# Uradni list C 90/13.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 90 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4913. april 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 90

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4913. april 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2006/C 090/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2006/C 090/2 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4066 — CVC/SLEC) (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 090/3 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 090/4 | Sporočilo Komisije o rezultatih ocenjevanja tveganja in strategijah za zmanjševanje tveganja za snovi: dibutil ftalat; 3,4-dikloroanilin; diizodecil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9-11-razvejeni alkil estri, bogati s C10; diizononil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8-10-razvejeni alkil estri, bogati s C9; etilendiamintetraacetat; metil acetat; monokloroocetna kislina; n-pentan; tetranatrijev etilendiamintetraacetat | 4 |
| 2006/C 090/5 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 29 |
| 2006/C 090/6 | Povzetek podatkov, ki ga države članice predložijo o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov | 31 |
| 2006/C 090/7 | Državne pomoči — Nemčija — Državna pomoč C 6/06 (prej N 417/05) — Volkswerft Stralsund — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 090/8 | Informacijski postopek — Tehnični predpisi (
  1
  ) | 40 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2006/C 090/1

Menjalni tečaji eura

1

2006/C 090/2

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4066 — CVC/SLEC) (
  1
  )

1

2

2006/C 090/3

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor) (
  1
  )

1

3

2006/C 090/4

Sporočilo Komisije o rezultatih ocenjevanja tveganja in strategijah za zmanjševanje tveganja za snovi: dibutil ftalat; 3,4-dikloroanilin; diizodecil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9-11-razvejeni alkil estri, bogati s C10; diizononil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8-10-razvejeni alkil estri, bogati s C9; etilendiamintetraacetat; metil acetat; monokloroocetna kislina; n-pentan; tetranatrijev etilendiamintetraacetat

4

2006/C 090/5

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

29

2006/C 090/6

Povzetek podatkov, ki ga države članice predložijo o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

31

2006/C 090/7

Državne pomoči — Nemčija — Državna pomoč C 6/06 (prej N 417/05) — Volkswerft Stralsund — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

36

2006/C 090/8

Informacijski postopek — Tehnični predpisi (
  1
  )

1

40

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 090/9 | Poziv za zbiranje predlogov — EAC/18/06 — Spodbujanje aktivnega Evropskega Državljanstva — Pilotni projekti/Projekti državljanov 2006 | 46 |

III   Obvestila

Komisija

2006/C 090/9

Poziv za zbiranje predlogov — EAC/18/06 — Spodbujanje aktivnega Evropskega Državljanstva — Pilotni projekti/Projekti državljanov 2006

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. aprila 2006

(2006/C 90/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2125 |
| JPY | japonski jen | 143,22 |
| DKK | danska krona | 7,4624 |
| GBP | funt šterling | 0,69165 |
| SEK | švedska krona | 9,3285 |
| CHF | švicarski frank | 1,5727 |
| ISK | islandska krona | 92,37 |
| NOK | norveška krona | 7,8263 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5764 |
| CZK | češka krona | 28,572 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 265,21 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6961 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,9254 |
| RON | romunski leu | 3,4896 |
| SIT | slovenski tolar | 239,61 |
| SKK | slovaška krona | 37,385 |
| TRY | turška lira | 1,6275 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6582 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3883 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,4062 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9720 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9549 |
| KRW | južnokorejski won | 1 165,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,4335 |
| CNY | kitajski juan | 9,7146 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3115 |
| IDR | indonezijska rupija | 10 921,59 |
| MYR | malezijski ringit | 4,454 |
| PHP | filipinski peso | 62,177 |
| RUB | ruski rubelj | 33,5760 |
| THB | tajski bat | 46,235 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2125

JPY

japonski jen

143,22

DKK

danska krona

7,4624

GBP

funt šterling

0,69165

SEK

švedska krona

9,3285

CHF

švicarski frank

1,5727

ISK

islandska krona

92,37

NOK

norveška krona

7,8263

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5764

CZK

češka krona

28,572

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

265,21

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6961

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,9254

RON

romunski leu

3,4896

SIT

slovenski tolar

239,61

SKK

slovaška krona

37,385

TRY

turška lira

1,6275

AUD

avstralski dolar

1,6582

CAD

kanadski dolar

1,3883

HKD

hongkonški dolar

9,4062

NZD

novozelandski dolar

1,9720

SGD

singapurski dolar

1,9549

KRW

južnokorejski won

1 165,21

ZAR

južnoafriški rand

7,4335

CNY

kitajski juan

9,7146

HRK

hrvaška kuna

7,3115

IDR

indonezijska rupija

10 921,59

MYR

malezijski ringit

4,454

PHP

filipinski peso

62,177

RUB

ruski rubelj

33,5760

THB

tajski bat

46,235

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4066 — CVC/SLEC)

(2006/C 90/02)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 20. marca 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4066. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4066. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor)

(2006/C 90/03)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 7. aprila 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mittal Steel Company N.V. („Mittal“, Nizozemska) z javno ponudbo z dne 27. januarja 2006 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Arcelor S.A. („Arcelor“, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. aprila 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mittal Steel Company N.V. („Mittal“, Nizozemska) z javno ponudbo z dne 27. januarja 2006 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Arcelor S.A. („Arcelor“, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mittal: proizvodnja in prodaja jeklenih izdelkov na svetovni ravni; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mittal: proizvodnja in prodaja jeklenih izdelkov na svetovni ravni;

| — | za Arcelor: proizvodnja in prodaja jeklenih izdelkov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

za Arcelor: proizvodnja in prodaja jeklenih izdelkov na svetovni ravni.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/4

---

Sporočilo Komisije o rezultatih ocenjevanja tveganja in strategijah za zmanjševanje tveganja za snovi: dibutil ftalat; 3,4-dikloroanilin; diizodecil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9-11-razvejeni alkil estri, bogati s C10; diizononil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8-10-razvejeni alkil estri, bogati s C9; etilendiamintetraacetat; metil acetat; monokloroocetna kislina; n-pentan; tetranatrijev etilendiamintetraacetat

(2006/C 90/04)

Uredba Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), vključuje sporočanje podatkov, določanje prioritet, oceno tveganja in po potrebi razvijanje strategij za omejevanje tveganja zaradi obstoječih snovi.

V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbami Komisije (ES) št. 1179/94 (2), (ES) št. 2268/95 (3) in (ES) št. 143/97 (4) v tem zaporedju o prvem, drugem in tretjem seznamu prednostnih snovi, kakor ga določa Uredba (EGS) št. 793/93:

| — | dibutil ftalat; |
| --- | --- |

—

dibutil ftalat;

| — | 3,4-dikloroanilin; |
| --- | --- |

—

3,4-dikloroanilin;

| — | etilendiamintetraacetat; |
| --- | --- |

—

etilendiamintetraacetat;

| — | metil acetat; |
| --- | --- |

—

metil acetat;

| — | tetranatrijev etilendiamintetraacetat; |
| --- | --- |

—

tetranatrijev etilendiamintetraacetat;

| — | diizodecil ftalat; |
| --- | --- |

—

diizodecil ftalat;

| — | 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9-11-razvejeni alkil estri, bogati s C10; |
| --- | --- |

—

1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9-11-razvejeni alkil estri, bogati s C10;

| — | diizononil ftalat; |
| --- | --- |

—

diizononil ftalat;

| — | 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8-10-razvejeni alkil estri, bogati s C9; |
| --- | --- |

—

1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8-10-razvejeni alkil estri, bogati s C9;

| — | n-pentan; |
| --- | --- |

—

n-pentan;

| — | monokloroocetna kislina. |
| --- | --- |

—

monokloroocetna kislina.

Države poročevalke, imenovane v skladu z navedenimi uredbami, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje (5), za navedene snovi dokončale postopke ocenjevanje tveganja za človeka in okolje in v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93 predlagale strategijo za omejevanje tveganja.

Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (SCTEE), ki je o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdal svoje mnenje. Ta mnenja so objavljena na spletni strani Znanstvenega odbora.

Člen 11(2) Uredbe (EGS) št. 793/93 določa, da se rezultati ocene tveganja in priporočena strategija za omejevanje tveganja sprejmejo na ravni Skupnosti, Komisija pa jih objavi. To sporočilo in ustrezno Priporočilo Komisije (6) vsebujeta rezultate ocenjevanja tveganja (7) in strategije za zmanjševanje tveganja zaradi zgoraj navedenih snovi.

Rezultati ocenjevanja tveganja in strategije za zmanjševanje tveganja v tem sporočilu so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93.

DEL 1

št. CAS 84-74-2

št. Einecs 201-557-4

| Strukturna formula | : | C6H4 — (COOC4H9)2 |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | dibutil ftalat |
| Ime po IUPAC | : | dibutil ftalat |
| Poročevalec | : | Nizozemska |
| Razvrstitev (8) | : | sk. razmn. 2: R61
  sk. razmn. 3: R62
  N: R50 |

Strukturna formula

:

C6H4 — (COOC4H9)2

Ime Einecs

:

dibutil ftalat

Ime po IUPAC

:

dibutil ftalat

Poročevalec

:

Nizozemska

Razvrstitev (8)

:

sk. razmn. 2: R61

sk. razmn. 3: R62

N: R50

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (9). Ugotovitev o ozračju je rezultat nadaljnjih preskusov in je opisana v dopolnilu poročila o oceni tveganja.

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot mehčalo za smole in polimere. Uporablja se tudi v tiskarskih črnilih, lepilih, tesnilnih masah/vezivih, nitroceluloznih barvah, filmskih premazih, steklenih vlaknih in kozmetičnih izdelkih. Podatkov o vseh načinih uporabe snovi, ki se proizvaja ali uvaža v Evropsko skupnost, ni bilo mogoče dobiti, zato morda nekateri načini niso zajeti v oceni tveganja.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

DELAVCE

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možna splošna sistemska toksičnost kot posledica ponavljajoče se dermalne izpostavljenosti pri dejavnostih, ob katerih nastaja aerosol. |
| --- | --- |

—

možna splošna sistemska toksičnost kot posledica ponavljajoče se dermalne izpostavljenosti pri dejavnostih, ob katerih nastaja aerosol.

| — | možni škodljivi lokalni učinki na dihalne poti kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti pri vseh scenarijih izpostavljenosti na delovnem mestu. |
| --- | --- |

—

možni škodljivi lokalni učinki na dihalne poti kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti pri vseh scenarijih izpostavljenosti na delovnem mestu.

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

POTROŠNIKE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (10). |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (10).

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitve ocene tveganja za okolje za

VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da za navedena ekosistema tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da za navedena ekosistema tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | zaradi njegove uporabe pri predelavi v polimere, pripravi lepil, v tiskarskih črnilih in pri predelavi v steklena vlakna je na lokalni ravni pričakovano tveganje za rastline prek izpostavljenosti v ozračju. |
| --- | --- |

—

zaradi njegove uporabe pri predelavi v polimere, pripravi lepil, v tiskarskih črnilih in pri predelavi v steklena vlakna je na lokalni ravni pričakovano tveganje za rastline prek izpostavljenosti v ozračju.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da za navedena ekosistema tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da za navedena ekosistema tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za DELAVCE

Uporabljajo se obstoječi predpisi o varnosti pri delu, ki veljajo na ravni Skupnosti, saj zanje velja, da na splošno v zadostni meri omejujejo tveganja zaradi navedene snovi.

V tem okviru se priporoča:

| — | da se v skladu z Direktivo 98/24/ES (11) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost dibutil ftalatu. |
| --- | --- |

—

da se v skladu z Direktivo 98/24/ES (11) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost dibutil ftalatu.

za POTROŠNIKE

| — | proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (12) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo dibutil ftalata v igračah in predmetih za nego otrok, zaradi razvrstitve dibutil ftalata v drugo skupino snovi, strupenih za razmnoževanje, in preprečevanje uporabe dibutil ftalata kot nadomestka drugih mehčal, namenjenih za isto uporabo. Za druge uporabe velja, da obstoječi zakonodajni ukrepi za zaščito potrošnikov, zlasti določbe Direktive Sveta 76/769/EGS (Direktiva o omejitvah pri trženju in uporabi) v zvezi s snovmi, ki so rakotvorne, mutagene in strupene za razmnoževanje, v zadostni meri obvladujejo tveganja za potrošnike. |
| --- | --- |

—

proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (12) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo dibutil ftalata v igračah in predmetih za nego otrok, zaradi razvrstitve dibutil ftalata v drugo skupino snovi, strupenih za razmnoževanje, in preprečevanje uporabe dibutil ftalata kot nadomestka drugih mehčal, namenjenih za isto uporabo. Za druge uporabe velja, da obstoječi zakonodajni ukrepi za zaščito potrošnikov, zlasti določbe Direktive Sveta 76/769/EGS (Direktiva o omejitvah pri trženju in uporabi) v zvezi s snovmi, ki so rakotvorne, mutagene in strupene za razmnoževanje, v zadostni meri obvladujejo tveganja za potrošnike.

za OKOLJE

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba dibutil ftalat upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba dibutil ftalat upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

DEL 2

št. CAS 95-76-1

št. Einecs 202-448-4

| Strukturna formula | : | |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | 3,4-dikloroanilin (3,4-DCA) |
| Ime po IUPAC | : | 1-amino-3,4-diklorobenzen |
| Poročevalec | : | Nemčija |
| Razvrstitev (13) | : | T: R23/24/25
  Xi: R41, R43
  N: R50-53 |

Strukturna formula

:

Image

Ime Einecs

:

3,4-dikloroanilin (3,4-DCA)

Ime po IUPAC

:

1-amino-3,4-diklorobenzen

Poročevalec

:

Nemčija

Razvrstitev (13)

:

T: R23/24/25

Xi: R41, R43

N: R50-53

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (14).

Na podlagi dostopnih informacij se snov v Evropski skupnosti pretežno uporablja kot vmesni produkt v proizvodnji herbicidov na osnovi fenilsečnine in fenilkarbamatov. Uporablja se tudi v proizvodnji disperzijskih azo barvil za poliestrska vlakna in triklorokarbanilida, ki se uporablja kot baktericid v gospodinjskih izdelkih. Podatkov o vseh načinih uporabe snovi, ki se proizvaja ali uvaža v Evropsko skupnost, ni bilo mogoče dobiti, zato obstaja možnost, da nekatere vrste uporabe niso zajete v oceni tveganja.

V oceni tveganja so ugotovljeni tudi drugi viri izpostavljenosti ljudi in okolja tej snovi, zlasti kot metabolita, nastalega iz njenih nadaljnjih produktov, npr. sredstev za zaščito rastlin diurona, linurona in propanila ter baktericida triklorokarbanilida (TCC). V oceni tveganja so upoštevana tudi tveganja zaradi takšne izpostavljenosti. Pričakovane so tudi emisije 3,4-dikloroanilina v okolje zaradi uporabe diurona kot sredstva za preprečevanje obraščanja in kot algicida v gradbeništvu. Teh emisij ni bilo mogoče upoštevati pri opredeljevanju tveganja, vendar je mogoče pravočasno napraviti oceno na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (98/8/ES) (15)

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možna senzibilizacija kože zaradi njene izpostavljenosti med čiščenjem, vzdrževanjem in popravili pri proizvodnji ali nadaljnji predelavi 3,4-dikloroanilina. |
| --- | --- |

—

možna senzibilizacija kože zaradi njene izpostavljenosti med čiščenjem, vzdrževanjem in popravili pri proizvodnji ali nadaljnji predelavi 3,4-dikloroanilina.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE IN LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA, ter ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM

so:

| 1. | potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | možni učinki na zgoraj navedeni ekosistem zaradi nekmetijske uporabe diurona kot totalnega herbicida na neprepustnih površinah. |
| --- | --- | --- |

1.

potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

možni učinki na zgoraj navedeni ekosistem zaradi nekmetijske uporabe diurona kot totalnega herbicida na neprepustnih površinah.

in

| 2. | potrebni so dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj za vodni ekosistem zaradi izpustov, do katerih pride ob uporabi diurona kot totalnega herbicida za nekmetijske namene na neprepustnih površinah. |
| --- | --- | --- |

2.

potrebni so dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj za vodni ekosistem zaradi izpustov, do katerih pride ob uporabi diurona kot totalnega herbicida za nekmetijske namene na neprepustnih površinah.

