# Europeiska unionens C 65/17 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 65 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången17 mars 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 65

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången17 mars 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 |
| 2006/C 065/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009KOM(2005) 107 slutlig – SEK(2005) 795 | 1 |
| 2006/C 065/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)KOM(2005) 119 slutlig/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS) | 9 |
| 2006/C 065/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 COD | 22 |
| 2006/C 065/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordonKOM(2005) 237 slutlig – 2005/0104 (COD) | 27 |
| 2006/C 065/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 69/169/EEG vad avser den tillfälliga kvantitativa restriktionen för import av öl till FinlandKOM(2005) 427 slutlig – 2005/0175 (CNS) | 29 |
| 2006/C 065/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Säkerheten inom olika transportsätt | 30 |
| 2006/C 065/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbeteKOM(2005) 117 slutlig – 2005/0045 (CNS) | 38 |
| 2006/C 065/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanismKOM(2005) 137 slutlig | 41 |
| 2006/C 065/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamma företag inom fiskerisektorn – i dag och i morgon | 46 |
| 2006/C 065/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreaturKOM(2005) 402 slutlig – 2005/0171 CNS | 50 |
| 2006/C 065/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Teknikparkernas roll i den industriella omvandlingen i EU:s nya medlemsstater | 51 |
| 2006/C 065/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens rollKOM(2005) 120 slutlig | 58 |
| 2006/C 065/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheterKOM(2005) 124 slutlig – 2005/0034 (CNS) | 63 |
| 2006/C 065/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälleKOM(2005) 225 slutlig – 2005/0107 COD | 70 |
| 2006/C 065/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap | 73 |
| 2006/C 065/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Vägledande dokument om statligt stöd till innovationKOM(2005) 436 slutlig | 86 |
| 2006/C 065/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debattKOM(2005) 494 slutlig | 92 |
| 2006/C 065/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vägen till det europeiska kunskapsbaserade samhället – det organiserade civila samhällets bidrag till Lissabonstrategin | 94 |
| 2006/C 065/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller vissa åtgärder för att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skattefusk eller skatteundandragande samt om upphävande av vissa beslut om tillstånd till avvikelserKOM (2005) 89 slutlig – 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förnybara energikällor | 105 |
| 2006/C 065/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok: Hypotekslån inom EU KOM(2005) 327 slutlig | 113 |
| 2006/C 065/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisaKOM(2005) 184 slutlig | 120 |
| 2006/C 065/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om: | 131 |
| 2006/C 065/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok om politiken för finansiella tjänster (2005–2010)KOM(2005) 177 slutlig | 134 |
| 2006/C 065/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hygienregler och hantverksmässiga bearbetningsföretag | 141 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

422:a plenarsession den 14–15 december 2005

2006/C 065/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009KOM(2005) 107 slutlig – SEK(2005) 795

KOM(2005) 107 slutlig – SEK(2005) 795

1

2006/C 065/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)KOM(2005) 119 slutlig/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

KOM(2005) 119 slutlig/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

9

2006/C 065/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 COD

KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 COD

22

2006/C 065/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordonKOM(2005) 237 slutlig – 2005/0104 (COD)

KOM(2005) 237 slutlig – 2005/0104 (COD)

27

2006/C 065/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 69/169/EEG vad avser den tillfälliga kvantitativa restriktionen för import av öl till FinlandKOM(2005) 427 slutlig – 2005/0175 (CNS)

KOM(2005) 427 slutlig – 2005/0175 (CNS)

29

2006/C 065/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Säkerheten inom olika transportsätt

30

2006/C 065/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbeteKOM(2005) 117 slutlig – 2005/0045 (CNS)

KOM(2005) 117 slutlig – 2005/0045 (CNS)

38

2006/C 065/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanismKOM(2005) 137 slutlig

KOM(2005) 137 slutlig

41

2006/C 065/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamma företag inom fiskerisektorn – i dag och i morgon

46

2006/C 065/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreaturKOM(2005) 402 slutlig – 2005/0171 CNS

KOM(2005) 402 slutlig – 2005/0171 CNS

50

2006/C 065/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Teknikparkernas roll i den industriella omvandlingen i EU:s nya medlemsstater

51

2006/C 065/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens rollKOM(2005) 120 slutlig

KOM(2005) 120 slutlig

58

2006/C 065/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheterKOM(2005) 124 slutlig – 2005/0034 (CNS)

KOM(2005) 124 slutlig – 2005/0034 (CNS)

63

2006/C 065/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälleKOM(2005) 225 slutlig – 2005/0107 COD

KOM(2005) 225 slutlig – 2005/0107 COD

70

2006/C 065/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap

73

2006/C 065/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Vägledande dokument om statligt stöd till innovationKOM(2005) 436 slutlig

KOM(2005) 436 slutlig

86

2006/C 065/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debattKOM(2005) 494 slutlig

KOM(2005) 494 slutlig

92

2006/C 065/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vägen till det europeiska kunskapsbaserade samhället – det organiserade civila samhällets bidrag till Lissabonstrategin

94

2006/C 065/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller vissa åtgärder för att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skattefusk eller skatteundandragande samt om upphävande av vissa beslut om tillstånd till avvikelserKOM (2005) 89 slutlig – 2005/0019 (CNS)

KOM (2005) 89 slutlig – 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förnybara energikällor

105

2006/C 065/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok: Hypotekslån inom EU KOM(2005) 327 slutlig

KOM(2005) 327 slutlig

113

2006/C 065/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisaKOM(2005) 184 slutlig

KOM(2005) 184 slutlig

120

2006/C 065/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om:

131

2006/C 065/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok om politiken för finansiella tjänster (2005–2010)KOM(2005) 177 slutlig

KOM(2005) 177 slutlig

134

2006/C 065/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hygienregler och hantverksmässiga bearbetningsföretag

141

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

422:a plenarsession den 14–15 december 2005

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009”

KOM(2005) 107 slutlig – SEK(2005) 795

(2006/C 65/01)

Den 8 juni 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 november 2005. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har flera gånger framhållit att kontrollen av statligt stöd är en grundförutsättning för






  — | en korrekt konkurrenspolitik som också kan få en konvergerande effekt på medlemsstaternas ekonomier, |
| --- | --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har flera gånger framhållit att kontrollen av statligt stöd är en grundförutsättning för

—

en korrekt konkurrenspolitik som också kan få en konvergerande effekt på medlemsstaternas ekonomier,

| — | förstärkning av EU:s innovation och konkurrenskraft, och |
| --- | --- |

—

förstärkning av EU:s innovation och konkurrenskraft, och

| — | sammanhållning och hållbar tillväxt i gemenskapens alla regioner. |
| --- | --- |

—

sammanhållning och hållbar tillväxt i gemenskapens alla regioner.

| 1.2 | Systemet för statsstöd har sin grund i gemenskapens grundtexter, dvs. i EKSG-fördraget och EG-fördraget. Till skillnad från EKSG-fördraget, som inte längre gäller, innehåller EG-fördraget inget absolut förbud mot statsstöd. Det finns avvikelser (1) och några undantag (2) från det befintliga förbudet, vilket gör att kommissionen – och i undantagsfall även rådet – har stor frihet att godkänna stöd som undantag från den allmänna regeln. |
| --- | --- |

1.2

Systemet för statsstöd har sin grund i gemenskapens grundtexter, dvs. i EKSG-fördraget och EG-fördraget. Till skillnad från EKSG-fördraget, som inte längre gäller, innehåller EG-fördraget inget absolut förbud mot statsstöd. Det finns avvikelser (1) och några undantag (2) från det befintliga förbudet, vilket gör att kommissionen – och i undantagsfall även rådet – har stor frihet att godkänna stöd som undantag från den allmänna regeln.

| 1.3 | Artiklarna 87–89, som reglerar dessa komplexa frågor, ingår för övrigt i avsnitt 2 i avdelning VI om gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning. Orsaken till detta är just att frågorna rörande statligt stöd bör behandlas mot bakgrund av de effekter ett sådant stöd kan få på en konkurrensutsatt marknad. |
| --- | --- |

1.3

Artiklarna 87–89, som reglerar dessa komplexa frågor, ingår för övrigt i avsnitt 2 i avdelning VI om gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning. Orsaken till detta är just att frågorna rörande statligt stöd bör behandlas mot bakgrund av de effekter ett sådant stöd kan få på en konkurrensutsatt marknad.

| 1.3.1 | Kommittén har redan haft tillfälle att påpeka att varje ny handlingsplan för statligt stöd bör vara i linje med artikel 2 i EG-fördraget, för att bl.a. kunna främja en fungerande inre marknad, tillämpningen av icke-diskriminerande regler, en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet, en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt, en hög grad av konkurrenskraft och ekonomisk konvergens, en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3.1

Kommittén har redan haft tillfälle att påpeka att varje ny handlingsplan för statligt stöd bör vara i linje med artikel 2 i EG-fördraget, för att bl.a. kunna främja en fungerande inre marknad, tillämpningen av icke-diskriminerande regler, en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet, en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt, en hög grad av konkurrenskraft och ekonomisk konvergens, en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna.

| 1.4 | Med statligt stöd avses enligt kommissionen en form av statligt ingripande för att främja en viss ekonomisk verksamhet. Ett sådant stöd innebär alltså att vissa sektorer eller ekonomiska verksamheter får en gynnsammare behandling än andra, så att konkurrensen snedvrids och övriga företag diskrimineras i förhållande till de företag som mottar stöd (3). |
| --- | --- |

1.4

Med statligt stöd avses enligt kommissionen en form av statligt ingripande för att främja en viss ekonomisk verksamhet. Ett sådant stöd innebär alltså att vissa sektorer eller ekonomiska verksamheter får en gynnsammare behandling än andra, så att konkurrensen snedvrids och övriga företag diskrimineras i förhållande till de företag som mottar stöd (3).

| 1.4.1 | I enlighet med artikel 87.1 i fördraget är statligt stöd inte bara stöd som ges av offentliga myndigheter eller med hjälp av statliga medel, utan även ingripanden som syftar till att minska skatter eller andra avgifter som normalt belastar företagets budget. |
| --- | --- |

1.4.1

I enlighet med artikel 87.1 i fördraget är statligt stöd inte bara stöd som ges av offentliga myndigheter eller med hjälp av statliga medel, utan även ingripanden som syftar till att minska skatter eller andra avgifter som normalt belastar företagets budget.

| 1.5 | Vid sitt möte i mars 2005 upprepade Europeiska rådet målsättningen att allmänt minska det statliga stödet, med undantag i samband med eventuella marknadsmisslyckanden. Denna ståndpunkt är i linje med resultatet av diskussionerna vid toppmötena i Lissabon 2000 respektive Stockholm 2001, och den tillgodoser behovet av att rikta stödet mot horisontella mål av gemensamt intresse, inbegripet sammanhållningsmålen. |
| --- | --- |

1.5

Vid sitt möte i mars 2005 upprepade Europeiska rådet målsättningen att allmänt minska det statliga stödet, med undantag i samband med eventuella marknadsmisslyckanden. Denna ståndpunkt är i linje med resultatet av diskussionerna vid toppmötena i Lissabon 2000 respektive Stockholm 2001, och den tillgodoser behovet av att rikta stödet mot horisontella mål av gemensamt intresse, inbegripet sammanhållningsmålen.

| 1.5.1 | I sitt nyligen utfärdade meddelande om halvtidsöversynen av Lissabonsstrategin stöder även kommissionen detta mål, som syftar till att minska det statliga stödet och rikta det mot brister på marknaden, framför allt inom sektorer med tillväxtpotential, samt främja innovation (4). |
| --- | --- |

1.5.1

I sitt nyligen utfärdade meddelande om halvtidsöversynen av Lissabonsstrategin stöder även kommissionen detta mål, som syftar till att minska det statliga stödet och rikta det mot brister på marknaden, framför allt inom sektorer med tillväxtpotential, samt främja innovation (4).

| 1.6 | Även Europaparlamentet har nyligen uttalat sig om statliga stöd (5), och framhöll då att sådana stöd bör ges på ett ansvarsfullt och effektivt sätt, eftersom






  — | de utgör mer än 50 % av EU:s årsbudget, |
| --- | --- | --- |

1.6

Även Europaparlamentet har nyligen uttalat sig om statliga stöd (5), och framhöll då att sådana stöd bör ges på ett ansvarsfullt och effektivt sätt, eftersom

—

de utgör mer än 50 % av EU:s årsbudget,

| — | de har återverkningar på de offentliga finanserna, konkurrensen och de privata företagens kapacitet att investera i en globaliserad ekonomi, och |
| --- | --- |

—

de har återverkningar på de offentliga finanserna, konkurrensen och de privata företagens kapacitet att investera i en globaliserad ekonomi, och

| — | de finansieras av de europeiska skattebetalarna. |
| --- | --- |

—

de finansieras av de europeiska skattebetalarna.

| 1.6.1 | Europaparlamentet antog den 12 maj 2005 en resolution med titeln ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (6). I denna stöder parlamentet bland annat målet om att minska företagsstödens totala omfattning, men påminner om att vissa stöd är värdefulla för att uppväga vissa brister på marknaden, såsom stöd till forskning och utveckling samt utbildning och rådgivning till företagen. |
| --- | --- |

1.6.1

Europaparlamentet antog den 12 maj 2005 en resolution med titeln ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (6). I denna stöder parlamentet bland annat målet om att minska företagsstödens totala omfattning, men påminner om att vissa stöd är värdefulla för att uppväga vissa brister på marknaden, såsom stöd till forskning och utveckling samt utbildning och rådgivning till företagen.

| 1.6.2 | Europaparlamentet framhåller vikten av statligt stöd till små och medelstora företag i medlemsstaterna och ber kommissionen att behålla alla strukturfondsstöd för ekonomisk och samhällsekonomisk omställning till regioner som drabbats av industriella omlokaliseringar. Parlamentet insisterar på att större hänsyn måste tas till småföretagen och mikroföretagen (7) i dessa regioner och mer allmänt i hela sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

1.6.2

Europaparlamentet framhåller vikten av statligt stöd till små och medelstora företag i medlemsstaterna och ber kommissionen att behålla alla strukturfondsstöd för ekonomisk och samhällsekonomisk omställning till regioner som drabbats av industriella omlokaliseringar. Parlamentet insisterar på att större hänsyn måste tas till småföretagen och mikroföretagen (7) i dessa regioner och mer allmänt i hela sammanhållningspolitiken.

| 1.6.3 | Parlamentet föreslår att man som ett led i översynen av systemet för statligt stöd och inom ramen för Lissabonmålen utarbetar ett tydligare tillvägagångssätt för att främja innovation inom alla sektorer. |
| --- | --- |

1.6.3

Parlamentet föreslår att man som ett led i översynen av systemet för statligt stöd och inom ramen för Lissabonmålen utarbetar ett tydligare tillvägagångssätt för att främja innovation inom alla sektorer.

| 1.7 | Genom åren har även EG-domstolen vid flera tillfällen yttrat sig om statliga stöd, skapat ett verkligt prejudikat och utformat en rättspraxis som präglas av konsekventa och mycket detaljerade riktlinjer. Det senaste exemplet är den dom som rör tjänster i allmänhetens intresse och Altmark-domen av den 24 juli 2003 (8). |
| --- | --- |

1.7

Genom åren har även EG-domstolen vid flera tillfällen yttrat sig om statliga stöd, skapat ett verkligt prejudikat och utformat en rättspraxis som präglas av konsekventa och mycket detaljerade riktlinjer. Det senaste exemplet är den dom som rör tjänster i allmänhetens intresse och Altmark-domen av den 24 juli 2003 (8).

| 1.8 | I rapporten om resultattavlan för statligt stöd från april 2005 (9) ger kommissionen en positiv bild av medlemsstaternas reaktioner på Lissabonstrategin och visar på en liten minskning av stöden i förhållande till BNP och på ännu positivare resultat när det gäller stödets inriktning i enlighet med förslag från flera Europeiska råd. Mycket återstår dock att göra. |
| --- | --- |

1.8

I rapporten om resultattavlan för statligt stöd från april 2005 (9) ger kommissionen en positiv bild av medlemsstaternas reaktioner på Lissabonstrategin och visar på en liten minskning av stöden i förhållande till BNP och på ännu positivare resultat när det gäller stödets inriktning i enlighet med förslag från flera Europeiska råd. Mycket återstår dock att göra.

| 1.8.1 | Som utgångspunkt för diskussionen om en strategi för att allmänt minska det statliga stödet och rikta det mot horisontella mål upprättade kommissionen 2001 ett register över statligt stöd och en resultattavla. Båda vidareutvecklades under 2002. Kommittén har redan uttryckt sin uppskattning över kommissionens åtaganden för att åstadkomma större öppenhet inom sektorn, något som är särskilt viktigt i förhållande till de nya medlemsländerna. |
| --- | --- |

1.8.1

Som utgångspunkt för diskussionen om en strategi för att allmänt minska det statliga stödet och rikta det mot horisontella mål upprättade kommissionen 2001 ett register över statligt stöd och en resultattavla. Båda vidareutvecklades under 2002. Kommittén har redan uttryckt sin uppskattning över kommissionens åtaganden för att åstadkomma större öppenhet inom sektorn, något som är särskilt viktigt i förhållande till de nya medlemsländerna.

| 1.9 | Det är glädjande att det statliga stödets omfattning 2003 hade minskat med 3,6 % jämfört med 1999 och nästan 30 % jämfört med 1996. Det bör dock påpekas att 53 miljarder euro (10), varav nästan 60 % går till tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, också är ett högt belopp. Kommittén vill även uttrycka sin oro över den snedvridning av konkurrensen som kan uppstå på grund av skillnaderna i offentligt stöd mellan olika medlemsländer och mellan olika regioner i varje enskilt land. |
| --- | --- |

1.9

Det är glädjande att det statliga stödets omfattning 2003 hade minskat med 3,6 % jämfört med 1999 och nästan 30 % jämfört med 1996. Det bör dock påpekas att 53 miljarder euro (10), varav nästan 60 % går till tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, också är ett högt belopp. Kommittén vill även uttrycka sin oro över den snedvridning av konkurrensen som kan uppstå på grund av skillnaderna i offentligt stöd mellan olika medlemsländer och mellan olika regioner i varje enskilt land.

| 1.9.1 | Kommittén (11) har redan tidigare ställt sig positiv till kommissionens systematiska arbete med att klargöra och precisera reglerna, särskilt när det gäller gruppundantagen och de sysselsättningsstöd som skall bidra till fler arbetstillfällen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.9.1

Kommittén (11) har redan tidigare ställt sig positiv till kommissionens systematiska arbete med att klargöra och precisera reglerna, särskilt när det gäller gruppundantagen och de sysselsättningsstöd som skall bidra till fler arbetstillfällen i medlemsstaterna.

| 1.9.2 | Kommittén håller fullständigt med kommissionen om att reglerna om statligt stöd bör anpassas med tiden, eftersom man måste ta hänsyn till den politiska, ekonomiska och rättsliga utvecklingen. Det är orsaken till att instrumenten för kontroll av statliga stöd ses över regelbundet och ofta bara har en begränsad varaktighet (12). |
| --- | --- |

1.9.2

Kommittén håller fullständigt med kommissionen om att reglerna om statligt stöd bör anpassas med tiden, eftersom man måste ta hänsyn till den politiska, ekonomiska och rättsliga utvecklingen. Det är orsaken till att instrumenten för kontroll av statliga stöd ses över regelbundet och ofta bara har en begränsad varaktighet (12).

| 1.10 | Det är glädjande att kommissionen har lagt fram flera förslag i syfte att genomföra en allmän reform på detta område (13), med ett integrerat förhållningssätt och beaktande av marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

1.10

Det är glädjande att kommissionen har lagt fram flera förslag i syfte att genomföra en allmän reform på detta område (13), med ett integrerat förhållningssätt och beaktande av marknadsmisslyckanden.

| 1.10.1 | Kommittén anser att en ny ram som utformas med tillräcklig balans mellan stödpolitiken och utvecklingsbehovet måste ses över för att man skall kunna åstadkomma förenkling och en uttömmande konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

1.10.1

Kommittén anser att en ny ram som utformas med tillräcklig balans mellan stödpolitiken och utvecklingsbehovet måste ses över för att man skall kunna åstadkomma förenkling och en uttömmande konsekvensbedömning.

| 1.10.2 | En sådan översyn bör grunda sig på tydliga mål, omfattande rådfrågning och fullständig information, och den nya ramen bör ge garantier både för ett tydligt kontrollsystem, samstämmighet mellan politikområdena, koncentrerade insatser och större enkelhet, öppenhet och rättslig säkerhet. |
| --- | --- |

1.10.2

En sådan översyn bör grunda sig på tydliga mål, omfattande rådfrågning och fullständig information, och den nya ramen bör ge garantier både för ett tydligt kontrollsystem, samstämmighet mellan politikområdena, koncentrerade insatser och större enkelhet, öppenhet och rättslig säkerhet.

| 1.10.3 | Den föreslagna ramen bör vara förenlig med följande:






  — | De krav på en integrerad konkurrensstrategi som Europeiska rådet fattade beslut om i november 2004, för att ge Lissabonagendan ny fart i fråga om ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning och förstärkning av företagen. |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Den föreslagna ramen bör vara förenlig med följande:

—

De krav på en integrerad konkurrensstrategi som Europeiska rådet fattade beslut om i november 2004, för att ge Lissabonagendan ny fart i fråga om ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning och förstärkning av företagen.

| — | Kraven på förenkling av den gemensamma politiken för statliga stöd, en politik som efter hand utökats så att den blivit mera komplicerad och så att den administrativa bördan ökat både för medlemsstaterna och stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Kraven på förenkling av den gemensamma politiken för statliga stöd, en politik som efter hand utökats så att den blivit mera komplicerad och så att den administrativa bördan ökat både för medlemsstaterna och stödmottagarna.

| — | Behovet av att säkerställa rättslig säkerhet och administrativ öppenhet, med tydliga, enkla och förutbestämda regler som är lätta att förstå och tillämpa för företagen och deras rådgivare. |
| --- | --- |

—

Behovet av att säkerställa rättslig säkerhet och administrativ öppenhet, med tydliga, enkla och förutbestämda regler som är lätta att förstå och tillämpa för företagen och deras rådgivare.

| — | Principen om att stödet skall ha en ekonomisk giltighet och syfta till att avhjälpa marknadsmisslyckanden, minska osäkerheten och säkerställa tillräcklig förutsägbarhet för aktörerna. |
| --- | --- |

—

Principen om att stödet skall ha en ekonomisk giltighet och syfta till att avhjälpa marknadsmisslyckanden, minska osäkerheten och säkerställa tillräcklig förutsägbarhet för aktörerna.

| — | Mekanismerna och förfarandena för att upptäcka och anmäla åtgärder som är oförenliga med den inre marknaden i EU med 25 medlemsländer. Dessa mekanismer bör ge verklig möjlighet till aktiv medverkan av berörda aktörer, rättsväsendet, den akademiska världen, företagen och det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Mekanismerna och förfarandena för att upptäcka och anmäla åtgärder som är oförenliga med den inre marknaden i EU med 25 medlemsländer. Dessa mekanismer bör ge verklig möjlighet till aktiv medverkan av berörda aktörer, rättsväsendet, den akademiska världen, företagen och det civila samhället.

| 1.10.4 | Man bör även noga beakta följande:






  — | De stödmottagande företagens omsättning och geografiska placering samt själva stödets omfattning (se förordningen för stöd av mindre betydelse). |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Man bör även noga beakta följande:

—

De stödmottagande företagens omsättning och geografiska placering samt själva stödets omfattning (se förordningen för stöd av mindre betydelse).

| — | Den nya ramens förenlighet med den gemensamma miljöpolitiken (nya bestämmelser rörande handeln med utsläppsrätter). |
| --- | --- |

—

Den nya ramens förenlighet med den gemensamma miljöpolitiken (nya bestämmelser rörande handeln med utsläppsrätter).

| — | Innovationspolitiken (det vägledande dokumentet (vademecum) från 2004 och det nya meddelandet från 2005), forskning och teknisk utveckling (ny ram för FoU-stödet 2006). |
| --- | --- |

—

Innovationspolitiken (det vägledande dokumentet (vademecum) från 2004 och det nya meddelandet från 2005), forskning och teknisk utveckling (ny ram för FoU-stödet 2006).

| — | Politiken för näringslivets olika sektorer. |
| --- | --- |

—

Politiken för näringslivets olika sektorer.

| — | Sammanhållningspolitiken (översyn av rambestämmelserna för regionalstöd 2006). |
| --- | --- |

—

Sammanhållningspolitiken (översyn av rambestämmelserna för regionalstöd 2006).

| — | Företagspolitiken (förordningen för stöd av mindre betydelse och översyn av reglerna om riskkapital). |
| --- | --- |

—

Företagspolitiken (förordningen för stöd av mindre betydelse och översyn av reglerna om riskkapital).

| — | Konsumenternas intressen och fördelarna för Europamedborgarna. |
| --- | --- |

—

Konsumenternas intressen och fördelarna för Europamedborgarna.

| 1.11 | Kommittén anser dock att det viktigaste vid utformningen av en gemensam ram för statliga stöd är att lansera en modern politik som kan bli föremål för samförstånd i alla medlemsstater, eftersom alla ekonomier inom EU är föremål för övergångs- och omstruktureringsprocesser i samband med globaliseringen. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén anser dock att det viktigaste vid utformningen av en gemensam ram för statliga stöd är att lansera en modern politik som kan bli föremål för samförstånd i alla medlemsstater, eftersom alla ekonomier inom EU är föremål för övergångs- och omstruktureringsprocesser i samband med globaliseringen.

| 1.12 | Eftersom företagen konkurrerar om och är slutmottagare för stödet, är de tillsammans med den offentliga sektorn väl lämpade att bedöma instrumentens effektivitet. Företagen kan bidra till övervakningen av lösningar som är anpassade till en modern europeisk statsstödspolitik, och de kan komma med värdefulla förslag vid utformningen av nya riktlinjer. |
| --- | --- |

1.12

Eftersom företagen konkurrerar om och är slutmottagare för stödet, är de tillsammans med den offentliga sektorn väl lämpade att bedöma instrumentens effektivitet. Företagen kan bidra till övervakningen av lösningar som är anpassade till en modern europeisk statsstödspolitik, och de kan komma med värdefulla förslag vid utformningen av nya riktlinjer.

| 1.12.1 | Dessutom drabbas företagen direkt både av rättslig osäkerhet, de långa handläggningstiderna för gemenskapens godkännande av stödsystemen och de svåra följderna av återkrav av otillåtna eller olagliga stöd. Därför har de allra störst intresse av att det sprids entydiga kunskaper om gemenskapslagstiftningen och att man kommer till rätta med svårigheter och avvikelser i lagstiftningens tolkning och tillämpning. |
| --- | --- |

1.12.1

Dessutom drabbas företagen direkt både av rättslig osäkerhet, de långa handläggningstiderna för gemenskapens godkännande av stödsystemen och de svåra följderna av återkrav av otillåtna eller olagliga stöd. Därför har de allra störst intresse av att det sprids entydiga kunskaper om gemenskapslagstiftningen och att man kommer till rätta med svårigheter och avvikelser i lagstiftningens tolkning och tillämpning.

