som nu har anvendt vurderingen, er sket ændringer i udbuddet af tjenesteydelser, herunder øgede ressourcer til vejvæsenet i tilfælde af oversvømmelse, montering af solafskærmninger på kommunale bygninger for at undgå overophedning og for kraftig blænding og ændret sammensætning af bituminøs vejbelægning for at indregne den yderligere varmepåvirkning, som sandsynligvis vil forekomme i de næste tyve år.

3.13   Lokalsamfundets engagement med hensyn til klimaændringer

Udfordringen i forbindelse med klimasikring er af en sådan størrelse, at tilpasning til og afbødning af klimaændringer kun vil få en reel virkning, hvis den tages op af samfundet som helhed, fra lokale og regionale myndigheder til forbrugere og erhvervsliv. Det vil også kræve en samlet pakke af foranstaltninger for at sikre, at vi får det størst mulige udbytte i henseende til forbedret livskvalitet, som håndtering af klimaændringer kan give. Mange af de løsninger på klimaændringer, som her er blevet fremhævet, vil kun kunne fungere, hvis de indgår i en samlet pakke af foranstaltninger. For eksempel vil en stor begrænsning af privatbilismen kun opnå bred tilslutning, hvis der forefindes lokale faciliteter af høj kvalitet og et velfungerende og bæredygtigt offentligt transportsystem. Færre privatbiler vil betyde mindre trafik og friere bevægelighed for varer og tjenester og dermed forbedring af den offentlige transport, hvilket erfaringen viser i det område af det centrale London, hvor trafikbelastningsafgiften er indført. Det gør desuden andre former for bæredygtig mobilitet, som for eksempel cykling, mere attraktivt. For at nå frem til en sådan god cirkel af forbedringer må alle dele af samfundet inddrages:

London-bydelen Islington har udviklet en ordning med »energiambassadører«, som er uddannet i energieffektivitet og borgerengagement. De besøger lokale beboere, små og mellemstore virksomheder og skoler for gennem tilbud om energitjek af bygninger at sætte fokus på bydelens energianvendelse og metoder til at nedbringe energiforbruget;

4.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 4.1 | opfordrer Kommissionen til at erkende, at klimaændringer kræver en samlet tilgang, der skal foregå ved hjælp af samarbejde mellem alle myndighedsniveauer og i partnerskab med den private sektor, sundhedsområdet, interessegrupper fra lokalsamfundet og uddannelsessystemet og energieffektivitetsorganisationer; |
| --- | --- |

4.1

opfordrer Kommissionen til at erkende, at klimaændringer kræver en samlet tilgang, der skal foregå ved hjælp af samarbejde mellem alle myndighedsniveauer og i partnerskab med den private sektor, sundhedsområdet, interessegrupper fra lokalsamfundet og uddannelsessystemet og energieffektivitetsorganisationer;

| 4.2 | opfordrer Kommissionen til at anerkende de lokale og regionale myndigheders særlige rolle, afsætte passende ressourcer til demonstrations- og formidlingsprojekter og tydeliggøre denne rolle i politikdokumenter som f.eks. den kommende hvidbog om energieffektivitet; |
| --- | --- |

4.2

opfordrer Kommissionen til at anerkende de lokale og regionale myndigheders særlige rolle, afsætte passende ressourcer til demonstrations- og formidlingsprojekter og tydeliggøre denne rolle i politikdokumenter som f.eks. den kommende hvidbog om energieffektivitet;

| 4.3 | ønsker, at EU forpligter sig til at opfylde det mål om minimum yderligere 60-80 % emissionsreduktioner inden 2050, som man nåede til enighed om på Det Europæiske Råds møde i marts 2005, og sikrer, at dette ambitionsniveau afspejles i internationale fora, herunder De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer; |
| --- | --- |

4.3

ønsker, at EU forpligter sig til at opfylde det mål om minimum yderligere 60-80 % emissionsreduktioner inden 2050, som man nåede til enighed om på Det Europæiske Råds møde i marts 2005, og sikrer, at dette ambitionsniveau afspejles i internationale fora, herunder De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer;

| 4.4 | ser med tilfredshed på, at det nuværende EU-formandskab og G8-gruppen har sat fokus på klimaændringer, og opfordrer kommende EU-formandskaber til at videreføre dette arbejde; |
| --- | --- |

4.4

ser med tilfredshed på, at det nuværende EU-formandskab og G8-gruppen har sat fokus på klimaændringer, og opfordrer kommende EU-formandskaber til at videreføre dette arbejde;

| 4.5 | tilskynder Kommissionen og de nationale regeringer til at klimasikre både egne politikker og Verdenshandelsorganisationens og internationale finansielle institutioners, herunder Verdensbankens, politikker; |
| --- | --- |

4.5

tilskynder Kommissionen og de nationale regeringer til at klimasikre både egne politikker og Verdenshandelsorganisationens og internationale finansielle institutioners, herunder Verdensbankens, politikker;

| 4.6 | opfordrer Kommissionen til at gøre en indsats for at få fjernet de mest ineffektive energiforbrugende produkter ved at hæve det tilladelige minimumsniveau for apparaters energieffektivitet med 10 eller 20 procent med nogle års mellemrum inden for alle de kategorier, hvor der er en markant forskel mellem de bedste og de dårligste apparater med hensyn til energiforbrug. |
| --- | --- |

4.6

opfordrer Kommissionen til at gøre en indsats for at få fjernet de mest ineffektive energiforbrugende produkter ved at hæve det tilladelige minimumsniveau for apparaters energieffektivitet med 10 eller 20 procent med nogle års mellemrum inden for alle de kategorier, hvor der er en markant forskel mellem de bedste og de dårligste apparater med hensyn til energiforbrug.

| 4.7 | opfordrer Kommissionen til at anerkende, at den voksende befolkning, især i byområder, vil betyde en markant stigning i opførelsen af nye boliger. Det er en særdeles god lejlighed til at fastsætte obligatoriske standarder for bygningers energieffektivitet, som er meget højere end i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne fra 2002 (bygningsdirektivet). Denne mulighed må man ikke lade gå fra sig. Med hensyn til byggestandarder bør man også i højere grad fremme brugen af naturlig skygge og ventilation og i mindre grad forlade sig på klimakontrol. |
| --- | --- |

4.7

opfordrer Kommissionen til at anerkende, at den voksende befolkning, især i byområder, vil betyde en markant stigning i opførelsen af nye boliger. Det er en særdeles god lejlighed til at fastsætte obligatoriske standarder for bygningers energieffektivitet, som er meget højere end i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne fra 2002 (bygningsdirektivet). Denne mulighed må man ikke lade gå fra sig. Med hensyn til byggestandarder bør man også i højere grad fremme brugen af naturlig skygge og ventilation og i mindre grad forlade sig på klimakontrol.

| 4.8 | støtter, at klimaændringer integreres i planerne for og forvaltningen af vandressourcer; |
| --- | --- |

4.8

støtter, at klimaændringer integreres i planerne for og forvaltningen af vandressourcer;

| 4.9 | opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med den private sektor for at udvikle nye forsikringstyper, som anerkender og passer til klimaændringer; |
| --- | --- |

4.9

opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med den private sektor for at udvikle nye forsikringstyper, som anerkender og passer til klimaændringer;

| 4.10 | opfordrer Kommissionen til at sikre, at lokale og regionale myndigheder har større og mere ens adgang til de af lokalområdets relevante tidstro data om forbrug, som er af aktuel betydning på postnummerniveau, samtidig med at privatlivets fred i relation til den enkelte bruger beskyttes. Hvis der ikke er adgang til disse data, er det umuligt for lokale og regionale myndigheder at styre overgangen til en kulstoffattig økonomi fuldt ud. |
| --- | --- |

4.10

opfordrer Kommissionen til at sikre, at lokale og regionale myndigheder har større og mere ens adgang til de af lokalområdets relevante tidstro data om forbrug, som er af aktuel betydning på postnummerniveau, samtidig med at privatlivets fred i relation til den enkelte bruger beskyttes. Hvis der ikke er adgang til disse data, er det umuligt for lokale og regionale myndigheder at styre overgangen til en kulstoffattig økonomi fuldt ud.

| 4.11 | opfordrer Kommissionen til at tage med i overvejelserne, at lokale klimaændringsstrategier og -tiltag kan bidrage til Lissabon-strategiens målsætninger om job, vækst og konkurrenceevne og knytte Lissabon-strategiens politiske dagsorden og klimaændringspolitikker tættere sammen. |
| --- | --- |

4.11

opfordrer Kommissionen til at tage med i overvejelserne, at lokale klimaændringsstrategier og -tiltag kan bidrage til Lissabon-strategiens målsætninger om job, vækst og konkurrenceevne og knytte Lissabon-strategiens politiske dagsorden og klimaændringspolitikker tættere sammen.