Za podatke in/ali preskuse se zahteva:

| — | dolgodobni preskus za organizme v sedimentu Hyalella azteca. |
| --- | --- |

—

dolgodobni preskus za organizme v sedimentu Hyalella azteca.

Vendar pa je bila do določitve strategije za zmanjševanje tveganja za vodni ekosistem zahteva za izvedbo nadaljnjih preskusov odložena. S priporočenimi ukrepi bo predvidoma mogoče dovolj učinkovito zmanjšati koncentracije v vodnem ekosistemu, zato se preskus ne zdi več potreben.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

PLENILCE NA VRHU PREHRANJEVALNE VERIGE ZARADI KOPIČENJA SNOVI PREK VERIGE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

DEL 3

št. CAS 26761-40-0

št. Einecs 247-977-1

| Strukturna formula | : |
| --- | --- |
| Ime Einecs | : | diizodecil ftalat (DIDP) |
| Ime po IUPAC | : |
| Poročevalec | : | Francija |
| Razvrstitev | : | Ni razvrstitve. |

Strukturna formula

:

Ime Einecs

:

diizodecil ftalat (DIDP)

Ime po IUPAC

:

Poročevalec

:

Francija

Razvrstitev

:

Ni razvrstitve.

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (16).

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot mehčalo za izdelke iz PVC. Uporablja se tudi v povezavi s polimeri ali kot sestavina za črnila, barvila in sredstva za tesnjenje.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE, POTROŠNIKE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (17). |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (17).

V primeru uporabe snovi kot mehčalo za PVC, iz katerega se izdelujejo igrače in predmeti za nego otrok, so potrebni posebni ukrepi za omejevanje tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možna splošna sistemska toksičnost kot posledica večkratne oralne izpostavljenosti dojenčkov in novorojenčkov igračam in predmetom za nego otrok, ki vsebujejo to snov. |
| --- | --- |

—

možna splošna sistemska toksičnost kot posledica večkratne oralne izpostavljenosti dojenčkov in novorojenčkov igračam in predmetom za nego otrok, ki vsebujejo to snov.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE, VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za POTROŠNIKE

| — | proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (18) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo DIDP v igračah in predmetih za nego otrok. |
| --- | --- |

—

proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (18) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo DIDP v igračah in predmetih za nego otrok.

DEL 4

št. CAS 68515-49-1

št. Einecs 271-091-4

| Strukturna formula | : |
| --- | --- |
| Ime Einecs | : | 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9–11-razvejeni alkil estri, bogati s C10 |
| Ime po IUPAC | : |
| Poročevalec | : | Francija |
| Razvrstitev | : | Ni razvrstitve. |

Strukturna formula

:

Ime Einecs

:

1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9–11-razvejeni alkil estri, bogati s C10

Ime po IUPAC

:

Poročevalec

:

Francija

Razvrstitev

:

Ni razvrstitve.

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (19).

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot mehčalo za izdelke iz PVC. Uporablja se tudi v povezavi s polimeri ali kot sestavina za črnila, barvila in sredstva za tesnjenje.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE, POTROŠNIKE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (20). |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (20).

V primeru uporabe snovi kot mehčalo za PVC, iz katerega se izdelujejo igrače in predmeti za nego otrok, so potrebni posebni ukrepi za omejevanje tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možna splošna sistemska toksičnost kot posledica večkratne oralne izpostavljenosti dojenčkov in novorojenčkov pri igračah in predmetih za nego otrok, ki vsebujejo to snov. |
| --- | --- |

—

možna splošna sistemska toksičnost kot posledica večkratne oralne izpostavljenosti dojenčkov in novorojenčkov pri igračah in predmetih za nego otrok, ki vsebujejo to snov.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE, VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za POTROŠNIKE

| — | proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (21) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo DIDP v igračah in predmetih za nego otrok. |
| --- | --- |

—

proučitev uvedbe omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (21) (Direktive o omejitvah pri trženju in uporabi) za uporabo DIDP v igračah in predmetih za nego otrok.

DEL 5

št. CAS 28553-12-0

št. Einecs 249-079-5

| Strukturna formula | : |
| --- | --- |
| Ime Einecs | : | diizononil ftalat (DINP) |
| Ime po IUPAC | : |
| Poročevalec | : | Francija |
| Razvrstitev | : | Ni razvrstitve |

Strukturna formula

:

Ime Einecs

:

diizononil ftalat (DINP)

Ime po IUPAC

:

Poročevalec

:

Francija

Razvrstitev

:

Ni razvrstitve

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (22).

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot mehčalo za izdelke iz PVC. Uporablja se tudi v povezavi s polimeri ali kot sestavina za lepila, barvila, lake in sredstva za tesnjenje.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE, POTROŠNIKE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (23). |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (23).

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE, VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za POTROŠNIKE

| — | Zaradi razhajajočih znanstvenih mnenj Znanstvenega odbora za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (CSTEE) (24) in sklepnih ugotovitev ocene tveganja za potrošnike v okviru te Uredbe ter zaradi negotovosti v oceni izpostavljenosti DINP prek igrač in predmetov za nego otrok je iz previdnosti preudarnejše proučiti uvedbo ustreznih omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (25) (Direktive Sveta o omejitvah trženja in uporabe) za uporabo DINP v igračah in predmetih za nego otrok. Takšne ukrepe je treba po 3–4 letih ponovno proučiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev. |
| --- | --- |

—

Zaradi razhajajočih znanstvenih mnenj Znanstvenega odbora za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (CSTEE) (24) in sklepnih ugotovitev ocene tveganja za potrošnike v okviru te Uredbe ter zaradi negotovosti v oceni izpostavljenosti DINP prek igrač in predmetov za nego otrok je iz previdnosti preudarnejše proučiti uvedbo ustreznih omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (25) (Direktive Sveta o omejitvah trženja in uporabe) za uporabo DINP v igračah in predmetih za nego otrok. Takšne ukrepe je treba po 3–4 letih ponovno proučiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev.

DEL 6

št. CAS 68515-48-0

št. Einecs 271-090-9

| Strukturna formula | : |
| --- | --- |
| Ime Einecs | : | 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8–10-razvejeni alkil estri, bogati s C9 |
| Ime po IUPAC | : |
| Poročevalec | : | Francija |
| Razvrstitev | : | Ni razvrstitve |

Strukturna formula

:

Ime Einecs

:

1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8–10-razvejeni alkil estri, bogati s C9

Ime po IUPAC

:

Poročevalec

:

Francija

Razvrstitev

:

Ni razvrstitve

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (26).

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot mehčalo za izdelke iz PVC. Uporablja se tudi v povezavi s polimeri ali kot sestavina za lepila, barvila, lake in sredstva za tesnjenje.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE, POTROŠNIKE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (27). |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne (27).

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE, VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za POTROŠNIKE

| — | Zaradi razhajajočih znanstvenih mnenj Znanstvenega odbora za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (CSTEE) (28) in sklepnih ugotovitev ocene tveganja za potrošnike v okviru te Uredbe ter zaradi negotovosti v oceni izpostavljenosti snovi prek igrač in predmetov za nego otrok je iz previdnosti preudarnejše proučiti uvedbo ustreznih omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (29) (Direktive Sveta o omejitvah trženja in uporabe) za uporabo snovi v igračah in predmetih za nego otrok. Takšne ukrepe je treba po 3–4 letih ponovno proučiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev. |
| --- | --- |

—

Zaradi razhajajočih znanstvenih mnenj Znanstvenega odbora za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (CSTEE) (28) in sklepnih ugotovitev ocene tveganja za potrošnike v okviru te Uredbe ter zaradi negotovosti v oceni izpostavljenosti snovi prek igrač in predmetov za nego otrok je iz previdnosti preudarnejše proučiti uvedbo ustreznih omejitev na ravni Skupnosti iz Direktive Sveta 76/769/EGS (29) (Direktive Sveta o omejitvah trženja in uporabe) za uporabo snovi v igračah in predmetih za nego otrok. Takšne ukrepe je treba po 3–4 letih ponovno proučiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev.

DEL 7

št. CAS 60-00-4

št. Einecs 200-449-4

| Strukturna formula | : | |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | Etilen diamintetraacetat (EDTA) |
| Ime po IUPAC | : | {[2-(biskarboksimetilamino)etil]karboksimetil-amino}acetat |
| Poročevalec | : | Nemčija |
| Razvrstitev (30) | : | Xi: R36 |

Strukturna formula

:

Image

Ime Einecs

:

Etilen diamintetraacetat (EDTA)

Ime po IUPAC

:

{[2-(biskarboksimetilamino)etil]karboksimetil-amino}acetat

Poročevalec

:

Nemčija

Razvrstitev (30)

:

Xi: R36

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka.

Na podlagi dostopnih informacij se snov v Evropski skupnosti pretežno uporablja kot kompleksirajoč reagent v mnogih panogah industrije, npr. v čistilnih sredstvih za industrijo in obrt, fotokemikalijah, kmetijstvu, celulozni in papirni industriji, pralnih in čistilnih sredstvih za gospodinjstvo, v tekstilni industriji, galvanizaciji, kozmetiki in pri pripravi vode.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možni učinki na navedeni ekosistem zaradi uporabe EDTA v industrijskih detergentih, obratih za izdelavo papirja, proizvodnji plošč s tiskanimi vezji in emisij pri predelavi odpadkov, ki vsebujejo EDTA. |
| --- | --- |

—

možni učinki na navedeni ekosistem zaradi uporabe EDTA v industrijskih detergentih, obratih za izdelavo papirja, proizvodnji plošč s tiskanimi vezji in emisij pri predelavi odpadkov, ki vsebujejo EDTA.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za OKOLJE

se priporoča:

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba EDTA upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba EDTA upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

| — | pri podeljevanju evropskega znaka za okolje na podlagi Uredbe 1980/2000/ES (31) je treba pri papirnih izdelkih upoštevati prisotnost obstojnih kompleksirajočih agentov, podeljevanje znaka za okolje za čistila pa je treba razširiti tudi na industrijskih čistila. |
| --- | --- |

—

pri podeljevanju evropskega znaka za okolje na podlagi Uredbe 1980/2000/ES (31) je treba pri papirnih izdelkih upoštevati prisotnost obstojnih kompleksirajočih agentov, podeljevanje znaka za okolje za čistila pa je treba razširiti tudi na industrijskih čistila.

DEL 8

št. CAS 79-20-9

št. Einecs 201-185-2

| Strukturna formula | : | |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | metil acetat |
| Ime po IUPAC | : | metil acetat |
| Poročevalec | : | Nemčija |
| Razvrstitev (32) | : | F; R11
  Xi; R36
  R66, R67 |

Strukturna formula

:

Image

Ime Einecs

:

metil acetat

Ime po IUPAC

:

metil acetat

Poročevalec

:

Nemčija

Razvrstitev (32)

:

F; R11

Xi; R36

R66, R67

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (33).

Na podlagi dostopnih informacij se snov v Evropski skupnosti pretežno uporablja kot topilo za lepila, sisteme barv, kozmetiko in čistilna sredstva. Snov se uporablja tudi kot vmesni produkt pri proizvodnji izdelkov za zaščito rastlin, vitaminov in sladil. Podatkov o vseh načinih uporabe snovi, ki se proizvaja ali uvaža v Evropsko skupnost, ni bilo mogoče dobiti, zato obstaja možnost, da nekatere vrste uporabe niso zajete v oceni tveganja.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možno draženje dihalnih poti kot posledica akutne inhalacijske izpostavljenosti ob polaganju talnih oblog in v gradbeništvu. |
| --- | --- |

—

možno draženje dihalnih poti kot posledica akutne inhalacijske izpostavljenosti ob polaganju talnih oblog in v gradbeništvu.

| — | možni lokalni učinki na dihalne poti kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti med proizvodnjo in nadaljnjo obdelavo snovi kot vmesnega produkta, pri proizvodnji formulacij (barv, lakov, lepil, čistil), med obdelavo kovin, v elektrotehniki, pri obdelavi lesa, v proizvodnji celuloze in papirja (barve in lepila), pri polaganju talnih oblog, v gradbeništvu in pri uporabi kozmetike, |
| --- | --- |

—

možni lokalni učinki na dihalne poti kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti med proizvodnjo in nadaljnjo obdelavo snovi kot vmesnega produkta, pri proizvodnji formulacij (barv, lakov, lepil, čistil), med obdelavo kovin, v elektrotehniki, pri obdelavi lesa, v proizvodnji celuloze in papirja (barve in lepila), pri polaganju talnih oblog, v gradbeništvu in pri uporabi kozmetike,

| — | možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti pri proizvodnji formulacij (barv, lakov, lepil, čistil), med obdelavo kovin, v elektrotehniki, pri obdelavi lesa, v proizvodnji celuloze in papirja (barve in lepila), pri polaganju talnih oblog in v gradbeništvu, |
| --- | --- |

—

možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti pri proizvodnji formulacij (barv, lakov, lepil, čistil), med obdelavo kovin, v elektrotehniki, pri obdelavi lesa, v proizvodnji celuloze in papirja (barve in lepila), pri polaganju talnih oblog in v gradbeništvu,

| — | možna toksičnost za razmnoževanje kot posledica inhalacijske izpostavljenosti ob polaganju talnih oblog in v gradbeništvu. |
| --- | --- |

—

možna toksičnost za razmnoževanje kot posledica inhalacijske izpostavljenosti ob polaganju talnih oblog in v gradbeništvu.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE, VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih in ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih in ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za DELAVCE

Uporabljajo se obstoječi predpisi o varnosti pri delu, ki veljajo na ravni Skupnosti, saj zanje velja, da na splošno v zadostni meri omejujejo tveganja zaradi navedene snovi.

V tem okviru se priporoča:

| — | da se v skladu z Direktivo 98/24/EES (34) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost metil acetatu. |
| --- | --- |

—

da se v skladu z Direktivo 98/24/EES (34) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost metil acetatu.

DEL 9

CAS št. 79-11-8

št. Einecs 201-178-4

| Strukturna formula | : | |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | monokloroocetna kislina (MCAA) |
| Ime po IUPAC | : | 2-kloroetanojska kislina |
| Poročevalec | : | Nizozemska |
| Razvrstitev (35) | : | T; R23/24/25
  C; R34
  N; R50 |

Strukturna formula

:

Image

Ime Einecs

:

monokloroocetna kislina (MCAA)

Ime po IUPAC

:

2-kloroetanojska kislina

Poročevalec

:

Nizozemska

Razvrstitev (35)

:

T; R23/24/25

C; R34

N; R50

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka (36).

Na podlagi dostopnih informacij se snov v Evropski skupnosti pretežno uporablja kot vmesni produkt za sintezo drugih proizvodov, kot na primer karboksimetilceluloze (CMC), karboksimetilškroba, sredstev za varstvo rastlin (na primer 2,4D in MCPA), plastike, tioglikolne kisline, natrijevih soli monokloroocetne kisline in drugih proizvodov, kot na primer estrov in amidov.

Uporablja se še kot sestavina za kislinske odstranjevalce barv ali grafitov, premaze za pločevinke za hrano (tj. kot modifikator za smole), jedkala, odstranjevalce bradavic, protimikrobni aditiv za hrano in analitski reagent. Vendar pa v oceni niso opredeljena tveganja za potrošnika, saj je bilo ugotovljeno, da potrošniki v Evropski skupnosti za navedene namene trenutno ne uporabljajo snovi v znatnih količinah.