2.   Mot en balanserad reform av det statliga stödet

| 2.1 | Kommittén är övertygad om att kommissionens reformförslag ger mycket goda möjligheter att på ett balanserat sätt jämka samman följande faktorer:






  — | Samtliga medlemsstaters utvecklingskrav i fråga om en hållbar ekonomi som grundar sig på kunskap, mer och bättre sysselsättning och högre livskvalitet. |
| --- | --- | --- |

2.1

Kommittén är övertygad om att kommissionens reformförslag ger mycket goda möjligheter att på ett balanserat sätt jämka samman följande faktorer:

—

Samtliga medlemsstaters utvecklingskrav i fråga om en hållbar ekonomi som grundar sig på kunskap, mer och bättre sysselsättning och högre livskvalitet.

| — | Globaliseringens krav, även när det gäller fullständig respekt för WTO-bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Globaliseringens krav, även när det gäller fullständig respekt för WTO-bestämmelserna.

| — | Lika villkor på det utvidgade EU:s stora marknad, för företagen, konsumenterna, skattebetalarna och det civila samhället i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Lika villkor på det utvidgade EU:s stora marknad, för företagen, konsumenterna, skattebetalarna och det civila samhället i dess helhet.

| 2.2 | Kommittén stöder helt och fullt den reformprincip som ligger till grund för mindre men mer välriktade stöd, eftersom denna princip syftar till att stärka företagens konkurrenskraft på de inre och internationella marknaderna och att skapa förutsättningar för att de mest effektiva företagen skall belönas. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén stöder helt och fullt den reformprincip som ligger till grund för mindre men mer välriktade stöd, eftersom denna princip syftar till att stärka företagens konkurrenskraft på de inre och internationella marknaderna och att skapa förutsättningar för att de mest effektiva företagen skall belönas.

| 2.3 | Kommittén stöder helt kommissionens linje, dvs. en förenkling av reglerna i syfte att ge aktörerna större säkerhet och minska staternas administrativa börda. Osäkerheten om vad som är ett lagligt statligt stöd kan enligt vår uppfattning leda till att man ifrågasätter om kommissionens kontroll av de statliga stöden är berättigad. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén stöder helt kommissionens linje, dvs. en förenkling av reglerna i syfte att ge aktörerna större säkerhet och minska staternas administrativa börda. Osäkerheten om vad som är ett lagligt statligt stöd kan enligt vår uppfattning leda till att man ifrågasätter om kommissionens kontroll av de statliga stöden är berättigad.

| 2.4 | Enligt kommitténs åsikt bör förslaget till reform av systemet för statligt stöd framför allt möjliggöra följande:






  — | Att de berörda aktörerna, först och främst företagen, i högre grad deltar i beslutsprocesserna och genomförandet av politiken. |
| --- | --- | --- |

2.4

Enligt kommitténs åsikt bör förslaget till reform av systemet för statligt stöd framför allt möjliggöra följande:

—

Att de berörda aktörerna, först och främst företagen, i högre grad deltar i beslutsprocesserna och genomförandet av politiken.

| — | Att de befintliga reglerna anpassas efter de nya utmaningarna, för att stödja målen i Lissabonstrategin och öka fördelarna för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Att de befintliga reglerna anpassas efter de nya utmaningarna, för att stödja målen i Lissabonstrategin och öka fördelarna för medborgarna.

| — | Särskilda instrument som ger företagen lämpliga incitament för att växa. |
| --- | --- |

—

Särskilda instrument som ger företagen lämpliga incitament för att växa.

| — | Nya bestämmelser för statliga stöd till innovation och FoU. |
| --- | --- |

—

Nya bestämmelser för statliga stöd till innovation och FoU.

| — | Tydligare villkor för skattestöd. Man bör se över ramarna för skattelättnader, så att man kan garantera en jämn spelplan, dvs. lika villkor, på alla missgynnade områden, genom ett attraktivt och enkelt instrument som inte påverkar konkurrensen i någon högre grad. |
| --- | --- |

—

Tydligare villkor för skattestöd. Man bör se över ramarna för skattelättnader, så att man kan garantera en jämn spelplan, dvs. lika villkor, på alla missgynnade områden, genom ett attraktivt och enkelt instrument som inte påverkar konkurrensen i någon högre grad.

| — | System för utvärdering i efterhand och övervakning av huruvida åtgärderna är ekonomiskt effektiva och korrekta i förhållande till den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

System för utvärdering i efterhand och övervakning av huruvida åtgärderna är ekonomiskt effektiva och korrekta i förhållande till den inre marknaden.

| — | Större internationellt samarbete för att kunna samordna den gemensamma politiken med politiken i tredje land, särskilt i de länder vars lagstiftning inte innehåller någon begränsning av det statliga stödet. |
| --- | --- |

—

Större internationellt samarbete för att kunna samordna den gemensamma politiken med politiken i tredje land, särskilt i de länder vars lagstiftning inte innehåller någon begränsning av det statliga stödet.

| 2.5 | Politiken för statliga stöd ingår i konkurrenspolitiken och är därmed en del av den gemensamma politik som har störst inflytande på ekonomin. Enligt kommitténs åsikt bör denna politik få en konkretare tillämpning för att garantera utvecklingens kvalitet och överensstämmelsen med Lissabonprocessens mål, så att den kan bli en drivkraft för säkerställande av en sund och dynamisk utveckling av ekonomin och sysselsättningen. |
| --- | --- |

2.5

Politiken för statliga stöd ingår i konkurrenspolitiken och är därmed en del av den gemensamma politik som har störst inflytande på ekonomin. Enligt kommitténs åsikt bör denna politik få en konkretare tillämpning för att garantera utvecklingens kvalitet och överensstämmelsen med Lissabonprocessens mål, så att den kan bli en drivkraft för säkerställande av en sund och dynamisk utveckling av ekonomin och sysselsättningen.

| 2.6 | Konkurrensen är ett mått på marknadens förmåga att på ett effektivt sätt producera värdefulla varor och tjänster i en globaliserad värld, i syfte att höja levnadsstandarden och säkerställa en hög sysselsättningsnivå. Vi bör dock inse att vi har misslyckats med att främja de europeiska företagens och de mänskliga resursernas tillväxt och att nå en högre nivå i fråga om teknisk forskning, innovation, utbildning och internationalisering, något som eftersträvas i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

2.6

Konkurrensen är ett mått på marknadens förmåga att på ett effektivt sätt producera värdefulla varor och tjänster i en globaliserad värld, i syfte att höja levnadsstandarden och säkerställa en hög sysselsättningsnivå. Vi bör dock inse att vi har misslyckats med att främja de europeiska företagens och de mänskliga resursernas tillväxt och att nå en högre nivå i fråga om teknisk forskning, innovation, utbildning och internationalisering, något som eftersträvas i Lissabonstrategin.

3.   Reformen och Lissabonstrategin (politik för mindre, men bättre riktat statligt stöd)

| 3.1 | Kommittén står bakom en ny gemenskapsram för statligt stöd grundad på en stödpolitik som






  — | är mer koncentrerad och bättre riktad, |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommittén står bakom en ny gemenskapsram för statligt stöd grundad på en stödpolitik som

—

är mer koncentrerad och bättre riktad,

| — | ligger i linje med och är helt integrerad i Lissabonstrategin, fullbordandet av inre marknaden och övrig gemenskapspolitik, |
| --- | --- |

—

ligger i linje med och är helt integrerad i Lissabonstrategin, fullbordandet av inre marknaden och övrig gemenskapspolitik,

| — | bygger på förenkling, öppenhet och rättslig säkerhet vad avser förfaranden och bestämmelser, |
| --- | --- |

—

bygger på förenkling, öppenhet och rättslig säkerhet vad avser förfaranden och bestämmelser,

| — | ger företag och arbetstagare en mer institutionell roll i beslutsprocessen, genomförandet samt utvärdering och övervakning av effektiviteten. |
| --- | --- |

—

ger företag och arbetstagare en mer institutionell roll i beslutsprocessen, genomförandet samt utvärdering och övervakning av effektiviteten.

| — | bygger på delat ansvar tack vare samordning på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

bygger på delat ansvar tack vare samordning på nationell nivå,

| — | är kopplad till den stödpolitik som förs av internationella organ och EU:s viktigaste partners på den globala marknaden, |
| --- | --- |

—

är kopplad till den stödpolitik som förs av internationella organ och EU:s viktigaste partners på den globala marknaden,

| — | bygger på respekt för inre marknadens spelregler, |
| --- | --- |

—

bygger på respekt för inre marknadens spelregler,

| — | garanterar att EU:s offentliga stöd är inbördes förenliga. |
| --- | --- |

—

garanterar att EU:s offentliga stöd är inbördes förenliga.

| 3.2 | Kommittén anser således att gemenskapens politik för statsstöd bör innebära ett aktivt bidrag till att göra Europa mer attraktivt för investeringar och arbetstillfällen, för en förstärkning av företagens konkurrenskraft och den sociala sammanhållningen, för forskning och innovationer och slutligen för att främja skapande och spridning av nya kunskaper och utbildning av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén anser således att gemenskapens politik för statsstöd bör innebära ett aktivt bidrag till att göra Europa mer attraktivt för investeringar och arbetstillfällen, för en förstärkning av företagens konkurrenskraft och den sociala sammanhållningen, för forskning och innovationer och slutligen för att främja skapande och spridning av nya kunskaper och utbildning av mänskliga resurser.

| 3.3 | När det gäller undantag för stöd till utbildning och sysselsättning anser EESK att gemenskapsramen bör utvidgas och förenklas med allmänna gruppundantagsbestämmelser, med tydligare stödåtgärder med större inriktning mot precisa mål som skall fastställas i nära samarbete med företagen och arbetsmarknadens parter, som i egenskap av stödmottagare är de som är bäst lämpade att utvärdera effektiviteten i de föreslagna instrumenten. |
| --- | --- |

3.3

När det gäller undantag för stöd till utbildning och sysselsättning anser EESK att gemenskapsramen bör utvidgas och förenklas med allmänna gruppundantagsbestämmelser, med tydligare stödåtgärder med större inriktning mot precisa mål som skall fastställas i nära samarbete med företagen och arbetsmarknadens parter, som i egenskap av stödmottagare är de som är bäst lämpade att utvärdera effektiviteten i de föreslagna instrumenten.

| 3.4 | När det gäller systemet för regionalstöd ställer sig kommittén bakom viljan i den nya programramen för 2007–2013 att blåsa nytt liv i utvecklingen i missgynnade regioner (NUTS II-regioner drabbade av ”den statistiska effekten”, NUTS II-regioner ”med ekonomisk tillväxt”, NUTS III-regioner ”med låg befolkningstäthet”) samt på öar och i bergsområden i randområden. Det gäller att övervinna stödberoendet, minska stödtaket, förhindra att skillnaderna i stöd mellan de minst utvecklade regionerna överskrider 10 % och bekämpa eventuella tendenser till utlokalisering orsakade av oproportionerliga skillnader i stödnivå (inte mer än 20 % för NUTS III-regioner) mellan gränsregioner. |
| --- | --- |

3.4

När det gäller systemet för regionalstöd ställer sig kommittén bakom viljan i den nya programramen för 2007–2013 att blåsa nytt liv i utvecklingen i missgynnade regioner (NUTS II-regioner drabbade av ”den statistiska effekten”, NUTS II-regioner ”med ekonomisk tillväxt”, NUTS III-regioner ”med låg befolkningstäthet”) samt på öar och i bergsområden i randområden. Det gäller att övervinna stödberoendet, minska stödtaket, förhindra att skillnaderna i stöd mellan de minst utvecklade regionerna överskrider 10 % och bekämpa eventuella tendenser till utlokalisering orsakade av oproportionerliga skillnader i stödnivå (inte mer än 20 % för NUTS III-regioner) mellan gränsregioner.

| 3.4.1 | Kommittén stöder kommissionens metod att variera nivån på regionalstödet för olika typer av företag men anser att man måste undvika risken för att hämma småföretagens tillväxtmöjligheter genom att garantera en enhetlig ökning (20 %) för både små och medelstora företag. De föreslagna gränserna för investeringsstöd till storföretagen i de regioner som omfattas av de nya undantagsbestämmelserna bör fastställas med beaktande av den nya företagsindelning som föreskrivs i kommissionens rekommendationer från 2003 (14). |
| --- | --- |

3.4.1

Kommittén stöder kommissionens metod att variera nivån på regionalstödet för olika typer av företag men anser att man måste undvika risken för att hämma småföretagens tillväxtmöjligheter genom att garantera en enhetlig ökning (20 %) för både små och medelstora företag. De föreslagna gränserna för investeringsstöd till storföretagen i de regioner som omfattas av de nya undantagsbestämmelserna bör fastställas med beaktande av den nya företagsindelning som föreskrivs i kommissionens rekommendationer från 2003 (14).

| 3.5 | I fråga om mindre bidrag ser kommittén positivt på den höjning av taket som anges i ”de minimis”-bestämmelserna, inte minst i syfte att koncentrera och förenkla gemenskapens åtgärder. |
| --- | --- |

3.5

I fråga om mindre bidrag ser kommittén positivt på den höjning av taket som anges i ”de minimis”-bestämmelserna, inte minst i syfte att koncentrera och förenkla gemenskapens åtgärder.

| 3.6 | Kommittén anser att kommissionen borde koncentrera sig på granskningen av sådant statligt stöd som i avsevärd utsträckning påverkar handeln, och inte splittra de egna resurserna genom att undersöka ett stort antal fall av framför allt lokalt intresse, och klargöra betydelsen och tolkningen av begreppet ”av lokalt intresse”. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén anser att kommissionen borde koncentrera sig på granskningen av sådant statligt stöd som i avsevärd utsträckning påverkar handeln, och inte splittra de egna resurserna genom att undersöka ett stort antal fall av framför allt lokalt intresse, och klargöra betydelsen och tolkningen av begreppet ”av lokalt intresse”.

| 3.7 | Kommittén anser att kontrollen av statsstöd bör vara proportionerlig och effektiv och att man bör undvika komplicerade anmälningsförfaranden i fall av marginell ekonomisk betydelse för konkurrensen inom gemenskapen. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén anser att kontrollen av statsstöd bör vara proportionerlig och effektiv och att man bör undvika komplicerade anmälningsförfaranden i fall av marginell ekonomisk betydelse för konkurrensen inom gemenskapen.

| 3.8 | Kommittén ställer sig helt bakom det förslag om statsstöd av mindre betydelse som presenterades av kommissionen i februari 2004 och som syftade till att skapa större flexibilitet, enklare förfaranden samt tillräckligt utrymme för stödåtgärder i syfte att uppfylla Lissabonstrategins mål i medlemsstaterna, med bibehållna kontrollmöjligheter för kommissionen. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén ställer sig helt bakom det förslag om statsstöd av mindre betydelse som presenterades av kommissionen i februari 2004 och som syftade till att skapa större flexibilitet, enklare förfaranden samt tillräckligt utrymme för stödåtgärder i syfte att uppfylla Lissabonstrategins mål i medlemsstaterna, med bibehållna kontrollmöjligheter för kommissionen.

| 3.9 | När det gäller sektorsstöd bör man i linje med kommissionens förslag om gruppundantag säkerställa enhetligheten mellan EU:s sektorspolitik och stödsystemen för transport-, energi- och informations- och kommunikationssektorerna. För den audiovisuella sektorn och kultur-, film- och idrottssektorerna, som präglas av stor potential för innovation, tillväxt och ny sysselsättning, fastställs särskilda mål i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

3.9

När det gäller sektorsstöd bör man i linje med kommissionens förslag om gruppundantag säkerställa enhetligheten mellan EU:s sektorspolitik och stödsystemen för transport-, energi- och informations- och kommunikationssektorerna. För den audiovisuella sektorn och kultur-, film- och idrottssektorerna, som präglas av stor potential för innovation, tillväxt och ny sysselsättning, fastställs särskilda mål i Lissabonstrategin.

| 3.10 | När det gäller miljöstödet kommer gemenskapsramen för statsstöd till skydd av miljön att gälla fram till 2007. Även här är det viktigt att sträva efter att uppfylla Lissabonstrategins mål och underlätta genomförandet av systemet för handel med utsläppsrätter för CO2 (de nationella fördelningsplanerna) inom ramen för Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

3.10

När det gäller miljöstödet kommer gemenskapsramen för statsstöd till skydd av miljön att gälla fram till 2007. Även här är det viktigt att sträva efter att uppfylla Lissabonstrategins mål och underlätta genomförandet av systemet för handel med utsläppsrätter för CO2 (de nationella fördelningsplanerna) inom ramen för Kyotoprotokollet.

| 3.11 | Innovationsstöd (enligt grönbokens definition (15)): Kommittén anser att den befintliga ramen bör utvidgas till att omfatta sådana typer av stöd som riktar sig till innovationsverksamhet som inte omfattas av det aktuella riktlinjerna, och att klara och allmänna bedömningskriterier skall fastställas med större utrymme för medlemsstaterna att ge stöd utan anmälningsplikt. |
| --- | --- |

3.11

Innovationsstöd (enligt grönbokens definition (15)): Kommittén anser att den befintliga ramen bör utvidgas till att omfatta sådana typer av stöd som riktar sig till innovationsverksamhet som inte omfattas av det aktuella riktlinjerna, och att klara och allmänna bedömningskriterier skall fastställas med större utrymme för medlemsstaterna att ge stöd utan anmälningsplikt.

| 3.11.1 | För att uppnå en förbättring på detta område uppmanar kommittén kommissionen att med hjälp av Eurostat mer noggrant fastställa vilken produktions- och tjänsteverksamhet som skall ingå bland de verksamhetstyper som i dag definieras som innovativa. Det skulle vara mycket värdefullt att få riktlinjer för denna känsliga sektor. |
| --- | --- |

3.11.1

För att uppnå en förbättring på detta område uppmanar kommittén kommissionen att med hjälp av Eurostat mer noggrant fastställa vilken produktions- och tjänsteverksamhet som skall ingå bland de verksamhetstyper som i dag definieras som innovativa. Det skulle vara mycket värdefullt att få riktlinjer för denna känsliga sektor.

| 3.11.2 | Mot denna bakgrund gläder sig kommittén åt det meddelande om statligt innovationsstöd som lades fram den 21 september 2005 i syfte att inrätta en gemenskapsram för denna viktiga sektor och för att fastställa å ena sidan de tydligaste fallen av marknadsmisslyckanden och å andra sidan de åtgärder som skulle bidra till att komma tillrätta med situationen. |
| --- | --- |

3.11.2

Mot denna bakgrund gläder sig kommittén åt det meddelande om statligt innovationsstöd som lades fram den 21 september 2005 i syfte att inrätta en gemenskapsram för denna viktiga sektor och för att fastställa å ena sidan de tydligaste fallen av marknadsmisslyckanden och å andra sidan de åtgärder som skulle bidra till att komma tillrätta med situationen.

| 3.12 | Det finns för övrigt skäl att i förhand tydligt fastställa även kriterier för vilka brister i marknaden som kan hämma ett optimalt genomförande av innovationsåtgärder och innovationsinstrument i samband med Lissabonstrategin. Samtidigt bör man emellertid lämna tillräckligt med utrymme åt medlemsstaterna och regionerna att göra åtgärderna proportionerliga och effektiva, lämpade att omsätta forskning från det icke konkurrensutsatta skedet i kommersiella och marknadsanpassade innovationer. |
| --- | --- |

3.12

Det finns för övrigt skäl att i förhand tydligt fastställa även kriterier för vilka brister i marknaden som kan hämma ett optimalt genomförande av innovationsåtgärder och innovationsinstrument i samband med Lissabonstrategin. Samtidigt bör man emellertid lämna tillräckligt med utrymme åt medlemsstaterna och regionerna att göra åtgärderna proportionerliga och effektiva, lämpade att omsätta forskning från det icke konkurrensutsatta skedet i kommersiella och marknadsanpassade innovationer.

| 3.13 | När det gäller stöd avsett att stimulera småföretagens investeringar i innovativa projekt bör de främja den storleksmässiga utvecklingen av företagen och i synnerhet omfatta






  — | stöd till regionala och mellanregionala innovationsnätverk, |
| --- | --- | --- |

3.13

När det gäller stöd avsett att stimulera småföretagens investeringar i innovativa projekt bör de främja den storleksmässiga utvecklingen av företagen och i synnerhet omfatta

—

stöd till regionala och mellanregionala innovationsnätverk,

| — | främjande av en politik för att skapa ”distrikt” och ”parker” för teknisk industri, |
| --- | --- |

—

främjande av en politik för att skapa ”distrikt” och ”parker” för teknisk industri,

| — | inrättande av riskkapitalnätverk och tillhandahållande av tjänster som exempelvis venture technologists och mäklare och konsulenter på patentområdet, |
| --- | --- |

—

inrättande av riskkapitalnätverk och tillhandahållande av tjänster som exempelvis venture technologists och mäklare och konsulenter på patentområdet,

| — | inrättande av centrum för tekniköverföring och riskkapital, |
| --- | --- |

—

inrättande av centrum för tekniköverföring och riskkapital,

| — | utbildning och rekrytering av tekniskt kvalificerad personal. |
| --- | --- |

—

utbildning och rekrytering av tekniskt kvalificerad personal.

| 3.14 | Kommittén anser att den nya ramen även bör beakta de yttre faktorer som påverkar den innovativa processen, till exempel






  — | innovationsinriktad företagskultur, |
| --- | --- | --- |

3.14

Kommittén anser att den nya ramen även bör beakta de yttre faktorer som påverkar den innovativa processen, till exempel

—

innovationsinriktad företagskultur,

| — | förbindelser och samspel med andra företag, organ och offentliga myndigheter som är viktiga för skapandet och spridningen av kunskaper och innovation, |
| --- | --- |

—

förbindelser och samspel med andra företag, organ och offentliga myndigheter som är viktiga för skapandet och spridningen av kunskaper och innovation,

| — | den relevanta regelramen, särskilt vad avser immateriell äganderätt, |
| --- | --- |

—

den relevanta regelramen, särskilt vad avser immateriell äganderätt,

| — | tillgången till kapitalmarknaden, särskilt marknaden för riskkapital och startkapital (översyn av meddelandet om investeringskapital), |
| --- | --- |

—

tillgången till kapitalmarknaden, särskilt marknaden för riskkapital och startkapital (översyn av meddelandet om investeringskapital),

| — | utbildningstjänster och förbindelserna mellan den akademiska världen, forskningssamfundet och företaget, |
| --- | --- |

—

utbildningstjänster och förbindelserna mellan den akademiska världen, forskningssamfundet och företaget,

| — | stödstrukturer (exempelvis företagskuvöser, distriktsnät, industri- och teknikparker) och innovationsförmedling. |
| --- | --- |

—

stödstrukturer (exempelvis företagskuvöser, distriktsnät, industri- och teknikparker) och innovationsförmedling.

| 3.14.1 | Mer allmänt anser kommittén att det vore lämpligt att i samband med översynen av riktlinjerna för horisontellt stöd exempelvis till forskning, innovation, miljö och humankapital






  — | höja de nuvarande stödnivåerna för horisontella forskningsområden, |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Mer allmänt anser kommittén att det vore lämpligt att i samband med översynen av riktlinjerna för horisontellt stöd exempelvis till forskning, innovation, miljö och humankapital

—

höja de nuvarande stödnivåerna för horisontella forskningsområden,

| — | upprätthålla den geografiska bonusen för åtgärder i mindre utvecklade områden, |
| --- | --- |

—

upprätthålla den geografiska bonusen för åtgärder i mindre utvecklade områden,

| — | skapa en ”sammanhållningsbonus” för åtgärder som samfinansieras med strukturfonderna i icke stödberättigade områden och i områden som inte längre är stödberättigade med avseende på art. 83.c. |
| --- | --- |

—

skapa en ”sammanhållningsbonus” för åtgärder som samfinansieras med strukturfonderna i icke stödberättigade områden och i områden som inte längre är stödberättigade med avseende på art. 83.c.

| 3.15 | När det gäller systemet för stöd inom sektorn för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse finns det skäl att understryka att sådana tjänster utgör en grundläggande beståndsdel i den sociala och territoriella sammanhållningen. Det är därför nödvändigt att i linje med de kriterier som fastställts i Altmark-domen (16) och kommissionens beslut i samband med denna av den 13 juli 2005 tydligt definiera begreppet ”genomsnittligt och välskött företag” och att säkerställa rättssäkerhet vad avser ersättning för allmänna tjänster, som är en form av statsstöd som är förenligt med fördraget. |
| --- | --- |

3.15

När det gäller systemet för stöd inom sektorn för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse finns det skäl att understryka att sådana tjänster utgör en grundläggande beståndsdel i den sociala och territoriella sammanhållningen. Det är därför nödvändigt att i linje med de kriterier som fastställts i Altmark-domen (16) och kommissionens beslut i samband med denna av den 13 juli 2005 tydligt definiera begreppet ”genomsnittligt och välskött företag” och att säkerställa rättssäkerhet vad avser ersättning för allmänna tjänster, som är en form av statsstöd som är förenligt med fördraget.

| 3.16 | Kommittén anser att den framtida lagstiftningen bör ta hänsyn till att det åligger nationella, regionala och lokala institutioner med demokratisk legitimitet på området att ansvara för att definiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (17). |
| --- | --- |

3.16

Kommittén anser att den framtida lagstiftningen bör ta hänsyn till att det åligger nationella, regionala och lokala institutioner med demokratisk legitimitet på området att ansvara för att definiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (17).

4.   Enklare och tydligare förfaranden

| 4.1 | EESK anser att viktiga steg kan tas mot förenkling och ökad tydlighet genom att förstärka kommissionens insatser för att göra gemenskapens stödpolitik mer inriktad på faktorer som kan snedvrida konkurrensen i avsevärd utsträckning. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att viktiga steg kan tas mot förenkling och ökad tydlighet genom att förstärka kommissionens insatser för att göra gemenskapens stödpolitik mer inriktad på faktorer som kan snedvrida konkurrensen i avsevärd utsträckning.

| 4.2 | Man bör även komma tillrätta med alltför långdragen behandling av fall, förbättra och förenkla förvaltningspraxis samt lägga ansvaret på medlemsstaternas nivå när det gäller att säkerställa tydlighet och effektivitet. |
| --- | --- |

4.2

Man bör även komma tillrätta med alltför långdragen behandling av fall, förbättra och förenkla förvaltningspraxis samt lägga ansvaret på medlemsstaternas nivå när det gäller att säkerställa tydlighet och effektivitet.

| 4.3 | Kommittén skulle även gärna se att man utarbetade riktlinjer för god praxis med deltagande av alla berörda parter, i synnerhet företagen i deras egenskap av stödmottagare. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén skulle även gärna se att man utarbetade riktlinjer för god praxis med deltagande av alla berörda parter, i synnerhet företagen i deras egenskap av stödmottagare.

5.   Reformen och EU-25

| 5.1 | I och med utvidgningen krävs en anpassning av politiken för statsstöd så att alla EU:s regioner kan bli lika attraktiva för företagsetableringar och investeringar och för att säkerställa rättvis konkurrens mellan angränsande regioner. |
| --- | --- |

5.1

I och med utvidgningen krävs en anpassning av politiken för statsstöd så att alla EU:s regioner kan bli lika attraktiva för företagsetableringar och investeringar och för att säkerställa rättvis konkurrens mellan angränsande regioner.

| 5.2 | I de tio nya medlemsstaterna anslås för närvarande mycket större belopp i form av statsstöd (som procentandel av deras BNP) till företagen än i EU-15, även om detta förhållande uppvisar en trend mot successiv utjämning. Under perioden 2000–2003 uppgick statsstödet i de nya medlemsstaterna till i genomsnitt 1,42 % av BNP, vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 0,4 % i EU-15. |
| --- | --- |

5.2

I de tio nya medlemsstaterna anslås för närvarande mycket större belopp i form av statsstöd (som procentandel av deras BNP) till företagen än i EU-15, även om detta förhållande uppvisar en trend mot successiv utjämning. Under perioden 2000–2003 uppgick statsstödet i de nya medlemsstaterna till i genomsnitt 1,42 % av BNP, vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 0,4 % i EU-15.

| 5.3 | Enligt Lissabonstrategin skall stöd användas för att uppnå sektorsövergripande mål. Under 2002 användes 73 % av stödet till sådana ändamål i EU-15 och 22 % i de nya medlemsstaterna (18). |
| --- | --- |

5.3

Enligt Lissabonstrategin skall stöd användas för att uppnå sektorsövergripande mål. Under 2002 användes 73 % av stödet till sådana ändamål i EU-15 och 22 % i de nya medlemsstaterna (18).

| 5.4 | Man kan emellertid konstatera att de nya medlemsstaterna har anpassat sig mycket väl till marknadsekonomin, även om det utvidgade EU fortfarande har mycket kvar att göra för att minska den allmänna stödnivån och främja konkurrenskraft, hållbar utveckling, sammanhållning och den nya europeiska kunskapsekonomin. |
| --- | --- |

5.4

Man kan emellertid konstatera att de nya medlemsstaterna har anpassat sig mycket väl till marknadsekonomin, även om det utvidgade EU fortfarande har mycket kvar att göra för att minska den allmänna stödnivån och främja konkurrenskraft, hållbar utveckling, sammanhållning och den nya europeiska kunskapsekonomin.

6.   Deltagande från berörda parter: företag och det civila samhället

| 6.1 | Kommittén anser att det är nödvändigt att förbättra styresformerna i fråga om praxis och förfarandena inom området statligt stöd, med deltagande av de parter som är direkt berörda. Bland dessa finns i första hand företagen och det civila samhället som direkt drabbas av dels rättslig osäkerhet och de långa handläggningstiderna för gemenskapens godkännande av stödsystemen, dels de svåra följderna av återkrav av otillåtna eller olagliga stöd. |
| --- | --- |

6.1

Kommittén anser att det är nödvändigt att förbättra styresformerna i fråga om praxis och förfarandena inom området statligt stöd, med deltagande av de parter som är direkt berörda. Bland dessa finns i första hand företagen och det civila samhället som direkt drabbas av dels rättslig osäkerhet och de långa handläggningstiderna för gemenskapens godkännande av stödsystemen, dels de svåra följderna av återkrav av otillåtna eller olagliga stöd.

| 6.2 | Företagen, som samtidigt är stödmottagare och konkurrenter, är särskilt lämpade för att






  — | med sina kunskaper och direkta erfarenheter utvärdera effektiviteten i de instrument som används, övervaka de lösningar som antagits och fastställa bästa praxis, |
| --- | --- | --- |

6.2

Företagen, som samtidigt är stödmottagare och konkurrenter, är särskilt lämpade för att

—

med sina kunskaper och direkta erfarenheter utvärdera effektiviteten i de instrument som används, övervaka de lösningar som antagits och fastställa bästa praxis,

| — | främja bättre spridning av gemenskapslagstiftningen i former som är klara, tydliga och direkt tillgängliga för användarna, vare sig dessa är stödgivare eller stödmottagare, |
| --- | --- |

—

främja bättre spridning av gemenskapslagstiftningen i former som är klara, tydliga och direkt tillgängliga för användarna, vare sig dessa är stödgivare eller stödmottagare,

| — | bidra till undanröjande av svårigheter och osäkerheter vad avser tolkning och tillämpning, frågor som kan leda till ett ifrågasättande av lagligheten i kontrollen av statsstödet, |
| --- | --- |

—

bidra till undanröjande av svårigheter och osäkerheter vad avser tolkning och tillämpning, frågor som kan leda till ett ifrågasättande av lagligheten i kontrollen av statsstödet,

| — | genomföra olika former av privat kontroll av efterlevnaden för att öka respekten för och underlätta det fullständiga genomförandet av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

genomföra olika former av privat kontroll av efterlevnaden för att öka respekten för och underlätta det fullständiga genomförandet av gemenskapslagstiftningen.

| 6.3 | Kommittén anser således att följande krävs:






  — | större institutionellt deltagande från företagen i beslutsprocesser och i genomförandet av politiken, |
| --- | --- | --- |

6.3

Kommittén anser således att följande krävs:

—

större institutionellt deltagande från företagen i beslutsprocesser och i genomförandet av politiken,

| — | system för utvärdering i efterhand och för övervakning av åtgärdernas ekonomiska effektivitet, |
| --- | --- |

—

system för utvärdering i efterhand och för övervakning av åtgärdernas ekonomiska effektivitet,

| — | fullständig tillgång via Internet till kommissionens beslut, inte bara på det språk som används i den berörda medlemsstaten utan på kommissionens samtliga arbetsspråk, |
| --- | --- |

—

fullständig tillgång via Internet till kommissionens beslut, inte bara på det språk som används i den berörda medlemsstaten utan på kommissionens samtliga arbetsspråk,

| — | regelbunden information till företagen om förändringar i anmälningsförfaranden så att de kan kontrollera att de kompletterande normer som antagits på nationell eller lokal nivå överensstämmer med EU:s grundläggande normer och förfaranden i fråga om stöd, och diskutera med myndigheterna på olika nivåer för att förbättra tillämpningen av EU:s stödpolitik, |
| --- | --- |

—

regelbunden information till företagen om förändringar i anmälningsförfaranden så att de kan kontrollera att de kompletterande normer som antagits på nationell eller lokal nivå överensstämmer med EU:s grundläggande normer och förfaranden i fråga om stöd, och diskutera med myndigheterna på olika nivåer för att förbättra tillämpningen av EU:s stödpolitik,

| — | aktiv kontroll av tillämpningen av lagstiftningen med deltagande av företrädare för näringsliv och det civila samhället i den ekonomiska analysen av marknadsmisslyckanden eller bristande resultat inom ett område eller en bransch, |
| --- | --- |

—

aktiv kontroll av tillämpningen av lagstiftningen med deltagande av företrädare för näringsliv och det civila samhället i den ekonomiska analysen av marknadsmisslyckanden eller bristande resultat inom ett område eller en bransch,

| — | systematiska och gemensamma mekanismer, baserade på fastställda och tydliga kriterier, för övervakning av marknadsmisslyckanden och stödåtgärder som inte påverkar konkurrensen på inre marknaden i avsevärd utsträckning och som ligger i linje med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

systematiska och gemensamma mekanismer, baserade på fastställda och tydliga kriterier, för övervakning av marknadsmisslyckanden och stödåtgärder som inte påverkar konkurrensen på inre marknaden i avsevärd utsträckning och som ligger i linje med Lissabonstrategin.