| 4.12 | opfordrer Kommissionen og de nationale regeringer til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder at gennemføre en fælles kommunikationskampagne for at indkredse og formidle klimaændringernes presserende karakter og behovet for øjeblikkelig indgriben; |
| --- | --- |

4.12

opfordrer Kommissionen og de nationale regeringer til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder at gennemføre en fælles kommunikationskampagne for at indkredse og formidle klimaændringernes presserende karakter og behovet for øjeblikkelig indgriben;

| 4.13 | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på det arbejde, der er gjort på det lokale og regionale niveau omkring klimaændringernes konsekvenser i henseende til kønsbestemte og social uligheder for at sikre, at kvinder ikke i uforholdsmæssig stor grad rammes af klimaændringer; (4) |
| --- | --- |

4.13

opfordrer Kommissionen til at bygge videre på det arbejde, der er gjort på det lokale og regionale niveau omkring klimaændringernes konsekvenser i henseende til kønsbestemte og social uligheder for at sikre, at kvinder ikke i uforholdsmæssig stor grad rammes af klimaændringer; (4)

| 4.14 | støtter forslaget om at anvende nogle af de generelle midler, der tildeles regionalpolitikken, til bæredygtig udvikling (og klimaændringer); |
| --- | --- |

4.14

støtter forslaget om at anvende nogle af de generelle midler, der tildeles regionalpolitikken, til bæredygtig udvikling (og klimaændringer);

| 4.15 | opfordrer Kommissionen til at skabe en tæt sammenhæng mellem den tematiske strategi for bymiljø og den tematiske strategi vedrørende luftforurening for at sikre et stærkt engagement i håndteringen af klimaændringer på tværs af samtlige politikområder; |
| --- | --- |

4.15

opfordrer Kommissionen til at skabe en tæt sammenhæng mellem den tematiske strategi for bymiljø og den tematiske strategi vedrørende luftforurening for at sikre et stærkt engagement i håndteringen af klimaændringer på tværs af samtlige politikområder;

| 4.16 | opfordrer Rådet til at gå ind for større og mere langfristede mål for anvendelse af vedvarende energi, så lokale beslutningstagere kan videreudbygge den lokale kapacitet til udnyttelse af vedvarende energi; |
| --- | --- |

4.16

opfordrer Rådet til at gå ind for større og mere langfristede mål for anvendelse af vedvarende energi, så lokale beslutningstagere kan videreudbygge den lokale kapacitet til udnyttelse af vedvarende energi;

| 4.17 | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder og deres europæiske netværk at udvikle en stærk vision om en kulstoffattig fremtid for forskellige typer kommuner og områder. Det skal ske ved at anvende eksisterende teknologi bedst muligt og udvikle den ekspertise, der skal til for at sikre en egentlig kulstoffattig fremtid. Kommissionen bør støtte dette gennem øget fokus på udveksling af erfaringer fra de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

4.17

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder og deres europæiske netværk at udvikle en stærk vision om en kulstoffattig fremtid for forskellige typer kommuner og områder. Det skal ske ved at anvende eksisterende teknologi bedst muligt og udvikle den ekspertise, der skal til for at sikre en egentlig kulstoffattig fremtid. Kommissionen bør støtte dette gennem øget fokus på udveksling af erfaringer fra de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EFT C 22, af 24.1.2001, s. 30

1

(2)  På varme dage kan luften i byområder være op til omkring 4oC højere end i de omliggende områder. I byer fører kombinationen af omfattende by- og forstadslandskaber kombineret med begrænset vind og skydække til »varmeø-effekter«.

2

o

(3)  Følgende eksempler er blevet indsamlet gennem direkte kendskab og netværk af lokale myndigheder i hele EU. Mange eksempler er hentet fra Storbritannien som følge af de nationale projekter om klimaændringer, som de respektive nationale sammenslutninger af lokale myndigheder i Storbritannien står bag. Ordføreren er udmærket klar over, at der er mange andre eksempler i hele EU og efterlyser større fokus på fremme af udveksling internationalt med støtte fra EU.

3

(4)  Ifølge nyere forskning, som Climate Alliance har gennemført (www.klimabuendnis.org).

4

---

| 16.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 115/95

---

Regionsudvalgets perspektivrapport om Gennemførelse af direktivet om deponering af affald (1999/31/EF) på regionalt og lokalt plan

(2006/C 115/21)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens beslutning af 10. december 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode Regionsudvalget om at udarbejde en perspektivrapport om direktivet om deponering af affald (1999/31/EF) på regionalt og lokalt plan,

under henvisning til samarbejdsprotokollen af september 2001 mellem Kommissionen og Regionsudvalget, hvori »Kommissionen opfordrer Regionsudvalget til at udarbejde strategiske dokumenter, der behandler emner, Kommissionen anser for vigtige; sådanne« perspektivrapporter »indeholder en dybtgående analyse af aktuelle problemer inden for de områder, hvor Regionsudvalget råder over de fornødne lokale informationskilder«,

under henvisning til formandens beslutning af 20. januar 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald,

under henvisning til Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om de nationale strategier til reduktion af deponeringen af bionedbrydeligt affald, jf. artikel 5, stk. 1, i direktiv 1999/31/EF om deponering af affald (KOM(2005) 105 endelig),

under henvisning til Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (affaldsrammedirektivet) ændret ved direktiv 91/156/EØF, 91/692/EØF og ved beslutning 76/431/EØF, 94/3/EF og 96/350/EF,

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen om På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse (KOM(2003) 301 — CdR 239/2003 (1)),

under henvisning til resultaterne af den af Regionsudvalget (2) foranledigede undersøgelse af Gennemførelse af direktivet om deponering af affald (1999/31/EF) på regionalt og lokalt plan,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets perspektivrapport (CdR 254/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2005 med Wim van Gelder, kongelig kommissær for provinsen Zeeland (NL/PPE), som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | De seneste årtier er mængden af affald i Europa blevet betydeligt større. Forebyggelse, behandling og deponering af affald er nogle af EU's største miljøudfordringer. Derfor har forebyggelse og håndtering af affald fået højeste prioritet i EU's sjette miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

1)

De seneste årtier er mængden af affald i Europa blevet betydeligt større. Forebyggelse, behandling og deponering af affald er nogle af EU's største miljøudfordringer. Derfor har forebyggelse og håndtering af affald fået højeste prioritet i EU's sjette miljøhandlingsprogram.

| 2) | Affaldsdeponering er stadig den fremherskende metode til bortskaffelse af affald i mange dele af EU. Deponeringsanlæg med lave miljøstandarder udgør ofte en trussel mod sundhed og miljø ved at forurene luft, vand og jord og ved at bidrage til den globale opvarmning med udledningen af drivhusgasser. |
| --- | --- |

2)

Affaldsdeponering er stadig den fremherskende metode til bortskaffelse af affald i mange dele af EU. Deponeringsanlæg med lave miljøstandarder udgør ofte en trussel mod sundhed og miljø ved at forurene luft, vand og jord og ved at bidrage til den globale opvarmning med udledningen af drivhusgasser.

| 3) | Ifølge det såkaldte affaldshierarki bør affaldsdeponering kun anvendes som en sidste udvej, mens forebyggelse, genbrug og genvinding bør foretrækkes. |
| --- | --- |

3)

Ifølge det såkaldte affaldshierarki bør affaldsdeponering kun anvendes som en sidste udvej, mens forebyggelse, genbrug og genvinding bør foretrækkes.

| 4) | Nærhedsprincippet og målet om selv at kunne bortskaffe affald på alle niveauer udgør hjørnestenene i EU's affaldspolitik. |
| --- | --- |

4)

Nærhedsprincippet og målet om selv at kunne bortskaffe affald på alle niveauer udgør hjørnestenene i EU's affaldspolitik.

på sin 62. plenarforsamling den 16. og 17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende perspektivrapport:

1.   Regionsudvalgets holdning

Regionsudvalget

Generelle bemærkninger

| 1.1 | bifalder Kommissionens anmodning om Regionsudvalgets rapport, der er den første af sin art, der udarbejdes om gennemførelsen af et EU-direktiv om miljøpolitik på regionalt og lokalt plan, hvilket styrker samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget; |
| --- | --- |

1.1

bifalder Kommissionens anmodning om Regionsudvalgets rapport, der er den første af sin art, der udarbejdes om gennemførelsen af et EU-direktiv om miljøpolitik på regionalt og lokalt plan, hvilket styrker samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget;

| 1.2 | bifalder de lokale og regionale myndigheders aktive deltagelse i sin undersøgelse om gennemførelsen af deponeringsdirektivet på regionalt og lokalt plan, som påviser direktivets betydning for det regionale og lokale niveau; |
| --- | --- |