V oceni tveganja so ugotovljeni tudi drugi viri izpostavljenosti ljudi in okolja tej snovi, zlasti prek njene tvorbe v ozračju iz kloriranih kemikalij. Poleg antropogenih virov je mogoče predvideti tudi nastanek kemikalije v okolju, torej neodvisno od življenjskega cikla snovi, proizvedene ali uvožene v Evropsko skupnost. Ocena tveganja ne vsebuje tudi ocene tveganja zaradi takšne izpostavljenosti. Vendar izčrpna poročila o oceni tveganja, ki so jih Komisiji predložile države članice poročevalke, vsebujejo tudi informacije, ki se lahko uporabijo za oceno teh tveganj.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

DELAVCE

| 1. | je treba opozoriti na veliko nevarnost zaradi staljene/tekoče monokloroocetne kisline v primeru dermalne izpostavljenosti. Obstajajo poročila o primerih akutne sistemske zastrupitve zaradi dermalne izpostavljenosti staljeni/tekoči monokloroocetni kislini, ki so se v nekaterih primerih končala smrtno. |
| --- | --- |

1.

je treba opozoriti na veliko nevarnost zaradi staljene/tekoče monokloroocetne kisline v primeru dermalne izpostavljenosti. Obstajajo poročila o primerih akutne sistemske zastrupitve zaradi dermalne izpostavljenosti staljeni/tekoči monokloroocetni kislini, ki so se v nekaterih primerih končala smrtno.

| 2. | so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | možni akutni toksični učinki kot posledica kratkotrajne dermalne izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv; |
| --- | --- | --- |

2.

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

možni akutni toksični učinki kot posledica kratkotrajne dermalne izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv;

| — | možni akutni toksični učinki kot posledica kratkotrajne inhalacijske izpostavljenosti pri večini scenarijev (izjeme so podscenariji: „Proizvodnja, čiščenje in vzdrževanje v proizvodnji“ ter „Uporaba snovi v trdnem stanju“); |
| --- | --- |

—

možni akutni toksični učinki kot posledica kratkotrajne inhalacijske izpostavljenosti pri večini scenarijev (izjeme so podscenariji: „Proizvodnja, čiščenje in vzdrževanje v proizvodnji“ ter „Uporaba snovi v trdnem stanju“);

| — | možno draženje kože kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv, ko niso uporabljeni ukrepi za zaščito delavcev, npr. uporaba osebne varovalne opreme; |
| --- | --- |

—

možno draženje kože kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv, ko niso uporabljeni ukrepi za zaščito delavcev, npr. uporaba osebne varovalne opreme;

| — | možno draženje dihalnih poti (senzorično) kot posledica izpostavljenosti zaradi proizvodnje monokloroocetne kisline: tveganje zaradi staljene monokloroocetne kisline in 80 % monokloroocetne kisline; |
| --- | --- |

—

možno draženje dihalnih poti (senzorično) kot posledica izpostavljenosti zaradi proizvodnje monokloroocetne kisline: tveganje zaradi staljene monokloroocetne kisline in 80 % monokloroocetne kisline;

| — | možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se dermalne izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv; |
| --- | --- |

—

možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se dermalne izpostavljenosti zaradi uporabe monokloroocetne kisline v odstranjevalcih barv;

| — | možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti zaradi proizvodnje monokloroocetne kisline: tveganje zaradi staljene monokloroocetne kisline in 80 % monokloroocetne kisline; |
| --- | --- |

—

možni sistemski učinki kot posledica ponavljajoče se inhalacijske izpostavljenosti zaradi proizvodnje monokloroocetne kisline: tveganje zaradi staljene monokloroocetne kisline in 80 % monokloroocetne kisline;

| 3. | so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti monokloroocetni kislini. |
| --- | --- | --- |

3.

so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti monokloroocetni kislini.

Za podatke in/ali preskuse se zahteva:

| — | izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu (SCOEL) ugotovi, da je takšna študija potrebna. |
| --- | --- |

—

izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu (SCOEL) ugotovi, da je takšna študija potrebna.

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

POTROŠNIKE

so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti monokloroocetni kislini. |
| --- | --- |

—

potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti monokloroocetni kislini.

Za podatke in/ali preskuse se zahteva:

| — | izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu ugotovi, da je takšna študija potrebna (glej oddelek o delavcih). |
| --- | --- |

—

izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu ugotovi, da je takšna študija potrebna (glej oddelek o delavcih).

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

| 1. | so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | možni sistemski učinki kot posledica morebitne ponavljajoče se izpostavljenosti prek pitne vodi iz črpališča v bližini proizvodnih obratov. |
| --- | --- | --- |

1.

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

možni sistemski učinki kot posledica morebitne ponavljajoče se izpostavljenosti prek pitne vodi iz črpališča v bližini proizvodnih obratov.

| — | možni sistemski učinki kot posledica morebitne ponavljajoče se izpostavljenosti prek listnatih pridelkov, pridelanih v bližini proizvodnih obratov z visokimi emisijami v zrak. |
| --- | --- |

—

možni sistemski učinki kot posledica morebitne ponavljajoče se izpostavljenosti prek listnatih pridelkov, pridelanih v bližini proizvodnih obratov z visokimi emisijami v zrak.

| 2. | so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti. |
| --- | --- | --- |

2.

so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj v zvezi z vplivi na razmnoževanje zaradi izpostavljenosti.

Za podatke in/ali preskuse se zahteva:

| — | izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu ugotovi, da je takšna študija potrebna (glej oddelek o delavcih). |
| --- | --- |

—

izvedba študije o vplivu toksičnosti za razmnoževanje, če Znanstveni odbor za mejne vrednosti izpostavljenosti na delovnem mestu ugotovi, da je takšna študija potrebna (glej oddelek o delavcih).

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možni učinki na lokalni vodni ekosistem zaradi izpostavljenosti prek dveh proizvodnih/predelovalnih obratov te snovi. |
| --- | --- |

—

možni učinki na lokalni vodni ekosistem zaradi izpostavljenosti prek dveh proizvodnih/predelovalnih obratov te snovi.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

KOPENSKI EKOSISTEM

so potrebni dodatni podatki in/ali preskusi. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

potrebni so podrobnejši podatki za ustrezno opredelitev tveganj za kopenski ekosistem zaradi naključnih izpostavitev emisijam monokloroocetne kisline iz naravnih in antropogenih virov v koncentracijah na ravni naravnega ozadja.

Za podatke in/ali preskuse se zahtevajo:

| — | nadaljnji podatki o sorazmernem deležu emisij monokloroocetne kisline iz naravnih in antropogenih virov. |
| --- | --- |

—

nadaljnji podatki o sorazmernem deležu emisij monokloroocetne kisline iz naravnih in antropogenih virov.

Glede na ugotovitve ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možnih učinkov v napravah za čiščenje odplak zaradi izpostavljenosti prek enega proizvodnega/predelovalnega obrata te snovi. |
| --- | --- |

—

možnih učinkov v napravah za čiščenje odplak zaradi izpostavljenosti prek enega proizvodnega/predelovalnega obrata te snovi.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za DELAVCE

Uporabljajo se obstoječi predpisi o varnosti pri delu, ki veljajo na ravni Skupnosti, saj zanje velja, da v zadostni meri omejujejo tveganja zaradi navedene snovi.

V tem okviru se priporoča:

| — | da se v skladu z Direktivo 98/24/ES (37) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost monokloroocetni kislini; |
| --- | --- |

—

da se v skladu z Direktivo 98/24/ES (37) na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost monokloroocetni kislini;

za OKOLJE in LJUDI, POSREDNO IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba monokloroocetno kislino upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba monokloroocetno kislino upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

DEL 10

CAS št. 109-66-0

št. Einecs 203-692-4

| Strukturna formula | : | CH3-CH2-CH2-CH2-CH3 |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | n-pentan |
| Ime po IUPAC | : | n-pentan |
| Poročevalec | : | Norveška |
| Razvrstitev (38) | : | F+; R12
  Xn; R65, R66, R67
  N; R51-53 |

Strukturna formula

:

CH3-CH2-CH2-CH2-CH3

Ime Einecs

:

n-pentan

Ime po IUPAC

:

n-pentan

Poročevalec

:

Norveška

Razvrstitev (38)

:

F+; R12

Xn; R65, R66, R67

N; R51-53

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka.

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno kot sredstvo za penjenje polistirena in poliuretana v industriji polimerov. Uporablja se tudi kot topilo za aerosole in kot topilo v procesu polimerizacije. Uporablja se tudi kot topilo pri izdelavi lepil in laboratorijska kemikalija.

V oceni tveganja so bili upoštevani tudi drugi viri izpostavljenosti ljudi in okolja tej snovi, zlasti pri uporabi in zgorevanju naftnih derivatov, kar ni del življenjskega cikla snovi, proizvedene ali uvožene v Evropsko skupnost. Ocena tveganja ne vsebuje tudi ocene tveganja zaradi takšne izpostavljenosti. Vendar izčrpna poročila o oceni tveganja, ki so jih Komisiji predložile države članice poročevalke, vsebujejo tudi informacije, ki se lahko uporabijo za oceno teh tveganj.

OCENA TVEGANJA:

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možni učinki na ljudi zaradi vpliva izoliranega n-pentana na tvorbo ozona v zunanjem zraku. |
| --- | --- |

—

možni učinki na ljudi zaradi vpliva izoliranega n-pentana na tvorbo ozona v zunanjem zraku.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možni učinki zaradi vpliva izoliranega n-pentana na tvorbo ozona v zunanjem zraku. |
| --- | --- |

—

možni učinki zaradi vpliva izoliranega n-pentana na tvorbo ozona v zunanjem zraku.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

VODNI in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za OKOLJE in LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

| — | Za obstoječo veljavno zakonodajo za preprečevanje in zmanjševanje škodljivih učinkov zaradi onesnaženja z ozonom (Direktiva 2002/3/ES) (39) velja, da na splošno v zadostni meri omejuje tveganja zaradi n-pentana. Direktiva vsebuje določbe in priporočila za nadziranje predhodnih snovi ozona, kot so na primer hlapne organske spojine (Priloga VI k Direktivi). Glavni cilji teh meritev so analiza kakršnih koli trendov predhodnih snovi ozona, preverjanje učinkovitosti strategij za zmanjševanje emisij, preverjanje doslednosti popisov emisij in povezovanje virov emisij s koncentracijo onesnaženosti. Cilj je tudi boljše razumevanje procesov nastajanja ozona in širjenja predhodnih snovi ter uporaba fotokemičnih modelov. V seznamu hlapnih organskih spojin, katerih koncentracijo v zunanjem zraku je priporočljivo nadzirati, je več kot trideset posameznih spojin, med katerimi je tudi n-pentan. |
| --- | --- |

—

Za obstoječo veljavno zakonodajo za preprečevanje in zmanjševanje škodljivih učinkov zaradi onesnaženja z ozonom (Direktiva 2002/3/ES) (39) velja, da na splošno v zadostni meri omejuje tveganja zaradi n-pentana. Direktiva vsebuje določbe in priporočila za nadziranje predhodnih snovi ozona, kot so na primer hlapne organske spojine (Priloga VI k Direktivi). Glavni cilji teh meritev so analiza kakršnih koli trendov predhodnih snovi ozona, preverjanje učinkovitosti strategij za zmanjševanje emisij, preverjanje doslednosti popisov emisij in povezovanje virov emisij s koncentracijo onesnaženosti. Cilj je tudi boljše razumevanje procesov nastajanja ozona in širjenja predhodnih snovi ter uporaba fotokemičnih modelov. V seznamu hlapnih organskih spojin, katerih koncentracijo v zunanjem zraku je priporočljivo nadzirati, je več kot trideset posameznih spojin, med katerimi je tudi n-pentan.

DEL 11

CAS št. 64-02-8

št. Einecs 200-573-9

| Strukturna formula | : | |
| --- | --- | --- |
| Ime Einecs | : | tetranatrijev etilendiamintetraacetat (Na4EDTA) |
| Ime po IUPAC | : | tetranatrijev {[2-(biskarboksimetilamino)etil]karboksimetilamino} acetat |
| Poročevalec | : | Nemčija |
| Razvrstitev (40) | : | Xn: R22
  Xi: R41 |

Strukturna formula

:

Image

Ime Einecs

:

tetranatrijev etilendiamintetraacetat (Na4EDTA)

Ime po IUPAC

:

tetranatrijev {[2-(biskarboksimetilamino)etil]karboksimetilamino} acetat

Poročevalec

:

Nemčija

Razvrstitev (40)

:

Xn: R22

Xi: R41

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi, ki se nanaša na celoten življenjski cikel snovi, ki je proizvedena ali uvožena v Evropsko skupnost, kakor je opisano v izčrpnem poročilu o oceni tveganja, ki ga je Komisiji posredovala država članica poročevalka.

Na podlagi dostopnih informacij se snov v Evropski skupnosti pretežno uporablja kot kompleksirajoč reagent v mnogih panogah industrije, npr. v čistilnih sredstvih za industrijo in obrt, fotokemikalijah, kmetijstvu, celulozni in papirni industriji, pralnih in čistilnih sredstvih za gospodinjstvo, v tekstilni industriji, galvanizaciji, kozmetiki in pri pripravi vode.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

LJUDI, IZPOSTAVLJENE PREK OKOLJA

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE in KOPENSKI EKOSISTEM

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM

so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

| — | možni učinki na navedeni ekosistem zaradi uporabe Na4EDTA v industrijskih detergentih, obratih za izdelavo papirja, proizvodnji plošč s tiskanimi vezji in emisij pri predelavi odpadkov, ki vsebujejo Na4EDTA. |
| --- | --- |

—

možni učinki na navedeni ekosistem zaradi uporabe Na4EDTA v industrijskih detergentih, obratih za izdelavo papirja, proizvodnji plošč s tiskanimi vezji in emisij pri predelavi odpadkov, ki vsebujejo Na4EDTA.

Glede na ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V NAPRAVI ZA ČIŠČENJE ODPLAK

trenutno ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjševanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJEVANJE TVEGANJA

za OKOLJE

se priporoča:

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba Na4EDTA upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora po Direktivi Sveta 96/61/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), je treba Na4EDTA upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

| — | pri podeljevanju evropskega znaka za okolje na podlagi Uredbe 1980/2000/ES (41) je treba pri papirnih izdelkih upoštevati prisotnost obstojnih kompleksirajočih agentov, podeljevanje znaka za okolje za čistila pa je treba razširiti tudi na industrijskih čistila. |
| --- | --- |

—

pri podeljevanju evropskega znaka za okolje na podlagi Uredbe 1980/2000/ES (41) je treba pri papirnih izdelkih upoštevati prisotnost obstojnih kompleksirajočih agentov, podeljevanje znaka za okolje za čistila pa je treba razširiti tudi na industrijskih čistila.

---

(1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

(2)  UL L 131, 26.5.1994, str. 3.

(3)  UL L 231, 28.9.1995, str. 18.

(4)  UL L 25, 28.1.1997, str. 13.

(5)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

(6)  UL L 104, 13.4.2006.

(7)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(8)  Direktiva Komisije 2001/59/ES z dne 6. avgusta 2001 o 28. prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, UL L 225, 21.8.2001, str. 30.

(9)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja je objavljeno na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(10)  Odločba Komisije 1999/815/ES v skladu s členom 9 Direktive Sveta 92/59/EGS (UL L 315, 9.12.1999) in njena poznejša podaljšanja.

(11)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

(12)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

(13)  Direktiva Komisije 2004/73/ES z dne 29. aprila 2004, o devetindvajsetem prilagajanju Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi tehničnemu napredku, UL L 152, 30.4.2004, str. 1–311.

(14)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(15)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(16)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(17)  Odločba Komisije 1999/815/ES v skladu s členom 9 Direktive Sveta 92/59/EGS (UL L 315, 9.12.1999) in njena poznejša podaljšanja.