7.   Mot en politik för statsstöd som tillväxtinstrument, i en gemensam vision för en ekonomisk utveckling präglad av integrering och sammanhållning för 25–27 medlemsstater, för att skapa nya arbetstillfällen och nya företag

| 7.1 | Kommittén anser att man bör ge en klar bild av det mervärde som statsstödet utgör för unionens framtid inom ramen för Lissabonstrategins mål om konkurrenskraftig, hållbar utveckling och sammanhållning i medlemsstaterna, mål som framhållits vid flera tillfällen från 2000 och framåt vid olika EU-toppmöten. |
| --- | --- |

7.1

Kommittén anser att man bör ge en klar bild av det mervärde som statsstödet utgör för unionens framtid inom ramen för Lissabonstrategins mål om konkurrenskraftig, hållbar utveckling och sammanhållning i medlemsstaterna, mål som framhållits vid flera tillfällen från 2000 och framåt vid olika EU-toppmöten.

| 7.1.1 | De nyckelsektorer som fastställs i strategin kräver stora och målinriktade ekonomiska insatser vilket måste återspeglas i medlemsstaternas budget- och strukturpolitik. Detta bör ske inom en sammanhållen och enhetlig ram som fastställs i förväg, som de ingående beståndsdelarna, inbegripet gemenskapens konkurrenspolitik, skall stödja sig på och anpassas till. |
| --- | --- |

7.1.1

De nyckelsektorer som fastställs i strategin kräver stora och målinriktade ekonomiska insatser vilket måste återspeglas i medlemsstaternas budget- och strukturpolitik. Detta bör ske inom en sammanhållen och enhetlig ram som fastställs i förväg, som de ingående beståndsdelarna, inbegripet gemenskapens konkurrenspolitik, skall stödja sig på och anpassas till.

| 7.2 | Ett fullständigt genomförande av en inre marknad som kan konkurrera på lika villkor med övriga aktörer på den globala marknaden kräver enligt kommitténs åsikt en kraftig modernisering vad avser både metoder och koncept inom EU:s ekonomiska politik, i synnerhet när det gäller statsstöd. Detta är viktigt också för att möjliggöra genomförandet av stora infrastrukturprojekt och de stora immateriella investeringar som krävs för att en tekniskt avancerad och konkurrenskraftig marknad skall fungera effektivt. |
| --- | --- |

7.2

Ett fullständigt genomförande av en inre marknad som kan konkurrera på lika villkor med övriga aktörer på den globala marknaden kräver enligt kommitténs åsikt en kraftig modernisering vad avser både metoder och koncept inom EU:s ekonomiska politik, i synnerhet när det gäller statsstöd. Detta är viktigt också för att möjliggöra genomförandet av stora infrastrukturprojekt och de stora immateriella investeringar som krävs för att en tekniskt avancerad och konkurrenskraftig marknad skall fungera effektivt.

| 7.3 | Kommittén anser att man genom att fastställa generella överensstämmelsekriterier bör stimulera medlemsstater och regioner att genomföra en stödpolitik i syfte att skapa en konkurrenskraftig ekonomi med respekt för den fria konkurrensen. |
| --- | --- |

7.3

Kommittén anser att man genom att fastställa generella överensstämmelsekriterier bör stimulera medlemsstater och regioner att genomföra en stödpolitik i syfte att skapa en konkurrenskraftig ekonomi med respekt för den fria konkurrensen.

| 7.4 | Om marknaden misslyckas med att få de europeiska företagen konkurrenskraftiga och om företagen visar sig oförmögna att öka förmågan till teknisk innovation, utbildning och internationalisering bör EU:s statsstödspolitik underlätta och inte hindra åtgärder och insatser för att stimulera företagens tillväxt och öka deras förmåga att locka till sig nya investeringar, ny kunskap och nytt kapital. |
| --- | --- |

7.4

Om marknaden misslyckas med att få de europeiska företagen konkurrenskraftiga och om företagen visar sig oförmögna att öka förmågan till teknisk innovation, utbildning och internationalisering bör EU:s statsstödspolitik underlätta och inte hindra åtgärder och insatser för att stimulera företagens tillväxt och öka deras förmåga att locka till sig nya investeringar, ny kunskap och nytt kapital.

8.   Avslutande rekommendationer

| 8.1 | Kommittén stöder moderniseringen av EU:s statsstödspolitik grundad på ett nytt, aktivt arbetssätt och en ny allmän gemenskapsram. I synnerhet rekommenderas följande:






  — | En politik som kan tillhandahålla lämpliga svar och mildra eller eliminera marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- | --- |

8.1

Kommittén stöder moderniseringen av EU:s statsstödspolitik grundad på ett nytt, aktivt arbetssätt och en ny allmän gemenskapsram. I synnerhet rekommenderas följande:

—

En politik som kan tillhandahålla lämpliga svar och mildra eller eliminera marknadsmisslyckanden.

| — | En politik som bidrar kraftigt till det fullständiga genomförandet av inre marknaden, utan att åstadkomma en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

—

En politik som bidrar kraftigt till det fullständiga genomförandet av inre marknaden, utan att åstadkomma en snedvridning av konkurrensen.

| — | En mer enhetlig och integrerad politik som stimulerar genomförandet av Lissabonstrategins olika aspekter för att göra företagen mer konkurrenskraftiga och framgångsrika på den globala marknaden, med bättre arbetsplatser och högre levnadsnivå för medborgarna. |
| --- | --- |

—

En mer enhetlig och integrerad politik som stimulerar genomförandet av Lissabonstrategins olika aspekter för att göra företagen mer konkurrenskraftiga och framgångsrika på den globala marknaden, med bättre arbetsplatser och högre levnadsnivå för medborgarna.

| — | En förstärkning av näringslivs- och tjänstestrukturen genom ökat företagande och genom näringslivets och arbetslivets anpassning till de nya målen för näringslivspolitiken och de nya krav som globaliseringen ställer. |
| --- | --- |

—

En förstärkning av näringslivs- och tjänstestrukturen genom ökat företagande och genom näringslivets och arbetslivets anpassning till de nya målen för näringslivspolitiken och de nya krav som globaliseringen ställer.

| — | Starkt stöd till innovation i alla former när det gäller produkter och processer (19). |
| --- | --- |

—

Starkt stöd till innovation i alla former när det gäller produkter och processer (19).

| — | En aktiv inriktning på att göra Europa mer attraktivt för investeringar och bättre på att skapa sysselsättningstillfällen, på att stärka företagens konkurrenskraft, stimulera forskning och innovation samt främja skapande och spridning av nya kunskaper och utbildning av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

—

En aktiv inriktning på att göra Europa mer attraktivt för investeringar och bättre på att skapa sysselsättningstillfällen, på att stärka företagens konkurrenskraft, stimulera forskning och innovation samt främja skapande och spridning av nya kunskaper och utbildning av mänskliga resurser.

| — | Större fokusering på faktorer som verkligen snedvrider konkurrensen på inre marknaden och internationellt, utan onödiga och kostsamma byråkratiska förfaranden för sådant som är av begränsad betydelse, lokalt och utan väsentlig snedvridande effekt. |
| --- | --- |

—

Större fokusering på faktorer som verkligen snedvrider konkurrensen på inre marknaden och internationellt, utan onödiga och kostsamma byråkratiska förfaranden för sådant som är av begränsad betydelse, lokalt och utan väsentlig snedvridande effekt.

| — | En metod inriktad på förenkling, tydlighet och administrativ och normativ säkerhet och samtidigt åtgärder grundade på fasta, icke godtyckliga kriterier som dessutom är förenliga med Lissabondagordningen vad avser harmonisk, sammanhållen och konkurrenskraftig utveckling på det globala planet. |
| --- | --- |

—

En metod inriktad på förenkling, tydlighet och administrativ och normativ säkerhet och samtidigt åtgärder grundade på fasta, icke godtyckliga kriterier som dessutom är förenliga med Lissabondagordningen vad avser harmonisk, sammanhållen och konkurrenskraftig utveckling på det globala planet.

| — | Större institutionellt deltagande från företagen i beslutsprocesser och i genomförandet av politiken, samt i utvärderingen och övervakningen av effektiviteten och genomförandet. |
| --- | --- |

—

Större institutionellt deltagande från företagen i beslutsprocesser och i genomförandet av politiken, samt i utvärderingen och övervakningen av effektiviteten och genomförandet.

| — | En starkare koppling mellan europeiska lagar och bestämmelser och de bestämmelser som gäller på internationell nivå inom WTO och de huvudsakliga europeiska partnerna på den globala marknaden. |
| --- | --- |

—

En starkare koppling mellan europeiska lagar och bestämmelser och de bestämmelser som gäller på internationell nivå inom WTO och de huvudsakliga europeiska partnerna på den globala marknaden.

| — | En gemensam vision genom en prognosverksamhet präglad av deltagande från alla aktörer och alla politiska, ekonomiska och sociala nivåer för att i förväg klargöra sambandet mellan utveckling och åtgärder. |
| --- | --- |

—

En gemensam vision genom en prognosverksamhet präglad av deltagande från alla aktörer och alla politiska, ekonomiska och sociala nivåer för att i förväg klargöra sambandet mellan utveckling och åtgärder.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Art. 87.2.

1

(2)  Art. 87.3.

2

(3)  KOM(2005) 147 slutlig, 20.4.2005 (officiell svensk version föreligger ännu inte).

3

(4)  Kunskapssamhället är inte alltid lätt att förstå. I detta samhälle står produkterna för en hög grad av intelligens. Förmågan att producera allt mer innovativa och intelligenta varor och tjänster bör uppmuntras och stödjas, även med hjälp av statliga stöd.

4

(5)  Europaparlamentets resolution P6–TA(2005) 0033, 22.2.2005.

5

(6)  Europaparlamentets resolution A6-0148/2005, 12.5.2005.

6

(7)  Se rekommendation 2003/361/EG (EUT L 124, 20.5.2003).

7

(8)  Mål C-280/00, Altmark Trans och Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark 2003 CGCE I-7747.

8

(9)  Se fotnot 3.

9

(10)  På EU-nivå.

10

(11)  EUT C 108, 30.4.2004.

11

(12)  SEK(2005) 795, 7.6.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293 slutlig, 20.4.2004.

13

(14)  EUT L 124, 20.5.2003.

14

(15)  KOM(1995) 688.

15

(16)  Mål C-280/00, Altmark Trans e Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark 2003 CGCE I-7747.

16

(17)  Nivån för undantag vad avser ersättning för allmänna tjänster bör i enlighet med artikel 86.3 ligga tillräckligt högt för att säkerställa flexibilitet och dynamik och samtidigt minsta möjliga administrativa börda.

17

(18)  Inom hela EU beviljades år 2002 omkring 73 % av det totala stödet (utom stöd till jordbruk, fiske och transporter) till övergripande mål, bland annat forskning och utveckling, små och medelstora företag, miljö och regional ekonomisk utveckling. De återstående 27 % utgjordes av stöd riktat till vissa sektorer (främst sektorerna för tillverkning, kol och finansiella tjänster) däribland stöd för undsättning och omstrukturering. Andelen stöd till övergripande mål ökade med 7 procentenheter från perioden 1998–2000 till perioden 2000–2002. Detta berodde till stor del på betydande ökningar av stödet till miljön (+7 procentenheter) och forskning och utveckling (+4 procentenheter). Denna positiva trend observerades i varierande grad i de flesta medlemsstater. I flera medlemsstater – Belgien, Danmark, Grekland, Italien, Nederländerna, Österrike och Finland – var i princip allt stöd som beviljades 2002 öronmärkt för övergripande mål. (KOM(2004) 256 slutlig)

18

(19)  Enligt vad som anges i grönboken om innovation (1995).

19

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/9

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)” och ”Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)”

KOM(2005) 119 slutlig/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

Den 25 april 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 november 2005. Föredragande var Gerd Wolf och medföredragande Antonello Pezzini.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 123 röster för och 4 nedlagda röster:

Innehåll

| 1. | Sammanfattning och rekommendationer |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inledning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionsförslagets innehåll |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allmänna kommentarer |
| --- | --- |

4.

| 5. | Särskilda kommentarer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euratomprogrammet |
| --- | --- |

6.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Lissabonmålen (1) rör EU:s globala konkurrensposition. Ett kännetecken för denna konkurrens är en ökning av investeringar i forskning och utveckling, både från de traditionella industrinationernas sida (t.ex. USA, EU och Japan) och från de nya ekonomier som snabbt växer sig allt starkare (t.ex. Kina, Indien, Brasilien och Korea) och har en mycket billigare arbetskraft. |
| --- | --- |

1.1

Lissabonmålen (1) rör EU:s globala konkurrensposition. Ett kännetecken för denna konkurrens är en ökning av investeringar i forskning och utveckling, både från de traditionella industrinationernas sida (t.ex. USA, EU och Japan) och från de nya ekonomier som snabbt växer sig allt starkare (t.ex. Kina, Indien, Brasilien och Korea) och har en mycket billigare arbetskraft.

| 1.2 | Effektiv och avancerad forskning och utveckling som ges tillräckligt stöd är den avgörande basen och förutsättningen för innovation, konkurrenskraft och välstånd, och därmed även för kulturell utveckling och social trygghet. Investeringar i forskning och utveckling leder – med stor förstärkningsfaktor – till ökad ekonomisk potential. Detta gäller även det treprocentsmål (2) som fastställdes i Barcelona 2002 men som med tanke på den globala konkurrensen är att betrakta som ett ”moving target” (rörligt mål). |
| --- | --- |

1.2

Effektiv och avancerad forskning och utveckling som ges tillräckligt stöd är den avgörande basen och förutsättningen för innovation, konkurrenskraft och välstånd, och därmed även för kulturell utveckling och social trygghet. Investeringar i forskning och utveckling leder – med stor förstärkningsfaktor – till ökad ekonomisk potential. Detta gäller även det treprocentsmål (2) som fastställdes i Barcelona 2002 men som med tanke på den globala konkurrensen är att betrakta som ett ”moving target” (rörligt mål).

| 1.3 | Forskning och utveckling som ges stöd av EU skapar ett kraftigt ökat europeiskt mervärde. De skapar en potential som vida överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och de har redan möjliggjort europeiska utvecklingar på toppnivå i global jämförelse. De har en avgörande och stimulerande hävstångs- och integrationseffekt på medlemsstaternas nödvändiga och mer omfattande nationella forskningsprogram. De leder också till en kraftsamling av resurser. De kopplar samman den europeiska forskningseliten, den europeiska industrin och de europeiska beslutsfattarna. De är katalysatorer för integration och sammanhållning i Europa och för skapande av en europeisk identitet. De är kärnan i det europeiska forskningsprogrammet. |
| --- | --- |

1.3

Forskning och utveckling som ges stöd av EU skapar ett kraftigt ökat europeiskt mervärde. De skapar en potential som vida överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och de har redan möjliggjort europeiska utvecklingar på toppnivå i global jämförelse. De har en avgörande och stimulerande hävstångs- och integrationseffekt på medlemsstaternas nödvändiga och mer omfattande nationella forskningsprogram. De leder också till en kraftsamling av resurser. De kopplar samman den europeiska forskningseliten, den europeiska industrin och de europeiska beslutsfattarna. De är katalysatorer för integration och sammanhållning i Europa och för skapande av en europeisk identitet. De är kärnan i det europeiska forskningsprogrammet.

| 1.4 | Kommissionens förslag att öka utgifterna och sätta av knappt 8 % av EU:s sammanlagda budget för dessa mål är ett lovvärt och absolut nödvändigt första steg i rätt riktning. Detta är en minimiinsats – som på sikt dock bör höjas – i strävan att inte äventyra Europas position, utan bibehålla den och stärka den. Europa är ju den moderna vetenskapens och teknikens vagga. Utan detta bidrag kan Lissabonmålen inte uppnås på längre sikt. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionens förslag att öka utgifterna och sätta av knappt 8 % av EU:s sammanlagda budget för dessa mål är ett lovvärt och absolut nödvändigt första steg i rätt riktning. Detta är en minimiinsats – som på sikt dock bör höjas – i strävan att inte äventyra Europas position, utan bibehålla den och stärka den. Europa är ju den moderna vetenskapens och teknikens vagga. Utan detta bidrag kan Lissabonmålen inte uppnås på längre sikt.

| 1.5 | Det är inte bara den ekonomiska konkurrenskraften utan också kulturell och politisk status och inflytande och den därav följande förmågan att attrahera investerare, forskare och ingenjörer (brain drain!), som är beroende av vad som åstadkoms inom vetenskap och teknik. EU måste fortsätta att vara en betydande, eftersökt samarbetspartner och får inte förlora sin betydelse i det globala nätverket. |
| --- | --- |

1.5

Det är inte bara den ekonomiska konkurrenskraften utan också kulturell och politisk status och inflytande och den därav följande förmågan att attrahera investerare, forskare och ingenjörer (brain drain!), som är beroende av vad som åstadkoms inom vetenskap och teknik. EU måste fortsätta att vara en betydande, eftersökt samarbetspartner och får inte förlora sin betydelse i det globala nätverket.

| 1.6 | Därför vädjar kommittén till Europaparlamentet, Europeiska rådet och främst medlemsstaternas stats- och regeringschefer att i full utsträckning ställa de ytterst angelägna investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår till förfogande, och att inte låta dem bli en lekboll eller ett offer i förhandlingarna om EU:s framtida totalbudget. Detta beslut kommer att bli en avgörande prövosten för den europeiska politikens förmåga att skapa rätt förutsättningar för framtiden. |
| --- | --- |

1.6

Därför vädjar kommittén till Europaparlamentet, Europeiska rådet och främst medlemsstaternas stats- och regeringschefer att i full utsträckning ställa de ytterst angelägna investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår till förfogande, och att inte låta dem bli en lekboll eller ett offer i förhandlingarna om EU:s framtida totalbudget. Detta beslut kommer att bli en avgörande prövosten för den europeiska politikens förmåga att skapa rätt förutsättningar för framtiden.

| 1.7 | Dessutom vädjar kommittén till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och till den europeiska industrin att också använda de nationella forskningsprogrammen och forskningsåtgärderna för industrin för att uppnå treprocentsmålet så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

1.7

Dessutom vädjar kommittén till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och till den europeiska industrin att också använda de nationella forskningsprogrammen och forskningsåtgärderna för industrin för att uppnå treprocentsmålet så snabbt som möjligt.

| 1.8 | Kommittén förespråkar den principiella utformningen av de båda ramprogrammen som föreslagits av kommissionen (RP7 und RP7 Euratom). Det gäller inte bara det tematiska innehållet och programmens struktur utan mestadels också balansen mellan de olika målen och programdelarna. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén förespråkar den principiella utformningen av de båda ramprogrammen som föreslagits av kommissionen (RP7 und RP7 Euratom). Det gäller inte bara det tematiska innehållet och programmens struktur utan mestadels också balansen mellan de olika målen och programdelarna.

| 1.9 | EESK välkomnar att delprogrammen ”Energi” samt ”Säkerhets- och rymdforskning” har tagits upp. Att säkerställa en tillräcklig, prisvärd och hållbar energiförsörjning inom EU är en av de viktigaste och högst prioriterade uppgifterna i spänningsfältet mellan hållbarhet, miljövänlighet och konkurrenskraft. Lösningen ligger i tillräcklig forskning och utveckling. Att temat ”säkerhet” är ytterst relevant har framgått särskilt tydligt på senare tid genom de avskyvärda terrorattackerna. |
| --- | --- |

1.9

EESK välkomnar att delprogrammen ”Energi” samt ”Säkerhets- och rymdforskning” har tagits upp. Att säkerställa en tillräcklig, prisvärd och hållbar energiförsörjning inom EU är en av de viktigaste och högst prioriterade uppgifterna i spänningsfältet mellan hållbarhet, miljövänlighet och konkurrenskraft. Lösningen ligger i tillräcklig forskning och utveckling. Att temat ”säkerhet” är ytterst relevant har framgått särskilt tydligt på senare tid genom de avskyvärda terrorattackerna.

| 1.10 | Många av de problem som måste lösas berör flera program och är tvärvetenskapliga, med både humanistisk och ekonomisk inriktning. I dessa fall rekommenderar kommittén att man sörjer både för en överordnad samordning och de nödvändiga tvärkontakterna. På så sätt kan budgetanslagen till de enskilda delprogrammen påverkas. Detta gäller även den möjligen alltför otillräckliga del av budgeten som avsatts för ekonomisk-vetenskapliga undersökningar. |
| --- | --- |

1.10

Många av de problem som måste lösas berör flera program och är tvärvetenskapliga, med både humanistisk och ekonomisk inriktning. I dessa fall rekommenderar kommittén att man sörjer både för en överordnad samordning och de nödvändiga tvärkontakterna. På så sätt kan budgetanslagen till de enskilda delprogrammen påverkas. Detta gäller även den möjligen alltför otillräckliga del av budgeten som avsatts för ekonomisk-vetenskapliga undersökningar.

| 1.11 | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att förenkla de administrativa förfarandena och minska den administrativa börda som hänger samman med dem och på så sätt göra de europeiska forskningsprogrammen effektivare. Nuvarande arbetsbörda och kostnader för ansöknings- och beviljningsförfaranden är för stora och skapar problem för användare inom forskningen och industrin. Det måste löna sig för deltagarna att engagera sig i det europeiska forskningsprogrammet – inberäknat risken i ansökningarna. Detta gäller i synnerhet också för små aktörer, t.ex. de små och medelstora företagen eller mindre forskningsgrupper från universitet eller forskningscentrum. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att förenkla de administrativa förfarandena och minska den administrativa börda som hänger samman med dem och på så sätt göra de europeiska forskningsprogrammen effektivare. Nuvarande arbetsbörda och kostnader för ansöknings- och beviljningsförfaranden är för stora och skapar problem för användare inom forskningen och industrin. Det måste löna sig för deltagarna att engagera sig i det europeiska forskningsprogrammet – inberäknat risken i ansökningarna. Detta gäller i synnerhet också för små aktörer, t.ex. de små och medelstora företagen eller mindre forskningsgrupper från universitet eller forskningscentrum.

| 1.12 | En väsentlig aspekt i detta sammanhang är en tillräcklig kontinuitet i ansöknings- och stödförfarandena samt i samarbetsstrukturerna och organisationsformerna (instrumenten). Nya instrument som de gemensamma teknikinitiativen bör införas med stor eftertanke och till att börja med endast för en försöksperiod. |
| --- | --- |

1.12

En väsentlig aspekt i detta sammanhang är en tillräcklig kontinuitet i ansöknings- och stödförfarandena samt i samarbetsstrukturerna och organisationsformerna (instrumenten). Nya instrument som de gemensamma teknikinitiativen bör införas med stor eftertanke och till att börja med endast för en försöksperiod.

| 1.13 | Med tanke på vilken avgörande roll små och medelstora företag spelar i Lissabonprocessen ställer sig kommittén positiv till kommissionens avsikt att involvera de små och medelstora företagen ännu mer i forsknings-, utvecklings- och innovationsprocessen. Kommittén rekommenderar därför att budgeten för detta vid behov utökas ytterligare, om de bidrag som skall avsättas enligt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) – som inte behandlas här – men som har en viktig stödjande och förmedlande funktion, inte räcker till. |
| --- | --- |

1.13

Med tanke på vilken avgörande roll små och medelstora företag spelar i Lissabonprocessen ställer sig kommittén positiv till kommissionens avsikt att involvera de små och medelstora företagen ännu mer i forsknings-, utvecklings- och innovationsprocessen. Kommittén rekommenderar därför att budgeten för detta vid behov utökas ytterligare, om de bidrag som skall avsättas enligt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) – som inte behandlas här – men som har en viktig stödjande och förmedlande funktion, inte räcker till.

| 1.14 | En förutsättning för att sådana små och medelstora företag, som enkom grundats för att utveckla och marknadsföra nyskapande högteknologiska produkter, skall lyckas är framför allt att de har tillräckligt med startkapital och riskkapital för att klara sig under sina första fem till tio år. |
| --- | --- |

1.14

En förutsättning för att sådana små och medelstora företag, som enkom grundats för att utveckla och marknadsföra nyskapande högteknologiska produkter, skall lyckas är framför allt att de har tillräckligt med startkapital och riskkapital för att klara sig under sina första fem till tio år.

| 1.15 | Kommittén stöder det gemensamma forskningscentrets roll och dess viktiga uppgifter på många områden, bl.a. analys av framtida utvecklingstendelser på det vetenskapligt–tekniska, ekonomiska och sociala området, och dess betydelse för politisk rådgivning. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén stöder det gemensamma forskningscentrets roll och dess viktiga uppgifter på många områden, bl.a. analys av framtida utvecklingstendelser på det vetenskapligt–tekniska, ekonomiska och sociala området, och dess betydelse för politisk rådgivning.

| 1.16 | För ytterligare och mer detaljerade kommentarer och rekommendationer hänvisar kommittén till de mer utförliga avsnitten 2, 4 och 5 i yttrandet. |
| --- | --- |

1.16

För ytterligare och mer detaljerade kommentarer och rekommendationer hänvisar kommittén till de mer utförliga avsnitten 2, 4 och 5 i yttrandet.