1.2

bifalder de lokale og regionale myndigheders aktive deltagelse i sin undersøgelse om gennemførelsen af deponeringsdirektivet på regionalt og lokalt plan, som påviser direktivets betydning for det regionale og lokale niveau;

| 1.3 | påpeger, at gennemførelsen af deponeringsdirektivet på regionalt og lokalt plan i de 25 medlemsstater danner et broget billede, på grund af forskellige demografiske og geografiske situationer, forskellige organisationsstrukturer og affaldshåndteringssystemer i medlemsstaternes regioner og kommuner; |
| --- | --- |

1.3

påpeger, at gennemførelsen af deponeringsdirektivet på regionalt og lokalt plan i de 25 medlemsstater danner et broget billede, på grund af forskellige demografiske og geografiske situationer, forskellige organisationsstrukturer og affaldshåndteringssystemer i medlemsstaternes regioner og kommuner;

| 1.4 | understreger, at medlemsstaternes lokale og regionale myndigheder har ansvaret for gennemførelsen af en væsentlig del af EU's miljøpolitik, hvoraf affaldshåndtering udgør et af de vigtigste aspekter. Det er som oftest de regionale myndigheder, der er ansvarlige for udstedelse af deponeringstilladelser, godkendelse af indretningsplaner for deponeringsanlæg, nedlukningsprocedurer, kontrol og tilsyn, mens de lokale myndigheder generelt spiller en væsentlig rolle i forbindelse med placeringen af deponeringsanlæg og har ansvaret for infrastrukturen for indsamling af husholdningsaffald. Gennemførelsen af direktivet forudsætter et tæt samarbejde på alle myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

1.4

understreger, at medlemsstaternes lokale og regionale myndigheder har ansvaret for gennemførelsen af en væsentlig del af EU's miljøpolitik, hvoraf affaldshåndtering udgør et af de vigtigste aspekter. Det er som oftest de regionale myndigheder, der er ansvarlige for udstedelse af deponeringstilladelser, godkendelse af indretningsplaner for deponeringsanlæg, nedlukningsprocedurer, kontrol og tilsyn, mens de lokale myndigheder generelt spiller en væsentlig rolle i forbindelse med placeringen af deponeringsanlæg og har ansvaret for infrastrukturen for indsamling af husholdningsaffald. Gennemførelsen af direktivet forudsætter et tæt samarbejde på alle myndighedsniveauer;

| 1.5 | påpeger, at det kræver en væsentlig indsats at gå fra simpel bortskaffelse af affald mod en mere bæredygtig politik med fokus på forebyggelse, genbrug og genvinding, og at de lokale og regionale myndigheder har behov for flere menneskelige og finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

1.5

påpeger, at det kræver en væsentlig indsats at gå fra simpel bortskaffelse af affald mod en mere bæredygtig politik med fokus på forebyggelse, genbrug og genvinding, og at de lokale og regionale myndigheder har behov for flere menneskelige og finansielle ressourcer;

| 1.6 | konkluderer, at affaldspolitikken generelt, og deponeringspolitikken i særdeleshed, har størst indvirkning på lokalt plan, og at det derfor er nødvendigt især at inddrage lokale aktører. Lokalbefolkningen høres af de fleste lokale og regionale myndigheder vedrørende placeringen af deponeringsanlæg og under tilladelsesproceduren. NGO'er høres af myndighederne i halvdelen af tilfældene, mens lokale virksomheder kun sjældent inddrages; |
| --- | --- |

1.6

konkluderer, at affaldspolitikken generelt, og deponeringspolitikken i særdeleshed, har størst indvirkning på lokalt plan, og at det derfor er nødvendigt især at inddrage lokale aktører. Lokalbefolkningen høres af de fleste lokale og regionale myndigheder vedrørende placeringen af deponeringsanlæg og under tilladelsesproceduren. NGO'er høres af myndighederne i halvdelen af tilfældene, mens lokale virksomheder kun sjældent inddrages;

Gennemførelsesindsats/nuværende gennemførelsesniveau

| 1.7 | mener, at der i de fleste medlemsstater på nationalt og/eller regionalt plan er blevet gjort en væsentlig indsats for at omsætte deponeringsdirektivet i national og/eller regional lovgivning. En række medlemsstater har dog ikke overholdt tidsfristen (3) for gennemførelsen af en national strategi til at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres, hvilket har forsinket opfyldelsen af reduktionsmålene; |
| --- | --- |

1.7

mener, at der i de fleste medlemsstater på nationalt og/eller regionalt plan er blevet gjort en væsentlig indsats for at omsætte deponeringsdirektivet i national og/eller regional lovgivning. En række medlemsstater har dog ikke overholdt tidsfristen (3) for gennemførelsen af en national strategi til at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres, hvilket har forsinket opfyldelsen af reduktionsmålene;

| 1.8 | konstaterer, at besvarelserne af spørgeskemaet og supplerende undersøgelser viser store forskelle i gennemførelsesniveauet i EU. Mange medlemsstater, og følgelig et stort antal lokale og regionale myndigheder, støder på store vanskeligheder ved overholdelsen af dette direktiv, mens andre tilpasser sig dets krav uden nævneværdige problemer. |
| --- | --- |

1.8

konstaterer, at besvarelserne af spørgeskemaet og supplerende undersøgelser viser store forskelle i gennemførelsesniveauet i EU. Mange medlemsstater, og følgelig et stort antal lokale og regionale myndigheder, støder på store vanskeligheder ved overholdelsen af dette direktiv, mens andre tilpasser sig dets krav uden nævneværdige problemer.

| 1.9 | påpeger, at der ifølge lokale og regionale myndigheder er gjort en betydelig indsats for at sikre, at deponeringsanlæg opfylder de tekniske krav. Det er imidlertid nødvendigt, at en række medlemsstater yder en ekstra indsats. Langt de fleste deponeringsanlæg opfylder efter sigende allerede kravene i direktivet eller skal moderniseres inden 2007, og de anlæg, der ikke opfylder kravene, vil blive lukket ned; |
| --- | --- |

1.9

påpeger, at der ifølge lokale og regionale myndigheder er gjort en betydelig indsats for at sikre, at deponeringsanlæg opfylder de tekniske krav. Det er imidlertid nødvendigt, at en række medlemsstater yder en ekstra indsats. Langt de fleste deponeringsanlæg opfylder efter sigende allerede kravene i direktivet eller skal moderniseres inden 2007, og de anlæg, der ikke opfylder kravene, vil blive lukket ned;

| 1.10 | bemærker, at eksisterende deponeringsanlæg i de nye medlemsstater i øjeblikket generelt opfylder deponeringsdirektivets krav i mindre grad end deponeringsanlæg i de gamle medlemsstater, hvilket hovedsageligt skyldes de nye medlemsstaters korte tradition for affaldshåndtering og at nationale affaldsstrategier først er indført for nylig; |
| --- | --- |

1.10

bemærker, at eksisterende deponeringsanlæg i de nye medlemsstater i øjeblikket generelt opfylder deponeringsdirektivets krav i mindre grad end deponeringsanlæg i de gamle medlemsstater, hvilket hovedsageligt skyldes de nye medlemsstaters korte tradition for affaldshåndtering og at nationale affaldsstrategier først er indført for nylig;

| 1.11 | beklager, at flertallet af lokale og regionale myndigheder i forbindelse med direktivets omsættelse og efterfølgende gennemførelse i de respektive medlemsstater mener, at de ikke er blevet tilstrækkeligt informeret eller hørt. Generelt er omfanget af høringer større i de gamle medlemsstater, mens oplysningsgraden er større i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

1.11

beklager, at flertallet af lokale og regionale myndigheder i forbindelse med direktivets omsættelse og efterfølgende gennemførelse i de respektive medlemsstater mener, at de ikke er blevet tilstrækkeligt informeret eller hørt. Generelt er omfanget af høringer større i de gamle medlemsstater, mens oplysningsgraden er større i de nye medlemsstater;

| 1.12 | bifalder, at deponeringsdirektivet i flere lande har bidraget til en øget overdragelse af ansvar til lokale og regionale myndigheder i forbindelse med deres forvaltning af deponeringsanlæg, navnlig i de nye medlemsstater, men beklager, at denne ansvarsoverdragelse kun sjældent er blevet efterfulgt af en tilsvarende overførsel af finansielle og menneskelige ressourcer til udførelse af de nye opgaver, hvilket har øget byrden yderligere for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.12

bifalder, at deponeringsdirektivet i flere lande har bidraget til en øget overdragelse af ansvar til lokale og regionale myndigheder i forbindelse med deres forvaltning af deponeringsanlæg, navnlig i de nye medlemsstater, men beklager, at denne ansvarsoverdragelse kun sjældent er blevet efterfulgt af en tilsvarende overførsel af finansielle og menneskelige ressourcer til udførelse af de nye opgaver, hvilket har øget byrden yderligere for de lokale og regionale myndigheder;

| 1.13 | bekræfter, at mængden af bionedbrydeligt affald, der deponeres, er faldet, bl.a. som følge af deponeringsdirektivets gennemførelse. Et større fald er konstateret i de områder, hvor lokale og regionale myndigheder allerede inden deponeringsdirektivets ikrafttrædelse havde truffet foranstaltninger til at reducere mængden af deponeret bionedbrydeligt affald, bl.a. gennem oplysningskampagner, særskilte indsamlingssystemer og lovinstrumenter (f.eks. bestemmelser om selektiv indsamling); |
| --- | --- |