(18)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

(19)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(20)  Odločba Komisije 1999/815/ES v skladu s členom 9 Direktive Sveta 92/59/EGS (UL L 315, 9.12.1999) in njena poznejša podaljšanja.

(21)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

(22)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(23)  Odločba Komisije 1999/815/ES v skladu s členom 9 Direktive Sveta 92/59/EGS (UL L 315, 9.12.1999) in njena poznejša podaljšanja.

(24)  Opinion on the results of the risk assessment of: 1,2-Benzenedicarboxylic acid, di-C8-10-branched alkyl esters, C9-rich and di-„isononyl“ phthalate, report version (Human Health Effects), 27. plenarno zasedanje Znanstvenega odbora Evropske Komisije za strupenost, strupenost za okolje in okolje (CSTEE), Bruselj, 30. oktober 2001.

(25)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

(26)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(27)  Odločba Komisije 1999/815/ES v skladu s členom 9 Direktive Sveta 92/59/EGS (UL L 315, 9.12.1999) in njena poznejša podaljšanja.

(28)  Opinion on the results of the risk assessment of: 1,2-Benzenedicarboxylic acid, di-C8-10-branched alkyl esters, C9-rich and di-„isononyl“ phthalate, report version (Human Health Effects), 27. plenarno zasedanje Znanstvenega odbora Evropske Komisije za strupenost, strupenost za okolje in okolje (CSTEE), Bruselj, 30. oktober 2001.

(29)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

(30)  Direktiva Komisije [...] o 30. prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, še ni objavljena.

(31)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

(32)  Direktiva Komisije [...] o 30. prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, še ni objavljena.

(33)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(34)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

(35)  Direktiva Komisije [...] o 30. prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, še ni objavljena.

(36)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(37)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

(38)  Direktiva Komisije 98/98/ES z dne 15. decembra 1998 o petindvajseti prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, UL L 355, 30.12.1998, str. 1.

(39)  UL L 67, 9.3.2002, str. 14.

(40)  Direktiva Komisije [...] o 30. prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, še ni objavljena.

(41)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/29

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2006/C 90/05)

Datum sprejetja odločitve:

Država članica: Italija

Št. pomoči: NN 54 B/2004

Naziv: Pomoč za kapitalizacijo podjetij. Zakonodajni odlok št. 102/2004, str. 17

Cilj: Jamstva. Sistem jamstva je bil zasnovan tako, da ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe: upoštevani so pogoji, navedeni v točki 4.3 Sporočila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči v obliki jamstev

Pravna podlaga: Decreto legislativo 29 marzo 2004, n. 102, articolo 17 e Progetto di decreto del Ministero delle politiche agricole e forestali

Proračun: 60 milijonov EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: Ukrep ne pomeni državne pomoči

Trajanje: 6 let

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Nizozemska

Št. pomoči: N 155/2004

Naziv: Pomoč za proizvodnjo in trženje kakovostnih mesnih proizvodov

Cilj: Dvigniti kakovost mesnih proizvodov in vzpostaviti okolju prijaznejši in energetsko učinkovitejši proizvodni proces

Pravna podlaga: Verordening Heffing Fonds Onderzoek en Ontwikkeling Vleesindustrie 2003

Proračun: 120 000 EUR na leto, ki se financira s parafiskalnimi dajatvami proizvodnega odbora za rejne živali in meso

Trajanje: Neomejeno

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Nemčija

Št. pomoči: N 348/2005

Naziv: Agro-Marketing Hessen – Sprememba v zvezi s skupino proizvoda „jajca“

Cilj: Shemo kakovosti za pospeševanje in oglaševanje (N 260/A/02) je treba razširiti na jajca

Pravna podlaga: Hessischer Agrarmarketing-Vertrag

Proračun: 1 549 000 EUR na leto

Intenzivnost ali znesek pomoči: 50 % za oglaševanje, 100 % za sodelovanje na sejmih in razstavah, 100 % za usposabljanje in svetovanje

Trajanje: Do 31. decembra 2008

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja odločitve:

Država članica: Italija (Kalabrija)

Št. pomoči: N 372/2004

Naziv: Pomoč za prizadeta kmetijska območja (slana januarja/februarja 2004, pokrajini Cosenza in Catanzaro, močni vetrovi 16. aprila 2004, pokrajina Reggio Calabria)

Cilj: Izplačilo odškodnine za škodo pri kmetijski proizvodnji in kmetijskih strukturah zaradi neugodnih podnebnih razmer (slana, ki je januarja/februarja 2004 prizadela pokrajini Cosenza in Catanzaro, ter močni vetrovi, ki so 16. aprila 2004 prizadeli pokrajino Reggio Calabria)

Pravna podlaga: Legge n. 185/1992 e decreto legislativo n. 102/2004

Proračun: Sklic na odobrene sheme pomoči (C 12/b/1995 in NN 54/A/04)

Intenzivnost ali znesek pomoči: Do 100 % škode

Trajanje: Ukrep za uporabo shem pomoči, ki jih je odobrila Komisija

Drugi podatki: Ukrep za uporabo shem pomoči, ki jih je odobrila Komisija v okviru pomoči C 12/b/1995 (Odločba Komisije 2004/307/ES z dne 16. decembra 2003) in NN 54/A/2004 (dopis Komisije C(2005)1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Nemčija

Št. pomoči: N 551/2005

Naziv: Vzorčni ukrep: „Modeli svetovanja za povečanje možnosti ukrepanja in zmanjšanje stroškov v zasebnih gozdovih“

Cilj: Razvoj gozdarskih svetovalnih modelov za podjetja in združenja lastnikov malih zasebnih gozdov

Pravna podlaga: Zuwendungsbescheid des Bundesministeriums für Verbraucherschutz, Ernährung und Landwirtschaft vom 7. Oktober 2005

Proračun: 0,3 milijona EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: Do 100 %

Trajanje: 4 leta

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 580/C/03

Naziv: Program boja proti bolezni agrumov tristeza, ki ga je predložila Kalabrija

Cilj: Preventivni ukrepi proti bolezni rastlin

Pravna podlaga: Legge n. 423 del 2 dicembre 1998

Decreti del ministero delle Politiche agricole e forestali del 29 dicembre 2003 e del 14 luglio 2004

Proračun: 2 958 006,78 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 100 % (ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe)

Trajanje: Najmanj 1 leto

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Nemčija (Bavarska)

Št. Pomoči: N 647/2005

Naziv: Pomoč za bavarske strojne krožke

Cilj: za razširitev sodelovanja med kmeti

Pravna podlaga: Gesetz zur Förderung der bayerischen Landwirtschaft

Proračun: 3,2 milijona EUR

Intenzivnost pomoči: največ 30 %

Trajanje: Eno leto (2006)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/31

---

Povzetek podatkov, ki ga države članice predložijo o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

(2006/C 90/06)

Št. Pomoči: XA 67/05

Država članica: Španija

Regija: Navarre

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Pomoč za leto 2005 za obnovo voznega parka traktorjev v regiji Navarre in za namestitev varnostnih sistemov.

Pravna podlaga: Orden foral 167/2005, de 12 de septiembre, del consejero de agricultura, ganadería y alimentación por la que se aprueba la convocatoria de ayudas a la renovación y dotación de sistemas de seguridad del parque de tractores agrícolas de Navarra para el año 2005, y se establecen las bases reguladoras que regiran dicha convocatoria

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 100 000 EUR za proračunsko leto 2005

Največja intenzivnost pomoči: 50 % na območjih z omejenimi možnostmi, 40 % na drugih območjih.

Če mladi kmetje kupijo nov traktor in odpišejo drugega, se zgornji odstotki povišajo za deset točk

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Nakup novih traktorjev, če so bili stari odpisani, in namestitev varnostnih sistemov pri prevrnitvi traktorjem, ki so bili registrirani pred letom 1978. Člen 4 „Naložbe v kmetijska gospodarstva“. Upravičeni stroški: stroški nakupa novega traktorja in varnostnih sistemov pri prevrnitvi.

Zadevni gospodarski sektorji: Pridelava rastlin in reja živali. Cilj pomoči je nakup novih traktorjev ob sočasnem odpisu starih in namestitev varnostnih sistemov pri prevrnitvi. Vsi podsektorji omenjenih sektorjev so upravičeni: na primer, pšenica ali grozdje pri pridelavi rastlin, prašiči in perutnina pri reji živali

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Gobierno de Navarra. |
| --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación. |
| C/. Tudela 20 |
| E-31003 Pamplona. |

Gobierno de Navarra.

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación.

C/. Tudela 20

E-31003 Pamplona.

Spletni naslov: www.navarra.es

Številka pomoči: XA 3/06

Država članica: Avstrija

Regija: Zgornja Avstrija

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Smernice za boljše upravljanje planinskih gospodarstev na zaščitenih območjih v skladu Uredbo o zaščitenih območjih

Pravna podlaga: Landesgesetz über die Erhaltung und Pflege der Natur (Oö. Natur- und Landschaftsschutzgesetz 2001 — Oö. NSchG 2001)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni letni stroški: približno 13 000 EUR; Pomoč na planinsko gospodarstvo: predvidoma do 2 100 EUR

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč na planinsko gospodarstvo: predvidoma do 2 100 EUR

Datum začetka izvajanja: Od 25. januarja 2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Letno izplačilo s petletno obveznostjo

Cilj pomoči: Pomoč na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1/2004

Ker planinska gospodarstva v zadnjih desetletjih pogosto niso bila več upravljana, je kulturna pokrajina, značilna za Zgornjo Avstrijo, v številnih primerih izginila. Cilj te pomoči je, da se te kulturne pokrajine ohranijo s trajnostnim upravljanjem planin in ob upoštevanju ukrepov, ki sta jih izdelala upravljalec planinskega gospodarstva in okrožni predstavnik za varstvo narave in pokrajine in ki služijo varstvu zaščitenega območja.

Zadevni gospodarski sektorji: Planinska gospodarstva

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Amt der Oberösterreichischen Landesregierung |
| --- |
| Naturschutzabteilung |
| Bahnhofplatz 1 |
| A-4021 Linz |

Amt der Oberösterreichischen Landesregierung

Naturschutzabteilung

Bahnhofplatz 1

A-4021 Linz

Spletna stran: http://www.land-oberoesterreich.gv.at

Številka pomoči: XA 04/06

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: The Chilterns Area of Outstanding Beauty

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Chilterns Landscape Conservation Programme

Pravna podlaga: Section 87 of The National Parks and Access to the Countryside Act 1949. Sections 83-84, 86-88 and 89-93 of The Countryside and Rights of Way Act 2000

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 1. februar – 31. december 2006: 160 499 GBP

Največja intenzivnost pomoči: Največja intenzivnost pomoči znaša pri kapitalski podpori ponavadi 50 % upravičenih stroškov, izjemoma pa se tudi do 100 % upravičenih stroškov. Če je naložba povezana s povečanjem kmetijske proizvodnje zmogljivosti, znaša najvišja intenzivnost pomoči 40 % upravičenih stroškov. Če gre za pomoč v obliki svetovanja in usposabljanja, znaša največja intenzivnost pomoči 100 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2006

Cilj pomoči: Razvoj sektorja ter izboljšanje in varstvo okolja.

Shema pomoči se izvaja v skladu s členoma 5 in 14 Uredbe št. 1/2004.

V skladu s členoma 5 in 14 so upravičeni stroški:

Zadevni gospodarski sektorji: Program je namenjen vsem kmetijskim podjetjem na območju Chilterns Area of Outstanding Natural Beauty, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem. V programu lahko sodelujejo vsi podsektorji

Ime in naslov organa, ki odobri pomoč:

| Chilterns Conservation Board |
| --- |
| The Lodge |
| Station Road |
| Chinnor |
| Oxon OX39 4HA |
| United Kingdom |

Chilterns Conservation Board

The Lodge

Station Road

Chinnor

Oxon OX39 4HA

United Kingdom

Spletna stran: www.chilternsaonb.org

(pojdite na meni na vrhu strani in kliknite na „Publications“, nato se pomikajte z miško navzdol in kliknite na „Chilterns Landscape Conservation Programme — agricultural state aid (download)“.

Obiščete lahko tudi glavno stran Združenega kraljestva za izvzete državne pomoči na področju kmetijstva:

www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Ostali podatki: Program je sestavljen iz dveh ločenih ukrepov:

Podpisal in datiral organ „Department for Environment, Food and Rural Affairs“ (pristojni organ Združenega kraljestva).

Stephen Anderson

Agricultural State aid Team Leader

Defra

Area 8e

9 Millbank

London SW1P 3JR

United Kingdom

Št. pomoči: XA 05/2006

Država članica: Italija

Regija: Piedmont

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Finančna pomoč za naložbe v tehnološke inovacije, varstvo okolja, organizacijske inovacije, poslovne inovacije ter zdravje in varnost na delovnem mestu

Pravna podlaga: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005) entrambi modificative della L. 598/84-art. 11 e s.m.i già approvata dalla Commissione con Lettera D/53877 del 17 luglio 2000 — Aiuto N/487/95

Predvideni letni izdatki po shemi ali skupni znesek pomoči, dodeljen podjetju: 25 milijonov EUR

Največja intenzivnost pomoči: Subvencionirane obrestne mere.

Vsota sredstev lahko dosega do 100 % naložbenega programa za obdobje do sedem let, vključno z največ dveletnim podaljšanjem plačilnega roka.

Stopnja financiranja znaša 100 % referenčne vrednosti, ki je določena in posodobljena z Odlokom Ministrstva za industrijo, trgovino in obrt (po členu 2(2) zakonske uredbe št. 123/98), veljavne ob podpisu pogodbe za financiranje, v mejah intenzivnosti pomoči, ki jo določa Evropska unija

Datum začetka izvajanja: 27. september 2005: vsekakor se prvo plačilo dodeli po tem, ko se pošlje priglasitev identifikacijske številke, ki jo dodeli Komisija in je izdana po prejemu povzetka podatkov

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Člena 4 in 7 Uredbe (ES) št. 1/2004. Vrste naložb in upravičenih izdatkov: finančna pomoč za naložbe v tehnološke inovacije, varstvo okolja, organizacijske inovacije, poslovne inovacije ter zdravje in varnost na delovnem mestu, v skladu s členoma 4 in 7 Uredbe (ES) št. 1/2004

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Shema se uporablja za mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov iz Priloge 1 Pogodbe o ustanovitvi ES

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Region of Piedmont |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria |
| Via Pisano, 6 |
| I-10152 Torino |
| telefon: (39-11) 432 14 61 |
| telefaks (39-11) 432 34 83 |
| e-pošta:direzione16@regione.piemonte.it |

Region of Piedmont

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria

Via Pisano, 6

I-10152 Torino

telefon: (39-11) 432 14 61

telefaks (39-11) 432 34 83

e-pošta:direzione16@regione.piemonte.it

Spletni naslov: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Drugi podatki: Letni izdatki, načrtovani po shemi, so zbrani za ta dva zakona, ki sta citirana v skladu s pravno podlago, in tudi vključujejo predvidene letne izdatke iz sheme z isto pravno podlago, ki opredeljuje MSP, ki niso zajeta v Uredbi (ES) št. 1/2004, ampak v Uredbi (ES) št. (ES) 70/2001

Št. pomoči: XA 06/2006

Država članica: Italija

Regija: Piedmont

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Finančna pomoč za nakup ali zakup novih proizvodnih strojev in orodja („Sabatini“).

Pravna podlaga: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» come integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005)

La legge 28/11/1965 n. 1329 è stata già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 Aiuto N 659/A97

Predvideni letni izdatki po shemi ali skupni znesek pomoči, dodeljen podjetju: 25 milijonov EUR

Največja intenzivnost pomoči: Subvencionirane obrestne mere za nakup novih strojnih orodij ali opreme za proizvodnjo, brez nadomestne naložbe

Vsota sredstev lahko dosega 40 % investicijskega načrta za obdobje do petih let.