2.   Inledning

| 2.1 | Europas ekonomiska, sociala och kulturella framtid. Europas framtida utveckling och dess position i den globala maktstrukturen avgörs främst av konkurrensen på världsmarknaden, med en föränderlig industriell och ekonomisk struktur, arbetsmarknadssituation och råvarusituation. Tillväxt, framgång och ekonomisk styrka – och den därmed sammanhängande förmågan till sociala insatser och kulturell utveckling – beror i stor utsträckning på tillgången på kunskaper och är därmed beroende av investeringar i forskning och teknisk utveckling. Investeringar i forskning och utveckling leder – med stor förstärkningsfaktor – till ökad ekonomisk potential. |
| --- | --- |

2.1

Europas ekonomiska, sociala och kulturella framtid. Europas framtida utveckling och dess position i den globala maktstrukturen avgörs främst av konkurrensen på världsmarknaden, med en föränderlig industriell och ekonomisk struktur, arbetsmarknadssituation och råvarusituation. Tillväxt, framgång och ekonomisk styrka – och den därmed sammanhängande förmågan till sociala insatser och kulturell utveckling – beror i stor utsträckning på tillgången på kunskaper och är därmed beroende av investeringar i forskning och teknisk utveckling. Investeringar i forskning och utveckling leder – med stor förstärkningsfaktor – till ökad ekonomisk potential.

| 2.2 | Den globala konkurrenssituationen. Europa konkurrerar å ena sidan med de gamla industrinationerna som USA, Japan och Ryssland, varvid särskilt USA:s (3) investeringar i alla sektorer som är relevanta för forskning och utveckling vida överträffar EU:s och därmed hela tiden ökar försprånget. Å andra sidan konkurrerar Europa med de snabbt växande ekonomierna i Kina, Indien, Brasilien, Korea m.fl. |
| --- | --- |

2.2

Den globala konkurrenssituationen. Europa konkurrerar å ena sidan med de gamla industrinationerna som USA, Japan och Ryssland, varvid särskilt USA:s (3) investeringar i alla sektorer som är relevanta för forskning och utveckling vida överträffar EU:s och därmed hela tiden ökar försprånget. Å andra sidan konkurrerar Europa med de snabbt växande ekonomierna i Kina, Indien, Brasilien, Korea m.fl.

| 2.3 | Den globala forskningskonkurrensen. Dessa länder har jämfört med EU inte bara betydligt billigare arbetskraft utan också en hög och snabbt växande vetenskapligt-teknisk nivå och gör stora investeringar i utbildning, forskning och utveckling. Därmed blir det allt svårare för EU att trygga sina betydligt högre löner samt sociala normer och miljönormer genom ett större vetenskapligt–tekniskt försprång och därmed överlägsna produkter och processer. Europa måste alltså satsa allt på att inte förlora i denna globala konkurrenssituation av ökande investeringar i forskning och utveckling. |
| --- | --- |

2.3

Den globala forskningskonkurrensen. Dessa länder har jämfört med EU inte bara betydligt billigare arbetskraft utan också en hög och snabbt växande vetenskapligt-teknisk nivå och gör stora investeringar i utbildning, forskning och utveckling. Därmed blir det allt svårare för EU att trygga sina betydligt högre löner samt sociala normer och miljönormer genom ett större vetenskapligt–tekniskt försprång och därmed överlägsna produkter och processer. Europa måste alltså satsa allt på att inte förlora i denna globala konkurrenssituation av ökande investeringar i forskning och utveckling.

| 2.4 | Allmän värdering och attraktivitet – Internationellt samarbete. Det är inte bara den ekonomiska konkurrenskraften och den därav följande förmågan att attrahera investerare, forskare och ingenjörer (brain drain!), utan också kulturell och politisk status och inflytande, som är beroende av vad som åstadkoms inom vetenskap och teknik. EU måste fortsätta att vara en betydande, eftersökt samarbetspartner och får inte förlora sin betydelse i det globala nätverket. |
| --- | --- |

2.4

Allmän värdering och attraktivitet – Internationellt samarbete. Det är inte bara den ekonomiska konkurrenskraften och den därav följande förmågan att attrahera investerare, forskare och ingenjörer (brain drain!), utan också kulturell och politisk status och inflytande, som är beroende av vad som åstadkoms inom vetenskap och teknik. EU måste fortsätta att vara en betydande, eftersökt samarbetspartner och får inte förlora sin betydelse i det globala nätverket.

| 2.5 | Lissabonstrategin. Därför beslutade Europeiska rådet (i mars 2000) i Lissabon att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi (4). Sedan dess har förverkligandet av Lissabonstrategin, och som ett led i denna även skapandet av ett starkt europeiskt område för forskning, varit en central fråga inom EU-politiken. Europeiska rådet i Barcelona (våren 2002) fastställde också de kvantitativa målen för forskningspolitiken: EU:s totala forskningsutgifter skall fram till år 2010 öka till 3 % av BNI, med en andel på två tredjedelar för den privata sektorn (treprocentsmålet). Kommittén vill dock påpeka att detta är ett rörligt mål med tanke på den globala konkurrensen. Den som når det för sent hamnar alltmer på efterkälken. |
| --- | --- |

2.5

Lissabonstrategin. Därför beslutade Europeiska rådet (i mars 2000) i Lissabon att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi (4). Sedan dess har förverkligandet av Lissabonstrategin, och som ett led i denna även skapandet av ett starkt europeiskt område för forskning, varit en central fråga inom EU-politiken. Europeiska rådet i Barcelona (våren 2002) fastställde också de kvantitativa målen för forskningspolitiken: EU:s totala forskningsutgifter skall fram till år 2010 öka till 3 % av BNI, med en andel på två tredjedelar för den privata sektorn (treprocentsmålet). Kommittén vill dock påpeka att detta är ett rörligt mål med tanke på den globala konkurrensen. Den som når det för sent hamnar alltmer på efterkälken.

| 2.6 | Behovet av ett starkt forskningsprogram för gemenskapen. Forskning och utveckling som ges stöd av EU kompletterar inte bara medlemsstaternas forskningsprogram utan leder dessutom till ett kraftigt ökat europeiskt mervärde. De skapar en potential som vida överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och de har redan möjliggjort europeiska utvecklingar på toppnivå i global jämförelse (5). De har en avgörande och stimulerande hävstångs- och integrationseffekt på medlemsstaternas nödvändiga och mer omfattande nationella forskningsprogram. De stämmer överens med vetenskapens, forskningens och produktionens internationella karaktär och den internationella arbetsmarknad som krävs för detta. |
| --- | --- |

2.6

Behovet av ett starkt forskningsprogram för gemenskapen. Forskning och utveckling som ges stöd av EU kompletterar inte bara medlemsstaternas forskningsprogram utan leder dessutom till ett kraftigt ökat europeiskt mervärde. De skapar en potential som vida överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och de har redan möjliggjort europeiska utvecklingar på toppnivå i global jämförelse (5). De har en avgörande och stimulerande hävstångs- och integrationseffekt på medlemsstaternas nödvändiga och mer omfattande nationella forskningsprogram. De stämmer överens med vetenskapens, forskningens och produktionens internationella karaktär och den internationella arbetsmarknad som krävs för detta.

| 2.7 | En katalysator för integration och sammanhållning i Europa. Gemenskapens forskning och utveckling kopplar dessutom samman den europeiska forskningseliten, den europeiska industrin och de europeiska beslutsfattarna. De är katalysatorer för integration och sammanhållning i Europa och för skapande av en europeisk identitet. |
| --- | --- |

2.7

En katalysator för integration och sammanhållning i Europa. Gemenskapens forskning och utveckling kopplar dessutom samman den europeiska forskningseliten, den europeiska industrin och de europeiska beslutsfattarna. De är katalysatorer för integration och sammanhållning i Europa och för skapande av en europeisk identitet.

| 2.8 | Kommissionens förslag. Förslagen omfattar de konkreta och finansiella åtgärder som är absolut nödvändiga för gemenskapens stöd till forskning och utveckling och därmed också för möjligheterna att uppnå Lissabonmålen. Åtgärderna omfattar trots tillväxten fortfarande bara en relativt liten andel, för närvarande knappt 8 %, av den totalbudget som föreslås för EU 2007–2013. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionens förslag. Förslagen omfattar de konkreta och finansiella åtgärder som är absolut nödvändiga för gemenskapens stöd till forskning och utveckling och därmed också för möjligheterna att uppnå Lissabonmålen. Åtgärderna omfattar trots tillväxten fortfarande bara en relativt liten andel, för närvarande knappt 8 %, av den totalbudget som föreslås för EU 2007–2013.

| 2.9 | Kommissionens förslag hänger också samman med förslaget till ”Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)”. Detta skulle kunna fungera som en förbindelselänk mellan det ramprogram som läggs fram här och de innovationsprocesser som behövs i många små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionens förslag hänger också samman med förslaget till ”Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)”. Detta skulle kunna fungera som en förbindelselänk mellan det ramprogram som läggs fram här och de innovationsprocesser som behövs i många små och medelstora företag.

| 2.10 | Kriteriet ”prioriteringar”. Därför är det ett avgörande test för EU-politikens seriösa karaktär, kapacitet och trovärdighet i vad mån Europaparlamentet och rådet och – beträffande budgetplanen – framför allt medlemsstaterna stöder och prioriterar de föreslagna åtgärderna (se även punkterna 4.2–4.6). |
| --- | --- |

2.10

Kriteriet ”prioriteringar”. Därför är det ett avgörande test för EU-politikens seriösa karaktär, kapacitet och trovärdighet i vad mån Europaparlamentet och rådet och – beträffande budgetplanen – framför allt medlemsstaterna stöder och prioriterar de föreslagna åtgärderna (se även punkterna 4.2–4.6).

3.   Kommissionsförslagets innehåll

| 3.1 | Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – nedan kallat RP7 – utmärks i jämförelse med sina föregångare av följande inslag:






  — | Programmet omfattar redan från början det utvidgade EU med 25 medlemsländer. |
| --- | --- | --- |

3.1

Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – nedan kallat RP7 – utmärks i jämförelse med sina föregångare av följande inslag:

—

Programmet omfattar redan från början det utvidgade EU med 25 medlemsländer.

| — | Det sträcker sig över en två år längre tidsperiod. |
| --- | --- |

—

Det sträcker sig över en två år längre tidsperiod.

| — | Det innebär en avsevärd ökning av den totala budgeten, och även av de årliga budgetarna. |
| --- | --- |

—

Det innebär en avsevärd ökning av den totala budgeten, och även av de årliga budgetarna.

| — | Det innehåller en tydlig och lättbegriplig indelning av de föreslagna programmen och programdelarna. |
| --- | --- |

—

Det innehåller en tydlig och lättbegriplig indelning av de föreslagna programmen och programdelarna.

| — | Områdena energiforskning, säkerhetsforskning och rymdfart tas uttryckligen upp som nya programdelar. |
| --- | --- |

—

Områdena energiforskning, säkerhetsforskning och rymdfart tas uttryckligen upp som nya programdelar.

| 3.2 | Däremot behåller man den gamla tidsperioden för sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning (2007–2011) – i fortsättningen kallat RP7 Euratom. Men även detta program omfattar givetvis ett EU med 25 medlemsländer. |
| --- | --- |

3.2

Däremot behåller man den gamla tidsperioden för sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning (2007–2011) – i fortsättningen kallat RP7 Euratom. Men även detta program omfattar givetvis ett EU med 25 medlemsländer.

| 3.3 | RP7 kommer att bestå av fyra särskilda program, som motsvarar de fyra huvudmålen för den europeiska forskningspolitiken:






  — | Samarbete

  Denna del av programmet omfattar med cirka 61 % av budgetmedlen den största delen av RP7. Den skall stödja gränsöverskridande samarbete i fråga om forskningsinsatser, inklusive samarbetet mellan EU och tredje land. |
| --- | --- | --- |

3.3

RP7 kommer att bestå av fyra särskilda program, som motsvarar de fyra huvudmålen för den europeiska forskningspolitiken:

—

Samarbete

Denna del av programmet omfattar med cirka 61 % av budgetmedlen den största delen av RP7. Den skall stödja gränsöverskridande samarbete i fråga om forskningsinsatser, inklusive samarbetet mellan EU och tredje land.

| — | Idéer

  Forskardriven spetsforskning under ledning av ett självständigt europeiskt forskningsråd skall stödjas. Detta kan omfatta alla vetenskapliga och tekniska områden (inklusive humaniora). |
| --- | --- |

—

Idéer

Forskardriven spetsforskning under ledning av ett självständigt europeiskt forskningsråd skall stödjas. Detta kan omfatta alla vetenskapliga och tekniska områden (inklusive humaniora).

| — | Människor

  Stöd för utbildning och karriärutveckling för forskare, så kallade Marie Curie-åtgärder, skall förstärkas och utvidgas, och detta skall även innefatta starkare kopplingar till nationella system. |
| --- | --- |

—

Människor

Stöd för utbildning och karriärutveckling för forskare, så kallade Marie Curie-åtgärder, skall förstärkas och utvidgas, och detta skall även innefatta starkare kopplingar till nationella system.

| — | Kapacitet

  Här skall stöd ges till olika aspekter på europeisk forsknings- och innovationskapacitet: utbyggd eller ny forskningsinfrastruktur; forskning till förmån för små och medelstora företag; regionala forskningsdrivna grupper; frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner”; frågor kring ”vetenskapen i samhället” samt övergripande internationellt samarbete. |
| --- | --- |

—

Kapacitet

Här skall stöd ges till olika aspekter på europeisk forsknings- och innovationskapacitet: utbyggd eller ny forskningsinfrastruktur; forskning till förmån för små och medelstora företag; regionala forskningsdrivna grupper; frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner”; frågor kring ”vetenskapen i samhället” samt övergripande internationellt samarbete.

| — | Gemensamma forskningscentret

  Dessutom skall det finnas ett särskilt program för Gemensamma forskningscentrets åtgärder utanför det kärntekniska området. |
| --- | --- |

—

Gemensamma forskningscentret

Dessutom skall det finnas ett särskilt program för Gemensamma forskningscentrets åtgärder utanför det kärntekniska området.

| 3.4 | Det föreslagna totalbeloppet för gemenskapens finansiering av RP7 uppgår till 72,726 miljarder euro. Denna summa skall delas upp på följande sätt på de åtgärder som nämns i artikel 2.2 –2.6 (i procent):






  Samarbete | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Idéer | 16,3 % |
| Människor | 9,8 % |
| Kapacitet | 10,3 % |
| Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 2,5 % |

3.4

Det föreslagna totalbeloppet för gemenskapens finansiering av RP7 uppgår till 72,726 miljarder euro. Denna summa skall delas upp på följande sätt på de åtgärder som nämns i artikel 2.2 –2.6 (i procent):

Samarbete

61,1 %

Idéer

16,3 %

Människor

9,8 %

Kapacitet

10,3 %

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

2,5 %

| 3.5 | Programmet ”Samarbete”, med en föreslagen sammanlagd budget på 44,432 miljarder euro, delas in i temainriktade, prioriterade delprogram. Den inbördes konsekvensen mellan delprogrammen skall säkerställas och temaövergripande angreppssätt möjliggöras. Programmet omfattar följande nio forskningsområden, som skall behandlas i transnationellt samarbete inom EU. Den föreslagna budgettilldelningen (i procent) anges också:












  — | Hälsa |
| --- | --- | --- |

3.5

Programmet ”Samarbete”, med en föreslagen sammanlagd budget på 44,432 miljarder euro, delas in i temainriktade, prioriterade delprogram. Den inbördes konsekvensen mellan delprogrammen skall säkerställas och temaövergripande angreppssätt möjliggöras. Programmet omfattar följande nio forskningsområden, som skall behandlas i transnationellt samarbete inom EU. Den föreslagna budgettilldelningen (i procent) anges också:

—

Hälsa

18,7 %

| — | Livsmedel, jordbruk och bioteknik |
| --- | --- |

—

Livsmedel, jordbruk och bioteknik

5,5 %

| — | Informations- och kommunikationsteknik |
| --- | --- |

—

Informations- och kommunikationsteknik

28,5 %

| — | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik |
| --- | --- |

—

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

10,9 %

| — | Energi |
| --- | --- |

—

Energi

6,6 %

| — | Miljö (inbegripet klimatförändringar) |
| --- | --- |

—

Miljö (inbegripet klimatförändringar)

5,7 %

| — | Transport (inbegripet flygteknik) |
| --- | --- |

—

Transport (inbegripet flygteknik)

13,3 %

| — | Samhällsvetenskap och humaniora |
| --- | --- |

—

Samhällsvetenskap och humaniora

1,8 %

| — | Säkerhets- och rymdforskning |
| --- | --- |

—

Säkerhets- och rymdforskning

8,9 %

| 3.6 | Euratom-ramprogrammet är uppdelat i två särskilda program. |
| --- | --- |

3.6

Euratom-ramprogrammet är uppdelat i två särskilda program.

| 3.6.1 | Det ena omfattar två områden:






  — | Forskning om fusionsenergi: Att utveckla teknik för en säker, hållbar och ekonomiskt livskraftig energikälla med beaktande av miljöansvaret. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Det ena omfattar två områden:

—

Forskning om fusionsenergi: Att utveckla teknik för en säker, hållbar och ekonomiskt livskraftig energikälla med beaktande av miljöansvaret.

| — | Kärnfission och strålskydd: Att främja en säker användning av kärnfission och annan användning av strålning inom industri och medicin. |
| --- | --- |

—

Kärnfission och strålskydd: Att främja en säker användning av kärnfission och annan användning av strålning inom industri och medicin.

| 3.6.2 | Det andra programmet omfattar Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

3.6.2

Det andra programmet omfattar Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet.

| 3.6.3 | Totalt kommer 3,092 miljarder euro att anslås för genomförandet av RP7 Euratom för perioden 2007–2011. Detta belopp fördelas på följande sätt (i procent):












  a) | Forskning om fusionsenergi |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Totalt kommer 3,092 miljarder euro att anslås för genomförandet av RP7 Euratom för perioden 2007–2011. Detta belopp fördelas på följande sätt (i procent):

a)

Forskning om fusionsenergi

69,8 %

| b) | Kärnfission och strålskydd |
| --- | --- |

b)

Kärnfission och strålskydd

12,8 %

| c) | Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet.

17,4 %

| 3.7 | Till detta kommer en utförlig beskrivning och förklaring av de föreslagna stödprinciperna och stödinstrumenten. Dessa aviserades redan i ett tidigare meddelande från kommissionen (6), om vilket kommittén har utarbetat ett utförligt yttrande (7). |
| --- | --- |

3.7

Till detta kommer en utförlig beskrivning och förklaring av de föreslagna stödprinciperna och stödinstrumenten. Dessa aviserades redan i ett tidigare meddelande från kommissionen (6), om vilket kommittén har utarbetat ett utförligt yttrande (7).

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommissionens förslag är ett ytterst omfångsrikt dokument som innehåller ett ansenligt och mångsidigt forsknings- och utvecklingsprogram med många detaljer och tvärvetenskapliga kopplingar. Inom ramen för detta yttrande är det därför inte möjligt att uttryckligen presentera eller kommentera alla förslagna förfaranden och programinslag. Därför inskränker sig detaljkommentarerna till sådana aspekter som kommittén vill ägna särskild uppmärksamhet åt. Vi vill också hänvisa till våra tidigare rekommendationer (8) till sådana speciella teman och betonar att de är relevanta även för det sjunde ramprogrammet. Kommittén kommer att göra närmare kommentarer i kommande yttranden från kommittén om kommissionens meddelanden om de särskilda programmen (9) och om tillgångsreglerna (10). |
| --- | --- |

4.1

Kommissionens förslag är ett ytterst omfångsrikt dokument som innehåller ett ansenligt och mångsidigt forsknings- och utvecklingsprogram med många detaljer och tvärvetenskapliga kopplingar. Inom ramen för detta yttrande är det därför inte möjligt att uttryckligen presentera eller kommentera alla förslagna förfaranden och programinslag. Därför inskränker sig detaljkommentarerna till sådana aspekter som kommittén vill ägna särskild uppmärksamhet åt. Vi vill också hänvisa till våra tidigare rekommendationer (8) till sådana speciella teman och betonar att de är relevanta även för det sjunde ramprogrammet. Kommittén kommer att göra närmare kommentarer i kommande yttranden från kommittén om kommissionens meddelanden om de särskilda programmen (9) och om tillgångsreglerna (10).

| 4.2 | Kommittén betraktar de båda budgetar som föreslås som en minimiinsats – som på sikt dock bör höjas – i strävan att inte äventyra Europas position, utan bibehålla den och stärka den. Europa är ju den moderna vetenskapens och teknikens vagga. Detta är ett lovvärt och absolut nödvändigt första steg för att – åtminstone från gemenskapens sida – närma sig det politiska treprocentsmålet (11) som EU:s stats- och regeringschefer proklamerade vid toppmötet i Barcelona. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén betraktar de båda budgetar som föreslås som en minimiinsats – som på sikt dock bör höjas – i strävan att inte äventyra Europas position, utan bibehålla den och stärka den. Europa är ju den moderna vetenskapens och teknikens vagga. Detta är ett lovvärt och absolut nödvändigt första steg för att – åtminstone från gemenskapens sida – närma sig det politiska treprocentsmålet (11) som EU:s stats- och regeringschefer proklamerade vid toppmötet i Barcelona.

| 4.3 | Utan adekvat finansiering kan RP7 och RP7 Euratom inte uppfylla sina uppgifter för Lissabonstrategin. Det finns till och med en risk för att EU halkar efter ytterligare i den globala konkurrensen. Forskning och utveckling är utgångspunkt och motor för den innovationsprocess som leder till konkurrenskraftiga produkter och konkurrenskraftig teknik. Detta kan dock utlösa en accelererad förstärkning som även påverkar den ekonomiska dynamiken och sysselsättningen. |
| --- | --- |

4.3

Utan adekvat finansiering kan RP7 och RP7 Euratom inte uppfylla sina uppgifter för Lissabonstrategin. Det finns till och med en risk för att EU halkar efter ytterligare i den globala konkurrensen. Forskning och utveckling är utgångspunkt och motor för den innovationsprocess som leder till konkurrenskraftiga produkter och konkurrenskraftig teknik. Detta kan dock utlösa en accelererad förstärkning som även påverkar den ekonomiska dynamiken och sysselsättningen.

| 4.4 | Kommissionens förslag är dessutom en tydlig signal till medlemsstaterna att följa detta exempel och göra allt för att också genom de nationella forskningsbudgetarna uppnå treprocentsmålet. |
| --- | --- |

4.4

Kommissionens förslag är dessutom en tydlig signal till medlemsstaterna att följa detta exempel och göra allt för att också genom de nationella forskningsbudgetarna uppnå treprocentsmålet.

| 4.5 | Därför ser kommittén den totala nivå som man skall besluta om för de båda budgetarna som ett avgörande test för EU:s politik, för dess trovärdighet och för dess handlingskraft. Just därigenom kommer det att visa sig huruvida EU-politiken verkligen förmår göra de prioriteringar och skapa de förutsättningar som krävs för att undvika att unionen sackar efter i den internationella konkurrensen samt för att uppfylla Lissabonmålen. |
| --- | --- |

4.5

Därför ser kommittén den totala nivå som man skall besluta om för de båda budgetarna som ett avgörande test för EU:s politik, för dess trovärdighet och för dess handlingskraft. Just därigenom kommer det att visa sig huruvida EU-politiken verkligen förmår göra de prioriteringar och skapa de förutsättningar som krävs för att undvika att unionen sackar efter i den internationella konkurrensen samt för att uppfylla Lissabonmålen.

| 4.6 | Appell. Därför vädjar kommittén till Europaparlamentet, Europeiska rådet och främst medlemsstaternas stats- och regeringschefer att ställa de ytterst angelägna investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår till förfogande, och att inte låta dem bli en lekboll eller ett offer i förhandlingarna om EU:s framtida totalbudget. Annars skulle det inte bara uppstå stora nackdelar, utan Lissabonstrategins mål skulle inte förverkligas och den europeiska politikens anseende och trovärdighet skulle ta skada. |
| --- | --- |

4.6

Appell. Därför vädjar kommittén till Europaparlamentet, Europeiska rådet och främst medlemsstaternas stats- och regeringschefer att ställa de ytterst angelägna investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår till förfogande, och att inte låta dem bli en lekboll eller ett offer i förhandlingarna om EU:s framtida totalbudget. Annars skulle det inte bara uppstå stora nackdelar, utan Lissabonstrategins mål skulle inte förverkligas och den europeiska politikens anseende och trovärdighet skulle ta skada.

| 4.7 | Dessutom vädjar kommittén till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och till den europeiska industrin att också använda de mer omfattande nationella forskningsprogrammen och forskningsåtgärderna för industrin för att bidra till att treprocentsmålet uppnås så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

4.7

Dessutom vädjar kommittén till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och till den europeiska industrin att också använda de mer omfattande nationella forskningsprogrammen och forskningsåtgärderna för industrin för att bidra till att treprocentsmålet uppnås så snabbt som möjligt.

| 4.8 | Kommittén förespråkar den principiella utformningen av de båda ramprogrammen som föreslagits av kommissionen (RP7 und RP7 Euratom). Det gäller inte bara det tematiska innehållet och programmens struktur utan mestadels också balansen mellan de olika målen och programdelarna. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén förespråkar den principiella utformningen av de båda ramprogrammen som föreslagits av kommissionen (RP7 und RP7 Euratom). Det gäller inte bara det tematiska innehållet och programmens struktur utan mestadels också balansen mellan de olika målen och programdelarna.

| 4.9 | Det är också positivt att kommissionen i sitt förslag har beaktat, tagit upp eller fäst särskild vikt vid flera av våra rekommendationer. Detta gäller bl.a. för följande forskningsområden inom programmet ”Samarbete”: nanoteknik (12), bioteknik (13), hälsoforskning (14), informationsteknik (15), energiforskning (16) (inklusive fusionsforskning (17)), rymdforskning (18) och säkerhetsforskning (19). Här bör åter framhållas att kommittén tillmäter alla dessa teman stor vikt och därför bestämt uttrycker sitt stöd för en behandling av dem. Luckor eller särskilda aspekter som kommittén ser kommer vi att ta upp senare. |
| --- | --- |

4.9

Det är också positivt att kommissionen i sitt förslag har beaktat, tagit upp eller fäst särskild vikt vid flera av våra rekommendationer. Detta gäller bl.a. för följande forskningsområden inom programmet ”Samarbete”: nanoteknik (12), bioteknik (13), hälsoforskning (14), informationsteknik (15), energiforskning (16) (inklusive fusionsforskning (17)), rymdforskning (18) och säkerhetsforskning (19). Här bör åter framhållas att kommittén tillmäter alla dessa teman stor vikt och därför bestämt uttrycker sitt stöd för en behandling av dem. Luckor eller särskilda aspekter som kommittén ser kommer vi att ta upp senare.

| 4.10 | Kommittén har visserligen rekommenderat och även motiverat att säkerhets- och rymdforskningen skall stödjas och administreras utanför RP7. Men vi inser också fördelarna med att hänföra dessa områden till RP7, som t.ex. enklare administration och samordningsvinster i relation till andra programdelar. Av den anledningen förespråkar vi nu att man till att börja med gör ett försök att inlemma dessa programdelar i RP7, och att man sedan analyserar erfarenheterna inför halvtidsutvärderingen eller RP8. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén har visserligen rekommenderat och även motiverat att säkerhets- och rymdforskningen skall stödjas och administreras utanför RP7. Men vi inser också fördelarna med att hänföra dessa områden till RP7, som t.ex. enklare administration och samordningsvinster i relation till andra programdelar. Av den anledningen förespråkar vi nu att man till att börja med gör ett försök att inlemma dessa programdelar i RP7, och att man sedan analyserar erfarenheterna inför halvtidsutvärderingen eller RP8.

| 4.10.1 | Delprogrammet ”Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst”, som är ett typiskt tvärgående tema (se kapitel 5), samverkar med temaområdena säkerhet, miljö och informationsteknik. |
| --- | --- |

4.10.1

Delprogrammet ”Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst”, som är ett typiskt tvärgående tema (se kapitel 5), samverkar med temaområdena säkerhet, miljö och informationsteknik.

| 4.10.2 | De säkerhetsforskningsinriktade frågorna (som tyvärr är särskilt aktuella nu) som ”skydd mot terrorism och brottslighet”, ”säkerheten i infrastruktur- och försörjningsanläggningar”, ”gränsskydd”, ”säkerhet och samhället” osv. är tvärgående teman som inom ramen för den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen bör kompletteras med teman som ”freds- och konfliktforskning” och ”kulturforskning”. Därigenom kan man lära mer om bakgrunderna till konflikter och möjligheterna att undvika eller förebygga dem. Särskild vikt bör läggas vid kampen mot terrorismen samt kontrollen (se även 6.4.3) av de hotfulla massförstörelsevapnen. |
| --- | --- |

4.10.2

De säkerhetsforskningsinriktade frågorna (som tyvärr är särskilt aktuella nu) som ”skydd mot terrorism och brottslighet”, ”säkerheten i infrastruktur- och försörjningsanläggningar”, ”gränsskydd”, ”säkerhet och samhället” osv. är tvärgående teman som inom ramen för den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen bör kompletteras med teman som ”freds- och konfliktforskning” och ”kulturforskning”. Därigenom kan man lära mer om bakgrunderna till konflikter och möjligheterna att undvika eller förebygga dem. Särskild vikt bör läggas vid kampen mot terrorismen samt kontrollen (se även 6.4.3) av de hotfulla massförstörelsevapnen.

| 4.11 | Vi välkomnar också att kommissionen har tagit fasta på våra rekommendationer (20) när det gäller det särskilda programmet ”Idéer”. Dessa handlade framför allt om en autonom styrning av detta program av ett europeiskt forskningsråd bestående av internationellt erkända framstående vetenskapsmän. Vi upprepar vår rekommendation att även framstående vetenskapsmän från industriforskningen bör involveras. Vi har därför desto större anledning att rekommendera Europaparlamentet och rådet att godkänna denna nya form av forskningsstöd, som skall hanteras på liknande sätt som t.ex. brittiska medicinska forskningsrådet (Medical Research Council) eller den tyska forskningsgemenskapen (Deutsche Forschungsgemeinschaft). |
| --- | --- |

4.11

Vi välkomnar också att kommissionen har tagit fasta på våra rekommendationer (20) när det gäller det särskilda programmet ”Idéer”. Dessa handlade framför allt om en autonom styrning av detta program av ett europeiskt forskningsråd bestående av internationellt erkända framstående vetenskapsmän. Vi upprepar vår rekommendation att även framstående vetenskapsmän från industriforskningen bör involveras. Vi har därför desto större anledning att rekommendera Europaparlamentet och rådet att godkänna denna nya form av forskningsstöd, som skall hanteras på liknande sätt som t.ex. brittiska medicinska forskningsrådet (Medical Research Council) eller den tyska forskningsgemenskapen (Deutsche Forschungsgemeinschaft).

| 4.11.1 | Detta program – som är inriktat på att främja topprestationer inom alla vetenskapliga och teknologiska områden – skall skapa ett europeiskt mervärde och bidra till EU:s konkurrenskraft i ett globalt sammanhang. Kommittén vill framför allt påpeka att (21)”endast en fri och oberoende grundforskning, en forskning utan bojor – och ändå inte utan gränser – förmår tillhandahålla den viktigaste råvaran för framtida välstånd, nämligen ny kunskap”. Även industrin (22) skriver under på grundforskningens betydelse och stödet till denna forskning. |
| --- | --- |

4.11.1

Detta program – som är inriktat på att främja topprestationer inom alla vetenskapliga och teknologiska områden – skall skapa ett europeiskt mervärde och bidra till EU:s konkurrenskraft i ett globalt sammanhang. Kommittén vill framför allt påpeka att (21)”endast en fri och oberoende grundforskning, en forskning utan bojor – och ändå inte utan gränser – förmår tillhandahålla den viktigaste råvaran för framtida välstånd, nämligen ny kunskap”. Även industrin (22) skriver under på grundforskningens betydelse och stödet till denna forskning.

| 4.11.2 | Detta motsvarar också kommitténs upprepade rekommendation att tillmäta samtliga tre grundpelare i innovationstriangeln grundforskning, tillämpad forskning och utveckling (produkt- och processutveckling) vederbörlig vikt – och därmed totalt sett skapa optimala förutsättningar för framgång. Ur en annan synvinkel är detta också nödvändigt med avseende på det tvärvetenskapliga synsätt som kommissionen har föreslagit. Dessutom vill kommittén återigen påpeka att gränserna mellan begreppen grundforskning, tillämpad forskning och utveckling alltid har varit flytande och godtyckliga och därför absolut inte bör framhävas på ett konstlat sätt genom administrativa åtgärder. |
| --- | --- |

4.11.2

Detta motsvarar också kommitténs upprepade rekommendation att tillmäta samtliga tre grundpelare i innovationstriangeln grundforskning, tillämpad forskning och utveckling (produkt- och processutveckling) vederbörlig vikt – och därmed totalt sett skapa optimala förutsättningar för framgång. Ur en annan synvinkel är detta också nödvändigt med avseende på det tvärvetenskapliga synsätt som kommissionen har föreslagit. Dessutom vill kommittén återigen påpeka att gränserna mellan begreppen grundforskning, tillämpad forskning och utveckling alltid har varit flytande och godtyckliga och därför absolut inte bör framhävas på ett konstlat sätt genom administrativa åtgärder.

| 4.12 | Kommittén ser också positivt på att verksamheten stärks inom delprogrammet ”Människor” och inom Marie-Curie-programmet som återfinns där. Detta program har dessutom hittills visat sig vara ett utomordentligt framgångsrikt och viktigt instrument för att utbilda och stödja europeiska forskare, samt för att göra det europeiska området för forskning mer attraktivt för forskare från alla delar av världen. Vi upprepar att forskare inte bara skapar ny kunskap. De utgör också de viktigaste förmedlarna av denna kunskap mellan olika länder och kontinenter samt mellan forskningsorganisationer och industrin, det vill säga även mellan forskningen och dess tillämpningar. |
| --- | --- |