1.13

bekræfter, at mængden af bionedbrydeligt affald, der deponeres, er faldet, bl.a. som følge af deponeringsdirektivets gennemførelse. Et større fald er konstateret i de områder, hvor lokale og regionale myndigheder allerede inden deponeringsdirektivets ikrafttrædelse havde truffet foranstaltninger til at reducere mængden af deponeret bionedbrydeligt affald, bl.a. gennem oplysningskampagner, særskilte indsamlingssystemer og lovinstrumenter (f.eks. bestemmelser om selektiv indsamling);

| 1.14 | understreger, at direktivet udelukkende fastsætter mål for begrænsningen af den affaldsmængde, der deponeres, men ikke for anvendelsen af andre affaldsbehandlingsordninger ved for eksempel at fastsætte mål for genvinding som i direktivet om affald af elektrisk og elektronisk udstyr; |
| --- | --- |

1.14

understreger, at direktivet udelukkende fastsætter mål for begrænsningen af den affaldsmængde, der deponeres, men ikke for anvendelsen af andre affaldsbehandlingsordninger ved for eksempel at fastsætte mål for genvinding som i direktivet om affald af elektrisk og elektronisk udstyr;

Omfanget af affaldsdeponering

| 1.15 | gentager, at der generelt er store forskelle i EU med hensyn til affaldsproduktion og –behandling, navnlig hvad angår omfanget af affaldsdeponering. Flere medlemsstater har formået at afkoble affaldsproduktion fra økonomisk vækst, har i betydelig grad reduceret den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres, og opfylder allerede de fremtidige reduktionsmål, der fastsættes i direktivet. I andre medlemsstater er affaldsproduktionen imidlertid i konstant stigning og affaldsdeponering er stadig fremherskende; |
| --- | --- |

1.15

gentager, at der generelt er store forskelle i EU med hensyn til affaldsproduktion og –behandling, navnlig hvad angår omfanget af affaldsdeponering. Flere medlemsstater har formået at afkoble affaldsproduktion fra økonomisk vækst, har i betydelig grad reduceret den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres, og opfylder allerede de fremtidige reduktionsmål, der fastsættes i direktivet. I andre medlemsstater er affaldsproduktionen imidlertid i konstant stigning og affaldsdeponering er stadig fremherskende;

| 1.16 | påpeger, at der fremover i hele EU kan forventes et fald i omfanget af deponering, i det mindste for kommunalt affald. Der vil dog på trods af initiativer til forebyggelse og genvinding af affald fortsat være behov for at deponere ikke-brændbart affald og restaffald, der ikke kan genvindes, og det forventes derfor, at affaldsdeponering også fremover vil spille en rolle i affaldskæden; |
| --- | --- |

1.16

påpeger, at der fremover i hele EU kan forventes et fald i omfanget af deponering, i det mindste for kommunalt affald. Der vil dog på trods af initiativer til forebyggelse og genvinding af affald fortsat være behov for at deponere ikke-brændbart affald og restaffald, der ikke kan genvindes, og det forventes derfor, at affaldsdeponering også fremover vil spille en rolle i affaldskæden;

De vigtigste gennemførelsesproblemer

| 1.17 | peger på følgende punkter som de vigtigste problemer, som lokale og regionale myndigheder støder på i forbindelse med gennemførelsen af direktivet:






  a. | Opfyldelse af målene om at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres: Dette opfattes især som et problem af lokale og regionale myndigheder i de medlemsstater, der endnu ikke har eller først for nylig har vedtaget en national strategi til reduktion af bionedbrydeligt affald. Det går ofte hånd i hånd med et underudviklet marked for genbrug af bionedbrydeligt affald i disse lande. Herudover betragtes manglen på effektive redskaber til at reducere mængden af bionedbrydeligt affald i de nationale strategier som et problem. |
| --- | --- | --- |

1.17

peger på følgende punkter som de vigtigste problemer, som lokale og regionale myndigheder støder på i forbindelse med gennemførelsen af direktivet:

a.

Opfyldelse af målene om at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres: Dette opfattes især som et problem af lokale og regionale myndigheder i de medlemsstater, der endnu ikke har eller først for nylig har vedtaget en national strategi til reduktion af bionedbrydeligt affald. Det går ofte hånd i hånd med et underudviklet marked for genbrug af bionedbrydeligt affald i disse lande. Herudover betragtes manglen på effektive redskaber til at reducere mængden af bionedbrydeligt affald i de nationale strategier som et problem.

| b. | Udformning, drift og efterbehandling af deponeringsanlæg: De fleste myndigheder støder på problemer i forbindelse med udformningen, driften og i særdeleshed efterbehandlingen. De strenge tekniske krav er undertiden problematiske, da de ikke giver spillerum for tilpasninger til lokale geologiske forhold, innovative teknikker eller ny viden. |
| --- | --- |

b.

Udformning, drift og efterbehandling af deponeringsanlæg: De fleste myndigheder støder på problemer i forbindelse med udformningen, driften og i særdeleshed efterbehandlingen. De strenge tekniske krav er undertiden problematiske, da de ikke giver spillerum for tilpasninger til lokale geologiske forhold, innovative teknikker eller ny viden.

| c. | Mangel på midler og menneskelige ressourcer: Det kræver betydelige finansielle og menneskelige ressourcer at ændre den nuværende affaldspolitik fra overvejende deponering til en mere bæredygtig tilgang. De fleste lokale og regionale myndigheder, navnlig dem i de nye medlemsstater, har særligt i forbindelse med gennemførelsen af målene for bionedbrydeligt affald opfattet manglen på disse ressourcer som et stort problem. |
| --- | --- |

c.

Mangel på midler og menneskelige ressourcer: Det kræver betydelige finansielle og menneskelige ressourcer at ændre den nuværende affaldspolitik fra overvejende deponering til en mere bæredygtig tilgang. De fleste lokale og regionale myndigheder, navnlig dem i de nye medlemsstater, har særligt i forbindelse med gennemførelsen af målene for bionedbrydeligt affald opfattet manglen på disse ressourcer som et stort problem.

| d. | Mangel på offentlig bevidsthed: Mange lokale og regionale myndigheder har svært ved at øge den offentlige bevidsthed og motivere borgere og virksomheder til at samarbejde om selektive indsamlingsordninger. |
| --- | --- |

d.

Mangel på offentlig bevidsthed: Mange lokale og regionale myndigheder har svært ved at øge den offentlige bevidsthed og motivere borgere og virksomheder til at samarbejde om selektive indsamlingsordninger.

| e. | Procedurernes kompleksitet: Som følge af deponeringsdirektivet er tilladelsesprocedurerne blevet mere komplekse og langvarige, navnlig i de lande, der ikke tidligere har haft en egentlig deponeringspolitik. |
| --- | --- |

e.

Procedurernes kompleksitet: Som følge af deponeringsdirektivet er tilladelsesprocedurerne blevet mere komplekse og langvarige, navnlig i de lande, der ikke tidligere har haft en egentlig deponeringspolitik.

| f. | Ukontrolleret deponering: Hidtil har deponering ofte været en meget billig metode til at bortskaffe affald. Højere deponeringsafgifter medfører ofte en øget ukontrolleret deponering, hvilket der bør skrides konsekvent ind overfor. |
| --- | --- |

f.

Ukontrolleret deponering: Hidtil har deponering ofte været en meget billig metode til at bortskaffe affald. Højere deponeringsafgifter medfører ofte en øget ukontrolleret deponering, hvilket der bør skrides konsekvent ind overfor.

| g. | Transport af affald: Som følge af deponeringsdirektivet er mange lokale deponeringsanlæg blevet nedlukket, og nye deponeringsanlæg betjener større områder. Det giver ofte anledning til øget transport, hvilket er mere omkostningsfuldt og har en miljøskadelig virkning. Problemet kan især mærkes i tyndt befolkede egne. |
| --- | --- |

g.

Transport af affald: Som følge af deponeringsdirektivet er mange lokale deponeringsanlæg blevet nedlukket, og nye deponeringsanlæg betjener større områder. Det giver ofte anledning til øget transport, hvilket er mere omkostningsfuldt og har en miljøskadelig virkning. Problemet kan især mærkes i tyndt befolkede egne.

| h. | Mangel på lige vilkår: Forskellige tidsfrister for gennemførelsen af direktivet, forskellige miljøstandarder og bortskaffelsesomkostninger samt delvist forskellige definitioner på genvinding betyder, at der endnu ikke er skabt lige vilkår medlemsstaterne imellem (og undertiden heller ikke indenfor den enkelte medlemsstat). Der er derfor ofte stærke finansielle incitamenter til lovligt eller ulovligt at eksportere affald til nabolande og derved modvirke nærhedsprincippet og målet om selv at kunne bortskaffe affald. Herudover medfører det også øget transport af affald over lange strækninger. |
| --- | --- |

h.