Pomoč ne sme presegati 40 % upravičenih izdatkov

Datum začetka izvajanja: 27. september 2005: vsekakor se prvo plačilo dodeli po tem, ko se pošlje priglasitev identifikacijske številke, ki jo Komisija dodeli in je izdana po prejemu povzetka podatkov

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Člena 4 in 7 Uredbe (ES) št. 1/2004

Finančni prispevek, vključno z vrednostnimi papirji, izdanimi za pogodbo o prodaji/nakupu ali najemu strojev (z obveznostjo nabave), zajamčen s pridržkom lastninske pravice do strojev iz člena 1 zakona št. 1329/65, ki preneha veljati v petih letih od datuma izdaje, pod pogojem, da pripadajo isti pogodbi, s pogojem za plačilo ali najem več kot dvanajst mesecev.

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Shema se uporablja za mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov iz Priloge1 Pogodbe o ustanovitvi ES

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria. |
| Via Pisano, 6 |
| 10152 Torino. |
| Telefon: (39-11) 432 14 61 |
| Telefaks: (39-11) 432 34 83 |
| direzione16@regione.piemonte.it |

Regione Piemonte

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria.

Via Pisano, 6

10152 Torino.

Telefon: (39-11) 432 14 61

Telefaks: (39-11) 432 34 83

direzione16@regione.piemonte.it

Spletni naslov: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Drugi podatki: Letni izdatki, načrtovani po shemi, so zbrani za ta dva zakona, ki sta citirana v skladu s pravno podlago, in tudi vključujejo predvidene letne izdatke iz sheme z isto pravno podlago, ki opredeljuje MSP, ki niso zajeta v Uredbi (ES) št. 1/2004, ampak v Uredbi (ES) št. (ES) 70/2001

Št. pomoči: XA 07/2006

Država članica: Italija

Regija: Piedmont

Naziv sheme pomoči: Finančna pomoč za nakup ali zakup novih proizvodnih strojev in orodja (Zakon „Sabatini decambializzata“)

Pravna podlaga: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» come integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005)

La legge 28/11/1965 n. 1329 è stata già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 Aiuto N 659/A97

Predvideni letni izdatki po shemi ali skupni znesek pomoči, dodeljen podjetju: 25 milijonov EUR

Največja intenzivnost pomoči: Subvencionirane obrestne mere za nakup novih strojnih orodij ali nove opreme za proizvodnjo, brez nadomestne naložbe.

Vsota sredstev lahko dosega do 100 % investicijskega načrta za obdobje do petih let. Pomoč ne sme presegati 40 % upravičenih izdatkov.

Datum začetka izvajanja: 27. september 2005: vsekakor se prvo plačilo dodeli po tem, ko se pošlje priglasitev identifikacijske številke, ki jo dodeli Komisija in je izdana po prejemu povzetka podatkov.

Trajanje sheme ali podelitve individualne pomoči:

Cilj pomoči: Člena 4 in 7 Uredbe (ES) št. 1/2004

Finančni prispevek, brez vrednostnih papirjev, za pogodbo o prodaji/nakupu ali najemu strojev (z obveznostjo nabave), zajamčen s pridržkom lastninske pravice do strojev iz člena 1 zakona št. 1329/65.

Pomoč lahko doseže do 100 % naložbenega programa za obdobje do sedmih let, vključno z največ dveletnim podaljšanjem plačilnega roka.

Pomoč za vsak posamezni zahtevek ne sme presegati največje intenzivnosti pomoči, dodeljene v skladu z veljavnimi pravili EU.

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Shema se uporablja za mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov iz Priloge 1 Pogodbe o ustanovitvi ES

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria. |
| Via Pisano, 6 |
| I-10152 Torino. |
| Telefon: (39-11) 432 14 61 |
| telefaks: (39-11) 432 34 83 |
| direzione16@regione.piemonte.it |

Regione Piemonte

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria.

Via Pisano, 6

I-10152 Torino.

Telefon: (39-11) 432 14 61

telefaks: (39-11) 432 34 83

direzione16@regione.piemonte.it

Spletni naslov: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Drugi podatki: Letni izdatki, načrtovani po shemi, so zbrani za ta dva zakona, ki sta citirana v skladu s pravno podlago, in tudi vključujejo predvidene letne izdatke iz sheme z isto pravno podlago, ki opredeljuje MSP, ki niso zajeta v Uredbi (ES) št. 1/2004, ampak v Uredbi (ES) št. (ES) 70/2001

Oblika povzetka podatkov, ki jih je treba zagotoviti vedno, kadar se izvaja shema pomoči, izvzeta po tej uredbi, in vedno, kadar se individualna pomoč, izvzeta po tej uredbi, dodeli zunaj katere koli sheme pomoči

Št. pomoči: XA 08/06

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: Cotswolds, področje izredne naravne lepote

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Cotswolds Landscape Conservation Programme

Pravna podlaga: Section 87 of The National Parks and Access to the Countryside Act 1949

Sections 83-84, 86-88 and 89-93 of The Countryside and Rights of Way Act 2000

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni proračun, dodeljen za pomoč kmetijskim podjetjem, znaša 646,016 angleških funtov.

1. februar do 31. december 2006: 646 016 GBP

Največja intenzivnost pomoči: Za dodeljena sredstva je največja intenzivnost pomoči ponavadi 50 % upravičenih sredstev. Izjemoma pa je dodeljena sredstva mogoče izplačati do 100 % upravičenih stroškov, če je naložba neproduktivna in če ne vodi do povečanja možnosti kmetijske proizvodnje gospodarstva. Če so pomoči v obliki nasvetov ali usposabljanja, je največja intenzivnost pomoči 100 % upravičenih stroškov Odbora za ohranitev, toda upravičenci ne prejmejo neposrednih plačil.

Če naložba vodi do povečanja možnosti kmetijske proizvodnje, je največja stopnja pomoči 40 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2006

Cilj pomoči: Člena 5 in 14 Uredbe Komisije 1/2004

Sektorski razvoj, pospeševanje okoljskih programov in varovanje.

S pomočjo bo Odbor za ohranitev dosegel predpisane namene, ki so ohraniti in pospeševati naravno lepoto področja izredne naravne lepote (Area of Outstanding Natural Beauty — AONB) ter povečati razumevanje in uživanje posebnih kvalitet AONB, obenem pa zagotoviti da so ti cilji v skladu z njihovo ohranitvijo in pospeševanjem

Ta shema obsega dva ukrepa: naložbe v kmetije in tehnično podporo

V smislu naložb bodo upravičeni stroški obsegali stroške, ki nastanejo pri naložbah ali kapitalu, ki so namenjeni za ohranjanje produktivnih in neproduktivnih lastnosti dediščine, ki se nahajajo na kmetijah. V smislu tehnične podpore bodo upravičeni stroški:

izobraževanje in usposabljanje kmetov in kmečkih delavcev (stroški organizacije programa usposabljanja);

svetovanje

Zadevni gospodarski sektorji: Program velja za vsa kmetijska gospodarstva v Cotswoldu, področju izredne naravne lepote, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem. Program je dostopen za vse podsektroje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Cotswolds Conservation Board |
| --- |
| The Old Police Station |
| Cotswolds Heritage Centre |
| Northleach |
| Gloucestershire GL54 3JH |
| United Kingdom |

Cotswolds Conservation Board

The Old Police Station

Cotswolds Heritage Centre

Northleach

Gloucestershire GL54 3JH

United Kingdom

Spletni naslov: www.cotswoldsaonb.org

ali pojdite na meni na vrhu strani ter kliknite na publikacije, potem v spustnem meniju kliknite na „State aid notification-Cotswolds Landscape Conservation Programme Guidance“.

Lahko pa tudi obiščete osrednjo stran Združenega kraljestva za kmetijske državne pomoči, oproščene davka, na http://www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm Kliknite na Cotswolds Landscape Conservation Programme.

Drugi podatki: Ta program obsega dva ločena ukrepa:

Za zagotovitev finančne pomoči kot prispevka za naložbe in dejavnosti, ki bodo neposredno prispevale k ohranitvi ali pospeševanju posebne kakovosti podeželja, biološki raznolikosti ali kulturni dediščini Chilterna.

Za zagotavljanje specifičnega in splošnega svetovanja podeželskega upravnega odbora, ki želi še nadalje zasledovati predpisane namene AONB; organiziranje usposabljanja, kjer bi seznanjali s tehnikami upravljanja podeželja; organiziranje in sodelovanje na sejmih, predstavitvah in drugih dogodkih, ki bi obveščali o delu Odbora za ohranitev, okoljskih shemah in tehnikah upravljanja okolja. Če Odbor za ohranitev ne more zagotoviti tehničnega nasveta, se izbere ponudnik storitev, ki se ga plača v skladu s tržnimi načeli na nediskriminatorni način; če je potrebno, se uporabi razpisni postopek, ki je v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Podpisano in datirano v imenu službe za okolje, prehrano in podeželje (Department for Environment, Food and Rural Affairs — pristojni organ Združenega kraljestva)

Graham Collins

Agricultural State Aid Adviser

Defra

Area 8E

9 Millbank

c/o Nobel House

17, Smith Square

London

United Kingdom SW1P 3JR

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/36

---

DRŽAVNE POMOČI — NEMČIJA

Državna pomoč C 6/06 (prej N 417/05) — Volkswerft Stralsund

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2006/C 90/07)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 22. februarja 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Zvezno republiko Nemčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenimi ukrepi pomoči.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih pomoči, v zvezi s katerimi Komisija sproža postopek v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Zvezni republiki Nemčiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Postopek

Nemčija je 26. avgusta uradno obvestila Komisijo o svoji nameri, da podjetju Volkswerft Stralsund (VWS) dodeli regionalno pomoč za naložbe. Priglasitev je bilo zaključena z dopisoma, poslanima 17. oktobra 2005 in 19. decembra 2005.

Opis pomoči

VWS je ladjedelnica, ki se nahaja v Stralsundu, Mecklenburg-Vorpommern, območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe. VWS je veliko podjetje.

VWS namerava izvajati naložbeni projekt za izboljšanje produktivnosti ladjedelnice in ji tako omogočiti izgradnjo večjih ladij velikosti panamax. Naložbe zajemajo izdelavo panelov in sekcij, zavarovanje in podaljšanje ladijskega dvigala. Upravičeni stroški naložbe znašajo 18 699 000 EUR. Nemčija namerava dodeliti državno pomoč v znesku 4 200 500 EUR, kar ustreza 22,5 % upravičenih stroškov naložbe, na podlagi dveh odobrenih regionalnih shem pomoči.

Ocena pomoči

Pomoč se oceni na podlagi okvirnega programa državne pomoči za ladjedelništvo („okvirni program za ladjedelništvo“). Okvirni program za ladjedelništvo omogoča dodeljevanje regionalne pomoči za naložbe v nadgradnjo ali posodabljanje obstoječih delovišč za povečanje produktivnosti obstoječih obratov. Intenzivnost pomoči ne sme presegati 22,5 % na območjih iz člena 87(3)(a).

Komisija dvomi, da so pogoji okvirnega programa za ladjedelništvo izpolnjeni. Komisija ima pomisleke, da se lahko naložbe na področju proizvodnje panelov in gradnje sekcij obravnavajo kot naložbe v obstoječe obrate. Komisija prav tako dvomi, da naložbe na področju zavarovanja in podaljšanja ladijskega dvigala pomenijo upravičene naložbe, saj se zdi, da njihov cilj ne prinaša izboljšave produktivnosti obstoječih obratov.

Poleg tega ima Komisija pomisleke, ali bi naložbe VWS vodile v povečanje zmogljivosti ladjedelnice in če bi bilo takšno povečanje zmogljivosti združljivo z okvirnim programom za ladjedelništvo in skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von Ihren Behörden zu der erwähnten Beihilfe vorgelegten Informationen beschlossen hat, ein Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

I.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 22. August 2005, das am 26. August eingetragen wurde, meldete Deutschland der Kommission ihre Absicht an, der Volkswerft Stralsund eine regionale Investitionsbeihilfe zu gewähren. Mit Schreiben vom 13. September 2005 erbat die Kommission Auskünfte, die mit Schreiben vom 14. Oktober 2005, das am 17. Oktober eingetragen wurde, erteilt wurden. Die Kommission ersuchte um weitere Auskünfte mit Schreiben vom 18. November 2005, die mit Schreiben vom 19. Dezember 2005, das am 20. Dezember eingetragen wurde, vorgelegt wurden. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 22. August 2005, das am 26. August eingetragen wurde, meldete Deutschland der Kommission ihre Absicht an, der Volkswerft Stralsund eine regionale Investitionsbeihilfe zu gewähren. Mit Schreiben vom 13. September 2005 erbat die Kommission Auskünfte, die mit Schreiben vom 14. Oktober 2005, das am 17. Oktober eingetragen wurde, erteilt wurden. Die Kommission ersuchte um weitere Auskünfte mit Schreiben vom 18. November 2005, die mit Schreiben vom 19. Dezember 2005, das am 20. Dezember eingetragen wurde, vorgelegt wurden.

II.   BESCHREIBUNG

| (2) | Begünstigter der Beihilfe ist die Volkswerft Stralsund GmbH (VWS), eine Werft in Stralsund (Mecklenburg-Vorpommern), einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag. VWS gehört zum dänischen A.P. Möller Konzern und ist als solches Bestandteil der Werftengruppe unter der Führung der Odense Steel Shipyard Ltd. VWS ist ein Großunternehmen. |
| --- | --- |

(2)

Begünstigter der Beihilfe ist die Volkswerft Stralsund GmbH (VWS), eine Werft in Stralsund (Mecklenburg-Vorpommern), einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag. VWS gehört zum dänischen A.P. Möller Konzern und ist als solches Bestandteil der Werftengruppe unter der Führung der Odense Steel Shipyard Ltd. VWS ist ein Großunternehmen.

| (3) | VWS ist im Entwurf und der Fertigung von seegehenden Schiffen sowie in der Schiffsreparatur und dem Schiffsumbau tätig. Es fertigt überwiegend mittelgroße Containerschiffe aber auch Fahrgastschiffe, Fährschiffe und Spezialschiffe wie Laderaum-Saugbagger, Ankerzieh- und Versorgungsschiffe, Kabelleger und Schadstoff-Bekämpfungsschiffe. VWS kann Schiffe bis zu einer Länge von 260 m fertigen. |
| --- | --- |

(3)

VWS ist im Entwurf und der Fertigung von seegehenden Schiffen sowie in der Schiffsreparatur und dem Schiffsumbau tätig. Es fertigt überwiegend mittelgroße Containerschiffe aber auch Fahrgastschiffe, Fährschiffe und Spezialschiffe wie Laderaum-Saugbagger, Ankerzieh- und Versorgungsschiffe, Kabelleger und Schadstoff-Bekämpfungsschiffe. VWS kann Schiffe bis zu einer Länge von 260 m fertigen.

| (4) | Die Vorfertigung der Schiffsbauteile bis hin zur Sektionsgröße erfolgt in spezialisierten Fertigungsstrassen. Die Endmontage erfolgt nach vorheriger Konservierung und Farbgebung in der Schiffbauhalle, die Schiffskörper bis zu einer Länge von 300 m zulässt. Das Aufschwimmen der Schiffe erfolgt mit Hilfe eines Schiffslifts von 230 m Länge. Dieser Schiffslift begrenzt das Schiffbauprogramm von VWS auf Schiffe bis zu 260 m. |
| --- | --- |

(4)