4.12

Kommittén ser också positivt på att verksamheten stärks inom delprogrammet ”Människor” och inom Marie-Curie-programmet som återfinns där. Detta program har dessutom hittills visat sig vara ett utomordentligt framgångsrikt och viktigt instrument för att utbilda och stödja europeiska forskare, samt för att göra det europeiska området för forskning mer attraktivt för forskare från alla delar av världen. Vi upprepar att forskare inte bara skapar ny kunskap. De utgör också de viktigaste förmedlarna av denna kunskap mellan olika länder och kontinenter samt mellan forskningsorganisationer och industrin, det vill säga även mellan forskningen och dess tillämpningar.

| 4.12.1 | Som ett led i detta program bör också målen ”livslångt lärande och karriärutveckling” samt ”vägar och partnerskap mellan industrin och universiteten” lyftas fram. Medan det första målet inriktas på de unga forskarnas kvalificering och i synnerhet på deras fortsatta yrkesutveckling – och även fortsatt utveckling för erfarna forskare – (se också nästa punkt), avser det andra målet den viktiga uppgiften att införa och stödja långsiktiga program för samarbete mellan inrättningar inom högskolorna och industrin, speciellt inom små och medelstora företag. Med andra ord handlar det om att stödja den ovannämnda innovationstriangeln. Därför bör framför allt rörligheten mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn främjas. Detta bör även gälla rörlighet och partnerskap med t.ex. jordbruket eller politiska institutioner. |
| --- | --- |

4.12.1

Som ett led i detta program bör också målen ”livslångt lärande och karriärutveckling” samt ”vägar och partnerskap mellan industrin och universiteten” lyftas fram. Medan det första målet inriktas på de unga forskarnas kvalificering och i synnerhet på deras fortsatta yrkesutveckling – och även fortsatt utveckling för erfarna forskare – (se också nästa punkt), avser det andra målet den viktiga uppgiften att införa och stödja långsiktiga program för samarbete mellan inrättningar inom högskolorna och industrin, speciellt inom små och medelstora företag. Med andra ord handlar det om att stödja den ovannämnda innovationstriangeln. Därför bör framför allt rörligheten mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn främjas. Detta bör även gälla rörlighet och partnerskap med t.ex. jordbruket eller politiska institutioner.

| 4.12.2 | Kommittén vill samtidigt ta upp universitetens nyckelfunktion som institutioner för forskning och utbildning. För att universiteten skall kunna fullgöra sin uppgift måste deras utrustning i form av material och apparatur, deras personalbudgetar och deras organisationsstruktur stå i proportion till detta mål (se även punkt 4.15.4). Här finns det – och framför allt i jämförelse med toppuniversiteten i t.ex. USA – mycket stora brister. Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen utarbetar ett separat meddelande – som vi kommer att ta ställning till – om denna viktiga fråga. Vi vill här bara föregripa och ta upp den för RP7 viktiga aspekten att det måste finnas stödinstrument som är anpassade till den gängse projektstorleken hos universitetens forskningsgrupper. |
| --- | --- |

4.12.2

Kommittén vill samtidigt ta upp universitetens nyckelfunktion som institutioner för forskning och utbildning. För att universiteten skall kunna fullgöra sin uppgift måste deras utrustning i form av material och apparatur, deras personalbudgetar och deras organisationsstruktur stå i proportion till detta mål (se även punkt 4.15.4). Här finns det – och framför allt i jämförelse med toppuniversiteten i t.ex. USA – mycket stora brister. Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen utarbetar ett separat meddelande – som vi kommer att ta ställning till – om denna viktiga fråga. Vi vill här bara föregripa och ta upp den för RP7 viktiga aspekten att det måste finnas stödinstrument som är anpassade till den gängse projektstorleken hos universitetens forskningsgrupper.

| 4.13 | Kommittén välkomnar också kommissionens strävan att skapa en enhetlig yrkesprofil för europeiska forskare, att utveckla en tillförlitlig karriärväg och att anpassa bestämmelserna för den inre marknaden för detta. Kommittén har redan tidigare påtalat (23) att humankapitalet är den känsligaste och värdefullaste resursen för forskning och utveckling. Kommittén stöder därför kommissionens strävan att utöka och bibehålla humankapitalet. EESK ställer sig bakom kommissionens åsikt att en förbättring är nödvändig både vad gäller en personlig utformning av kontrakt för forskare och den för varje form av rörlighet så viktiga anpassningen/överförbarheten av alla element i den sociala tryggheten och ålderspensionerna. |
| --- | --- |

4.13

Kommittén välkomnar också kommissionens strävan att skapa en enhetlig yrkesprofil för europeiska forskare, att utveckla en tillförlitlig karriärväg och att anpassa bestämmelserna för den inre marknaden för detta. Kommittén har redan tidigare påtalat (23) att humankapitalet är den känsligaste och värdefullaste resursen för forskning och utveckling. Kommittén stöder därför kommissionens strävan att utöka och bibehålla humankapitalet. EESK ställer sig bakom kommissionens åsikt att en förbättring är nödvändig både vad gäller en personlig utformning av kontrakt för forskare och den för varje form av rörlighet så viktiga anpassningen/överförbarheten av alla element i den sociala tryggheten och ålderspensionerna.

| 4.13.1 | Om vi inte lyckas erbjuda kompetenta unga forskare en attraktiv karriär som kan planeras (USA: tenure-track), kommer dessa att forska utanför Europa eller ägna sig åt andra uppgifter. Det är inte bara inom EU som rörlighet för forskare är nödvändig och önskvärd utan också mellan EU och många andra stater. Detta får dock inte leda till en nettoförlust av de mest begåvade (brain drain). En särskild aspekt av detta är möjligheten för bägge parterna i ett par att göra karriär, vilket är viktigt för möjligheten att hålla samman familjer. |
| --- | --- |

4.13.1

Om vi inte lyckas erbjuda kompetenta unga forskare en attraktiv karriär som kan planeras (USA: tenure-track), kommer dessa att forska utanför Europa eller ägna sig åt andra uppgifter. Det är inte bara inom EU som rörlighet för forskare är nödvändig och önskvärd utan också mellan EU och många andra stater. Detta får dock inte leda till en nettoförlust av de mest begåvade (brain drain). En särskild aspekt av detta är möjligheten för bägge parterna i ett par att göra karriär, vilket är viktigt för möjligheten att hålla samman familjer.

| 4.13.2 | Kommittén hänvisar i detta sammanhang också till kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare (24) och riktlinjer för rekrytering av forskare, som skall tjäna de ovan nämnda målen. Vi stöder den avsikt som uttrycks i dessa samt många av de speciella detaljer som skall tjäna syftet. Därför beklagar vi att det föreslagna regelverket i vissa punkter går för långt, vilket gör det svårare för det och dess i princip riktiga mål att vinna acceptans i forskarsamhället. Några av de valda formuleringarna och rekommendationerna anser vi till och med vara vilseledande. De är åtminstone oklara och kan leda till missförstånd (25). Detta kan försvåra en förenkling av procedurerna (se nästa punkt) eller leda till felaktiga beslut. Kommittén rekommenderar därför att det viktiga regelverket omarbetas vid tillfälle. |
| --- | --- |

4.13.2

Kommittén hänvisar i detta sammanhang också till kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare (24) och riktlinjer för rekrytering av forskare, som skall tjäna de ovan nämnda målen. Vi stöder den avsikt som uttrycks i dessa samt många av de speciella detaljer som skall tjäna syftet. Därför beklagar vi att det föreslagna regelverket i vissa punkter går för långt, vilket gör det svårare för det och dess i princip riktiga mål att vinna acceptans i forskarsamhället. Några av de valda formuleringarna och rekommendationerna anser vi till och med vara vilseledande. De är åtminstone oklara och kan leda till missförstånd (25). Detta kan försvåra en förenkling av procedurerna (se nästa punkt) eller leda till felaktiga beslut. Kommittén rekommenderar därför att det viktiga regelverket omarbetas vid tillfälle.

| 4.14 | Även i detta sammanhang välkomnar vi kommissionens avsikt att under nyckelordet ”förenklingar” förenkla ett flertal åtgärder och föreskrifter för ansöknings- och beslutsprocesserna och därmed märkbart underlätta situationen för de sökande. De nuvarande höga kostnaderna och den omfattande arbetsbördan för ansöknings- och beviljningsförfaranden utgör när allt kommer omkring ett av de största hindren för användare inom forskning och industri. Det senare gäller särskilt för de små och medelstora företagen och för deras avsevärda innovationspotential, liksom för mindre forskargrupper vid universiteten. Mer forskningsvänliga förfaranden skulle leda till en markant ökning av det europeiska forskningsstödets effektivitet och samtidigt bidra till att förbättra den europeiska allmänhetens bild av Bryssel, som tyvärr mest präglas av begreppen ”byråkrati” och ”överreglering”. Vi påminner här om vår tidigare rekommendation om detta och om vårt stöd för Marimon-rapporten (26). Det måste löna sig att delta i det europeiska forskningsprogrammet – inklusive kostnader och risker i samband med ansökningarna! |
| --- | --- |

4.14

Även i detta sammanhang välkomnar vi kommissionens avsikt att under nyckelordet ”förenklingar” förenkla ett flertal åtgärder och föreskrifter för ansöknings- och beslutsprocesserna och därmed märkbart underlätta situationen för de sökande. De nuvarande höga kostnaderna och den omfattande arbetsbördan för ansöknings- och beviljningsförfaranden utgör när allt kommer omkring ett av de största hindren för användare inom forskning och industri. Det senare gäller särskilt för de små och medelstora företagen och för deras avsevärda innovationspotential, liksom för mindre forskargrupper vid universiteten. Mer forskningsvänliga förfaranden skulle leda till en markant ökning av det europeiska forskningsstödets effektivitet och samtidigt bidra till att förbättra den europeiska allmänhetens bild av Bryssel, som tyvärr mest präglas av begreppen ”byråkrati” och ”överreglering”. Vi påminner här om vår tidigare rekommendation om detta och om vårt stöd för Marimon-rapporten (26). Det måste löna sig att delta i det europeiska forskningsprogrammet – inklusive kostnader och risker i samband med ansökningarna!

| 4.14.1 | Kommittén är medveten om att denna fråga berör spänningsfältet mellan den öppenhet som krävs, Europeiska revisionsrättens föreskrifter och det fackmässiga bedömningsutrymmet för alla beslutsfattare. Detta kan och måste leda till att kommissionen eller andra organ som agerar på uppdrag av kommissionen beviljar berörda aktörer ett ökat egenansvar (varvid man måste beakta de risker som är förknippade med deras personliga ansvar). Detta innebär samtidigt mycket höga krav på de berörda aktörernas fackkunskaper. Kommittén upprepar därför sin rekommendation att det krävs specialister med mångårig erfarenhet för detta. Vi vill återigen påminna om våra tidigare rekommendationer på detta område (27) . |
| --- | --- |

4.14.1

Kommittén är medveten om att denna fråga berör spänningsfältet mellan den öppenhet som krävs, Europeiska revisionsrättens föreskrifter och det fackmässiga bedömningsutrymmet för alla beslutsfattare. Detta kan och måste leda till att kommissionen eller andra organ som agerar på uppdrag av kommissionen beviljar berörda aktörer ett ökat egenansvar (varvid man måste beakta de risker som är förknippade med deras personliga ansvar). Detta innebär samtidigt mycket höga krav på de berörda aktörernas fackkunskaper. Kommittén upprepar därför sin rekommendation att det krävs specialister med mångårig erfarenhet för detta. Vi vill återigen påminna om våra tidigare rekommendationer på detta område (27) .

| 4.14.2 | En särskilt viktig aspekt när det gäller innovationer och att övervinna gränsen för det medelmåttiga är att det måste finnas en beredskap att också acceptera osäkerheten och risken för misslyckande. Framstötar på ny vetenskaplig-teknisk mark och sökandet efter det okända kan inte planeras eller utformas på ett sådant sätt att framgången är garanterad. Tvärtom: om man vet allt från början kan ingen ny kunskap uppstå. ”Misslyckandet” får alltså inte ses som ett sådant utan som en värdefull insikt i en process där man prövar sig fram. Chans och risk är två sidor av samma mynt. |
| --- | --- |

4.14.2

En särskilt viktig aspekt när det gäller innovationer och att övervinna gränsen för det medelmåttiga är att det måste finnas en beredskap att också acceptera osäkerheten och risken för misslyckande. Framstötar på ny vetenskaplig-teknisk mark och sökandet efter det okända kan inte planeras eller utformas på ett sådant sätt att framgången är garanterad. Tvärtom: om man vet allt från början kan ingen ny kunskap uppstå. ”Misslyckandet” får alltså inte ses som ett sådant utan som en värdefull insikt i en process där man prövar sig fram. Chans och risk är två sidor av samma mynt.

| 4.14.3 | Inrättandet av externa organ kan bara rekommenderas om detta innebär en markant förbättring av de administrativa förfarandena och man kan påvisa en tydlig minskning av kostnaderna. Ytterligare eller externa förvaltningskostnader får i vilket fall som helst inte inkräkta på budgeten för faktisk forskning. |
| --- | --- |

4.14.3

Inrättandet av externa organ kan bara rekommenderas om detta innebär en markant förbättring av de administrativa förfarandena och man kan påvisa en tydlig minskning av kostnaderna. Ytterligare eller externa förvaltningskostnader får i vilket fall som helst inte inkräkta på budgeten för faktisk forskning.

| 4.15 | Kommittén välkomnar särskilt de viktiga programdelar i programmet ”Kapacitet” som omfattar punkterna ”Forskningsinfrastruktur”, ”Forskning till förmån för små och medelstora företag”, ”Kunskapsregioner”, ”Forskningspotential”, ”Vetenskap i samhället” och ”Internationellt samarbete”. |
| --- | --- |

4.15

Kommittén välkomnar särskilt de viktiga programdelar i programmet ”Kapacitet” som omfattar punkterna ”Forskningsinfrastruktur”, ”Forskning till förmån för små och medelstora företag”, ”Kunskapsregioner”, ”Forskningspotential”, ”Vetenskap i samhället” och ”Internationellt samarbete”.

| 4.15.1 | Det viktiga målet att involvera små och medelstora företag mer i forsknings- och innovationsprocessen och att skapa lämpliga ramvillkor och instrument för detta bör också framhållas. |
| --- | --- |

4.15.1

Det viktiga målet att involvera små och medelstora företag mer i forsknings- och innovationsprocessen och att skapa lämpliga ramvillkor och instrument för detta bör också framhållas.

| 4.15.2 | Stöd genom innovationsprogrammet kan utvecklas till ett ytterligare gott instrument för stöd till små och medelstora företag (28). I alla händelser måste de olika förfarandenas omfattning vara realistisk och anpassad till dessa företag. Beroende på hur detta innovationsprogram lyckas anser kommittén att man bör överväga en ytterligare höjning av det explicita stödet till de små och medelstora företagen från nuvarande 15 %, framför allt med tanke på behoven i de nya medlemsstaterna. Kommittén vill i detta sammanhang påminna om sina tidigare framförda synpunkter att sådana små och medelstora företag som grundas uteslutande för att utveckla och marknadsföra nya högteknologiska produkter behöver ett tillräckligt startkapital och riskkapital för att kunna överbrygga de första 5–10 åren framgångsrikt. Ekonomisk forskning och ekonomisk politik kan ge viktiga bidrag i detta avseende. |
| --- | --- |

4.15.2

Stöd genom innovationsprogrammet kan utvecklas till ett ytterligare gott instrument för stöd till små och medelstora företag (28). I alla händelser måste de olika förfarandenas omfattning vara realistisk och anpassad till dessa företag. Beroende på hur detta innovationsprogram lyckas anser kommittén att man bör överväga en ytterligare höjning av det explicita stödet till de små och medelstora företagen från nuvarande 15 %, framför allt med tanke på behoven i de nya medlemsstaterna. Kommittén vill i detta sammanhang påminna om sina tidigare framförda synpunkter att sådana små och medelstora företag som grundas uteslutande för att utveckla och marknadsföra nya högteknologiska produkter behöver ett tillräckligt startkapital och riskkapital för att kunna överbrygga de första 5–10 åren framgångsrikt. Ekonomisk forskning och ekonomisk politik kan ge viktiga bidrag i detta avseende.

| 4.15.3 | Lika viktiga är målen att optimera och vidareutveckla forskningsinfrastrukturen, att bygga upp regionala forskningsinriktade kluster samt att stödja och frigöra forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och randområden. Om man bygger ut befintliga forskningsinfrastrukturer och även skapar nya sådana, kommer skapandet av regionala forskningsinriktade kluster att underlättas och påskyndas. Men även här är det främst behovet av tillräckligt riskkapital som avgör framgången. |
| --- | --- |

4.15.3

Lika viktiga är målen att optimera och vidareutveckla forskningsinfrastrukturen, att bygga upp regionala forskningsinriktade kluster samt att stödja och frigöra forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och randområden. Om man bygger ut befintliga forskningsinfrastrukturer och även skapar nya sådana, kommer skapandet av regionala forskningsinriktade kluster att underlättas och påskyndas. Men även här är det främst behovet av tillräckligt riskkapital som avgör framgången.

| 4.15.4 | Kommittén betonar framför allt vikten av tillräckliga infrastrukturåtgärder för att öka universitetens kapacitet (se punkt 4.12.2). I detta sammanhang vill kommittén hänvisa till att det på många håll i EU redan har uppstått framgångsrika kluster av högteknologiska företag som samlas kring vissa universitet och/eller forskningscentra och som utlöser tillväxt och innovation även i omgivningens näringsliv (ekonomiska tillväxtcentra). Se även punkt 4.16.2. |
| --- | --- |

4.15.4

Kommittén betonar framför allt vikten av tillräckliga infrastrukturåtgärder för att öka universitetens kapacitet (se punkt 4.12.2). I detta sammanhang vill kommittén hänvisa till att det på många håll i EU redan har uppstått framgångsrika kluster av högteknologiska företag som samlas kring vissa universitet och/eller forskningscentra och som utlöser tillväxt och innovation även i omgivningens näringsliv (ekonomiska tillväxtcentra). Se även punkt 4.16.2.

| 4.15.5 | Längre fram i yttrandet återkommer vi till betydelsen av europeiska ”superdatorcentrum” som ytterligare en viktig infrastrukturåtgärd (se punkt 5.8). |
| --- | --- |

4.15.5

Längre fram i yttrandet återkommer vi till betydelsen av europeiska ”superdatorcentrum” som ytterligare en viktig infrastrukturåtgärd (se punkt 5.8).

| 4.15.6 | Kommittén rekommenderar å andra sidan att temaområdet ”Vetenskapen i samhället” flyttas (29) från programmet ”Kapacitet” till delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” i programmet ”Samarbete”, under förutsättning att temat också deltar i programmet ”Idéer”. Därigenom kan de potentiella samverkanseffekterna i dessa teman utnyttjas bättre och de nödvändiga tvärförbindelserna skapas. Det skulle också framgå tydligare att budgeten för dessa överlappande temaområden sammanlagt uppgår till 3 % av de temainriktade, prioriterade programmen. |
| --- | --- |

4.15.6

Kommittén rekommenderar å andra sidan att temaområdet ”Vetenskapen i samhället” flyttas (29) från programmet ”Kapacitet” till delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” i programmet ”Samarbete”, under förutsättning att temat också deltar i programmet ”Idéer”. Därigenom kan de potentiella samverkanseffekterna i dessa teman utnyttjas bättre och de nödvändiga tvärförbindelserna skapas. Det skulle också framgå tydligare att budgeten för dessa överlappande temaområden sammanlagt uppgår till 3 % av de temainriktade, prioriterade programmen.

| 4.15.7 | Ett gott och produktivt internationellt samarbete inom forskning och utbildning är ett viktigt inslag i det globala partnerskapet och ligger i linje med den vetenskapliga forskningens och utvecklingens väsen. De åtgärder inom området ”Internationellt samarbete” (30) som ligger i delprogrammet ”Kapacitet” är ägnade att främja det viktiga samarbetet (se även punkt 4.13.1) med ansökarländer, EU:s grannländer, utvecklingsländer och tillväxtekonomier. Kommittén ställer sig positiv till att delprogrammen ”Samarbete” och ”Människor” möjliggör det minst lika viktiga samarbetet med vetenskapligt-tekniskt särskilt högt utvecklade länder, t.ex. USA och Japan, och att detta samarbete i enskilda fall till och med institutionaliserats genom särskilda bilaterala avtal. Kommittén konstaterar att detta samarbete måste växa fram ur de aktuella fackmässiga behoven. Vi rekommenderar dock att dessa viktiga fakta framställs och betonas tydligare. |
| --- | --- |

4.15.7

Ett gott och produktivt internationellt samarbete inom forskning och utbildning är ett viktigt inslag i det globala partnerskapet och ligger i linje med den vetenskapliga forskningens och utvecklingens väsen. De åtgärder inom området ”Internationellt samarbete” (30) som ligger i delprogrammet ”Kapacitet” är ägnade att främja det viktiga samarbetet (se även punkt 4.13.1) med ansökarländer, EU:s grannländer, utvecklingsländer och tillväxtekonomier. Kommittén ställer sig positiv till att delprogrammen ”Samarbete” och ”Människor” möjliggör det minst lika viktiga samarbetet med vetenskapligt-tekniskt särskilt högt utvecklade länder, t.ex. USA och Japan, och att detta samarbete i enskilda fall till och med institutionaliserats genom särskilda bilaterala avtal. Kommittén konstaterar att detta samarbete måste växa fram ur de aktuella fackmässiga behoven. Vi rekommenderar dock att dessa viktiga fakta framställs och betonas tydligare.

| 4.16 | Kontinuitet och olika forskningsstödinstrument (stödformer). Kommittén har redan i sitt tidigare yttrande lagt fram rekommendationer, som nu med eftertryck bekräftas. Vi vill på nytt framhålla att bibehållandet av redan beprövade instrument utgör ett viktigt bidrag till att tillgodose det stora behovet av mer kontinuitet. Man bör också säkerställa flexibilitet för projektförslagsställarna i valet av instrument. Valet av ett visst instrument (som kommissionen inte favoriserar) i bedömningsförfarandet får emellertid inte sanktioneras, och man får heller inte rangordna instrumenten. Enligt vår mening utgör även den förlängda löptiden för RP7 ett bidrag till ökad kontinuitet – men bara under förutsättning att anslagstilldelningen är adekvat. |
| --- | --- |

4.16

Kontinuitet och olika forskningsstödinstrument (stödformer). Kommittén har redan i sitt tidigare yttrande lagt fram rekommendationer, som nu med eftertryck bekräftas. Vi vill på nytt framhålla att bibehållandet av redan beprövade instrument utgör ett viktigt bidrag till att tillgodose det stora behovet av mer kontinuitet. Man bör också säkerställa flexibilitet för projektförslagsställarna i valet av instrument. Valet av ett visst instrument (som kommissionen inte favoriserar) i bedömningsförfarandet får emellertid inte sanktioneras, och man får heller inte rangordna instrumenten. Enligt vår mening utgör även den förlängda löptiden för RP7 ett bidrag till ökad kontinuitet – men bara under förutsättning att anslagstilldelningen är adekvat.

| 4.16.1 | Vissa av instrumenten har fått nya beteckningar, och andra är helt nya. I det sammanhanget upprepar kommittén sin allmänna rekommendation, nämligen att å ena sidan vara försiktig med att införa nya instrument eller döpa om befintliga sådana – med tanke på kontinuiteten – och å andra sidan klargöra att det vid nödvändiga försök med nya instrument till en början kan handla om en testperiod. |
| --- | --- |

4.16.1

Vissa av instrumenten har fått nya beteckningar, och andra är helt nya. I det sammanhanget upprepar kommittén sin allmänna rekommendation, nämligen att å ena sidan vara försiktig med att införa nya instrument eller döpa om befintliga sådana – med tanke på kontinuiteten – och å andra sidan klargöra att det vid nödvändiga försök med nya instrument till en början kan handla om en testperiod.

| 4.16.2 | Vid sidan av de tidigare nämnda teknikplattformarna utgör de gemensamma teknikinitiativen ett sådant nytt instrument som skall tjäna inrättandet av långsiktiga offentlig-privata partnerskap. Även om kommittén hittills saknar en tydligare framställning från kommissionens sida, bl.a. i fråga om skillnaden i förhållande till teknikplattformarna, finns det från industrins sida och särskilt från de små och medelstora företagen stora förhoppningar på initiativen. De kan bl.a. leda till samarbete i nätverksform mellan stora företag och små och medelstora företag, men också med universitet och forskningscentra. Generellt kan de också leda till mer FoU-investeringar i den privata sektorn. (Se även punkt 4.15.4) Därför måste ramvillkoren och funktionssätten för sådana gemensamma teknikinitiativ inte bara utarbetas tydligare, utan man måste också efter en lämplig tid utvärdera om förväntningarna på detta instrument har uppfyllts. |
| --- | --- |

4.16.2

Vid sidan av de tidigare nämnda teknikplattformarna utgör de gemensamma teknikinitiativen ett sådant nytt instrument som skall tjäna inrättandet av långsiktiga offentlig-privata partnerskap. Även om kommittén hittills saknar en tydligare framställning från kommissionens sida, bl.a. i fråga om skillnaden i förhållande till teknikplattformarna, finns det från industrins sida och särskilt från de små och medelstora företagen stora förhoppningar på initiativen. De kan bl.a. leda till samarbete i nätverksform mellan stora företag och små och medelstora företag, men också med universitet och forskningscentra. Generellt kan de också leda till mer FoU-investeringar i den privata sektorn. (Se även punkt 4.15.4) Därför måste ramvillkoren och funktionssätten för sådana gemensamma teknikinitiativ inte bara utarbetas tydligare, utan man måste också efter en lämplig tid utvärdera om förväntningarna på detta instrument har uppfyllts.

| 4.16.3 | När nya instrument införs bör kommissionen se till att de fel som begicks vid införandet av ”expertnätverk” (inom sjätte ramprogrammet) inte upprepas. Där ledde en förfelad informationspolitik till förvirring och skilda tolkningar från alla berörda parters sida, till och med inom kommissionen. Kommittén räknar med att få tillfälle att uttala sig om detaljerna i detta ärende i ett kommande yttrande. Vi välkomnar kommissionens förslag att inbegripa även artiklarna 169 och 171 i EG-fördraget i anslutning till stödformerna. |
| --- | --- |

4.16.3

När nya instrument införs bör kommissionen se till att de fel som begicks vid införandet av ”expertnätverk” (inom sjätte ramprogrammet) inte upprepas. Där ledde en förfelad informationspolitik till förvirring och skilda tolkningar från alla berörda parters sida, till och med inom kommissionen. Kommittén räknar med att få tillfälle att uttala sig om detaljerna i detta ärende i ett kommande yttrande. Vi välkomnar kommissionens förslag att inbegripa även artiklarna 169 och 171 i EG-fördraget i anslutning till stödformerna.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | De särskilda kommentarerna gäller huvudsakligen de tematiska delprogrammen i programmet ”Samarbete” som utgör kärnan i ramprogrammet. Det finns skäl att upprepa att kommittén rent allmänt välkomnar kommissionens förslag och rekommenderar att de genomförs. |
| --- | --- |

5.1

De särskilda kommentarerna gäller huvudsakligen de tematiska delprogrammen i programmet ”Samarbete” som utgör kärnan i ramprogrammet. Det finns skäl att upprepa att kommittén rent allmänt välkomnar kommissionens förslag och rekommenderar att de genomförs.

| 5.2 | Kommittén vill först behandla den viktiga aspekten ämnesöverskridande tvärvetenskapliga teman, som ställer krav på en överordnad samordning eller styrning och som ofta inbegriper delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” (se även punkt 5.8). Därför måste man se till att urskilja, bearbeta och utnyttja det överordnade sammanhanget i många problem som skall lösas, trots programmens av administrativa skäl oundvikligen detaljerade struktur. Därför rekommenderar kommittén att man sörjer både för en överordnad samordning och de nödvändiga tvärkontakterna. |
| --- | --- |

5.2

Kommittén vill först behandla den viktiga aspekten ämnesöverskridande tvärvetenskapliga teman, som ställer krav på en överordnad samordning eller styrning och som ofta inbegriper delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” (se även punkt 5.8). Därför måste man se till att urskilja, bearbeta och utnyttja det överordnade sammanhanget i många problem som skall lösas, trots programmens av administrativa skäl oundvikligen detaljerade struktur. Därför rekommenderar kommittén att man sörjer både för en överordnad samordning och de nödvändiga tvärkontakterna.

| 5.2.1 | Temat ”säkerhetsforskning och kampen mot terrorrismen” har redan behandlats i kapitel 4. |
| --- | --- |

5.2.1

Temat ”säkerhetsforskning och kampen mot terrorrismen” har redan behandlats i kapitel 4.

| 5.2.2 | Ett ytterligare exempel på detta är den demografiska utvecklingen (31). Den forskning som bör ägnas åt denna bör omfatta allt från att samla in demografiska fakta, kartlägga orsaker och tendenser och behandla frågan om den i många medlemsstater oroande låga nativiteten, till att granska följderna av den alltjämt ökande medellivslängden. I det sistnämnda fallet handlar det å ena sidan om nödvändig geriatrisk/medicinsk forskning och vårdteknik, och å andra sidan om de socioekonomiska frågor som gäller pensionsåldern och pensionen (32). En speciellt viktig aspekt är de socioekonomiska frågorna, som har koppling till hela denna komplexa problematik. |
| --- | --- |

5.2.2

Ett ytterligare exempel på detta är den demografiska utvecklingen (31). Den forskning som bör ägnas åt denna bör omfatta allt från att samla in demografiska fakta, kartlägga orsaker och tendenser och behandla frågan om den i många medlemsstater oroande låga nativiteten, till att granska följderna av den alltjämt ökande medellivslängden. I det sistnämnda fallet handlar det å ena sidan om nödvändig geriatrisk/medicinsk forskning och vårdteknik, och å andra sidan om de socioekonomiska frågor som gäller pensionsåldern och pensionen (32). En speciellt viktig aspekt är de socioekonomiska frågorna, som har koppling till hela denna komplexa problematik.

| 5.2.3 | Även ”hälsa” (se punkt 5.9) är ett temaöverskridande område eftersom hälsan kan påverkas av livsstil, arbetsvillkor, miljöinverkan, föda, vaccinationsberedskap, missbruk etc. |
| --- | --- |

5.2.3

Även ”hälsa” (se punkt 5.9) är ett temaöverskridande område eftersom hälsan kan påverkas av livsstil, arbetsvillkor, miljöinverkan, föda, vaccinationsberedskap, missbruk etc.