Mangel på lige vilkår: Forskellige tidsfrister for gennemførelsen af direktivet, forskellige miljøstandarder og bortskaffelsesomkostninger samt delvist forskellige definitioner på genvinding betyder, at der endnu ikke er skabt lige vilkår medlemsstaterne imellem (og undertiden heller ikke indenfor den enkelte medlemsstat). Der er derfor ofte stærke finansielle incitamenter til lovligt eller ulovligt at eksportere affald til nabolande og derved modvirke nærhedsprincippet og målet om selv at kunne bortskaffe affald. Herudover medfører det også øget transport af affald over lange strækninger.

| i. | Risiko for snæversynet tilgang: Der er en risiko for, at direktivet kun tilskynder til en reduktion i kommunalt affald, mens andre affaldskategorier forsømmes, som for eksempel industriaffald, hvor en reduktion også er yderst vigtig. |
| --- | --- |

i.

Risiko for snæversynet tilgang: Der er en risiko for, at direktivet kun tilskynder til en reduktion i kommunalt affald, mens andre affaldskategorier forsømmes, som for eksempel industriaffald, hvor en reduktion også er yderst vigtig.

| j. | Mangel på retningslinjer: Det kan være vanskeligt at fremme en selektiv indsamling af bionedbrydeligt affald og etablere et genbrugsmarked for denne type affald, da der ikke eksisterer retningslinjer eller referencer på området. |
| --- | --- |

j.

Mangel på retningslinjer: Det kan være vanskeligt at fremme en selektiv indsamling af bionedbrydeligt affald og etablere et genbrugsmarked for denne type affald, da der ikke eksisterer retningslinjer eller referencer på området.

Omkostninger og fordele

| 1.18 | konkluderer, at lokale og regionale myndigheder rapporterer om stigende omkostninger til affaldsdeponering som følge af direktivets gennemførelse. Byrden er dog mindre for myndighederne end for deponeringsoperatører, borgere og virksomheder, som får påført de øgede omkostninger af operatørerne; |
| --- | --- |

1.18

konkluderer, at lokale og regionale myndigheder rapporterer om stigende omkostninger til affaldsdeponering som følge af direktivets gennemførelse. Byrden er dog mindre for myndighederne end for deponeringsoperatører, borgere og virksomheder, som får påført de øgede omkostninger af operatørerne;

| 1.19 | konkluderer, at kun et lille antal lokale og regionale myndigheder har modtaget specifik støtte til delvis eller fuld dækning af udgifterne ved deponeringsdirektivets gennemførelse, og at gennemførelsen af direktivet for de myndigheder, der har modtaget ekstra støtte, generelt viser sig at være mindre vanskelig; |
| --- | --- |

1.19

konkluderer, at kun et lille antal lokale og regionale myndigheder har modtaget specifik støtte til delvis eller fuld dækning af udgifterne ved deponeringsdirektivets gennemførelse, og at gennemførelsen af direktivet for de myndigheder, der har modtaget ekstra støtte, generelt viser sig at være mindre vanskelig;

| 1.20 | understreger, at gennemførelsen af direktivet ifølge langt de fleste lokale og regionale myndigheder har en gavnlig effekt på miljøet. Den gavnlige effekt viser sig ved en reduktion af deponeringens konsekvenser for overfladevand, grundvand, jord og luft og menneskers sundhed. Herudover kan direktivet bidrage til en reduktion af drivhusgasser. De myndigheder, der kun ser en lille eller slet ingen gavnlig effekt på miljøet, opererer i de medlemsstater, hvor en lovgivning svarende til direktivet i forvejen eksisterer; |
| --- | --- |

1.20

understreger, at gennemførelsen af direktivet ifølge langt de fleste lokale og regionale myndigheder har en gavnlig effekt på miljøet. Den gavnlige effekt viser sig ved en reduktion af deponeringens konsekvenser for overfladevand, grundvand, jord og luft og menneskers sundhed. Herudover kan direktivet bidrage til en reduktion af drivhusgasser. De myndigheder, der kun ser en lille eller slet ingen gavnlig effekt på miljøet, opererer i de medlemsstater, hvor en lovgivning svarende til direktivet i forvejen eksisterer;

| 1.21 | påpeger, at det som følge af deponeringsdirektivets gennemførelse forventes, at de samlede omkostninger ved oprensning af deponeringsanlægs jord og grundvand reduceres; |
| --- | --- |

1.21

påpeger, at det som følge af deponeringsdirektivets gennemførelse forventes, at de samlede omkostninger ved oprensning af deponeringsanlægs jord og grundvand reduceres;

| 1.22 | understreger, at gennemførelsen af deponeringsdirektivet ifølge de fleste lokale og regionale myndigheder har bidraget til at fremme mere avancerede deponeringsteknologier med miljømæssige og økonomiske fordele, f.eks. genvinding af gas fra deponeringsanlæg til energiproduktion. Direktivet giver imidlertid ikke råderum for anvendelse af innovative teknikker og fremmer herved en status quo-situation efter de indledende teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

1.22

understreger, at gennemførelsen af deponeringsdirektivet ifølge de fleste lokale og regionale myndigheder har bidraget til at fremme mere avancerede deponeringsteknologier med miljømæssige og økonomiske fordele, f.eks. genvinding af gas fra deponeringsanlæg til energiproduktion. Direktivet giver imidlertid ikke råderum for anvendelse af innovative teknikker og fremmer herved en status quo-situation efter de indledende teknologiske fremskridt;

| 1.23 | pointerer, at hvis gennemførelsen af deponeringsdirektivet bidrager til en diversificering af affaldsbehandlingsordninger, kan det fremme skabelsen af arbejdspladser i affaldssektoren; |
| --- | --- |

1.23

pointerer, at hvis gennemførelsen af deponeringsdirektivet bidrager til en diversificering af affaldsbehandlingsordninger, kan det fremme skabelsen af arbejdspladser i affaldssektoren;

| 1.24 | bemærker, at størstedelen af de lokale og regionale myndigheder fremfører, at den afgift, som deponeringsoperatørerne opkræver, dækker alle deponeringsomkostninger, og at kravene i deponeringsdirektivet derved er opfyldt; advarer om, at de deponeringsanlæg, der ikke opfylder kravene, og som tilbyder bortskaffelse af affald til lavere omkostninger, sandsynligvis opmuntrer til eksport af affaldet. Lave deponeringsafgifter er endvidere ikke et tilstrækkeligt incitament til en mere bæredygtig affaldsbortskaffelse; |
| --- | --- |

1.24

bemærker, at størstedelen af de lokale og regionale myndigheder fremfører, at den afgift, som deponeringsoperatørerne opkræver, dækker alle deponeringsomkostninger, og at kravene i deponeringsdirektivet derved er opfyldt; advarer om, at de deponeringsanlæg, der ikke opfylder kravene, og som tilbyder bortskaffelse af affald til lavere omkostninger, sandsynligvis opmuntrer til eksport af affaldet. Lave deponeringsafgifter er endvidere ikke et tilstrækkeligt incitament til en mere bæredygtig affaldsbortskaffelse;

| 1.25 | konkluderer, at man ved at styre affaldsmarkedet (deponering) med finansielle instrumenter, såsom deponeringsafgifter eller andre incitamenter, kan fremme brugen af alternative affaldsbehandlingsordninger; |
| --- | --- |

1.25

konkluderer, at man ved at styre affaldsmarkedet (deponering) med finansielle instrumenter, såsom deponeringsafgifter eller andre incitamenter, kan fremme brugen af alternative affaldsbehandlingsordninger;

| 1.26 | bemærker, at de fleste medlemsstater har indført en deponeringsafgift, og at afgiftsniveauet er meget varierende. Over en tredjedel af de lokale og regionale myndigheder har dog hverken indført en deponeringsafgift eller andre finansielle incitamenter til at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres. I de fleste af de medlemsstater, der har en deponeringsafgift, indgår afgiften i det generelle budget, men i visse tilfælde går den til særlige miljøfonde, der skal fremme forebyggelsen af affald og finansiere genvindingsordninger; |
| --- | --- |

1.26

bemærker, at de fleste medlemsstater har indført en deponeringsafgift, og at afgiftsniveauet er meget varierende. Over en tredjedel af de lokale og regionale myndigheder har dog hverken indført en deponeringsafgift eller andre finansielle incitamenter til at reducere den mængde af bionedbrydeligt affald, der deponeres. I de fleste af de medlemsstater, der har en deponeringsafgift, indgår afgiften i det generelle budget, men i visse tilfælde går den til særlige miljøfonde, der skal fremme forebyggelsen af affald og finansiere genvindingsordninger;

Succesfaktorer

| 1.27 | konkluderer, at følgende succesfaktorer er afgørende for en vellykket gennemførelse af deponeringsdirektivet:






  a. | En proaktiv holdning: Det fremgår klart, at visse initiativer til gennemførelse af det, der resulterede i deponeringsdirektivet, blev iværksat i første halvdel af 1990'erne, eller tidligere, i nogle medlemsstater. Som følge af denne proaktive holdning kunne mange lokale og regionale myndigheder relativt let opfylde tidsfristerne efter, at direktivet var blevet omsat i national eller regional lovgivning. |
| --- | --- | --- |

1.27

konkluderer, at følgende succesfaktorer er afgørende for en vellykket gennemførelse af deponeringsdirektivet:

a.