Die Vorfertigung der Schiffsbauteile bis hin zur Sektionsgröße erfolgt in spezialisierten Fertigungsstrassen. Die Endmontage erfolgt nach vorheriger Konservierung und Farbgebung in der Schiffbauhalle, die Schiffskörper bis zu einer Länge von 300 m zulässt. Das Aufschwimmen der Schiffe erfolgt mit Hilfe eines Schiffslifts von 230 m Länge. Dieser Schiffslift begrenzt das Schiffbauprogramm von VWS auf Schiffe bis zu 260 m.

| (5) | VWS beabsichtigt, seine Produktion zu modernisieren und zu rationalisieren sowie sich den Veränderungen der internationalen Marktanforderungen anzupassen, um auf dem Weltmarkt wettbewerbsfähig bleiben zu können. Es geht davon aus, dass die günstigen Marktbedingungen für Handelsschiffe noch für mehrere Jahre anhalten werden, glaubt jedoch, dass sich die Nachfrage zunehmend zugunsten von Schiffe der Panamax-Klasse verschieben wird, die VWS gegenwärtig nicht herstellen kann. Panamaxschiffe sind die größten Schiffe, die den Panamakanal durchfahren können, d.h. Schiffe mit einer maximalen Länge von 300 m und einer maximalen Breite von 32,2 m. |
| --- | --- |

(5)

VWS beabsichtigt, seine Produktion zu modernisieren und zu rationalisieren sowie sich den Veränderungen der internationalen Marktanforderungen anzupassen, um auf dem Weltmarkt wettbewerbsfähig bleiben zu können. Es geht davon aus, dass die günstigen Marktbedingungen für Handelsschiffe noch für mehrere Jahre anhalten werden, glaubt jedoch, dass sich die Nachfrage zunehmend zugunsten von Schiffe der Panamax-Klasse verschieben wird, die VWS gegenwärtig nicht herstellen kann. Panamaxschiffe sind die größten Schiffe, die den Panamakanal durchfahren können, d.h. Schiffe mit einer maximalen Länge von 300 m und einer maximalen Breite von 32,2 m.

| (6) | VWS führt daher gegenwärtig ein Investitionsvorhaben durch, um die Produktivität der Werft zu erhöhen sowie die Herstellung größerer Schiffe der Panamax-Klasse zu ermöglichen. Das Investitionsvorhaben wird VWS die Erschließung des Marktsegment Panamaxschiffe ermöglichen und damit das Absatzpotenzial der Werft erhöhen. VWS geht davon aus, dass dies zu einer gleichmäßigeren Auslastung der vorhandenen Produktionsanlagen führen wird und somit zu einer Degression der Herstellungskosten pro Schiff, wodurch sich die Produktivität der Werft erhöhen wird. |
| --- | --- |

(6)

VWS führt daher gegenwärtig ein Investitionsvorhaben durch, um die Produktivität der Werft zu erhöhen sowie die Herstellung größerer Schiffe der Panamax-Klasse zu ermöglichen. Das Investitionsvorhaben wird VWS die Erschließung des Marktsegment Panamaxschiffe ermöglichen und damit das Absatzpotenzial der Werft erhöhen. VWS geht davon aus, dass dies zu einer gleichmäßigeren Auslastung der vorhandenen Produktionsanlagen führen wird und somit zu einer Degression der Herstellungskosten pro Schiff, wodurch sich die Produktivität der Werft erhöhen wird.

| (7) | Die Investitionen betreffen die Stahlverarbeitung (Paneel-/ Sektionsbau; Konservierung), um den Bau und die Bearbeitung größere Stahlkonstruktionen (Sektionen) zu ermöglichen, und die Verlängerung des Schifflifts um 40 m, so dass größere Schiffe gehoben und gesenkt werden können. |
| --- | --- |

(7)

Die Investitionen betreffen die Stahlverarbeitung (Paneel-/ Sektionsbau; Konservierung), um den Bau und die Bearbeitung größere Stahlkonstruktionen (Sektionen) zu ermöglichen, und die Verlängerung des Schifflifts um 40 m, so dass größere Schiffe gehoben und gesenkt werden können.

| (8) | Im Bereich des Paneel- und Sektionsbaus soll in einer bestehenden Halle eine neue Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen für größere Schiffstypen errichtet werden. Auf der Helling sollen außerdem vier zusätzliche Bauplätze zur Herstellung von Sektionen errichtet werden. Hinsichtlich der Konservierung betreffen die Investitionen die Vergrößerung von zwei der vier bestehenden Kabinen der Konservierungsanlagen, um größere Sektionen unterbringen zu können. Die Fähigkeit, größere Stahlsektionen bauen und bearbeiten zu können, ist aus wirtschaftlicher und technischer Sicht für die Herstellung von größeren Schiffen erforderlich, da die Endmontage von größeren Schiffen aus kleineren Sektionen ineffizient wäre. Die Kapazität des Schiffslifts wird durch die Verlängerung auf die Kapazität der Schiffsbauhalle eingestellt. |
| --- | --- |

(8)

Im Bereich des Paneel- und Sektionsbaus soll in einer bestehenden Halle eine neue Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen für größere Schiffstypen errichtet werden. Auf der Helling sollen außerdem vier zusätzliche Bauplätze zur Herstellung von Sektionen errichtet werden. Hinsichtlich der Konservierung betreffen die Investitionen die Vergrößerung von zwei der vier bestehenden Kabinen der Konservierungsanlagen, um größere Sektionen unterbringen zu können. Die Fähigkeit, größere Stahlsektionen bauen und bearbeiten zu können, ist aus wirtschaftlicher und technischer Sicht für die Herstellung von größeren Schiffen erforderlich, da die Endmontage von größeren Schiffen aus kleineren Sektionen ineffizient wäre. Die Kapazität des Schiffslifts wird durch die Verlängerung auf die Kapazität der Schiffsbauhalle eingestellt.

| (9) | Das Vorhaben begann Anfang des Jahres 2005 und wird am 28. Februar 2006 abgeschlossen sein. Das Vorhaben wird 207 neue direkte Arbeitsplätze schaffen. |
| --- | --- |

(9)

Das Vorhaben begann Anfang des Jahres 2005 und wird am 28. Februar 2006 abgeschlossen sein. Das Vorhaben wird 207 neue direkte Arbeitsplätze schaffen.

| (10) | Das Investitionsvorhaben bedingt eine Verringerung der vertikalen Integration der Schiffswerft. Der Anteil der fremdvergebenen Leistungen soll von 17 % der Fertigungsstunden im Jahr 2005 auf 28 % bis Ende des Jahres 2007 erhöht werden. Es wird erwartet, dass mit zunehmender Fremdvergabe 400 neue Arbeitsplätze in der Region Stralsund entstehen. |
| --- | --- |

(10)

Das Investitionsvorhaben bedingt eine Verringerung der vertikalen Integration der Schiffswerft. Der Anteil der fremdvergebenen Leistungen soll von 17 % der Fertigungsstunden im Jahr 2005 auf 28 % bis Ende des Jahres 2007 erhöht werden. Es wird erwartet, dass mit zunehmender Fremdvergabe 400 neue Arbeitsplätze in der Region Stralsund entstehen.

| (11) | Den von Deutschland angemeldeten Informationen zufolge belaufen sich die Kosten des Vorhabens auf 18,669 Mio. EUR, was den förderbaren Kosten entspricht. Diese Kosten lassen sich der Anmeldung zufolge wie folgt aufschlüsseln:






  EUR |
| --- | --- |
| Schiffslift | 10 512 000 |
| Paneel-/Sektionsbau | 6 910 000 |
| Konservierung | 4 347 000 |
| INSGESAMT | 18 669 000 |

(11)

Den von Deutschland angemeldeten Informationen zufolge belaufen sich die Kosten des Vorhabens auf 18,669 Mio. EUR, was den förderbaren Kosten entspricht. Diese Kosten lassen sich der Anmeldung zufolge wie folgt aufschlüsseln:

EUR

Schiffslift

10 512 000

Paneel-/Sektionsbau

6 910 000

Konservierung

4 347 000

INSGESAMT

18 669 000

| (12) | Deutschland beabsichtigt, staatliche Beihilfen in Höhe von 4 200 500 EUR zu gewähren, was 22,5 % der förderbaren Investitionskosten von 18 669 000 EUR entspricht. Die Beihilfe wird auf der Grundlage von zwei genehmigten Regionalbeihilferegelungen gewährt (1). |
| --- | --- |

(12)

Deutschland beabsichtigt, staatliche Beihilfen in Höhe von 4 200 500 EUR zu gewähren, was 22,5 % der förderbaren Investitionskosten von 18 669 000 EUR entspricht. Die Beihilfe wird auf der Grundlage von zwei genehmigten Regionalbeihilferegelungen gewährt (1).

III.   WÜRDIGUNG

3.1.   Staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| (13) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Gemäß der ständigen Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine Wirtschaftstätigkeit ausübt, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten berührt. |
| --- | --- |

(13)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Gemäß der ständigen Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine Wirtschaftstätigkeit ausübt, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten berührt.

| (14) | Die Beihilfe wird vom Land Mecklenburg-Vorpommern gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen. Sie gewährt VWS einen Vorteil, den das Unternehmen auf dem Markt nicht erlangt hätte. VWS fertigt seegängige Schiffe. Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Somit stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden. |
| --- | --- |

(14)

Die Beihilfe wird vom Land Mecklenburg-Vorpommern gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen. Sie gewährt VWS einen Vorteil, den das Unternehmen auf dem Markt nicht erlangt hätte. VWS fertigt seegängige Schiffe. Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Somit stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden.

3.2.   Ausnahme gemäß Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag

| (15) | Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen von der allgemeinen Unvereinbarkeit gemäß Absatz 1 dieses Artikels vor. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen von der allgemeinen Unvereinbarkeit gemäß Absatz 1 dieses Artikels vor.

| (16) | Zur Bewertung von Beihilfen an den Schiffbau hat die Kommission Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau erlassen (‚Rahmenbestimmungen‘) (2). Demnach bezeichnet Schiffbau den Bau in der Gemeinschaft von seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb. Die Tätigkeiten von VWS fallen unter diese Definition und die Beihilfe an VWS muss somit angesichts dieser Rahmenbestimmungen bewertet werden. Die Kommission hat zum jetzigen Zeitpunkt keine Hinweise darauf, dass VWS auch Fischereifahrzeuge herstellen würde. Den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor (3) zufolge dürfen keine Beihilfen an Werften für den Bau von Fischereifahrzeuge gewährt werden. |
| --- | --- |

(16)

Zur Bewertung von Beihilfen an den Schiffbau hat die Kommission Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau erlassen (‚Rahmenbestimmungen‘) (2). Demnach bezeichnet Schiffbau den Bau in der Gemeinschaft von seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb. Die Tätigkeiten von VWS fallen unter diese Definition und die Beihilfe an VWS muss somit angesichts dieser Rahmenbestimmungen bewertet werden. Die Kommission hat zum jetzigen Zeitpunkt keine Hinweise darauf, dass VWS auch Fischereifahrzeuge herstellen würde. Den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor (3) zufolge dürfen keine Beihilfen an Werften für den Bau von Fischereifahrzeuge gewährt werden.

| (17) | In Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen. |
| --- | --- |

(17)

In Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen.

| (18) | Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag 22,5 % bzw. die anwendbare Obergrenze für Regionalbeihilfen, wenn diese niedriger ist, nicht überschreiten. Ferner ist die Beihilfe auf die förderbaren Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag 22,5 % bzw. die anwendbare Obergrenze für Regionalbeihilfen, wenn diese niedriger ist, nicht überschreiten. Ferner ist die Beihilfe auf die förderbaren Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken.

| (19) | Wie oben zitiert, sind Beihilfen an den Schiffbau auf Investitionen zur Modernisierung oder Sanierung bestehender Werften mit dem Ziel, die Produktivität bestehender Anlagen zu erhöhen, begrenzt. |
| --- | --- |

(19)

Wie oben zitiert, sind Beihilfen an den Schiffbau auf Investitionen zur Modernisierung oder Sanierung bestehender Werften mit dem Ziel, die Produktivität bestehender Anlagen zu erhöhen, begrenzt.

| (20) | Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob die Beihilfe eine bestehende oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Randnr. 3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen. Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen. Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten somit dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist. |
| --- | --- |

(20)

Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob die Beihilfe eine bestehende oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Randnr. 3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen. Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen. Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten somit dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist.

| (21) | Die Kommission hat Zweifel, dass die Investitionen in den Paneel-/Sektionsbau die Voraussetzungen von Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen erfüllen. Die Errichtung einer neuen Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen und von vier zusätzlichen Bauplätzen könnten zusätzliche Ausrüstungsanlagen darstellen und könnten damit mehr als bloße Investitionen zur Verbesserung der Produktivität einer bestehenden Anlage sein. |
| --- | --- |

(21)

Die Kommission hat Zweifel, dass die Investitionen in den Paneel-/Sektionsbau die Voraussetzungen von Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen erfüllen. Die Errichtung einer neuen Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen und von vier zusätzlichen Bauplätzen könnten zusätzliche Ausrüstungsanlagen darstellen und könnten damit mehr als bloße Investitionen zur Verbesserung der Produktivität einer bestehenden Anlage sein.

| (22) | Die Kommission hat auch Zweifel, ob die Investitionen in die Konservierungsanlagen, d.h. die Vergrößerung von zwei der vier Kabinen, und die Verlängerung des Schifflifts förderbare Investitionen gemäß Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen sind. Obwohl diese Investitionen bestehende Anlagen betreffen, hat die Kommission gegenwärtig Zweifel, dass ihr Ziel in der Erhöhung der Produktivität dieser Anlagen besteht. Vielmehr scheinen diese Investitionen VWS in die Lage zu versetzen, seine Schiffbautätigkeiten durch die Bearbeitung größerer Sektionen in der Konservierungshalle und die Beförderung größerer Schiffe zu erweitern. |
| --- | --- |

(22)

Die Kommission hat auch Zweifel, ob die Investitionen in die Konservierungsanlagen, d.h. die Vergrößerung von zwei der vier Kabinen, und die Verlängerung des Schifflifts förderbare Investitionen gemäß Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen sind. Obwohl diese Investitionen bestehende Anlagen betreffen, hat die Kommission gegenwärtig Zweifel, dass ihr Ziel in der Erhöhung der Produktivität dieser Anlagen besteht. Vielmehr scheinen diese Investitionen VWS in die Lage zu versetzen, seine Schiffbautätigkeiten durch die Bearbeitung größerer Sektionen in der Konservierungshalle und die Beförderung größerer Schiffe zu erweitern.

| (23) | Außerdem hat die Kommission Bedenken, dass die Investitionen von VWS zu einer Erweiterung der Kapazitäten führen könnten, die mit den Schiffbau-Rahmenbestimmungen nicht zu vereinbaren wäre. |
| --- | --- |

(23)

Außerdem hat die Kommission Bedenken, dass die Investitionen von VWS zu einer Erweiterung der Kapazitäten führen könnten, die mit den Schiffbau-Rahmenbestimmungen nicht zu vereinbaren wäre.

| (24) | In Randnr. 3 a) in der Einleitung zu den Rahmenbestimmungen sind bestimmte, den Schiffbausektor betreffende Faktoren genannt, die die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte. Zu diesen besonderen Faktoren zählen u.a. überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten. Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist. Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen. |
| --- | --- |

(24)

In Randnr. 3 a) in der Einleitung zu den Rahmenbestimmungen sind bestimmte, den Schiffbausektor betreffende Faktoren genannt, die die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte. Zu diesen besonderen Faktoren zählen u.a. überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten. Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist. Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen.

| (25) | Daher ist die Kommission gegenwärtig der Auffassung, dass sie die Auswirkungen einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage der betreffenden Schiffswerft untersuchen sollte. Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden. Die Kommission konnte bisher in sämtlichen Regionalbeihilfefällen zunächst ausdrücklich ausschließe, dass die zu fördernde Investition nicht zu einer Kapazitätserweiterung führen würde, bevor sie die Beihilfe genehmigt (4). |
| --- | --- |

(25)