| 5.3 | Men också vissa av delprogrammen är i sig temaöverskridande i särskilt stor omfattning. Resultaten av dem gynnar nämligen inte enbart den europeiska industrins kapacitet direkt, utan de kommer också de andra delprogrammen till godo på grund av de tematiska kopplingarna. (Se även punkt 5.2) |
| --- | --- |

5.3

Men också vissa av delprogrammen är i sig temaöverskridande i särskilt stor omfattning. Resultaten av dem gynnar nämligen inte enbart den europeiska industrins kapacitet direkt, utan de kommer också de andra delprogrammen till godo på grund av de tematiska kopplingarna. (Se även punkt 5.2)

| 5.4 | Detta gäller särskilt delprogrammen för informations- och kommunikationsteknik, bioteknik samt nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. Delprogrammet Energi är i sin tur nära förknippat med delprogrammen Miljö och Transport. Av detta skäl är i bästa fall endast en kvalitativ bedömning av balansen mellan de enskilda delprogrammen möjlig. Kommentarerna nedan skall således läsas med detta i åtanke. |
| --- | --- |

5.4

Detta gäller särskilt delprogrammen för informations- och kommunikationsteknik, bioteknik samt nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. Delprogrammet Energi är i sin tur nära förknippat med delprogrammen Miljö och Transport. Av detta skäl är i bästa fall endast en kvalitativ bedömning av balansen mellan de enskilda delprogrammen möjlig. Kommentarerna nedan skall således läsas med detta i åtanke.

| 5.5 | Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är t.ex. av avgörande betydelse för alla industri-, ekonomi-, service-, vetenskaps- och teknikområden, inbegripet säkerhet och försvar. IKT är ett avgörande moment i den globala konkurrensen. Också när det gäller superdatorer och deras betydelse för många viktiga frågor (klimatforskning, säkerhetsforskning, materialforskning och t.ex. sammansättning av nya aktiva substanser i läkemedel) släpar Europa efter, i synnerhet i förhållande till Japan och USA. Detta gäller både inrättandet av europeiska superdatorcentrum (detta är kanske snarare en uppgift för programmen Kapacitet eller Infrastruktur) och utveckling inom Europa av den hård- och mjukvara som behövs. |
| --- | --- |

5.5

Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är t.ex. av avgörande betydelse för alla industri-, ekonomi-, service-, vetenskaps- och teknikområden, inbegripet säkerhet och försvar. IKT är ett avgörande moment i den globala konkurrensen. Också när det gäller superdatorer och deras betydelse för många viktiga frågor (klimatforskning, säkerhetsforskning, materialforskning och t.ex. sammansättning av nya aktiva substanser i läkemedel) släpar Europa efter, i synnerhet i förhållande till Japan och USA. Detta gäller både inrättandet av europeiska superdatorcentrum (detta är kanske snarare en uppgift för programmen Kapacitet eller Infrastruktur) och utveckling inom Europa av den hård- och mjukvara som behövs.

| 5.5.1 | Det är dock uppenbart att IKT-delprogrammet, liksom i det sjätte ramprogrammet, erhåller den absolut största delen av budgetanslaget. Mot bakgrund av den också samhällsekonomiska betydelsen av andra teman, till exempel hälsa och framför allt energi, infinner sig frågan om man inte borde hålla dörren öppen för vissa förskjutningar av tonvikten i det inbördes förhållandet mellan delprogrammen. Svaret på den frågan beror bland annat på i vilken utsträckning IKT-programmet bidrar till de andra programmen, exempelvis på säkerhets- eller rymdforskningsområdena. |
| --- | --- |

5.5.1

Det är dock uppenbart att IKT-delprogrammet, liksom i det sjätte ramprogrammet, erhåller den absolut största delen av budgetanslaget. Mot bakgrund av den också samhällsekonomiska betydelsen av andra teman, till exempel hälsa och framför allt energi, infinner sig frågan om man inte borde hålla dörren öppen för vissa förskjutningar av tonvikten i det inbördes förhållandet mellan delprogrammen. Svaret på den frågan beror bland annat på i vilken utsträckning IKT-programmet bidrar till de andra programmen, exempelvis på säkerhets- eller rymdforskningsområdena.

| 5.5.2 | Mot bakgrund av detta exempel rekommenderar kommittén allmänt att man vid genomförandet av det sjunde ramprogrammet tillåter tillräcklig flexibilitet i fördelningen av budgeten mellan de enskilda delprogrammen och utnyttjar den åsyftade samverkan mellan programmen, till exempel genom gemensamma anbudsinfordringar. Kommentarerna om IKT gäller på motsvarande sätt även delprogrammen ”Transport” och ”Rymdforskning” (t.ex. flygteknik). |
| --- | --- |

5.5.2

Mot bakgrund av detta exempel rekommenderar kommittén allmänt att man vid genomförandet av det sjunde ramprogrammet tillåter tillräcklig flexibilitet i fördelningen av budgeten mellan de enskilda delprogrammen och utnyttjar den åsyftade samverkan mellan programmen, till exempel genom gemensamma anbudsinfordringar. Kommentarerna om IKT gäller på motsvarande sätt även delprogrammen ”Transport” och ”Rymdforskning” (t.ex. flygteknik).

| 5.5.3 | EESK vill än en gång framhålla sin tillfredsställelse med att Galieo-projektet har inletts. Detta är ett föredömligt exempel på tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Dess tekniska lösningar och tillämpningen av dem gör enligt kommittén att projektet är temaöverskridande mellan flera olika områden och har ett högt tekniskt innovationsvärde. |
| --- | --- |

5.5.3

EESK vill än en gång framhålla sin tillfredsställelse med att Galieo-projektet har inletts. Detta är ett föredömligt exempel på tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Dess tekniska lösningar och tillämpningen av dem gör enligt kommittén att projektet är temaöverskridande mellan flera olika områden och har ett högt tekniskt innovationsvärde.

| 5.6 | Vi vill upprepa att vi välkomnar inrättandet av det viktiga delprogrammet ”Energi” inom sjunde ramprogrammet. Detta ligger i linje med de rekommendationer som EESK flera gånger tidigare har framfört. Mot bakgrund av den starka inriktningen på energiforskning även inom RP7 Euratom anser kommittén att man borde ha lagt ännu större vikt vid detta centrala och högst aktuella tema. Energi är en grundförutsättning för en konkurrenskraftig samhällsekonomi. På detta område har dels EU för närvarande ett utomordentligt oroande importberoende, dels avtecknar sig på medellång sikt en global minskning av resurserna. Nyckeln till lösningen av energiproblemet ligger i forskning och utveckling. |
| --- | --- |

5.6

Vi vill upprepa att vi välkomnar inrättandet av det viktiga delprogrammet ”Energi” inom sjunde ramprogrammet. Detta ligger i linje med de rekommendationer som EESK flera gånger tidigare har framfört. Mot bakgrund av den starka inriktningen på energiforskning även inom RP7 Euratom anser kommittén att man borde ha lagt ännu större vikt vid detta centrala och högst aktuella tema. Energi är en grundförutsättning för en konkurrenskraftig samhällsekonomi. På detta område har dels EU för närvarande ett utomordentligt oroande importberoende, dels avtecknar sig på medellång sikt en global minskning av resurserna. Nyckeln till lösningen av energiproblemet ligger i forskning och utveckling.

| 5.6.1 | Kommittén ser därför positivt på att utvecklingen av förnybar energi betonas så tydligt. Denna energi spelar en avgörande roll i hela energi- och miljöproblematiken (klimatförändringen). Kommittén hänvisar till detta i sina många yttranden (33) som omfattar hela spektrumet av forskningsbehov i fråga om förnybar energi – från geotermi och biomassa till sol- och vindenergi och lagringsteknik. Stödet från RP7 kommer att få stor betydelse för de förnybara energikällorna och kompletterar de olika åtgärder som finns för att främja marknadslanseringen (t.ex. lagar om inmatning av ström) vilka gynnar utvecklingen av produkter som kan hävda sig på marknaden. Vi rekommenderar också att det genomförs undersökningar av energibalansen hos system för förnybar energi eftersom det nyligen har framförts tvivel på det positiva energiutbytet från vissa biobränslen (34). |
| --- | --- |

5.6.1

Kommittén ser därför positivt på att utvecklingen av förnybar energi betonas så tydligt. Denna energi spelar en avgörande roll i hela energi- och miljöproblematiken (klimatförändringen). Kommittén hänvisar till detta i sina många yttranden (33) som omfattar hela spektrumet av forskningsbehov i fråga om förnybar energi – från geotermi och biomassa till sol- och vindenergi och lagringsteknik. Stödet från RP7 kommer att få stor betydelse för de förnybara energikällorna och kompletterar de olika åtgärder som finns för att främja marknadslanseringen (t.ex. lagar om inmatning av ström) vilka gynnar utvecklingen av produkter som kan hävda sig på marknaden. Vi rekommenderar också att det genomförs undersökningar av energibalansen hos system för förnybar energi eftersom det nyligen har framförts tvivel på det positiva energiutbytet från vissa biobränslen (34).

| 5.6.2 | EESK vill emellertid också särskilt betona att användningen av de ”klassiska” fossila bränslena kol, olja och gas (35) även fortsättningsvis under flera årtionden kommer att utgöra ryggraden i Europas och resten av världens energiförsörjning. Därför är alla forsknings- och utvecklingsåtgärder som bidrar till högre effektivitet i samband med utvinning, transport och exploatering av dessa energislag – och därmed direkt eller indirekt också bidrar till en reduktion av utsläppen av växthusgaser – av största samhällsekonomiska och miljöpolitiska betydelse. Delprogrammet ”Energi” innehåller visserligen åtgärder för minskning av CO2-utsläppen (inklusive CO2-avskiljning och -lagring) och effektivitetsökning, men man bör säkerställa att erforderliga medel också ställs till förfogande. Här finns dessutom en koppling till delprogrammen ”Material” och ”Transport” som kan ge samordningsvinster. Kommittén välkomnar också det besläktade forskningsprogrammet ”Kol och stål” (36). |
| --- | --- |

5.6.2

EESK vill emellertid också särskilt betona att användningen av de ”klassiska” fossila bränslena kol, olja och gas (35) även fortsättningsvis under flera årtionden kommer att utgöra ryggraden i Europas och resten av världens energiförsörjning. Därför är alla forsknings- och utvecklingsåtgärder som bidrar till högre effektivitet i samband med utvinning, transport och exploatering av dessa energislag – och därmed direkt eller indirekt också bidrar till en reduktion av utsläppen av växthusgaser – av största samhällsekonomiska och miljöpolitiska betydelse. Delprogrammet ”Energi” innehåller visserligen åtgärder för minskning av CO2-utsläppen (inklusive CO2-avskiljning och -lagring) och effektivitetsökning, men man bör säkerställa att erforderliga medel också ställs till förfogande. Här finns dessutom en koppling till delprogrammen ”Material” och ”Transport” som kan ge samordningsvinster. Kommittén välkomnar också det besläktade forskningsprogrammet ”Kol och stål” (36).

| 5.6.3 | Kommittén rekommenderar därför att man vid sidan av forsknings- och utvecklingsåtgärder för förnybar energi också lägger motsvarande vikt vid energiteknik för fossila bränslen. Detta är desto viktigare som en stor del av de kraftverk som använder fossila bränslen måste ersättas inom de närmaste två decennierna och kompletteras av nya kraftverk (det rör sig om flera hundra i EU!). Det är av stor ekonomisk och miljöpolitisk betydelse att detta sker med modernast möjliga teknik. Med tanke på de höga priserna på råolja uppstår sist men inte minst frågan om när teknik för utvinning av bränslen ur kol kan bli ett ekonomiskt konkurrenskraftigt alternativ. |
| --- | --- |

5.6.3

Kommittén rekommenderar därför att man vid sidan av forsknings- och utvecklingsåtgärder för förnybar energi också lägger motsvarande vikt vid energiteknik för fossila bränslen. Detta är desto viktigare som en stor del av de kraftverk som använder fossila bränslen måste ersättas inom de närmaste två decennierna och kompletteras av nya kraftverk (det rör sig om flera hundra i EU!). Det är av stor ekonomisk och miljöpolitisk betydelse att detta sker med modernast möjliga teknik. Med tanke på de höga priserna på råolja uppstår sist men inte minst frågan om när teknik för utvinning av bränslen ur kol kan bli ett ekonomiskt konkurrenskraftigt alternativ.

| 5.6.4 | För ytterligare detaljer hänvisar kommittén till sina tidigare och aktuella yttranden (37) om energiforskning och energiproblematik. |
| --- | --- |

5.6.4

För ytterligare detaljer hänvisar kommittén till sina tidigare och aktuella yttranden (37) om energiforskning och energiproblematik.

| 5.7 | En förbättring av energitekniken är ju också en av de viktigaste åtgärderna mot klimatförändringar och annan oönskad miljöpåverkan (38). |
| --- | --- |

5.7

En förbättring av energitekniken är ju också en av de viktigaste åtgärderna mot klimatförändringar och annan oönskad miljöpåverkan (38).

| 5.7.1 | Därför bör den innehållsmässiga kopplingen mellan de båda delprogrammen också utnyttjas för att optimera båda. Medan forskningsarbetena i delprogrammet ”Miljö” (inklusive klimatförändring) främst skall ställa diagnosen, är delprogrammet ”Energi” i huvudsak inriktat på behandlingen. |
| --- | --- |

5.7.1

Därför bör den innehållsmässiga kopplingen mellan de båda delprogrammen också utnyttjas för att optimera båda. Medan forskningsarbetena i delprogrammet ”Miljö” (inklusive klimatförändring) främst skall ställa diagnosen, är delprogrammet ”Energi” i huvudsak inriktat på behandlingen.

| 5.7.2 | Men även inom delprogrammet ”Miljö” måste man finna och utnyttja de viktiga tvärförbindelserna och samverkanseffekterna mellan analys/diagnos (t.ex. ”Havsbottnens geologi”) och möjlig behandling (t.ex. ”Skydd av havsbottnen”). |
| --- | --- |

5.7.2

Men även inom delprogrammet ”Miljö” måste man finna och utnyttja de viktiga tvärförbindelserna och samverkanseffekterna mellan analys/diagnos (t.ex. ”Havsbottnens geologi”) och möjlig behandling (t.ex. ”Skydd av havsbottnen”).

| 5.8 | Även delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora”, kompletterat (enligt rekommendationen i avsnitt 4.15.5) med programmet ”Vetenskap och samhälle”, skall ses som ett tema som omfattar flera områden. Kommittén vill dessutom påminna om sin tidigare rekommendation om en starkare koppling mellan naturvetenskap och humaniora (inklusive samhällsvetenskap), både vad avser aktörer, metoder och kriterier (39). Samhällsvetenskapen bör också engageras i frågor om orsakssamband inom säkerhetsforskningen. |
| --- | --- |

5.8

Även delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora”, kompletterat (enligt rekommendationen i avsnitt 4.15.5) med programmet ”Vetenskap och samhälle”, skall ses som ett tema som omfattar flera områden. Kommittén vill dessutom påminna om sin tidigare rekommendation om en starkare koppling mellan naturvetenskap och humaniora (inklusive samhällsvetenskap), både vad avser aktörer, metoder och kriterier (39). Samhällsvetenskapen bör också engageras i frågor om orsakssamband inom säkerhetsforskningen.

| 5.8.1 | Kommittén ställer sig i samband med detta positiv till att kommissionen framhäver betydelsen av nationalekonomiska undersökningar för att de bästa metoderna för inre marknaden och Lissabonstrategin skall kunna utvecklas mot bakgrund av den globala konkurrensen och andra effekter av globaliseringen. Vi understryker vikten av undersökningar och råd till politikerna (se även Gemensamma forskningscentrets program, punkt 5.10.1) om orsaker till arbetslösheten, om olika ekonomiska systems styrkor och svagheter samt om orsaker och konsekvenser av den demografiska utvecklingen och om möjliga riktningsändringar hos denna. Sist men inte minst vill vi betona vikten av fördjupade undersökningar om orsakssambanden mellan forskning, innovation och välstånd. |
| --- | --- |

5.8.1

Kommittén ställer sig i samband med detta positiv till att kommissionen framhäver betydelsen av nationalekonomiska undersökningar för att de bästa metoderna för inre marknaden och Lissabonstrategin skall kunna utvecklas mot bakgrund av den globala konkurrensen och andra effekter av globaliseringen. Vi understryker vikten av undersökningar och råd till politikerna (se även Gemensamma forskningscentrets program, punkt 5.10.1) om orsaker till arbetslösheten, om olika ekonomiska systems styrkor och svagheter samt om orsaker och konsekvenser av den demografiska utvecklingen och om möjliga riktningsändringar hos denna. Sist men inte minst vill vi betona vikten av fördjupade undersökningar om orsakssambanden mellan forskning, innovation och välstånd.

| 5.8.2 | Med det rättsvetenskapliga sammanhanget inbegripet handlar det om vetenskapligt underlag för alla politikområden inom EU, t.ex. socialpolitik, politik på det rättsliga området, ekonomisk politik (valuta- och penningpolitik, skattepolitik, politik för förnyelse m.m.) samt säkerhetspolitik. Framför allt berörs de politiskt-ekonomiskt-rättsliga frågorna om EU:s fortsatta inre utveckling, innefattande inre marknaden, sammanhållningen, integrationen och styresformerna. |
| --- | --- |

5.8.2

Med det rättsvetenskapliga sammanhanget inbegripet handlar det om vetenskapligt underlag för alla politikområden inom EU, t.ex. socialpolitik, politik på det rättsliga området, ekonomisk politik (valuta- och penningpolitik, skattepolitik, politik för förnyelse m.m.) samt säkerhetspolitik. Framför allt berörs de politiskt-ekonomiskt-rättsliga frågorna om EU:s fortsatta inre utveckling, innefattande inre marknaden, sammanhållningen, integrationen och styresformerna.

| 5.8.3 | EESK vill peka på den särskilt aktuella frågan om EU:s politiska och kulturella identitet och dess gränser. För detta bör man ta fram de gemensamma dragen i en europeisk kultur inom konst, vetenskap, arkitektur, teknik och mode, samt i idéhistoria, rättsväsen, värdesystem och styresformer. Idén om den moderna staten uppstod i Europa (och förverkligades för första gången i USA). Det innebär emellertid också fördjupade studier av kulturbegreppet och dess olika fasetter, otydliga inslag, värdehierarkier och missförstånd. |
| --- | --- |

5.8.3

EESK vill peka på den särskilt aktuella frågan om EU:s politiska och kulturella identitet och dess gränser. För detta bör man ta fram de gemensamma dragen i en europeisk kultur inom konst, vetenskap, arkitektur, teknik och mode, samt i idéhistoria, rättsväsen, värdesystem och styresformer. Idén om den moderna staten uppstod i Europa (och förverkligades för första gången i USA). Det innebär emellertid också fördjupade studier av kulturbegreppet och dess olika fasetter, otydliga inslag, värdehierarkier och missförstånd.

| 5.8.4 | De viktiga delfrågorna är så många att den budget som man planerar att avsätta för delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” riskerar att bli för liten, även om man som föreslagits inkluderar budgeten för ”Vetenskap och samhälle”. För att slutgiltigt bedöma detta måste man räkna in de humanistiska deluppgifter som är tänkta att ingå i andra delprogram, t.ex. Energi. |
| --- | --- |

5.8.4

De viktiga delfrågorna är så många att den budget som man planerar att avsätta för delprogrammet ”Samhällsvetenskap och humaniora” riskerar att bli för liten, även om man som föreslagits inkluderar budgeten för ”Vetenskap och samhälle”. För att slutgiltigt bedöma detta måste man räkna in de humanistiska deluppgifter som är tänkta att ingå i andra delprogram, t.ex. Energi.

| 5.8.5 | Slutligen vill kommittén betona de etiska aspekterna i spänningsfältet mellan kunskaper, forskning och tillämpning, mellan möjligheter och risker. En viktig fråga, även i samband med Lissabonstrategin, är sambanden och motsatserna mellan ideologiska/dogmatiska ställningstaganden, risktagande och framsteg. |
| --- | --- |

5.8.5

Slutligen vill kommittén betona de etiska aspekterna i spänningsfältet mellan kunskaper, forskning och tillämpning, mellan möjligheter och risker. En viktig fråga, även i samband med Lissabonstrategin, är sambanden och motsatserna mellan ideologiska/dogmatiska ställningstaganden, risktagande och framsteg.

| 5.8.6 | Därmed kommer vi åter in på området vetenskap och samhälle. I denna fråga har kommittén redan utarbetat ett mycket omfattande yttrande (40). I anslutning till detta yttrande välkomnar kommittén det spektrum av teman som kommissionen föreslagit. Hit hör frågan om hur man skall kunna föra den vetenskapliga forskningen och kunskapen närmare medborgarna, förstärka den ömsesidiga förståelsen och motivera i synnerhet ungdomar att söka sig in på den vetenskapliga banan. För detta bör det finnas ett forum där medborgare och konsumenter kan komma i kontakt med vetenskap och forskning och där deras åsikter kan beaktas. |
| --- | --- |

5.8.6

Därmed kommer vi åter in på området vetenskap och samhälle. I denna fråga har kommittén redan utarbetat ett mycket omfattande yttrande (40). I anslutning till detta yttrande välkomnar kommittén det spektrum av teman som kommissionen föreslagit. Hit hör frågan om hur man skall kunna föra den vetenskapliga forskningen och kunskapen närmare medborgarna, förstärka den ömsesidiga förståelsen och motivera i synnerhet ungdomar att söka sig in på den vetenskapliga banan. För detta bör det finnas ett forum där medborgare och konsumenter kan komma i kontakt med vetenskap och forskning och där deras åsikter kan beaktas.

| 5.8.6.1 | Kommittén anser i detta sammanhang att särskilt sådana åtgärder är viktiga som möjliggör omedelbara kontakter eller kanske till och med konkret deltagande: intressanta teknikmuseer, särskilda laboratorier, studiebesök osv. Framför allt måste man emellertid åter lägga tillräcklig vikt vid god och konkret undervisning i de naturvetenskapliga ämnena i läroplanerna för skolans högre stadier. Detta skall framför allt främja intresse för och kunskaper i naturvetenskap och teknik. Tillräckliga kunskaper är en förutsättning för ett gott omdöme. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Kommittén anser i detta sammanhang att särskilt sådana åtgärder är viktiga som möjliggör omedelbara kontakter eller kanske till och med konkret deltagande: intressanta teknikmuseer, särskilda laboratorier, studiebesök osv. Framför allt måste man emellertid åter lägga tillräcklig vikt vid god och konkret undervisning i de naturvetenskapliga ämnena i läroplanerna för skolans högre stadier. Detta skall framför allt främja intresse för och kunskaper i naturvetenskap och teknik. Tillräckliga kunskaper är en förutsättning för ett gott omdöme.

| 5.8.6.2 | Den naturvetenskapliga kunskapen är också helt nödvändig om man vill skola tänkandet och skapa sig en klar världsbild. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Den naturvetenskapliga kunskapen är också helt nödvändig om man vill skola tänkandet och skapa sig en klar världsbild.

| 5.8.6.3 | Lika viktigt är det dock att forskare är delaktiga och för fram sina åsikter i diskussionen och i beslutsprocessen i fråga om detta program. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Lika viktigt är det dock att forskare är delaktiga och för fram sina åsikter i diskussionen och i beslutsprocessen i fråga om detta program.

| 5.9 | Ett särskilt viktigt delprogram gäller det mycket omfattande temat ”Hälsa” som kommittén redan har behandlat flera gånger. Det omfattar alla forsknings- och utvecklingsinsatser som berör temana ”diagnos”, ”behandling”, ”lindring” och ”förhindrande av sjukdomar”. |
| --- | --- |

5.9

Ett särskilt viktigt delprogram gäller det mycket omfattande temat ”Hälsa” som kommittén redan har behandlat flera gånger. Det omfattar alla forsknings- och utvecklingsinsatser som berör temana ”diagnos”, ”behandling”, ”lindring” och ”förhindrande av sjukdomar”.

| 5.9.1 | Prioritet skall ges åt behandling eller förhindrande av sådana sjukdomar som kännetecknas av särskilt hög dödlighet och sjuklighet – hos barn, vuxna och äldre personer, eller som under en okontrollerad epidemi kan leda till särskilt hög dödlighet. |
| --- | --- |

5.9.1

Prioritet skall ges åt behandling eller förhindrande av sådana sjukdomar som kännetecknas av särskilt hög dödlighet och sjuklighet – hos barn, vuxna och äldre personer, eller som under en okontrollerad epidemi kan leda till särskilt hög dödlighet.

| 5.9.2 | Den kontinuerliga ökningen av medellivslängden är dels en följd av de medicinska framstegen, dels av det allt bättre och sundare utbudet av livsmedel. Detta innebär dock att livsstilsrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma (41) och rökning) samt yrkes- och åldersbetingade sjukdomar och åkommor alltmer träder i förgrunden. Vikten av detta har nämnts ovan vid flera tillfällen (42). Det gäller inte bara medicinska/humana, utan – vad gäller arbetsförmåga och vårdbehov – också nationalekonomiskt relevanta aspekter. Det gäller också hela frågan om hälso- och sjukvårdssystemets organisation och finansiering och hur medicinska framsteg skall användas. Detsamma gäller för forskning som syftar till att lindra funktionshinder, dvs. till att höja livskvaliteten för funktionshindrade och göra det möjligt för dem att integreras i yrkeslivet. |
| --- | --- |

5.9.2

Den kontinuerliga ökningen av medellivslängden är dels en följd av de medicinska framstegen, dels av det allt bättre och sundare utbudet av livsmedel. Detta innebär dock att livsstilsrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma (41) och rökning) samt yrkes- och åldersbetingade sjukdomar och åkommor alltmer träder i förgrunden. Vikten av detta har nämnts ovan vid flera tillfällen (42). Det gäller inte bara medicinska/humana, utan – vad gäller arbetsförmåga och vårdbehov – också nationalekonomiskt relevanta aspekter. Det gäller också hela frågan om hälso- och sjukvårdssystemets organisation och finansiering och hur medicinska framsteg skall användas. Detsamma gäller för forskning som syftar till att lindra funktionshinder, dvs. till att höja livskvaliteten för funktionshindrade och göra det möjligt för dem att integreras i yrkeslivet.

| 5.9.3 | Problematiken kring funktionshinder och den kring hälsorelaterade frågor täcker dock inte varandra, därför bör funktionshinder tas upp i alla relevanta sektorer i programmet. |
| --- | --- |

5.9.3

Problematiken kring funktionshinder och den kring hälsorelaterade frågor täcker dock inte varandra, därför bör funktionshinder tas upp i alla relevanta sektorer i programmet.

| 5.9.4 | Kommittén vill här hänvisa till den internationella dimensionen i temat hälsa: Det handlar å ena sidan om samarbete med stater som bedriver intensiv och framgångsrik forskning och å andra sidan om utvecklingshjälp på hälsoområdet. Detta innebär att samarbetet med WHO (Världshälsoorganisationen) har särskild betydelse. |
| --- | --- |

5.9.4

Kommittén vill här hänvisa till den internationella dimensionen i temat hälsa: Det handlar å ena sidan om samarbete med stater som bedriver intensiv och framgångsrik forskning och å andra sidan om utvecklingshjälp på hälsoområdet. Detta innebär att samarbetet med WHO (Världshälsoorganisationen) har särskild betydelse.

| 5.9.5 | Den globala spridningen av nya smittämnen är också ett internationellt tema, och samarbete med WHO är mycket viktigt även på detta område. |
| --- | --- |

5.9.5

Den globala spridningen av nya smittämnen är också ett internationellt tema, och samarbete med WHO är mycket viktigt även på detta område.

| 5.9.6 | Det internationella samarbetet ger dessutom möjlighet till fördjupade kliniska studier, inte bara bland befolkningen i allmänhet utan även med hänsyn till ålder: barn, vuxna och äldre. |
| --- | --- |

5.9.6

Det internationella samarbetet ger dessutom möjlighet till fördjupade kliniska studier, inte bara bland befolkningen i allmänhet utan även med hänsyn till ålder: barn, vuxna och äldre.

| 5.9.7 | De betydande forsknings- och utvecklingsarbeten rörande hälso- och sjukvårdssektorn som genomförs av privata företag (läkemedelsindustrin och producenter av medicinsk apparatur) är ett bra exempel på hur artikel 169 kan användas för partnerskap mellan näringslivet och den offentligt (även från medlemsstatenas sida) finansierade forskningen. |
| --- | --- |

5.9.7

De betydande forsknings- och utvecklingsarbeten rörande hälso- och sjukvårdssektorn som genomförs av privata företag (läkemedelsindustrin och producenter av medicinsk apparatur) är ett bra exempel på hur artikel 169 kan användas för partnerskap mellan näringslivet och den offentligt (även från medlemsstatenas sida) finansierade forskningen.

| 5.10 | Gemensamma forskningscentret – GFC (icke-nukleära åtgärder) |
| --- | --- |

5.10

Gemensamma forskningscentret – GFC (icke-nukleära åtgärder)

| 5.10.1 | GFC är verksamt på områden som kan ge vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politik. Dit hör t.ex. hållbar utveckling, klimatskydd, livsmedel, energi, transport, kemikalier, alternativ till djurförsök, forskningspolitik, informationsteknik, referensmetoder och referensmaterial, risker, faror och socioekonomiska effekter som är förknippade med biotekniken samt ekonometrisk modell- och analysteknik. En ytterligare uppgift är utveckling av vetenskapligt-tekniska referensdata för olika områden inom miljö- och livsmedelsövervakningen. Detta är också ett värdefullt bidrag till utarbetandet av rättsföreskrifter för gemenskapen. |
| --- | --- |

5.10.1

GFC är verksamt på områden som kan ge vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politik. Dit hör t.ex. hållbar utveckling, klimatskydd, livsmedel, energi, transport, kemikalier, alternativ till djurförsök, forskningspolitik, informationsteknik, referensmetoder och referensmaterial, risker, faror och socioekonomiska effekter som är förknippade med biotekniken samt ekonometrisk modell- och analysteknik. En ytterligare uppgift är utveckling av vetenskapligt-tekniska referensdata för olika områden inom miljö- och livsmedelsövervakningen. Detta är också ett värdefullt bidrag till utarbetandet av rättsföreskrifter för gemenskapen.

| 5.10.2 | Vi anser också att det är en uppgift för gemenskapen att samordna arbetsuppgifterna för de nationella organen för mätteknik och standardisering och samtidigt delta i deras program. I den inre marknadens och den europeiska integrationens anda i allmänhet borde man överväga att inrätta en europeisk standardiseringsbyrå under medverkan av de hittillsvarande nationella organen, berörda företag och GFC. Den hittillsvarande mångfalden skulle ge möjlighet att genomföra både parallella metoder, metodjämförelser och nyutveckling med särskilt tillförlitliga villkor och samordning. |
| --- | --- |

5.10.2

Vi anser också att det är en uppgift för gemenskapen att samordna arbetsuppgifterna för de nationella organen för mätteknik och standardisering och samtidigt delta i deras program. I den inre marknadens och den europeiska integrationens anda i allmänhet borde man överväga att inrätta en europeisk standardiseringsbyrå under medverkan av de hittillsvarande nationella organen, berörda företag och GFC. Den hittillsvarande mångfalden skulle ge möjlighet att genomföra både parallella metoder, metodjämförelser och nyutveckling med särskilt tillförlitliga villkor och samordning.

| 5.10.3 | Kommittén ser med tillfredsställelse på att GFC:s verksamhet är kopplad till det internationella forskarsamhället. Vi anser emellertid också att en sådan koppling är mycket viktig för samhällsvetenskapen och humaniora (se punkt 5.8). |
| --- | --- |

5.10.3

Kommittén ser med tillfredsställelse på att GFC:s verksamhet är kopplad till det internationella forskarsamhället. Vi anser emellertid också att en sådan koppling är mycket viktig för samhällsvetenskapen och humaniora (se punkt 5.8).