En proaktiv holdning: Det fremgår klart, at visse initiativer til gennemførelse af det, der resulterede i deponeringsdirektivet, blev iværksat i første halvdel af 1990'erne, eller tidligere, i nogle medlemsstater. Som følge af denne proaktive holdning kunne mange lokale og regionale myndigheder relativt let opfylde tidsfristerne efter, at direktivet var blevet omsat i national eller regional lovgivning.

| b. | Placering af direktivet i en bredere sammenhæng: Gennemførelsen af direktivet skal ikke ses som en isoleret politisk foranstaltning. Bortskaffelse af affald er en del af forvaltningen af materielle ressourcer og skal placeres i denne sammenhæng på politisk plan. Det er derfor vigtigt at formulere integrerede nationale, regionale og lokale strategier, der ikke alene hænger sammen med andre affaldsbehandlingsordninger, men også med andre politikområder, f.eks. politikker angående offentlige indkøb og ressourceeffektivitet. |
| --- | --- |

b.

Placering af direktivet i en bredere sammenhæng: Gennemførelsen af direktivet skal ikke ses som en isoleret politisk foranstaltning. Bortskaffelse af affald er en del af forvaltningen af materielle ressourcer og skal placeres i denne sammenhæng på politisk plan. Det er derfor vigtigt at formulere integrerede nationale, regionale og lokale strategier, der ikke alene hænger sammen med andre affaldsbehandlingsordninger, men også med andre politikområder, f.eks. politikker angående offentlige indkøb og ressourceeffektivitet.

| c. | Tildeling af midler til lokale og regionale myndigheder til varetagelse af deres ansvarsopgaver: Oprettelse af nye genanvendelses- og andre alternative affaldsbehandlingsordninger, etablering af oplysningskampagner og forbedring af affaldsdeponering, etc. kræver viden på området samt menneskelige og finansielle ressourcer inden for de lokale og regionale myndigheder. Det er derfor ofte en forudsætning for opfyldelse af deponeringsdirektivets mål, at der sker en overførsel af midler fra højere myndighedsniveauer, eller at myndighederne får mulighed for at indføre skattemekanismer. |
| --- | --- |

c.

Tildeling af midler til lokale og regionale myndigheder til varetagelse af deres ansvarsopgaver: Oprettelse af nye genanvendelses- og andre alternative affaldsbehandlingsordninger, etablering af oplysningskampagner og forbedring af affaldsdeponering, etc. kræver viden på området samt menneskelige og finansielle ressourcer inden for de lokale og regionale myndigheder. Det er derfor ofte en forudsætning for opfyldelse af deponeringsdirektivets mål, at der sker en overførsel af midler fra højere myndighedsniveauer, eller at myndighederne får mulighed for at indføre skattemekanismer.

| d. | Samarbejde på alle myndighedsniveauer og udveksling af information: Eftersom direktivet i praksis skal gennemføres på forskellige myndighedsniveauer i næsten alle medlemsstater, er det afgørende for en vellykket gennemførelse, at der er et tæt samarbejde mellem disse niveauer. Dette indebærer udveksling af viden om, hvordan de nye og strengere krav til opbygning, drift, lukning og efterbehandling af deponeringsanlæg kan imødekommes, og hvordan alternative behandlingsordninger kan iværksættes. Affaldspolitikken står ofte overfor administrative forhindringer mellem nabokommuner og –regioner, f.eks. ved etablering af fælles affaldsbehandlingsanlæg eller genvindingsordninger. |
| --- | --- |

d.

Samarbejde på alle myndighedsniveauer og udveksling af information: Eftersom direktivet i praksis skal gennemføres på forskellige myndighedsniveauer i næsten alle medlemsstater, er det afgørende for en vellykket gennemførelse, at der er et tæt samarbejde mellem disse niveauer. Dette indebærer udveksling af viden om, hvordan de nye og strengere krav til opbygning, drift, lukning og efterbehandling af deponeringsanlæg kan imødekommes, og hvordan alternative behandlingsordninger kan iværksættes. Affaldspolitikken står ofte overfor administrative forhindringer mellem nabokommuner og –regioner, f.eks. ved etablering af fælles affaldsbehandlingsanlæg eller genvindingsordninger.

| e. | Finansielle incitamenter: Eftersom virksomhederne hovedsageligt handler ud fra en økonomisk logik, er det vigtigt at give dem incitamenter til at reducere mængden af affald, der skal deponeres, f.eks. ved at gøre deponeringen dyrere gennem afgifter. |
| --- | --- |

e.

Finansielle incitamenter: Eftersom virksomhederne hovedsageligt handler ud fra en økonomisk logik, er det vigtigt at give dem incitamenter til at reducere mængden af affald, der skal deponeres, f.eks. ved at gøre deponeringen dyrere gennem afgifter.

| f. | Støtte til alternativer: Med henblik på at omdirigere affald fra deponering skal affaldsindehaverne tilbydes økonomisk bæredygtige affaldsbehandlingsalternativer. Sådanne alternativer skal derfor stimuleres, hvis de ikke allerede findes, eller hvis de er utilstrækkelige. For at undgå en stigning i transporten af affald, skal lokale løsninger som hjemmekompostering eller affaldsbehandlingsfaciliteter på virksomhedsgrunde fremmes. |
| --- | --- |

f.

Støtte til alternativer: Med henblik på at omdirigere affald fra deponering skal affaldsindehaverne tilbydes økonomisk bæredygtige affaldsbehandlingsalternativer. Sådanne alternativer skal derfor stimuleres, hvis de ikke allerede findes, eller hvis de er utilstrækkelige. For at undgå en stigning i transporten af affald, skal lokale løsninger som hjemmekompostering eller affaldsbehandlingsfaciliteter på virksomhedsgrunde fremmes.

| g. | Bekæmpelse af ukontrolleret deponering: Stigende omkostninger til affaldsbehandling kan føre til en større udbredelse af ulovlig deponering. En kombination af foranstaltninger kan forebygge og modvirke ulovlig deponering af affald. Disse foranstaltninger kræver, at der — i det mindste i en overgangsperiode — tildeles ekstra menneskelige ressourcer til løsning af denne opgave. |
| --- | --- |

g.

Bekæmpelse af ukontrolleret deponering: Stigende omkostninger til affaldsbehandling kan føre til en større udbredelse af ulovlig deponering. En kombination af foranstaltninger kan forebygge og modvirke ulovlig deponering af affald. Disse foranstaltninger kræver, at der — i det mindste i en overgangsperiode — tildeles ekstra menneskelige ressourcer til løsning af denne opgave.

| h. | Øget offentlig bevidsthed og høring af de berørte parter: Borgeres og virksomheders aktive deltagelse er afgørende for at mindske mængden af affald, der produceres og deponeres. Det er derfor nødvendigt med kommunikationskampagner og høring af de berørte parter kombineret med effektive bestemmelser om infrastruktur. |
| --- | --- |

h.

Øget offentlig bevidsthed og høring af de berørte parter: Borgeres og virksomheders aktive deltagelse er afgørende for at mindske mængden af affald, der produceres og deponeres. Det er derfor nødvendigt med kommunikationskampagner og høring af de berørte parter kombineret med effektive bestemmelser om infrastruktur.

Bedste praksis

| 1.28 | understreger, at der findes en række eksempler på bedste praksis i forbindelse med gennemførelsen af deponeringsdirektivet i EU. Det drejer sig bl.a. om innovative teknikker samt politiske foranstaltninger, der har vist sig at være vellykkede. Her nævnes blot nogle få eksempler: |
| --- | --- |

1.28

understreger, at der findes en række eksempler på bedste praksis i forbindelse med gennemførelsen af deponeringsdirektivet i EU. Det drejer sig bl.a. om innovative teknikker samt politiske foranstaltninger, der har vist sig at være vellykkede. Her nævnes blot nogle få eksempler:

a)   Offentlige oplysningskampagner

Myndighederne i Devon indgik en partnerskabsaftale om genvinding og planlagde og gennemførte en seksmåneders oplysnings- og uddannelseskampagne på tværs af regionen. Efter en anmodning om støtte modtog partnerskabet 1,119 million pund til en oplysnings- og analysekampagne fra Departementet for Miljø, Fødevarer og Landbrugsspørgsmål (DEFRA).