Daher ist die Kommission gegenwärtig der Auffassung, dass sie die Auswirkungen einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage der betreffenden Schiffswerft untersuchen sollte. Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden. Die Kommission konnte bisher in sämtlichen Regionalbeihilfefällen zunächst ausdrücklich ausschließe, dass die zu fördernde Investition nicht zu einer Kapazitätserweiterung führen würde, bevor sie die Beihilfe genehmigt (4).

| (26) | Die Kapazität einer Schiffswerft ist als potenziellen Output definiert, d.h. die in Anbetracht der verfügbaren Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielbare Produktion. Eine Schiffswerft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Sektionsbau, Kran, Dock, Schiffslift usw.) Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. ‚bottlenecks‘) einer Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität der Werft bestimmen. Die Kapazität wird normalerweise in CGT (compensated gross tons, gewichtete Schiffstonnage) gemessen. |
| --- | --- |

(26)

Die Kapazität einer Schiffswerft ist als potenziellen Output definiert, d.h. die in Anbetracht der verfügbaren Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielbare Produktion. Eine Schiffswerft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Sektionsbau, Kran, Dock, Schiffslift usw.) Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. ‚bottlenecks‘) einer Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität der Werft bestimmen. Die Kapazität wird normalerweise in CGT (compensated gross tons, gewichtete Schiffstonnage) gemessen.

| (27) | Deutschland hat bis jetzt noch keine eingehenden Angaben über die technischen Engpässe der Werft und ihrer Kapazitäten vorgelegt. Vielmehr hat Deutschland geltend gemacht, dass das Investitionsvorhaben nicht zu einer Erhöhung der Kapazität führen würde, da sich die Produktionsfläche insgesamt nur geringfügig vergrößern werde. |
| --- | --- |

(27)

Deutschland hat bis jetzt noch keine eingehenden Angaben über die technischen Engpässe der Werft und ihrer Kapazitäten vorgelegt. Vielmehr hat Deutschland geltend gemacht, dass das Investitionsvorhaben nicht zu einer Erhöhung der Kapazität führen würde, da sich die Produktionsfläche insgesamt nur geringfügig vergrößern werde.

| (28) | Die Kommission merkt jedoch an, dass das Vorhaben zur Schaffung von 200 neuen Arbeitsplätzen bei VWS sowie weiteren Arbeitsplätzen bei den Zulieferern und Unterauftragnehmern der VWS führen wird. In Anbetracht dieser spürbaren Beschäftigungszunahme und der Tatsache, dass sich die vertikale Integration von VWS nicht erhöhen wird, d.h. dass VWS keine Arbeiten übernehmen wird, die es zuvor fremdvergeben hat, kann die Kommission gegenwärtig nicht ausschließen, dass sich die Kapazität der Schiffswerft erhöhen wird. |
| --- | --- |

(28)

Die Kommission merkt jedoch an, dass das Vorhaben zur Schaffung von 200 neuen Arbeitsplätzen bei VWS sowie weiteren Arbeitsplätzen bei den Zulieferern und Unterauftragnehmern der VWS führen wird. In Anbetracht dieser spürbaren Beschäftigungszunahme und der Tatsache, dass sich die vertikale Integration von VWS nicht erhöhen wird, d.h. dass VWS keine Arbeiten übernehmen wird, die es zuvor fremdvergeben hat, kann die Kommission gegenwärtig nicht ausschließen, dass sich die Kapazität der Schiffswerft erhöhen wird.

| (29) | Damit daher die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässe der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden. Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen. |
| --- | --- |

(29)

Damit daher die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässe der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden. Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen.

IV.   ENTSCHEIDUNG

| (30) | Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe zugunsten von VWS mit den in den Rahmenbestimmungen dargelegten Voraussetzungen für Regionalbeihilfen in Einklang steht. Sie hat deshalb Zweifel, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren ist. |
| --- | --- |

(30)

Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe zugunsten von VWS mit den in den Rahmenbestimmungen dargelegten Voraussetzungen für Regionalbeihilfen in Einklang steht. Sie hat deshalb Zweifel, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren ist.

Daher fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Beihilfe sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Sie bittet die deutschen Behörden, dem etwaigen Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission wird alle Interessierten durch eine Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung seines wesentlichen Inhalts im Amtsblatt der Europäischen Union hiervon unterrichten. Außerdem wird sie die EFTA-Länder, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übersendung einer Kopie dieses Schreibens ebenfalls in Kenntnis setzten. Alle Interessierten werden aufgefordert, ihre Bemerkungen binnen einem Monat vom Datum dieser Veröffentlichung an zu unterbreiten.“

---

(1)  Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ — 34. Rahmenplan; Investitionszulagengesetz 2005.

1

(2)  ABl. C 317 vom 30.12.2003, S. 11.

2

(3)  ABl. C 229, vom 14.9.2004, S. 5.

3

(4)  Siehe z.B. C 23/2001 Flender Werft Lübeck, ABl. L 203, 12.8.2000, S. 60; N 306/2002 Flensburger Schiffbaugesellschaft mbH & Co. KG (Deutschland), ABl. C 277, 14.11.2002, S. 2; N 383/2002 Neorion Shipyards, ABl. C 6, 10.1.2004, S. 21; N 617/2003 Lamda-Werft, ABl C 24, 29.1.2005, S. 5.

4

---

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/40

---

Informacijski postopek — Tehnični predpisi

(2006/C 90/08)

(Besedilo velja za EGP)

Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ter pravil, ki veljajo za storitve informacijske družbe. (UL št. L 204, 21.7.1998, str. 37; UL št. L 217, 5.8.1998, str. 18).

Obvestila o osnutkih tehničnih predpisov, ki jih prejme Komisija

| Sklic (1) | Naslov | Zaključek trimesečnega obdobja mirovanja (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0141/E | Osnutek kraljevega odloka, ki spreminja Prilogo III h Kraljevemu odloku št. 142/2002 z dne 1. februarja 2002, s katerim se sprejme t.i. pozitivni seznam aditivov razen barvil in sladil, ki se uporabljajo pri izdelavi prehrambenih izdelkov, ter pogoje za njihovo uporabo | 19.6.2006 |
| 2006/0142/E | Uredba o igralnih avtomatih | 19.6.2006 |
| 2006/0143/S | Upravne določbe švedske Uprave za pomorstvo o strojnih instalacijah, električnih napeljavah in strojnicah, ki so občasno brez nadzora | 21.6.2006 |
| 2006/0144/D | Uredba o spremembi uredbe o radioaktivnih ali z ionizirajočim sevanjem obdelanih zdravilih (AMRAdV) | 21.6.2006 |
| 2006/0145/D | BNetzA [Zvezna agencija za omrežja] SSB FE-OE 009 Opis vmesnika za digitalne radijske naprave tipa točka-več točk za fiksne radijske storitve v območju 26 GHz | 22.6.2006 |
| 2006/0146/IRL | Predpisi o strupih (sprememba) 2006 | 22.6.2006 |
| 2006/0147/LT | Osnutek odredbe ministra za okolje Republike Litve o odobritvi Pravilnika o sočasnem obstoju gensko spremenjenih pridelkov ter konvencionalnih in ekoloških pridelkov | 22.6.2006 |
| 2006/0148/LT | Osnutek Odredbe o seznamu urejenih gradbenih proizvodov | 23.6.2006 |
| 2006/0149/FIN | Predpisi in navodila za gradnjo železnic (RAMO), del 17, Železniška signalizacija | 26.6.2006 |
| 2006/0150/B | Kraljeva uredba, ki spreminja Kraljevo uredbo z dne 20. decembra 1972 o začetku delne veljavnosti Zakona z dne 16. junija 1970 o enotah, etalonih in merilnih instrumentih in o določitvi načinov uporabe poglavja II tega zakona o merilnih instrumentih | 26.6.2006 |

Sklic (1)

Naslov

Zaključek trimesečnega obdobja mirovanja (2)

2006/0141/E

Osnutek kraljevega odloka, ki spreminja Prilogo III h Kraljevemu odloku št. 142/2002 z dne 1. februarja 2002, s katerim se sprejme t.i. pozitivni seznam aditivov razen barvil in sladil, ki se uporabljajo pri izdelavi prehrambenih izdelkov, ter pogoje za njihovo uporabo

19.6.2006

2006/0142/E

Uredba o igralnih avtomatih

19.6.2006

2006/0143/S

Upravne določbe švedske Uprave za pomorstvo o strojnih instalacijah, električnih napeljavah in strojnicah, ki so občasno brez nadzora

21.6.2006

2006/0144/D

Uredba o spremembi uredbe o radioaktivnih ali z ionizirajočim sevanjem obdelanih zdravilih (AMRAdV)

21.6.2006

2006/0145/D

BNetzA [Zvezna agencija za omrežja] SSB FE-OE 009 Opis vmesnika za digitalne radijske naprave tipa točka-več točk za fiksne radijske storitve v območju 26 GHz

22.6.2006

2006/0146/IRL

Predpisi o strupih (sprememba) 2006

22.6.2006

2006/0147/LT

Osnutek odredbe ministra za okolje Republike Litve o odobritvi Pravilnika o sočasnem obstoju gensko spremenjenih pridelkov ter konvencionalnih in ekoloških pridelkov

22.6.2006

2006/0148/LT

Osnutek Odredbe o seznamu urejenih gradbenih proizvodov

23.6.2006

2006/0149/FIN

Predpisi in navodila za gradnjo železnic (RAMO), del 17, Železniška signalizacija

26.6.2006

2006/0150/B

Kraljeva uredba, ki spreminja Kraljevo uredbo z dne 20. decembra 1972 o začetku delne veljavnosti Zakona z dne 16. junija 1970 o enotah, etalonih in merilnih instrumentih in o določitvi načinov uporabe poglavja II tega zakona o merilnih instrumentih

26.6.2006

Komisija opozarja na sodbo, izdano dne 30. aprila 1996, v primeru „Varnost CIE“ (C-194/94 – ECR I, str. 2201), v kateri je Sodišče odločilo, da je treba 8. in 9. člena Direktive 98/34/ES (prej 83/189/EGS) razlagati tako, da se posamezniki lahko sklicujejo nanje na nacionalnih sodiščih, katera morajo odkloniti uporabo nacionalnega tehničnega predpisa, ki ni bil posredovan v skladu z Direktivo.

Navedena sodba potrjuje sporočilo Komisije z dne 1. oktobra 1986 (UL št. C 245, 1.10.1986, str. 4).

Zaradi kršitve obveznosti do obveščanja so zadevni tehnični predpisi neuporabljivi in torej neizvršljivi proti posameznikom.

Za več informacij o postopku obveščanja pišite na:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-049 Brussels |
| e-naslov: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-049 Brussels

e-naslov: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Glejte tudi spletno stran: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Če potrebujete kakršnekoli nadaljnje informacije o teh obvestilih, se obrnite na spodaj navedene nacionalne službe:

SEZNAM NACIONALNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA UPRAVLJANJE DIREKTIVE 98/34/ES

BELGIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ga. Pascaline Descamps |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Faks: (32-2) 277 54 01 |
| E-naslov: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Splošni e-naslov: belnotif@mineco.fgov.be |
| Spletna stran: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Ga. Pascaline Descamps

Tel.: (32-2) 277 80 03

Faks: (32-2) 277 54 01

E-naslov: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Splošni e-naslov: belnotif@mineco.fgov.be

Spletna stran: http://www.mineco.fgov.be

ČEŠKA REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| G. Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Faks: (420) 224 914 990 |
| E-naslov: chloupek@unmz.cz |
| Ga. Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Faks: (420) 224 907 122 |
| E-naslov: ruzickova@unmz.cz |
| Splošni e-naslov: eu9834@unmz.cz |
| Spletna stran: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

G. Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Faks: (420) 224 914 990

E-naslov: chloupek@unmz.cz

Ga. Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 907 139

Faks: (420) 224 907 122

E-naslov: ruzickova@unmz.cz

Splošni e-naslov: eu9834@unmz.cz

Spletna stran: http://www.unmz.cz

DANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| G. Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (direct) |
| E-naslov: bbc@ebst.dk |
| Ga. Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (direct) |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |
| E-naslov: bij@ebst.dk |
| Vzajemni poštni nabiralnik za obvestilna sporočila – noti@ebst.dk |
| Spletna stran: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

G. Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (direct)

E-naslov: bbc@ebst.dk

Ga. Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (direct)

Faks: (45) 35 46 62 03

E-naslov: bij@ebst.dk

Vzajemni poštni nabiralnik za obvestilna sporočila – noti@ebst.dk

Spletna stran: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NEMČIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |
| Ga. Christina Jäckel |
| Tel.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Faks: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-naslov: infonorm@bmwa.bund.de |
| Spletna stran: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 – 37

D-10115 Berlin

Ga. Christina Jäckel

Tel.: (49-30) 20 14 63 53

Faks: (49-30) 20 14 53 79

E-naslov: infonorm@bmwa.bund.de

Spletna stran: http://www.bmwa.bund.de

ESTONIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| G. Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 625 64 05 |
| Faks: (372) 631 30 29 |
| E-naslov: karl.stern@mkm.ee |
| Splošni e-naslov: el.teavitamine@mkm.ee |
| Spletna stran: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

G. Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 625 64 05

Faks: (372) 631 30 29

E-naslov: karl.stern@mkm.ee

Splošni e-naslov: el.teavitamine@mkm.ee

Spletna stran: http://www.mkm.ee

GRČIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Faks: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30-210) 696 98 63

Faks: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Ga. Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Faks: (30-210) 228 62 19 |
| E-naslov: alex@elot.gr |
| Splošni e-naslov: 83189in@elot.gr |
| Spletna stran: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Ga. Evangelia Alexandri

Tel.: (30-210) 212 03 01

Faks: (30-210) 228 62 19

E-naslov: alex@elot.gr

Splošni e-naslov: 83189in@elot.gr

Spletna stran: http://www.elot.gr

ŠPANIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| G. Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34-91) 379 83 32 |
| Ga. Esther Pérez Peláez |
| Strokovna svetovalka |
| E-naslov: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34-91) 379 84 64 |
| Faks: (34-91) 379 84 01 |
| Splošni e-naslov: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

G. Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34-91) 379 83 32

Ga. Esther Pérez Peláez

Strokovna svetovalka

E-naslov: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34-91) 379 84 64

Faks: (34-91) 379 84 01

Splošni e-naslov: d83-189@ue.mae.es

FRANCIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Ga. Suzanne Piau |
| Tel.: (33-1) 53 44 97 04 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-naslov: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Ga. Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33-1) 53 44 97 05 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-naslov: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Splošni e-naslov: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Ga. Suzanne Piau

Tel.: (33-1) 53 44 97 04

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-naslov: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Ga. Françoise Ouvrard

Tel.: (33-1) 53 44 97 05

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-naslov: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Splošni e-naslov: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRSKA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| G. Tony Losty |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Faks: (353-1) 807 38 38 |
| E-naslov: tony.losty@nsai.ie |
| Spletna stran: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

G. Tony Losty

Tel.: (353-1) 807 38 80

Faks: (353-1) 807 38 38

E-naslov: tony.losty@nsai.ie

Spletna stran: http://www.nsai.ie

ITALIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| G. Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39-6) 47 05 22 05 |
| Faks: (39-6) 47 88 78 05 |
| E-naslov: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| G. Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39-6) 47 05 26 69 |
| Faks: (39-6) 47 88 78 05 |
| E-naslov: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Splošni e-naslov: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Spletna stran: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

G. Vincenzo Correggia

Tel.: (39-6) 47 05 22 05

Faks: (39-6) 47 88 78 05

E-naslov: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

G. Enrico Castiglioni

Tel.: (39-6) 47 05 26 69

Faks: (39-6) 47 88 78 05

E-naslov: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Splošni e-naslov: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Spletna stran: http://www.minindustria.it

CIPER

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 409310 |
| Faks: (357) 22 754103 |
| G. Antonis Ioannou |
| Tel.: (357) 22 409409 |
| Faks: (357) 22 754103 |
| E-naslov: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Splošni e-naslov: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Spletna stran: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 409310