6.   Det sjunde Euratom-ramprogrammet

| 6.1 | Kontrollerad kärnfusion: Kommittén vill åter framhålla den ståndpunkt som uttrycktes i det nyligen avgivna yttrandet om fusionsenergi (43), nämligen att en fredlig användning av fusionsenergi har en potential att verksamt bidra till en långsiktig lösning av energiproblemet både när det gäller hållbar utveckling, miljöeffekter och konkurrenskraft. Varken fission eller fusion orsakar några växthusgaser, men fusionen har dessutom andra viktiga fördelar. |
| --- | --- |

6.1

Kontrollerad kärnfusion: Kommittén vill åter framhålla den ståndpunkt som uttrycktes i det nyligen avgivna yttrandet om fusionsenergi (43), nämligen att en fredlig användning av fusionsenergi har en potential att verksamt bidra till en långsiktig lösning av energiproblemet både när det gäller hållbar utveckling, miljöeffekter och konkurrenskraft. Varken fission eller fusion orsakar några växthusgaser, men fusionen har dessutom andra viktiga fördelar.

| 6.1.1 | EESK vill gratulera kommissionen och de övriga berörda aktörerna till framgångarna i de förhandlingar som fördes i linje med kommitténs rekommendationer och som ledde till att det viktiga internationella ITER-projektet hamnade i Europa. ITER (44) innebär ett avgörande steg mot demonstrationsreaktorn DEMO i ett senare skede. EU har emellertid också bundit sig att enligt avtalet finansiera ITER och erforderliga förberedande program och uppföljningsprogram, samt förberedande program för DEMO. |
| --- | --- |

6.1.1

EESK vill gratulera kommissionen och de övriga berörda aktörerna till framgångarna i de förhandlingar som fördes i linje med kommitténs rekommendationer och som ledde till att det viktiga internationella ITER-projektet hamnade i Europa. ITER (44) innebär ett avgörande steg mot demonstrationsreaktorn DEMO i ett senare skede. EU har emellertid också bundit sig att enligt avtalet finansiera ITER och erforderliga förberedande program och uppföljningsprogram, samt förberedande program för DEMO.

| 6.1.2 | Mot den bakgrunden anmodar kommittén medlemsstaterna att i så stor utsträckning som möjligt bidra på egen hand till det europeiska fusionsprogrammet och att stödja de laboratorier som är förknippade med detta program. Kommittén är medveten om att programmet Fusion har kommit in i ett skede där genomförandet kräver avsevärda resurser, mycket större än tidigare. Med tanke på denna energikällas potential och allvaret i energiproblemen anser dock EESK att satsningarna är nödvändiga och motiverade. |
| --- | --- |

6.1.2

Mot den bakgrunden anmodar kommittén medlemsstaterna att i så stor utsträckning som möjligt bidra på egen hand till det europeiska fusionsprogrammet och att stödja de laboratorier som är förknippade med detta program. Kommittén är medveten om att programmet Fusion har kommit in i ett skede där genomförandet kräver avsevärda resurser, mycket större än tidigare. Med tanke på denna energikällas potential och allvaret i energiproblemen anser dock EESK att satsningarna är nödvändiga och motiverade.

| 6.1.3 | Kommittén hänvisar också till det yttrande (45) i denna fråga som utarbetats nyligen. Där framhölls utvecklingsarbetet med DEMO-förberedelserna (materialutveckling, mantelutveckling, systemkoncept osv.) och studier om förbättrade inneslutningsprinciper. |
| --- | --- |

6.1.3

Kommittén hänvisar också till det yttrande (45) i denna fråga som utarbetats nyligen. Där framhölls utvecklingsarbetet med DEMO-förberedelserna (materialutveckling, mantelutveckling, systemkoncept osv.) och studier om förbättrade inneslutningsprinciper.

| 6.2 | Kärnklyvning och strålskydd: Atomenergi är den hittills mest betydande energikälla vi har haft tillgång till för generering av kolfri elektricitet för baslast. Bland allmänheten hyser dock många fortfarande farhågor i fråga om driftsäkerhet och säker slutförvaring av använt kärnbränsle. Kommittén vill påminna om sina yttranden om kärnkraft (46) (fission) och det så kallade kärnkraftspaketet (47). I det senare yttrandet konstaterade kommittén följande: ”Kommittén stöder kommissionens avsikt att även i framtiden eftertryckligen stödja och samordna forskning om säkerheten vid kärntekniska anläggningar och hanteringen av radioaktivt avfall.” De åtgärder som kommissionen föreslagit går i denna riktning, vilket välkomnas. |
| --- | --- |

6.2

Kärnklyvning och strålskydd: Atomenergi är den hittills mest betydande energikälla vi har haft tillgång till för generering av kolfri elektricitet för baslast. Bland allmänheten hyser dock många fortfarande farhågor i fråga om driftsäkerhet och säker slutförvaring av använt kärnbränsle. Kommittén vill påminna om sina yttranden om kärnkraft (46) (fission) och det så kallade kärnkraftspaketet (47). I det senare yttrandet konstaterade kommittén följande: ”Kommittén stöder kommissionens avsikt att även i framtiden eftertryckligen stödja och samordna forskning om säkerheten vid kärntekniska anläggningar och hanteringen av radioaktivt avfall.” De åtgärder som kommissionen föreslagit går i denna riktning, vilket välkomnas.

| 6.2.1 | Reaktorsystem: Det handlar om forskning för att dels stödja fortsatt, säker drift av befintliga reaktorsystem (inbegripet anläggningar för bränslekretslopp), dels utvärdering av potential och säkerhetsaspekter när det gäller kommande reaktorkoncept. |
| --- | --- |

6.2.1

Reaktorsystem: Det handlar om forskning för att dels stödja fortsatt, säker drift av befintliga reaktorsystem (inbegripet anläggningar för bränslekretslopp), dels utvärdering av potential och säkerhetsaspekter när det gäller kommande reaktorkoncept.

| 6.2.1.1 | Det är därför viktigt att det leder till utveckling av innovativa reaktorsystem. Teknikhistorien har visat att de största framstegen kan uppnås genom innovativ vidareutveckling av system och koncept, eller system som bygger på tidigare generationer. Med tanke på kärnkraftens energipolitiska betydelse bör den kvarvarande potentialen exploateras fullt ut genom ökad säkerhet, minskning av det radioaktiva (särskilt långlivade) avfallet och utnyttjande av ytterligare resurser. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Det är därför viktigt att det leder till utveckling av innovativa reaktorsystem. Teknikhistorien har visat att de största framstegen kan uppnås genom innovativ vidareutveckling av system och koncept, eller system som bygger på tidigare generationer. Med tanke på kärnkraftens energipolitiska betydelse bör den kvarvarande potentialen exploateras fullt ut genom ökad säkerhet, minskning av det radioaktiva (särskilt långlivade) avfallet och utnyttjande av ytterligare resurser.

| 6.2.2 | Strålskydd: Målet här är att befästa den vetenskapliga grunden när det gäller att skydda befolkningen från joniserande strålning vid användning av radioaktivitet eller andra strålkällor inom medicin, forskning och industri (inbegripet kärnenergiproduktion). Särskilt viktigt är det att undersöka vilka effekter mycket låga stråldoser har. De är svåra att studera statistiskt, och det är en fråga som fortfarande är kontroversiell. |
| --- | --- |

6.2.2

Strålskydd: Målet här är att befästa den vetenskapliga grunden när det gäller att skydda befolkningen från joniserande strålning vid användning av radioaktivitet eller andra strålkällor inom medicin, forskning och industri (inbegripet kärnenergiproduktion). Särskilt viktigt är det att undersöka vilka effekter mycket låga stråldoser har. De är svåra att studera statistiskt, och det är en fråga som fortfarande är kontroversiell.

| 6.2.3 | Det är också särskilt viktigt med utvecklingsarbete omkring teknisk kontroll och övervakning av alla åtgärder för att förhindra spridning av kärnvapenmaterial eller kärnvapenteknik. |
| --- | --- |

6.2.3

Det är också särskilt viktigt med utvecklingsarbete omkring teknisk kontroll och övervakning av alla åtgärder för att förhindra spridning av kärnvapenmaterial eller kärnvapenteknik.

| 6.3 | Både för utvecklingen av fusionskraftverk och för säker drift och vidareutveckling av fissionsreaktorer krävs det utbildning av ny tillräckligt högkvalificerad personal som också kan fortbildas vid motsvarande försöksanläggningar. En förutsättning för att detta skall lyckas är att kärntekniken i Europa ges högre status, så att intresset ökar bland blivande vetenskapsmän. Forskning och utbildning måste även här fungera i symbios på det sätt som visat sig positivt. |
| --- | --- |

6.3

Både för utvecklingen av fusionskraftverk och för säker drift och vidareutveckling av fissionsreaktorer krävs det utbildning av ny tillräckligt högkvalificerad personal som också kan fortbildas vid motsvarande försöksanläggningar. En förutsättning för att detta skall lyckas är att kärntekniken i Europa ges högre status, så att intresset ökar bland blivande vetenskapsmän. Forskning och utbildning måste även här fungera i symbios på det sätt som visat sig positivt.

| 6.3.1 | För ytterligare detaljer hänvisar kommittén till de yttrande (48) i denna fråga som utarbetats nyligen. |
| --- | --- |

6.3.1

För ytterligare detaljer hänvisar kommittén till de yttrande (48) i denna fråga som utarbetats nyligen.

6.4   Gemensamma forskningscentret – Euratomprogrammet

| 6.4.1 | Det är positivt att det gemensamma forskningscentret stöder det politiska beslutsfattandet på kärnkraftsområdet. Detta innefattar genomförande och övervakning av de befintliga strategierna och reaktioner på nya utmaningar. |
| --- | --- |

6.4.1

Det är positivt att det gemensamma forskningscentret stöder det politiska beslutsfattandet på kärnkraftsområdet. Detta innefattar genomförande och övervakning av de befintliga strategierna och reaktioner på nya utmaningar.

| 6.4.2 | Kommittén menar också att det är konsekvent att lägga tyngdpunkten i det ”nukleära” forskningscentrumprogrammet på huvudrubrikerna avfallshantering, säkerhet och övervakning. Det är just här som allmänheten har farhågor och som det krävs tillförlitliga lösningar. Kommittén utgår ifrån att även dessa aktiviteter skall sammankopplas och samordnas med medlemsstaternas. |
| --- | --- |

6.4.2

Kommittén menar också att det är konsekvent att lägga tyngdpunkten i det ”nukleära” forskningscentrumprogrammet på huvudrubrikerna avfallshantering, säkerhet och övervakning. Det är just här som allmänheten har farhågor och som det krävs tillförlitliga lösningar. Kommittén utgår ifrån att även dessa aktiviteter skall sammankopplas och samordnas med medlemsstaternas.

| 6.4.3 | Vi anser att det också är en viktig uppgift att (vidare)utveckla förfaranden som gör det möjligt att förbättra övervakningen av att kärnvapenmaterial eller kärnvapenteknik inte sprids (se även punkt 4.10.2). |
| --- | --- |

6.4.3

Vi anser att det också är en viktig uppgift att (vidare)utveckla förfaranden som gör det möjligt att förbättra övervakningen av att kärnvapenmaterial eller kärnvapenteknik inte sprids (se även punkt 4.10.2).

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Det gäller även för den nylanserade Lissabonstrategin (Europeiska rådet den 23 mars 2005).

1

(2)  De sammanlagda utgifterna för forskning och utveckling i EU skall fram till 2010 öka till 3 % av BNP, och den privata sektorns andel skall uppgå till två tredjedelar. Se även EUT C 95, 23.4.2003.

2

(3)  Ett särskilt viktigt bidrag i detta sammanhang är de betydande FoU-utgifterna inom ramen för USA:s försvarsbudget (Department of Defense, DoD), som inte endast är avsedda för militär forskning.

3

(4)  Detta mål bekräftades uttryckligen och konkretiserades i mars 2005 (i Bryssel) när Europeiska rådet beslutade om att blåsa nytt liv i Lissabonstrategin.

4

(5)  Exempel på framgångsrikt europeiskt samarbete: Ariane, Airbus, CERN, ESO, Galileo, JET/ITER.

5

(6)  Vetenskap och teknik, centrala faktorer för Europas framtida utveckling – Politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen, KOM(2004) 353 slutlig.

6

(7)  EUT C 157, 28.6.2005.

7

(8)  Se fotnoterna 14–21.

8

(9)  KOM(2005) 440 till 445 slutlig.

9

(10)  Läggs fram inom kort.

10

(11)  EUT C 95, 23.4.2003.

11

(12)  EUT C 157, 28.6.2005.

12

(13)  EUT C 234, 30.9.2003. EUT C 61, 14.3.2003. EUT C 94, 18.4.2002.

13

(14)  EUT C 74, 23.3.2005. EUT C 133, 6.6.2003.

14

(15)  EUT C 302, 7.12.2004.

15

(16)  EGT C 241, 7.10.2002.

16

(17)  EUT C 302, 7.12.2004.

17

(18)  EUT C 220, 16.9.2003. EUT C 112, 30.4.2004

18

(19)  EUT C 157, 28.6.2005

19

(20)  EUT C 110, 30.4.2004.

20

(21)  Citat från den tyske förbundskanslerns öppningstal för Einsteinåret 2005. Han sade även: ”Samtidigt behöver grundforskningen emellertid vissheten att kunna bedrivas utan något tryck på omedelbara tillämpningar och utan tvång på att alltid behöva bevisa sin nytta”.

21

(22)  Se The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships: A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU - Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

22

(23)  Se även EUT C 110, 30.4.2004.

23

(24)  EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

24

(25)  Det gäller till exempel att man inte inser att a) det är forskningens huvuduppgift att skapa ny kunskap, medan frågan om vad som tjänar mänskligheten eller vad som är relevant för samhället inte är något lämpligt kriterium i det enskilda fallet (Se EGT C 221, 7.8.2001, kapitlen 4 och 6 (t.ex. punkt 6.7.1) och fotnot 14) eller b) den stora betydelse som dubbelforskning har inte bara för att skapa en säker bas för ny kunskap utan också för dess spridning, fördjupning och breddning, (Se t.ex. EGT C 221, 7.8.2001, punkterna 4.7.5 och 4.7.6.) God forskning kan inte tvingas fram genom för snäva regler utan behöver fritt utrymme.

25

De mest framgångsrika åtgärderna för att skapa ny kunskap och nå goda resultat är att tillsätta de mest framgångsrika och erfarna forskarna i ledande funktioner, att rekrytera och stödja de bästa vetenskapsmännen och att i tillräcklig utsträckning och på lång sikt tillhandahålla utrustning och forskningsmedel (en kritisk massa). (Se även EGT C 204, 18.7.2000, EUT C 110, 30.4.2004.) En forskares kvalifikationer kan inte mätas vare sig kvantitativt eller objektivt. De är oundvikligen underkastade erfarna kollegers bedömning.

(26)  Rapport från en expertgrupp under ledning av professor Marimon, 21.6.2004, sjätte ramprogrammet.

26

(27)  EGT C 204, 18.7.2000 (CESE 595/2000, punkt 9.8.4).

27

(28)  KOM(2005) 121 slutlig 2005/0050 (COD).

28

(29)  Denna rekommendation rör endast de huvudsakligen sociologiska undersökningarna kring ”Vetenskapen i samhället”. Däremot bör den del av budgeten som används för åtgärder (t.ex. för utställningar, museer, sammanträden) för att förmedla vetenskap ”communicating science”, dvs. dess resultat och arbetssätt, ligga kvar i det specifika programmet ”Kapacitet”.

29

(30)  Se även COM RTD info Special INCO issue July 2005.

30

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  EUT C 74,23.3.2005

32

(33)  T.ex. EGT C 241, 7.10.2002; EUT C 221, 8.9.2005 och EUT C 120, 20.5.2005.

33

(34)  David Pimentel och Ted W. Patzek, Natural Resources Research Vol. 14, No 1, 2005.

34

(35)  EUT C 120, 20.5.2005

35

(36)  EUT C 294, 25.11.2005.

36

(37)  EGT C 241, 7.10.2002, EUT C 133, 6.6.2003, EUT C 108, 30.4.2004, EUT C 110, 30.4.2004, EUT C 302, 7.12.2004, EUT C 286, 17.11.2005, EUT C 120, 20.5.2005.

37

(38)  Se även: Deutsche Physikalische Gesellschaft Sept. 2005 ”Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990-2020”.

38

(39)  Det handlar då om en mycket komplicerad frågeställning som delvis behandlats i EGT C 221, 7.8.2001, punkt 3.9 och kapitel 6.

39

(40)  EGT C 221, 7.8.2001.

40

(41)  EUT C 24, 31.1.2006

41

(42)  Se fotnoterna till punkt 5.2.2.

42

(43)  EUT C 302, 7.12.2004.

43

(44)  Iter kommer att producera 500 MW genom fusion. Det är steget mellan dagens experiment i plasmafysik som JET och det elproducerande demonstrationskraftverket DEMO. Det är ett internationellt projekt med Kina, EU, Schweiz, Japan, Korea, Ryssland och USA som partner. Det är beläget i Cararache i Frankrike.

44

(45)  Se fotnot 44.

45

(46)  EUT C 110, 30.4.2004.

46

(47)  EUT C 133, 6.6.2005.

47

(48)  Se föregående fotnoter.

48

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/22

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)”

KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 COD

(2006/C 65/03)

Den 25 april 2005 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 56, 157.3 och 175.1 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 oktober 2005. Föredragande var Bernhard Welschke, medföredragande Lucia Fusco.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 125 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst:

1.   Inledande kommentarer

| 1.1 | Många indikatorer för tillväxt, sysselsättning och innovation pekar på att EU halkat efter i den internationella konkurrensen under de senaste åren, och denna utveckling håller i sig. Att bekämpa arbetslösheten, skapa nya arbetstillfällen och på hållbar grund stimulera den ekonomiska tillväxt som krävs för detta håller på att bli EU:s största ekonomiska och sociala utmaning. |
| --- | --- |

1.1

Många indikatorer för tillväxt, sysselsättning och innovation pekar på att EU halkat efter i den internationella konkurrensen under de senaste åren, och denna utveckling håller i sig. Att bekämpa arbetslösheten, skapa nya arbetstillfällen och på hållbar grund stimulera den ekonomiska tillväxt som krävs för detta håller på att bli EU:s största ekonomiska och sociala utmaning.

| 1.2 | Företagen spelar en central roll när handlar om att möta dessa utmaningar. 98 % av företagen i Europa är små och medelstora företag. De står för 55 % av arbetstillfällena inom den privata sektorn. De små och medelstora företagen har en stor potential i fråga om innovationer i produktionsprocesser och produkter och tjänster. |
| --- | --- |

1.2

Företagen spelar en central roll när handlar om att möta dessa utmaningar. 98 % av företagen i Europa är små och medelstora företag. De står för 55 % av arbetstillfällena inom den privata sektorn. De små och medelstora företagen har en stor potential i fråga om innovationer i produktionsprocesser och produkter och tjänster.

| 1.3 | Många företag utnyttjar de fördelar som den inre marknaden har att erbjuda. På grund av kvarstående restriktioner, begränsad personlig och ekonomisk kapacitet och brist på information kan de dock ofta inte till fullo utnyttja den inre marknadens potential. Genom att konsekvent genomföra Lissabonstrategin, fullborda den inre marknaden, öppna marknaderna ytterligare samt genom bättre lagstiftning och program som skapar ett europeiskt mervärde kan man råda bot på detta. |
| --- | --- |

1.3

Många företag utnyttjar de fördelar som den inre marknaden har att erbjuda. På grund av kvarstående restriktioner, begränsad personlig och ekonomisk kapacitet och brist på information kan de dock ofta inte till fullo utnyttja den inre marknadens potential. Genom att konsekvent genomföra Lissabonstrategin, fullborda den inre marknaden, öppna marknaderna ytterligare samt genom bättre lagstiftning och program som skapar ett europeiskt mervärde kan man råda bot på detta.

| 1.4 | Modernt organiserade förvaltningar och effektiva offentliga tjänster kan också göra en betydelsefull insats när det gäller att främja konkurrenskraft och innovation i Europa. Gränsöverskridande partnerskap mellan myndigheter på alla nivåer kan förbättra det alltmer nödvändiga samarbetet förvaltningarna emellan, underlätta utbyte av erfarenheter och göra exempel på bra lösningar användbara för alla. |
| --- | --- |

1.4

Modernt organiserade förvaltningar och effektiva offentliga tjänster kan också göra en betydelsefull insats när det gäller att främja konkurrenskraft och innovation i Europa. Gränsöverskridande partnerskap mellan myndigheter på alla nivåer kan förbättra det alltmer nödvändiga samarbetet förvaltningarna emellan, underlätta utbyte av erfarenheter och göra exempel på bra lösningar användbara för alla.

2.   Sammanfattning av grunddokumentet

| 2.1 | Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat ramprogrammet) skall under åren 2007–2013 bidra till genomförandet av den nya, mer fokuserade Lissabonstrategin och gemenskapsstrategin för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.1

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat ramprogrammet) skall under åren 2007–2013 bidra till genomförandet av den nya, mer fokuserade Lissabonstrategin och gemenskapsstrategin för hållbar utveckling.

| 2.2 | Ramprogrammet förlänger en rad befintliga gemenskapsprogram för stöd inom olika politikområden, sammanlänkar dem och ger dem en enhetlig rättslig grund. Kommissionen föreslår ett referensbelopp på 4 212,6 miljoner euro. |
| --- | --- |

2.2

Ramprogrammet förlänger en rad befintliga gemenskapsprogram för stöd inom olika politikområden, sammanlänkar dem och ger dem en enhetlig rättslig grund. Kommissionen föreslår ett referensbelopp på 4 212,6 miljoner euro.

| 2.3 | Ramprogrammet riktar sig till samtliga EU-medlemsstater, kandidatländer, EES-länder och länderna i västra Balkanområdet. Andra länder utanför EU får också delta såvida detta fastställs i bilaterala avtal. |
| --- | --- |

2.3

Ramprogrammet riktar sig till samtliga EU-medlemsstater, kandidatländer, EES-länder och länderna i västra Balkanområdet. Andra länder utanför EU får också delta såvida detta fastställs i bilaterala avtal.

| 2.4 | Målet med ramprogrammet är att främja – framför allt de små och medelstora – företagens konkurrenskraft, driva fram innovationer och göra dem marknadsmässiga, påskynda informationssamhällets utveckling samt förbättra energieffektiviteten och användningen av nya och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

2.4

Målet med ramprogrammet är att främja – framför allt de små och medelstora – företagens konkurrenskraft, driva fram innovationer och göra dem marknadsmässiga, påskynda informationssamhällets utveckling samt förbättra energieffektiviteten och användningen av nya och förnybara energikällor.

| 2.5 | I enlighet med artiklarna 156, 157.3 och 175.1 i EG-fördraget skall en solid och enhetlig rättslig grund upprättas för särskilda stödprogram och relevanta delar av andra gemenskapsprogram inom områden som är viktiga för ökad produktivitet, innovationskapacitet och hållbar tillväxt inom EU, och som samtidigt beaktar dithörande miljöfrågor. Ramprogrammet består av tre specifika delprogram. |
| --- | --- |

2.5

I enlighet med artiklarna 156, 157.3 och 175.1 i EG-fördraget skall en solid och enhetlig rättslig grund upprättas för särskilda stödprogram och relevanta delar av andra gemenskapsprogram inom områden som är viktiga för ökad produktivitet, innovationskapacitet och hållbar tillväxt inom EU, och som samtidigt beaktar dithörande miljöfrågor. Ramprogrammet består av tre specifika delprogram.

| 2.6 | ”Programmet för entreprenörskap och innovation” kommer att innefatta åtgärder som berör entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft. Det riktar sig till företag i alla branscher – såväl högteknologiska som traditionella. Finansieringen av de små och medelstora företagen i nyetablerings- och tillväxtfasen skall förbättras. Andra viktiga inslag är samarbetet mellan företag och främjande av innovation och miljöteknik. 2 631 miljoner euro skall avsättas för detta. |
| --- | --- |

2.6

”Programmet för entreprenörskap och innovation” kommer att innefatta åtgärder som berör entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft. Det riktar sig till företag i alla branscher – såväl högteknologiska som traditionella. Finansieringen av de små och medelstora företagen i nyetablerings- och tillväxtfasen skall förbättras. Andra viktiga inslag är samarbetet mellan företag och främjande av innovation och miljöteknik. 2 631 miljoner euro skall avsättas för detta.

| 2.7 | ”IKT-stödprogrammet” skall främja användningen av informations- och kommunikationsteknik inom företag, administration och tjänster inom den offentliga sektorn. De åtgärder som föreslås ger konkret form åt och kompletterar det nya EU-initiativet ”i2010”, som under de kommande åren kommer att utgöra ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt informationsområde och för en förstärkning av den inre marknaden för informationsprodukter och tjänster. 801,6 miljoner euro skall avsättas till programmet. |
| --- | --- |

2.7

”IKT-stödprogrammet” skall främja användningen av informations- och kommunikationsteknik inom företag, administration och tjänster inom den offentliga sektorn. De åtgärder som föreslås ger konkret form åt och kompletterar det nya EU-initiativet ”i2010”, som under de kommande åren kommer att utgöra ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt informationsområde och för en förstärkning av den inre marknaden för informationsprodukter och tjänster. 801,6 miljoner euro skall avsättas till programmet.

| 2.8 | ”Programmet intelligent energi – Europa” syftar till att stödja hållbar utveckling på energiområdet, att förbättra försörjningstryggheten och energieffektiviteten, att minska beroendet av energiimport och att höja andelen förnybar energi i den totala inhemska energiförbrukningen (till 12 %). Projekt som skall prioriteras är främjande och spridning av hållbar energiteknik, förbättrade förvaltningsstrukturer och intensifierad nätverksamhet samt insatser för att öka den allmänna medvetenheten om hållbar energianvändning. Det genomförandeorgan för intelligent energi som kommissionen inrättat skall fortsätta sin verksamhet. 780 miljoner euro har avsatts till programmet. |
| --- | --- |

2.8

”Programmet intelligent energi – Europa” syftar till att stödja hållbar utveckling på energiområdet, att förbättra försörjningstryggheten och energieffektiviteten, att minska beroendet av energiimport och att höja andelen förnybar energi i den totala inhemska energiförbrukningen (till 12 %). Projekt som skall prioriteras är främjande och spridning av hållbar energiteknik, förbättrade förvaltningsstrukturer och intensifierad nätverksamhet samt insatser för att öka den allmänna medvetenheten om hållbar energianvändning. Det genomförandeorgan för intelligent energi som kommissionen inrättat skall fortsätta sin verksamhet. 780 miljoner euro har avsatts till programmet.

| 2.9 | Genomförandet av ramprogrammet skall ske utifrån årliga arbetsprogram, för vilka kommissionen ansvarar. Förvaltningskommittéer skall följa upp åtgärderna på medlemsstatsnivå och säkerställa en samordning av de nationella insatserna. |
| --- | --- |

2.9

Genomförandet av ramprogrammet skall ske utifrån årliga arbetsprogram, för vilka kommissionen ansvarar. Förvaltningskommittéer skall följa upp åtgärderna på medlemsstatsnivå och säkerställa en samordning av de nationella insatserna.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Förslaget till ramprogram är omfattande och täcker in många politikområden och program. Kommittén begränsar sig i sina kommentarer till aspekter som den tillmäter särskild betydelse eller där den anser att ytterligare hänsyn bör tas. |
| --- | --- |

3.1

Förslaget till ramprogram är omfattande och täcker in många politikområden och program. Kommittén begränsar sig i sina kommentarer till aspekter som den tillmäter särskild betydelse eller där den anser att ytterligare hänsyn bör tas.

| 3.2 | Kommittén ställer sig positiv till ramprogrammet som ett viktigt steg i arbetet för att uppnå synergieffekter vid främjandet av företags konkurrenskraft och innovationsförmåga och av en hållbar utveckling. De åtgärder och instrument som föreslås kan bli ett betydelsefullt bidrag till att den sociala sammanhållningen förstärks, en hållbar utveckling av ekonomin främjas och Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål uppnås. I den föreslagna handlingsplanen för att blåsa nytt liv i Lissabonstrategin på gemenskapsnivå (KOM(2005) 330) lyfter kommissionen därför även fram ramprogrammet som en viktig komponent i gemenskapens politik. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén ställer sig positiv till ramprogrammet som ett viktigt steg i arbetet för att uppnå synergieffekter vid främjandet av företags konkurrenskraft och innovationsförmåga och av en hållbar utveckling. De åtgärder och instrument som föreslås kan bli ett betydelsefullt bidrag till att den sociala sammanhållningen förstärks, en hållbar utveckling av ekonomin främjas och Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål uppnås. I den föreslagna handlingsplanen för att blåsa nytt liv i Lissabonstrategin på gemenskapsnivå (KOM(2005) 330) lyfter kommissionen därför även fram ramprogrammet som en viktig komponent i gemenskapens politik.