Kampagnens målsætninger:

| — | Øge mængden af genvindingsmaterialer, især ved at fremme deltagelsen i genvindingsordningerne og/eller kvaliteten og kvantiteten af affald til indsamling, |
| --- | --- |

—

Øge mængden af genvindingsmaterialer, især ved at fremme deltagelsen i genvindingsordningerne og/eller kvaliteten og kvantiteten af affald til indsamling,

| — | indsamle information om anvendelsen af de nuværende genvindingsfaciliteter og høre offentligheden om, hvorfor de deltager eller ikke deltager i de tilgængelige genvindingsordninger samt tilskynde dem til at deltage, |
| --- | --- |

—

indsamle information om anvendelsen af de nuværende genvindingsfaciliteter og høre offentligheden om, hvorfor de deltager eller ikke deltager i de tilgængelige genvindingsordninger samt tilskynde dem til at deltage,

| — | anvende den indsamlede information til oplysningskampagner i fremtiden, således at offentlighedens kendskab til emnet fremmes yderligere. |
| --- | --- |

—

anvende den indsamlede information til oplysningskampagner i fremtiden, således at offentlighedens kendskab til emnet fremmes yderligere.

Kampagnen bestod af 4 hoveddele: affaldsanalyse, kontrol af deltagelse, dør-til-dør-ydelser og medier/uddannelse.

Kampagnens vigtigste resultater:

| — | Indbyggere har en positiv holdning til genvinding og vil gerne deltage; |
| --- | --- |

—

Indbyggere har en positiv holdning til genvinding og vil gerne deltage;

| — | Mangel på deltagelse skyldes ikke uvidenhed, men hovedsageligt praktiske årsager såsom mangel på affaldsbeholdere på gaden, transportfaciliteter eller opbevaringsplads; |
| --- | --- |

—

Mangel på deltagelse skyldes ikke uvidenhed, men hovedsageligt praktiske årsager såsom mangel på affaldsbeholdere på gaden, transportfaciliteter eller opbevaringsplads;

| — | Separat indsamling af affald til genvinding er den foretrukne metode; |
| --- | --- |

—

Separat indsamling af affald til genvinding er den foretrukne metode;

| — | Separat indsamling af affald til genvinding har oplevet en voldsom stigning på 31 % i forhold til mængden året før; |
| --- | --- |

—

Separat indsamling af affald til genvinding har oplevet en voldsom stigning på 31 % i forhold til mængden året før;

| — | Væksten i affald til deponering er faldet til 0,88 % i 2002/2003 i forhold til 3,3 % i 2001/2002; |
| --- | --- |

—

Væksten i affald til deponering er faldet til 0,88 % i 2002/2003 i forhold til 3,3 % i 2001/2002;

| — | Offentligheden ønsker at genvinde pap og plastik og søger at få de separate indsamlingsordninger til også at omfatte indsamling af disse materialer, hvor dette endnu ikke er indført; |
| --- | --- |

—

Offentligheden ønsker at genvinde pap og plastik og søger at få de separate indsamlingsordninger til også at omfatte indsamling af disse materialer, hvor dette endnu ikke er indført;

| — | Tv-reklamer har vist sig at være det mest effektive medie. |
| --- | --- |

—

Tv-reklamer har vist sig at være det mest effektive medie.

b)   Bekæmpelse af ukontrolleret deponering

I den slovakiske by Pezinok har lukningen af kommunale deponeringsanlæg og højere deponeringsafgifter tilskyndet til ukontrolleret deponering.

Der er derfor truffet følgende foranstaltninger:

| — | Skabe offentlig bevidsthed, der kan afhjælpe borgernes mangel på information; |
| --- | --- |

—

Skabe offentlig bevidsthed, der kan afhjælpe borgernes mangel på information;

| — | Forbedre miljøundervisningen i skolerne; |
| --- | --- |

—

Forbedre miljøundervisningen i skolerne;

| — | Oprette et miljøpoliti og føre tilsyn med, hvordan offentligheden håndterer affaldet; |
| --- | --- |

—

Oprette et miljøpoliti og føre tilsyn med, hvordan offentligheden håndterer affaldet;

| — | Give officielle organer mere magt til at straffe dem, der bryder reglerne om affald; |
| --- | --- |

—

Give officielle organer mere magt til at straffe dem, der bryder reglerne om affald;

| — | Øge straffene til enkeltpersoner og virksomheder samt forenkle straffeprocedurerne; |
| --- | --- |

—

Øge straffene til enkeltpersoner og virksomheder samt forenkle straffeprocedurerne;

| — | Placere indsamlingssteder til jernskrot i nærheden af deponeringsanlæggene for at mindske affaldsmængden til deponering; |
| --- | --- |

—

Placere indsamlingssteder til jernskrot i nærheden af deponeringsanlæggene for at mindske affaldsmængden til deponering;

| — | Placere flaskebeholdere i nærheden af butikker, der sælger varer emballeret i flasker; |
| --- | --- |

—

Placere flaskebeholdere i nærheden af butikker, der sælger varer emballeret i flasker;

| — | Give borgerne undervisning i hjemmekompostering; |
| --- | --- |

—

Give borgerne undervisning i hjemmekompostering;

| — | Samarbejde med grundskolerne om planlægning af indsamling af sammensat emballage; |
| --- | --- |

—

Samarbejde med grundskolerne om planlægning af indsamling af sammensat emballage;

| — | Sikre betaling for glasaffald; |
| --- | --- |

—

Sikre betaling for glasaffald;

| — | Øge afgifterne på kommunalt affald; |
| --- | --- |

—

Øge afgifterne på kommunalt affald;

| — | Reducere afgifterne på sorteret affald. |
| --- | --- |

—

Reducere afgifterne på sorteret affald.

c)   Finansiel overførsel til forebyggelse og reduktion af affaldsdannelse

Den italienske region Marche, der er et mål 2-område, har anvendt EU's strukturfonde til gennemførelse af sin strategi om forebyggelse og reduktion af kommunal affaldsdannelse. Strategien blev hovedsageligt omsat i praksis gennem finansiering af projekter, der blev gennemført på lokalt plan. Som følge af bred deltagelse fra kommunerne og gode indledende resultater, har regionen besluttet at fortsætte finansieringen af ordningen efter EU-støttens ophør.

d)   Omdannelse af deponeringsanlæg efter lukning

I det temmelig flade hollandske landskab findes der 30-45 meter høje deponeringsanlæg. Af æstetiske årsager lægges der særlig mange kræfter i omdannelsen af deponeringsanlæggene efter lukning. Eftersom pladsen er begrænset og tilmed dyr gøres deponeringsstederne ofte til et rekreativt område. Desuden omlægges deponeringsanlæggene ofte efter lukning og efterbehandling med henblik på at skabe større accept af anlæggene.

Et eksempel herpå er det tidligere deponeringsanlæg i Spaarnwoude-regionen. Efter lukningen blev anlægget ombygget til et fritidsområde med følgende faciliteter:

| — | indendørs skipist |
| --- | --- |

—

indendørs skipist

| — | klatrevæg |
| --- | --- |

—

klatrevæg

| — | vandreområde |
| --- | --- |

—

vandreområde

| — | mountainbike-rute |
| --- | --- |

—

mountainbike-rute

| — | slæderampe. |
| --- | --- |

—

slæderampe.

Desuden blev området beplantet med træer og buske for dermed bedre at passe ind i de omkringliggende omgivelser.