Faks: (357) 22 754103

G. Antonis Ioannou

Tel.: (357) 22 409409

Faks: (357) 22 754103

E-naslov: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Splošni e-naslov: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Spletna stran: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| E-naslov: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Splošni e-naslov: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Faks: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Faks: (371) 728 08 82

E-naslov: zanda.liekna@em.gov.lv

Splošni e-naslov: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ga. Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370) 52 70 93 47 |
| Faks: (370) 52 70 93 67 |
| E-naslov: dir9834@lsd.lt |
| Spletna stran: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ga. Daiva Lesickiene

Tel.: (370) 52 70 93 47

Faks: (370) 52 70 93 67

E-naslov: dir9834@lsd.lt

Spletna stran: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| G. J.P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Faks: (352) 22 25 24 |
| E-naslov: see.direction@eg.etat.lu |
| Spletna stran: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

G. J.P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Faks: (352) 22 25 24

E-naslov: see.direction@eg.etat.lu

Spletna stran: http://www.see.lu

MADŽARSKA

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| G. Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-naslov: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Faks: (36-1) 473 16 22 |
| E-naslov: notification@gkm.gov.hu |
| Spletna stran: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

G. Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-naslov: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Faks: (36-1) 473 16 22

E-naslov: notification@gkm.gov.hu

Spletna stran: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Faks: (356) 21 24 24 06 |
| Ga. Lorna Cachia |
| E-naslov: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Splošni e-naslov: notification@msa.org.mt |
| Spletna stran: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Faks: (356) 21 24 24 06

Ga. Lorna Cachia

E-naslov: lorna.cachia@msa.org.mt

Splošni e-naslov: notification@msa.org.mt

Spletna stran: http://www.msa.org.mt

NIZOZEMSKA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| G. Ebel van der Heide |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Ga. Hennie Boekema |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Ga. Tineke Elzer |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Faks: (31-50) 523 21 59 |
| Splošni e-naslov: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

G. Ebel van der Heide

Tel.: (31-50) 523 21 34

Ga. Hennie Boekema

Tel.: (31-50) 523 21 35

Ga. Tineke Elzer

Tel.: (31-50) 523 21 33

Faks: (31-50) 523 21 59

Splošni e-naslov:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Ga. Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Faks: (43-1) 715 96 51 ali (43-1) 712 06 80 |
| E-naslov: not9834@bmwa.gv.at |
| Spletna stran: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Ga. Brigitte Wikgolm

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Faks: (43-1) 715 96 51 ali (43-1) 712 06 80

E-naslov: not9834@bmwa.gv.at

Spletna stran: http://www.bmwa.gv.at

POLJSKA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Ga. Barbara Nieciak |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Faks: (48-22) 693 40 28 |
| E-naslov: barnie@mg.gov.pl |
| Ga. Agata Gągor |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Splošni e-naslov: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Ga. Barbara Nieciak

Tel.: (48-22) 693 54 07

Faks: (48-22) 693 40 28

E-naslov: barnie@mg.gov.pl

Ga. Agata Gągor

Tel.: (48-22) 693 56 90

Splošni e-naslov: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Ga. Cândida Pires |
| Tel.: (351-21) 294 82 36 ali 81 00 |
| Faks: (351-21) 294 82 23 |
| E-naslov: c.pires@mail.ipq.pt |
| Splošni e-naslov: not9834@mail.ipq.pt |
| Spletna stran: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Ga. Cândida Pires

Tel.: (351-21) 294 82 36 ali 81 00

Faks: (351-21) 294 82 23

E-naslov: c.pires@mail.ipq.pt

Splošni e-naslov: not9834@mail.ipq.pt

Spletna stran: http://www.ipq.pt

SLOVENIJA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Ga. Vesna Stražišar |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Faks: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Ga. Vesna Stražišar

Tel.: (386-1) 478 30 41

Faks: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVAŠKA

| Ga. Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Direktorica oddelka za evropsko integracijo, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Faks: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-naslov: steinlova@normoff.gov.sk |

Ga. Kvetoslava Steinlova

Direktorica oddelka za evropsko integracijo,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 52 49 35 21

Faks: (421-2) 52 49 10 50

E-naslov: steinlova@normoff.gov.sk

FINSKA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Naslov za obiskovalce: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| in |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštni naslov: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Ga. Leila Orava |
| Tel.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Faks: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-naslov: leila.orava@ktm.fi |
| Ga. Katri Amper |
| Tel.: (358-9) 16 06 46 48 |
| Splošni e-naslov: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Spletna stran: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Naslov za obiskovalce:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

in

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštni naslov:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Ga. Leila Orava

Tel.: (358-9) 16 06 46 86

Faks: (358-9) 16 06 46 22

E-naslov: leila.orava@ktm.fi

Ga. Katri Amper

Tel.: (358-9) 16 06 46 48

Splošni e-naslov: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Spletna stran: http://www.ktm.fi

ŠVEDSKA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ga. Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 ali (46-8) 690 48 00 |
| Faks: (46-8) 690 48 40 ali (46-8) 30 67 59 |
| E-naslov: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Splošni e-naslov: 9834@kommers.se |
| Spletna stran: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ga. Kerstin Carlsson

Tel.: (46-8) 690 48 82 ali (46-8) 690 48 00

Faks: (46-8) 690 48 40 ali (46-8) 30 67 59

E-naslov: kerstin.carlsson@kommers.se

Splošni e-naslov: 9834@kommers.se

Spletna stran: http://www.kommers.se

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| G. Philip Plumb |
| Tel.: (44-20) 72 15 14 88 |
| Faks: (44-20) 72 15 15 29 |
| E-naslov: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Splošni e-naslov: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Spletna stran: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

G. Philip Plumb

Tel.: (44-20) 72 15 14 88

Faks: (44-20) 72 15 15 29

E-naslov: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Splošni e-naslov: 9834@dti.gsi.gov.uk

Spletna stran: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ga. Adinda Batsleer |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-naslov: aba@eftasurv.int |
| Ga. Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-naslov: tri@eftasurv.int |
| Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Spletna stran: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ga. Adinda Batsleer

Tel.: (32-2) 286 18 61

Faks: (32-2) 286 18 00

E-naslov: aba@eftasurv.int

Ga. Tuija Ristiluoma

Tel.: (32-2) 286 18 71

Faks: (32-2) 286 18 00

E-naslov: tri@eftasurv.int

Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Spletna stran: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ga.Kathleen Byrne |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Faks: (32-2) 286 17 42 |
| E-naslov: kathleen.byrne@efta.int |
| Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Spletna stran: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ga.Kathleen Byrne

Tel.: (32-2) 286 17 49

Faks: (32-2) 286 17 42

E-naslov: kathleen.byrne@efta.int

Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Spletna stran: http://www.efta.int

TURČIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| G. Mehmet Comert |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Faks: (90-312) 212 87 68 |
| E-naslov: comertm@dtm.gov.tr |
| Spletna stran: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

G. Mehmet Comert

Tel.: (90-312) 212 58 98

Faks: (90-312) 212 87 68

E-naslov: comertm@dtm.gov.tr

Spletna stran: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Leto — registracijska številka — država članica izvora.

(2)  Obdobje, v katerem se osnutka ne sme sprejeti.

(3)  Ni obdobja mirovanja, ker Komisija sprejme razloge za nujni sprejem, na katere se sklicuje država članica, ki pošlje obvestilo.

(4)  Ni obdobja mirovanja, ker ukrep zadeva tehnične specifikacije ali druge zahteve ali pravila o storitvah, povezanih z davčnimi ali finančnimi ukrepi, v skladu s tretjo alineo drugega odstavka člena 1(11) Direktive 98/34/ES.

(5)  Informacijski postopek zaključen.

---

III Obvestila

Komisija

| 13.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 90/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 90/46

---

POZIV ZA ZBIRANJE PREDLOGOV — EAC/18/06

Spodbujanje aktivnega Evropskega Državljanstva

Pilotni projekti/Projekti državljanov 2006

(2006/C 90/09)

1.   CILJI – KATEGORIJE PROJEKTOV

Splošni cilji tega poziva za zbiranje predlogov so:

| — | spodbuditi nastanek aktivnega in participativnega evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

—

spodbuditi nastanek aktivnega in participativnega evropskega državljanstva;

| — | pokazati, kako lahko državljani sodelujejo pri oblikovanju demokratične in participativne Evrope; |
| --- | --- |

—

pokazati, kako lahko državljani sodelujejo pri oblikovanju demokratične in participativne Evrope;

| — | spodbuditi aktivno sodelovanje državljanov v dejavnostih, povezanih z nadaljnjim povezovanjem Evrope. |
| --- | --- |

—

spodbuditi aktivno sodelovanje državljanov v dejavnostih, povezanih z nadaljnjim povezovanjem Evrope.

Cilj poziva za zbiranje predlogov je podpora projektom v naslednjih dveh kategorijah:

Kategorija 1:   Forumi državljanov

Posebni cilj forumov državljanov je zagotoviti vzorec za spodbujanje dejavnega medsebojnega vplivanja državljanov EU, podpreti oblikovanje njihovih mnenj o evropskem procesu povezovanja in spodbuditi dialog med evropskimi državljani in institucijami EU.

Forumi državljanov morajo:

| — | neposredno vključiti državljane, ki sicer ne bi spontano sodelovali v projektih evropskega značaja; |
| --- | --- |

—

neposredno vključiti državljane, ki sicer ne bi spontano sodelovali v projektih evropskega značaja;

| — | razviti inovativne metode za vključevanje državljanov; |
| --- | --- |

—

razviti inovativne metode za vključevanje državljanov;

| — | spodbuditi dejanski pristop od spodaj navzgor in omogočiti državljanom izražanje mnenja. |
| --- | --- |

—

spodbuditi dejanski pristop od spodaj navzgor in omogočiti državljanom izražanje mnenja.

Kategorija 2:   Krepitev zmogljivosti za aktivno evropsko državljanstvo

Posebni cilj je spodbuditi krepitev zmogljivosti v zvezi z aktivnim evropskim državljanstvom in usposobiti skupino aktivnih evropskih državljanov, kot so voditelji nevladnih organizacij, občinski predstavniki, mladinski delavci, predstavniki skupnosti, voditelji sindikatov in novinarji, da bodo lahko svojo zavezanost aktivnemu evropskemu državljanstvu prenesli naprej.

Morali bi imeti dostop do inovativne in interaktivne oblike usposabljanja o vprašanjih evropske identitete, evropskega državljanstva in sodelovanja državljanov. V usposabljanje morajo biti vključeni udeleženci iz širokega spektra organizacij.

Projekti krepitve zmogljivosti bi morali:

| — | razviti sposobnost udeleženca, da svojo zavezanost aktivnemu evropskemu državljanstvu prenese naprej; |
| --- | --- |

—

razviti sposobnost udeleženca, da svojo zavezanost aktivnemu evropskemu državljanstvu prenese naprej;

| — | spodbuditi vključevanje sodelovanja znotraj EU/transnacionalnega sodelovanja v vsakdanje dejavnosti organizacij udeležencev; |
| --- | --- |

—

spodbuditi vključevanje sodelovanja znotraj EU/transnacionalnega sodelovanja v vsakdanje dejavnosti organizacij udeležencev;

| — | razviti inovativne pristope in sredstva za spodbujanje državljanov k sodelovanju v evropskem procesu povezovanja; |
| --- | --- |

—

razviti inovativne pristope in sredstva za spodbujanje državljanov k sodelovanju v evropskem procesu povezovanja;

| — | raziskati nove možnosti povezav med nosilci odločanja na lokalni, regionalni in evropski ravni ter evropskimi državljani; |
| --- | --- |

—

raziskati nove možnosti povezav med nosilci odločanja na lokalni, regionalni in evropski ravni ter evropskimi državljani;

| — | razviti načine za spodbujanje neposrednega sodelovanja državljanov, ki sami ne bi spontano sodelovali v projektih evropskega značaja; |
| --- | --- |

—

razviti načine za spodbujanje neposrednega sodelovanja državljanov, ki sami ne bi spontano sodelovali v projektih evropskega značaja;

| — | imeti transnacionalno razsežnost in povezovati udeležence iz partnerskih držav; |
| --- | --- |

—

imeti transnacionalno razsežnost in povezovati udeležence iz partnerskih držav;

| — | spodbujati izmenjavo izkušenj in preizkušenih metod. |
| --- | --- |

—

spodbujati izmenjavo izkušenj in preizkušenih metod.

2.   MERILA UPRAVIČENOSTI

Vloge, ki izpolnjujejo naslednja merila upravičenosti, bodo podrobneje pregledane.

a)   Upravičeni kandidati

Projekt mora izvesti kandidat (koordinator) v sodelovanju z upravičenimi partnerskimi organizacijami (soupravičenci).

Kandidat (koordinator) mora za upravičenost do donacije izpolnjevati naslednje zahteve:

| — | biti mora javna ali neprofitna organizacija, ki ima pravni status in je pravna oseba, zato fizične osebe – tj. posamezniki – niso upravičeni; |
| --- | --- |

—

biti mora javna ali neprofitna organizacija, ki ima pravni status in je pravna oseba, zato fizične osebe – tj. posamezniki – niso upravičeni;

| — | imeti mora sedež v državi upravičenki (1); |
| --- | --- |

—

imeti mora sedež v državi upravičenki (1);

| — | biti mora ustrezno usposobljen ter imeti finančna in operativna sredstva; za dokončanje projekta. |
| --- | --- |

—

biti mora ustrezno usposobljen ter imeti finančna in operativna sredstva; za dokončanje projekta.

Koordinator je organizacija, odgovorna za predložitev predloga projekta, ki jo morajo uradno pooblastiti partnerji pri projektu (soupravičenci), da jih lahko predstavlja in z Evropsko komisijo podpiše morebiten sporazum o dodelitvi sredstev. Koordinator je odgovoren za obliko in izvajanje predlaganega projekta in se obravnava kot prvi upravičenec do kakršnih koli dodeljenih sredstev.

Koordinator mora dokazati svojo sposobnost sodelovanja s partnerji pri projektu (soupravičenci) in uspešno sodelovanje z vsaj dvema takšnima partnerjema v preteklosti.

Partnerske organizacije (soupravičenci) morajo izpolnjevati merila upravičenosti, kot je določeno v točki 2 poziva za zbiranje predlogov, in morajo imeti sedež v vsaj 4 drugih državah upravičenkah poleg države koordinatorja.

b)   Države upravičenke

25 držav članic Evropske unije (Avstrija, Belgija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo).

3.   PRORAČUN IN TRAJANJE PROJEKTA

Celotni razpoložljivi znesek za sofinanciranje projektov v okviru tega poziva bo 500 000 EUR.

Dodeljena sredstva ne smejo presegati 50 % celotnega zneska upravičenih stroškov projekta, podrobno opredeljenih v oceni proračuna.

Najmanjši znesek dodeljenih sredstev bo 50 000 EUR.

Največji znesek dodeljenih sredstev bo 150 000 EUR.

Ta poziv zajema projekte, ki se začnejo med 1.10.2006 in 31.12.2006.

Vsi projekti se morajo zaključiti do 31.8.2007.

Projekti lahko trajajo največ 11 mesecev.

4.   ROK ZA ODDAJO PREDLOGOV

Vloge je treba poslati najpozneje do 31.5.2006.

5.   DODATNE INFORMACIJE

Celotno besedilo poziva za zbiranje predlogov ter obrazci za vlogo in priloge so na voljo na naslednji spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/activecitizenship/index_en.htm

Vloge morajo biti v skladu z zahtevami, določenimi v celotnem besedilu poziva, in morajo biti predložene na predvidenih obrazcih.

---

(1)  Določena na podlagi registrirane poslovne enote ali kraja glavne dejavnosti koordinatorjev in partnerjev.

---