2.   Anbefalinger

Regionsudvalget

| 2.1 | anbefaler Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder at formidle ovenstående succesfaktorer ud til brede kredse for at støtte en bedre gennemførelse; |
| --- | --- |

2.1

anbefaler Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder at formidle ovenstående succesfaktorer ud til brede kredse for at støtte en bedre gennemførelse;

| 2.2 | foreslår at oprette et ekspertcenter, som nationale, regionale og lokale myndigheder, operatører af deponeringsanlæg, ngo'er og andre berørte parter kan kontakte for at få information og rådgivning om særlige (tekniske og organisatoriske) problemer samt til udveksling af bedste praksis, og som kan bidrage til at omsætte anbefalingerne i denne rapport i praksis. Det ville foretrække, at ekspertcentret indgår i en eksisterende organisation som en ny opgave; |
| --- | --- |

2.2

foreslår at oprette et ekspertcenter, som nationale, regionale og lokale myndigheder, operatører af deponeringsanlæg, ngo'er og andre berørte parter kan kontakte for at få information og rådgivning om særlige (tekniske og organisatoriske) problemer samt til udveksling af bedste praksis, og som kan bidrage til at omsætte anbefalingerne i denne rapport i praksis. Det ville foretrække, at ekspertcentret indgår i en eksisterende organisation som en ny opgave;

| 2.3 | anbefaler, at innovative teknikker og ny viden tages op til behandling regelmæssigt og meddeles de berørte parter; |
| --- | --- |

2.3

anbefaler, at innovative teknikker og ny viden tages op til behandling regelmæssigt og meddeles de berørte parter;

| 2.4 | anbefaler at gøre deponeringsdirektivet til en mere integreret del af EU's affaldspolitik og at fremme en integreret gennemførelse snarere end en gennemførelse på sektorplan; |
| --- | --- |

2.4

anbefaler at gøre deponeringsdirektivet til en mere integreret del af EU's affaldspolitik og at fremme en integreret gennemførelse snarere end en gennemførelse på sektorplan;

| 2.5 | appellerer til Kommissionen om at lette den videre udvikling af genvindingsinitiativer, i særdeleshed gennem den kommende strategi om forebyggelse og genvinding af affald, og om muligt medtage støtteforanstaltninger, især i de mindre medlemsstater, hvor de nødvendige stordriftsfordele er sværere at opnå; |
| --- | --- |

2.5

appellerer til Kommissionen om at lette den videre udvikling af genvindingsinitiativer, i særdeleshed gennem den kommende strategi om forebyggelse og genvinding af affald, og om muligt medtage støtteforanstaltninger, især i de mindre medlemsstater, hvor de nødvendige stordriftsfordele er sværere at opnå;

| 2.6 | anmoder Kommissionen om at gøre en indsats for at fjerne incitamenterne til den såkaldte »turisme på affaldsområdet«, der er opstået på grund af de forskellige miljøstandarder i forbindelse med affaldsbehandling og bortskaffelse medlemsstaterne imellem og om at fremskynde tilvejebringelsen af lige vilkår; |
| --- | --- |

2.6

anmoder Kommissionen om at gøre en indsats for at fjerne incitamenterne til den såkaldte »turisme på affaldsområdet«, der er opstået på grund af de forskellige miljøstandarder i forbindelse med affaldsbehandling og bortskaffelse medlemsstaterne imellem og om at fremskynde tilvejebringelsen af lige vilkår;

| 2.7 | opfordrer til, at de nationale kompetente myndigheder i højere grad koordinerer deponeringsafgifterne. Dette behøver ikke medføre, at der indføres en harmoniseret deponeringsafgift på fællesskabsniveau, eftersom beskatning på dette område er et særdeles følsomt politisk emne; |
| --- | --- |

2.7

opfordrer til, at de nationale kompetente myndigheder i højere grad koordinerer deponeringsafgifterne. Dette behøver ikke medføre, at der indføres en harmoniseret deponeringsafgift på fællesskabsniveau, eftersom beskatning på dette område er et særdeles følsomt politisk emne;

| 2.8 | anbefaler Kommissionen at overvåge gennemførelsen af direktivet nøje ved hjælp af studier og andet forebyggende arbejde for at hjælpe de nationale, regionale og lokale myndigheder med at overholde kravene og undgå overtrædelsesprocedurer. Dette indebærer, at der tildeles tilstrækkelige menneskelige ressourcer til løsning af opgaven; |
| --- | --- |

2.8

anbefaler Kommissionen at overvåge gennemførelsen af direktivet nøje ved hjælp af studier og andet forebyggende arbejde for at hjælpe de nationale, regionale og lokale myndigheder med at overholde kravene og undgå overtrædelsesprocedurer. Dette indebærer, at der tildeles tilstrækkelige menneskelige ressourcer til løsning af opgaven;

| 2.9 | anmoder Kommissionen om at undersøge, i hvor høj grad reduktionen af bionedbrydeligt affald til deponering har gjort det muligt at anvende foranstaltninger, der er mere effektive, når det gælder reduktion af indvirkninger på miljøet; |
| --- | --- |

2.9

anmoder Kommissionen om at undersøge, i hvor høj grad reduktionen af bionedbrydeligt affald til deponering har gjort det muligt at anvende foranstaltninger, der er mere effektive, når det gælder reduktion af indvirkninger på miljøet;

| 2.10 | anmoder Kommissionen om, når den evaluerer deponeringsdirektivet, at indarbejde mere fleksibilitet angående:






  — | kravene om udformning og anlæggelse af deponeringssteder, således at de kan tilpasses til de lokale geologiske omstændigheder. Dette kan ske ved at indføje en definition af målet (et minimum-beskyttelsesniveau) snarere end af midlerne til at nå målet; |
| --- | --- | --- |

2.10

anmoder Kommissionen om, når den evaluerer deponeringsdirektivet, at indarbejde mere fleksibilitet angående:

—

kravene om udformning og anlæggelse af deponeringssteder, således at de kan tilpasses til de lokale geologiske omstændigheder. Dette kan ske ved at indføje en definition af målet (et minimum-beskyttelsesniveau) snarere end af midlerne til at nå målet;

| — | innovative teknikker til at forebygge stagnation i de tilfælde, hvor der ikke kan gøres brug af nye metoder; |
| --- | --- |

—

innovative teknikker til at forebygge stagnation i de tilfælde, hvor der ikke kan gøres brug af nye metoder;

| 2.11 | opfordrer Kommissionen til at tilføje den lokale og regionale dimension til formuleringen af den fremtidige europæiske politik om affaldshåndtering generelt og om deponering af affald i særdeleshed; |
| --- | --- |

2.11

opfordrer Kommissionen til at tilføje den lokale og regionale dimension til formuleringen af den fremtidige europæiske politik om affaldshåndtering generelt og om deponering af affald i særdeleshed;

| 2.12 | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale strategier om reduktion af bioaffald til deponering ikke kun fører til reduktion af deponering og forbrænding af affald, men at de også indebærer foranstaltninger, der er mere effektive til at reducere indvirkningerne på miljøet; |
| --- | --- |

2.12

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale strategier om reduktion af bioaffald til deponering ikke kun fører til reduktion af deponering og forbrænding af affald, men at de også indebærer foranstaltninger, der er mere effektive til at reducere indvirkningerne på miljøet;

| 2.13 | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lokale og regionale myndigheder involveres fuldt ud i gennemførelsesbestemmelserne til EU-lovgivning, når de, som det er tilfældet med deponeringsdirektivet, løfter den største byrde i forbindelse med omsættelse af direktivet i praksis; |
| --- | --- |

2.13

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lokale og regionale myndigheder involveres fuldt ud i gennemførelsesbestemmelserne til EU-lovgivning, når de, som det er tilfældet med deponeringsdirektivet, løfter den største byrde i forbindelse med omsættelse af direktivet i praksis;

| 2.14 | opfordrer medlemsstaterne til at sikre at overførslen af ansvarsområder til lokale og regionale myndigheder ledsages af overførsel af ressourcer; |
| --- | --- |

2.14

opfordrer medlemsstaterne til at sikre at overførslen af ansvarsområder til lokale og regionale myndigheder ledsages af overførsel af ressourcer;

| 2.15 | appellerer til medlemsstaterne om at fremme et tæt samarbejde på alle myndighedsniveauer med henblik på en hurtig gennemførelse af direktivet; |
| --- | --- |

2.15

appellerer til medlemsstaterne om at fremme et tæt samarbejde på alle myndighedsniveauer med henblik på en hurtig gennemførelse af direktivet;

| 2.16 | appellerer til lokale og regionale myndigheder om at inddrage alle de berørte parter fuldt ud i beslutningerne om deponering i særdeleshed og om affaldspolitik generelt; |
| --- | --- |

2.16

appellerer til lokale og regionale myndigheder om at inddrage alle de berørte parter fuldt ud i beslutningerne om deponering i særdeleshed og om affaldspolitik generelt;

| 2.17 | tilbyder at spille en væsentlig partner-rolle i de høringer, der skal ledsage den efterfølgende evaluering af deponeringsdirektivet i særdeleshed og af affaldspolitik generelt. |
| --- | --- |

2.17

tilbyder at spille en væsentlig partner-rolle i de høringer, der skal ledsage den efterfølgende evaluering af deponeringsdirektivet i særdeleshed og af affaldspolitik generelt.

Bruxelles, den 17. november 2005

Peter STRAUB

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 73 af 23.3.2004, s. 63.

1

(2)  Resultaterne af undersøgelsen offentliggøres inden udgangen af 2005. Næsten 200 regionale myndigheder fra 23 medlemsstater har deltaget i undersøgelsen, der fandt sted i juni og juli 2005. Yderligere oplysninger om undersøgelsens resultater er anført i bilaget (foreligger kun på engelsk).

2

(3)  16. juli 2003 for de gamle medlemsstater og 1. maj 2004 for de nye medlemsstater.

3

---