| 3.3 | Kok-rapporten pekade 2004 på de centrala förutsättningarna för en konkurrenskraftig europeisk ekonomi. I rapporten rekommenderades med rätta att kunskapssamhället bör utvecklas vidare, den inre marknaden fullbordas, det ekonomiska klimatet förbättras, arbetsmarknaden moderniseras – också genom strategier för ”livslångt lärande” och ”aktivt åldrande” – och den ekologiska hållbarheten främjas. Kommittén ser det framför allt som medlemsstaternas plikt att göra allt som står i deras makt för att öka företagens konkurrenskraft genom att tillhandahålla lämpliga ramvillkor. Vi ser EU:s stödprogram som ett viktigt och effektivt komplement till detta. Bortsett från ramprogrammet bör även ramprogrammet för forskning, strategin ”livslångt lärande” och strukturfonderna nämnas som särskilt betydelsefulla. |
| --- | --- |

3.3

Kok-rapporten pekade 2004 på de centrala förutsättningarna för en konkurrenskraftig europeisk ekonomi. I rapporten rekommenderades med rätta att kunskapssamhället bör utvecklas vidare, den inre marknaden fullbordas, det ekonomiska klimatet förbättras, arbetsmarknaden moderniseras – också genom strategier för ”livslångt lärande” och ”aktivt åldrande” – och den ekologiska hållbarheten främjas. Kommittén ser det framför allt som medlemsstaternas plikt att göra allt som står i deras makt för att öka företagens konkurrenskraft genom att tillhandahålla lämpliga ramvillkor. Vi ser EU:s stödprogram som ett viktigt och effektivt komplement till detta. Bortsett från ramprogrammet bör även ramprogrammet för forskning, strategin ”livslångt lärande” och strukturfonderna nämnas som särskilt betydelsefulla.

| 3.4 | Företagen stärker sin innovationsförmåga inte bara genom att dra nytta av de tekniska framstegen. Andra faktorer som bidrar till innovation är om företagandet har en fast förankring i samhället och kulturen i varje land, fördjupade kunskaper i management, en ansvarskännande företagsledning och gränsöverskridande verksamhet. För ramprogrammets målsättningar vore det fel att ge begreppet innovation en alltför snäv definition och därigenom förverka möjligheter till större tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. Företagen utgör centrala aktörer i innovationsprocessen, och arbetsmarknadens parter bör i lämplig grad medverka i genomförandet av denna process. |
| --- | --- |

3.4

Företagen stärker sin innovationsförmåga inte bara genom att dra nytta av de tekniska framstegen. Andra faktorer som bidrar till innovation är om företagandet har en fast förankring i samhället och kulturen i varje land, fördjupade kunskaper i management, en ansvarskännande företagsledning och gränsöverskridande verksamhet. För ramprogrammets målsättningar vore det fel att ge begreppet innovation en alltför snäv definition och därigenom förverka möjligheter till större tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. Företagen utgör centrala aktörer i innovationsprocessen, och arbetsmarknadens parter bör i lämplig grad medverka i genomförandet av denna process.

| 3.5 | Innovation uppstår i människors huvuden. En hög bildnings- och utbildningsnivå är en förutsättning för en hållbar ökning av innovationsförmågan i EU. Arbetsgivare, arbetstagare, regeringar, högskolor, skolor och andra berörda institutioner har alla samma skyldighet att ytterligare öka den innovativa potentialen i våra samhällen. Gränsöverskridande projekt lämpar sig som komplement till de nationella ansträngningarna för att skapa ett kunskapssamhälle. Kommittén ställer sig positiv till att EU målinriktat stöder bildning och utbildning, bl.a. genom gemenskapsprogrammen ”Sokrates” (allmän utbildning), ”Tempus” (högskoleutbildning) och ”Leonardo da Vinci” (yrkesutbildning). Det integrerade handlingsprogrammet för bildning, utbildning och livslångt lärande för 2007–2013 kan också komma att utgöra ett viktigt bidrag till att företagens innovationsförmåga stärks och ramprogrammet lyckas. |
| --- | --- |

3.5

Innovation uppstår i människors huvuden. En hög bildnings- och utbildningsnivå är en förutsättning för en hållbar ökning av innovationsförmågan i EU. Arbetsgivare, arbetstagare, regeringar, högskolor, skolor och andra berörda institutioner har alla samma skyldighet att ytterligare öka den innovativa potentialen i våra samhällen. Gränsöverskridande projekt lämpar sig som komplement till de nationella ansträngningarna för att skapa ett kunskapssamhälle. Kommittén ställer sig positiv till att EU målinriktat stöder bildning och utbildning, bl.a. genom gemenskapsprogrammen ”Sokrates” (allmän utbildning), ”Tempus” (högskoleutbildning) och ”Leonardo da Vinci” (yrkesutbildning). Det integrerade handlingsprogrammet för bildning, utbildning och livslångt lärande för 2007–2013 kan också komma att utgöra ett viktigt bidrag till att företagens innovationsförmåga stärks och ramprogrammet lyckas.

| 3.6 | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att stärka företagens innovations- och konkurrenskraft genom bättre lagstiftning och genom att systematiskt undersöka om befintlig lagstiftning medför överdrivna hinder. Särskilt viktigt är att nya bestämmelser underkastas en effektiv konsekvensbedömning. Vid konsekvensbedömningen bör kommissionen intensivt samarbeta med rådet för konkurrenskraft och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att stärka företagens innovations- och konkurrenskraft genom bättre lagstiftning och genom att systematiskt undersöka om befintlig lagstiftning medför överdrivna hinder. Särskilt viktigt är att nya bestämmelser underkastas en effektiv konsekvensbedömning. Vid konsekvensbedömningen bör kommissionen intensivt samarbeta med rådet för konkurrenskraft och Europaparlamentet.

| 3.7 | Kommittén delar kommissionens uppfattning att övergripande och samordnande åtgärder från EU:s sida kan skapa ett stort mervärde. Särskilt viktigt kommer det att vara att ge företagen tillgång till så praktiskt relaterad information som möjligt och se till att de på ett så enkelt sätt som möjligt kan få tillgång till åtgärderna och instrumenten inom ramprogrammet. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén delar kommissionens uppfattning att övergripande och samordnande åtgärder från EU:s sida kan skapa ett stort mervärde. Särskilt viktigt kommer det att vara att ge företagen tillgång till så praktiskt relaterad information som möjligt och se till att de på ett så enkelt sätt som möjligt kan få tillgång till åtgärderna och instrumenten inom ramprogrammet.

| 3.8 | Kommittén ställer sig bakom kommissionens mål att genom ramprogrammet stödja inte bara tekniskt särskilt högt utvecklade utan även traditionella branscher. Om sysselsättningen ökar och den sociala sammanhållningen stärks, kan just dessa göra en ännu större insats om de får öka sin konkurrenskraft och innovationskraft. På områdena tjänster och logistik finns det också en betydande innovationspotential. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén ställer sig bakom kommissionens mål att genom ramprogrammet stödja inte bara tekniskt särskilt högt utvecklade utan även traditionella branscher. Om sysselsättningen ökar och den sociala sammanhållningen stärks, kan just dessa göra en ännu större insats om de får öka sin konkurrenskraft och innovationskraft. På områdena tjänster och logistik finns det också en betydande innovationspotential.

| 3.9 | Kommittén uppmanar kommissionen att definiera målgrupperna i ramprogrammet så brett att man får ett så stort mervärde som möjligt i så många regioner och sektorer som möjligt. Även kooperativ, delägarföretag och ömsesidiga föreningar (”mutuals”) samt innovativa nystartade företag och mikroföretag kan bidra till att stärka konkurrens- och innovationskraften i EU. Genom kooperativ kan man till exempel dra nytta av stordriftsfördelar i fråga om marknadstillträde (bl.a. möjligheten att delta i större offentliga upphandlingar), marknadsställning, ledarskapsutveckling, vidareutbildning och forskningskapacitet. Möjligheten att delta i projekten inom ramprogrammet bör bero på i vilken utsträckning målgrupperna utarbetar bärkraftiga koncept som bidrar till konkurrenskraft och innovation och motiverar stöd. Stiftelser, föreningar och industri- och handelskamrar har en viktig roll för spridningen av ramprogrammet. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén uppmanar kommissionen att definiera målgrupperna i ramprogrammet så brett att man får ett så stort mervärde som möjligt i så många regioner och sektorer som möjligt. Även kooperativ, delägarföretag och ömsesidiga föreningar (”mutuals”) samt innovativa nystartade företag och mikroföretag kan bidra till att stärka konkurrens- och innovationskraften i EU. Genom kooperativ kan man till exempel dra nytta av stordriftsfördelar i fråga om marknadstillträde (bl.a. möjligheten att delta i större offentliga upphandlingar), marknadsställning, ledarskapsutveckling, vidareutbildning och forskningskapacitet. Möjligheten att delta i projekten inom ramprogrammet bör bero på i vilken utsträckning målgrupperna utarbetar bärkraftiga koncept som bidrar till konkurrenskraft och innovation och motiverar stöd. Stiftelser, föreningar och industri- och handelskamrar har en viktig roll för spridningen av ramprogrammet.

| 3.10 | Budgetsituationen i medlemsstaterna och EU gör de finansiella medlen för ramprogrammet begränsade. Kommittén förväntar sig att programmet erhåller tillräckligt med medel inom ramen för det beslutsförfarande som pågår om den kommande budgetplanen. Samtidigt bör man för målgrupperna se till att användningen av medlen blir så målinriktad, effektiv och resultatorienterad som möjligt. Kommissionen bör undersöka i vilken utsträckning medel som för närvarande är avsatta för förvaltningen av programmet kan användas för projekt. |
| --- | --- |

3.10

Budgetsituationen i medlemsstaterna och EU gör de finansiella medlen för ramprogrammet begränsade. Kommittén förväntar sig att programmet erhåller tillräckligt med medel inom ramen för det beslutsförfarande som pågår om den kommande budgetplanen. Samtidigt bör man för målgrupperna se till att användningen av medlen blir så målinriktad, effektiv och resultatorienterad som möjligt. Kommissionen bör undersöka i vilken utsträckning medel som för närvarande är avsatta för förvaltningen av programmet kan användas för projekt.

| 3.11 | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att utvärdera sina erfarenheter av redan befintliga program, rätta till eventuella svagheter och satsa på beprövade metoder vid genomförandet av ramprogrammet. En för alla parter begriplig benchmarking och övervakning kommer att komma ramprogrammet till godo. Insikter som kan bidra till att optimera ramprogrammet bör beaktas i ett tidigt stadium av den årliga arbetsplaneringen. Kommissionen och de myndigheter som arbetar med att genomföra programmen bör kritiskt undersöka om översynen efter halva tiden antyder att det finns ett anpassningsbehov. I samband med detta bör företagens och de andra målgruppernas erfarenheter beaktas. Möjligheterna till säker planering för alla deltagare i projekten får dock inte vid något tillfälle inskränkas. |
| --- | --- |

3.11

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att utvärdera sina erfarenheter av redan befintliga program, rätta till eventuella svagheter och satsa på beprövade metoder vid genomförandet av ramprogrammet. En för alla parter begriplig benchmarking och övervakning kommer att komma ramprogrammet till godo. Insikter som kan bidra till att optimera ramprogrammet bör beaktas i ett tidigt stadium av den årliga arbetsplaneringen. Kommissionen och de myndigheter som arbetar med att genomföra programmen bör kritiskt undersöka om översynen efter halva tiden antyder att det finns ett anpassningsbehov. I samband med detta bör företagens och de andra målgruppernas erfarenheter beaktas. Möjligheterna till säker planering för alla deltagare i projekten får dock inte vid något tillfälle inskränkas.

| 3.12 | Kommittén fäster stor vikt vid att medlemsstaterna tar hänsyn till additionalitetsprincipen. De uppmanas därför uttryckligen att oavsett de europeiska bidragen fortsätta med det nationella stödet i planerad omfattning. Kommittén anser att medlemsstaterna är bundna av det överenskomna målet att sätta av tre procent av bruttonationalprodukten till forskning och utveckling. Genomförandet av ramprogrammet får i vilket fall som helst inte leda till att medlemsstaternas insatser för att uppnå detta mål minskar. |
| --- | --- |

3.12

Kommittén fäster stor vikt vid att medlemsstaterna tar hänsyn till additionalitetsprincipen. De uppmanas därför uttryckligen att oavsett de europeiska bidragen fortsätta med det nationella stödet i planerad omfattning. Kommittén anser att medlemsstaterna är bundna av det överenskomna målet att sätta av tre procent av bruttonationalprodukten till forskning och utveckling. Genomförandet av ramprogrammet får i vilket fall som helst inte leda till att medlemsstaternas insatser för att uppnå detta mål minskar.

| 3.13 | Kommissionen pekar med rätta på att det måste råda samstämmighet mellan ramprogrammets instrument och åtgärder och EU:s program och initiativ på andra områden. Särskilt viktiga gränssnitt finns det till det sjunde ramprogrammet för forskning, till strategin för livslångt lärande samt till strukturpolitikens program. Kommissionen bör se till att målsättningarna för alla de generaldirektorat som deltar är förenliga. Det måste finnas en möjlighet till insyn i relevanta organs verksamhet och beslut. Övergripande och vertikala synergieffekter mellan EU och medlemsstaterna samt mellan näringsliv, vetenskap och förvaltning kommer endast att kunna uppnås till fullo om innehållet i och organisationen av dessa program är väl avstämda mot varandra. |
| --- | --- |

3.13

Kommissionen pekar med rätta på att det måste råda samstämmighet mellan ramprogrammets instrument och åtgärder och EU:s program och initiativ på andra områden. Särskilt viktiga gränssnitt finns det till det sjunde ramprogrammet för forskning, till strategin för livslångt lärande samt till strukturpolitikens program. Kommissionen bör se till att målsättningarna för alla de generaldirektorat som deltar är förenliga. Det måste finnas en möjlighet till insyn i relevanta organs verksamhet och beslut. Övergripande och vertikala synergieffekter mellan EU och medlemsstaterna samt mellan näringsliv, vetenskap och förvaltning kommer endast att kunna uppnås till fullo om innehållet i och organisationen av dessa program är väl avstämda mot varandra.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Vid genomförandet av ramprogrammet måste målgruppernas tillträde till de planerade programmen underrättas. Detta har i det förgångna inte alltid helt och hållet varit fallet. Tilldelningen av medel måste vara effektiv, praktiskt relaterad och ske med så liten administrativ belastning som möjligt (bl.a. i samband med rapportering och dokumentering). |
| --- | --- |

4.1

Vid genomförandet av ramprogrammet måste målgruppernas tillträde till de planerade programmen underrättas. Detta har i det förgångna inte alltid helt och hållet varit fallet. Tilldelningen av medel måste vara effektiv, praktiskt relaterad och ske med så liten administrativ belastning som möjligt (bl.a. i samband med rapportering och dokumentering).

| 4.2 | Kommissionen bör förvalta ramprogrammet på ett effektivt och användarvänligt sätt genom att anta en konsekvent strategi. Alla aktörer som medverkar i genomförandet av ramprogrammet behöver en möjlighet till säker planering och insyn. Ett externt organ bör förvalta programmet, om detta kan leda till en tydlig förenkling av förvaltningen och kostnadssänkningar. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen bör förvalta ramprogrammet på ett effektivt och användarvänligt sätt genom att anta en konsekvent strategi. Alla aktörer som medverkar i genomförandet av ramprogrammet behöver en möjlighet till säker planering och insyn. Ett externt organ bör förvalta programmet, om detta kan leda till en tydlig förenkling av förvaltningen och kostnadssänkningar.

| 4.3 | Genomförandet av ramprogrammet bör följas upp ännu mer noggrant av kommissionens observationscentrum för små och medelstora företag. Detta kan ytterligare förbättra utbytet av kunskaper och erfarenheter mellan medlemsstaterna, mellan företagen och mellan näringsliv, vetenskap och förvaltning. Man bör undersöka hur användbara rapporterna från observationscentrumet är i praktiken och hur målgruppsanpassade de är. Det vore till stor hjälp om observationscentrumets uppgifter kunde fastställas på ett sådant sätt att alla målgruppers bidrag (i den mening som avses i punkt 3.9) blir tydliga. |
| --- | --- |

4.3

Genomförandet av ramprogrammet bör följas upp ännu mer noggrant av kommissionens observationscentrum för små och medelstora företag. Detta kan ytterligare förbättra utbytet av kunskaper och erfarenheter mellan medlemsstaterna, mellan företagen och mellan näringsliv, vetenskap och förvaltning. Man bör undersöka hur användbara rapporterna från observationscentrumet är i praktiken och hur målgruppsanpassade de är. Det vore till stor hjälp om observationscentrumets uppgifter kunde fastställas på ett sådant sätt att alla målgruppers bidrag (i den mening som avses i punkt 3.9) blir tydliga.

4.4   ”Programmet för entreprenörskap och innovation”

| 4.4.1 | Tillgången till kapital fortsätter att vara kraftigt begränsad för små och medelstora företag och för innovativa mikroföretag, även om detta problem varit känt i åratal. Här krävs det omedelbar handling. Finansieringsinstrumenten i detta program är en förutsättning för en lyckad europeisk näringslivspolitik. Kommittén utgår ifrån att de kan få en stor mobiliserande verkan och hävstångsverkan. |
| --- | --- |

4.4.1

Tillgången till kapital fortsätter att vara kraftigt begränsad för små och medelstora företag och för innovativa mikroföretag, även om detta problem varit känt i åratal. Här krävs det omedelbar handling. Finansieringsinstrumenten i detta program är en förutsättning för en lyckad europeisk näringslivspolitik. Kommittén utgår ifrån att de kan få en stor mobiliserande verkan och hävstångsverkan.

| 4.4.2 | Kommittén anser att medel bör avsättas för lämpliga finansiella mellanhänder, så att finansieringskostnaderna (inklusive personal- och förvaltningskostnader) och de risker som hänger samman med finansieringen minskar. Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF), Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG) och Systemet för kapacitetsuppbyggnad (CBS) bör bidra till att lånefinansiering och tillgång till riskkapital underlättas för företagen. Att ge krediter till innovationsdrivna små och medelstora företag och mikroföretag, särskilt i nyetablerings- och tillväxtfasen, kommer att öka deras tillväxt- och sysselsättningspotential. Det bör också finnas tillgång till små- och mikrokrediter för lämpliga projekt. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommittén anser att medel bör avsättas för lämpliga finansiella mellanhänder, så att finansieringskostnaderna (inklusive personal- och förvaltningskostnader) och de risker som hänger samman med finansieringen minskar. Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF), Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG) och Systemet för kapacitetsuppbyggnad (CBS) bör bidra till att lånefinansiering och tillgång till riskkapital underlättas för företagen. Att ge krediter till innovationsdrivna små och medelstora företag och mikroföretag, särskilt i nyetablerings- och tillväxtfasen, kommer att öka deras tillväxt- och sysselsättningspotential. Det bör också finnas tillgång till små- och mikrokrediter för lämpliga projekt.

| 4.4.3 | Kommittén anser att upp- och utbyggnaden av gränsöverskridande verksamhet bör betraktas som en grundkomponent i den europeiska politiken och som en viktig strategi för små och medelstora företag som vill öka sin konkurrens- och innovationskraft. Alla åtgärder och instrument inom programmet bör stämmas av mot detta mål. Kommissionen bör aktivt stödja företagen i detta genom ”samarbetsbörser”, praktiskt relaterad information och andra lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

4.4.3

Kommittén anser att upp- och utbyggnaden av gränsöverskridande verksamhet bör betraktas som en grundkomponent i den europeiska politiken och som en viktig strategi för små och medelstora företag som vill öka sin konkurrens- och innovationskraft. Alla åtgärder och instrument inom programmet bör stämmas av mot detta mål. Kommissionen bör aktivt stödja företagen i detta genom ”samarbetsbörser”, praktiskt relaterad information och andra lämpliga åtgärder.

| 4.4.4 | Komplexiteten i det europeiska stödet och den rättsliga ramen gör att företagen och de andra målgrupperna behöver skräddarsydd information och rådgivning. Sådan ges lämpligast genom ett nät av informationskanaler som täcker in hela Europa och samarbetar effektivt. Informationen om det mervärde som europeiska program och projekt medför kan på så sätt förmedlas ännu bättre till medborgarna och företagen. Detta ligger också i linje med EU:s nya kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

4.4.4

Komplexiteten i det europeiska stödet och den rättsliga ramen gör att företagen och de andra målgrupperna behöver skräddarsydd information och rådgivning. Sådan ges lämpligast genom ett nät av informationskanaler som täcker in hela Europa och samarbetar effektivt. Informationen om det mervärde som europeiska program och projekt medför kan på så sätt förmedlas ännu bättre till medborgarna och företagen. Detta ligger också i linje med EU:s nya kommunikationsstrategi.

| 4.4.5 | Kommittén sätter stort värde på att den planerade upphandlingen för nätpartner rörande tjänster till stöd för företag och innovation sker i enlighet med tydliga bestämmelser och att alla de region- och sektorsspecifika organisationer kan delta som genom sin struktur och sitt tjänsteutbud direkt kan motsvara företagens önskemål. Vi rekommenderar att kommissionen härvid tar hänsyn till Euro Info-centrens (EIC), Innovation Relay-centrens (IRC) och Business Innovation-centrens (BIC) referenser från fall till fall. |
| --- | --- |

4.4.5

Kommittén sätter stort värde på att den planerade upphandlingen för nätpartner rörande tjänster till stöd för företag och innovation sker i enlighet med tydliga bestämmelser och att alla de region- och sektorsspecifika organisationer kan delta som genom sin struktur och sitt tjänsteutbud direkt kan motsvara företagens önskemål. Vi rekommenderar att kommissionen härvid tar hänsyn till Euro Info-centrens (EIC), Innovation Relay-centrens (IRC) och Business Innovation-centrens (BIC) referenser från fall till fall.

4.5   ”IKT-stödprogrammet”

| 4.5.1 | Kommittén ställer sig positiv till programmets målsättning, att stödja IKT-politiken. Denna sektor är en drivande kraft för den ökning av produktiviteten som krävs inom alla branscher. De åtgärder som föreslås ger anledning att hoppas på ett stort europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

4.5.1

Kommittén ställer sig positiv till programmets målsättning, att stödja IKT-politiken. Denna sektor är en drivande kraft för den ökning av produktiviteten som krävs inom alla branscher. De åtgärder som föreslås ger anledning att hoppas på ett stort europeiskt mervärde.

| 4.5.2 | Främjandet av det europeiska informationssamhället kommer att bidra till en hållbar utveckling av ekonomin, samhällelig och social integration i Europa och till att höja medborgarnas livskvalitet. Vid genomförandet av detta program bör man framför allt se till att alla företag ges tillträde, även de som tillhör traditionella branscher. |
| --- | --- |

4.5.2

Främjandet av det europeiska informationssamhället kommer att bidra till en hållbar utveckling av ekonomin, samhällelig och social integration i Europa och till att höja medborgarnas livskvalitet. Vid genomförandet av detta program bör man framför allt se till att alla företag ges tillträde, även de som tillhör traditionella branscher.

| 4.5.3 | Målinriktade projekt, sammanlänkade aktioner och upp- och utbyggnad av gränsöverskridande nätverk och projektsammanslutningar kan föra tekniköverföringen och användningen av innovativa och marknadsnära IKT-lösningar framåt. Kommittén ställer sig positiv till att gemensamma tekniska specifikationer och handlingsplaner utarbetas, så att tilldelningen av offentliga kontrakt underlättas inom detta segment. |
| --- | --- |

4.5.3

Målinriktade projekt, sammanlänkade aktioner och upp- och utbyggnad av gränsöverskridande nätverk och projektsammanslutningar kan föra tekniköverföringen och användningen av innovativa och marknadsnära IKT-lösningar framåt. Kommittén ställer sig positiv till att gemensamma tekniska specifikationer och handlingsplaner utarbetas, så att tilldelningen av offentliga kontrakt underlättas inom detta segment.

| 4.5.4 | IKT-stödprogrammet skall till sin struktur och programplanering i så stor utsträckning som möjligt stämmas av mot initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2005) 229). Kommittén kommer att utarbeta ett separat yttrande angående ”i2010”. |
| --- | --- |

4.5.4

IKT-stödprogrammet skall till sin struktur och programplanering i så stor utsträckning som möjligt stämmas av mot initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2005) 229). Kommittén kommer att utarbeta ett separat yttrande angående ”i2010”.

4.6   ”Programmet intelligent energi – Europa”

| 4.6.1 | Kommittén ställer sig positiv till målsättningen för det planerade programmet. Energieffektivitet, främjande av förnybar energi och diversifiering av energikällor är en förutsättning för en hållbar ekonomisk utveckling och för miljöskyddet i Europa. Programmet bör bidra till att hela innovationspotentialen i energisektorn utnyttjas, en potential som också står att finna i systemteknik och energiomvandling. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommittén ställer sig positiv till målsättningen för det planerade programmet. Energieffektivitet, främjande av förnybar energi och diversifiering av energikällor är en förutsättning för en hållbar ekonomisk utveckling och för miljöskyddet i Europa. Programmet bör bidra till att hela innovationspotentialen i energisektorn utnyttjas, en potential som också står att finna i systemteknik och energiomvandling.

| 4.6.2 | Marknadsorienterade tekniker och konkurrenskraftiga produkter är en förutsättning för att programmets mål skall kunna uppnås. Kommittén ställer sig därför positiv till att projekt främjas som gör det lättare att omsätta innovation till marknadsmässigt gångbara produkter. Sådan verksamhet är dock endast meningsfull i en tidig fas av innovationsprocessen. I princip kan bästa teknik och konkurrenskraftiga produkter eller tjänster endast utvecklas där det råder konkurrens. |
| --- | --- |

4.6.2

Marknadsorienterade tekniker och konkurrenskraftiga produkter är en förutsättning för att programmets mål skall kunna uppnås. Kommittén ställer sig därför positiv till att projekt främjas som gör det lättare att omsätta innovation till marknadsmässigt gångbara produkter. Sådan verksamhet är dock endast meningsfull i en tidig fas av innovationsprocessen. I princip kan bästa teknik och konkurrenskraftiga produkter eller tjänster endast utvecklas där det råder konkurrens.

| 4.6.3 | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att främja en resursskonande energianvändning och att sprida information om detta. Denna verksamhet bör inte bara rikta sig till fackkretsar utan också till en bredare allmänhet. Den pågående kampanjen ”Hållbar energi för Europa” är ett viktigt bidrag till detta. Syftet med denna är att sprida beprövade metoder och göra medborgarna mer medvetna om energieffektivitet och miljöskydd. Kommittén utgår ifrån att kampanjen och ”Programmet intelligent energi – Europa” kompletterar varandra på ett meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

4.6.3

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att främja en resursskonande energianvändning och att sprida information om detta. Denna verksamhet bör inte bara rikta sig till fackkretsar utan också till en bredare allmänhet. Den pågående kampanjen ”Hållbar energi för Europa” är ett viktigt bidrag till detta. Syftet med denna är att sprida beprövade metoder och göra medborgarna mer medvetna om energieffektivitet och miljöskydd. Kommittén utgår ifrån att kampanjen och ”Programmet intelligent energi – Europa” kompletterar varandra på ett meningsfullt sätt.

5.   Avslutande rekommendationer

| 5.1 | Kommittén uppmanar kommissionen att framställa ramprogrammets mål och struktur på ett ännu mer överskådligt sätt. Uppräkningen av planerade genomförandeåtgärder i artikel 6 i ramprogrammet är föredömlig. De enskilda programmen och instrumenten skulle kunna presenteras lika systematiskt. Detta skulle göra det lättare att väcka målgruppernas intresse för ramprogrammet. Det civila samhällets organisationer bör involveras i detta arbete. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén uppmanar kommissionen att framställa ramprogrammets mål och struktur på ett ännu mer överskådligt sätt. Uppräkningen av planerade genomförandeåtgärder i artikel 6 i ramprogrammet är föredömlig. De enskilda programmen och instrumenten skulle kunna presenteras lika systematiskt. Detta skulle göra det lättare att väcka målgruppernas intresse för ramprogrammet. Det civila samhällets organisationer bör involveras i detta arbete.

| 5.2 | Kommittén förväntar sig ett mervärde genom att flera program och enskilda åtgärder sammanlänkas. Detta kan endast uppnås om samordningen är optimal, de enskilda åtgärderna är samstämmiga och en avstämning sker med andra relevanta EU-program. Denna plikt åvilar framför allt kommissionen och förvaltningsorganen. |
| --- | --- |

5.2

Kommittén förväntar sig ett mervärde genom att flera program och enskilda åtgärder sammanlänkas. Detta kan endast uppnås om samordningen är optimal, de enskilda åtgärderna är samstämmiga och en avstämning sker med andra relevanta EU-program. Denna plikt åvilar framför allt kommissionen och förvaltningsorganen.

| 5.3 | Kommittén ställer sig positiv till att ramprogrammet riktas in på EU:s centrala ekonomiska och sociala samt miljö- och energipolitiska mål. Vid genomförandet handlar det om att utforma de årliga arbetsprogrammen på ett praktiskt utförbart och för målgrupperna, framför allt de innovativa företagen, relevant sätt. Detta kan endast bli fallet om målgrupperna på lämpligt sätt involveras i planeringsarbetet. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén ställer sig positiv till att ramprogrammet riktas in på EU:s centrala ekonomiska och sociala samt miljö- och energipolitiska mål. Vid genomförandet handlar det om att utforma de årliga arbetsprogrammen på ett praktiskt utförbart och för målgrupperna, framför allt de innovativa företagen, relevant sätt. Detta kan endast bli fallet om målgrupperna på lämpligt sätt involveras i planeringsarbetet.

| 5.4 | För att uppnå ett bättre genomförande och politisk kontinuitet uppmanar EESK kommissionen att klargöra kopplingen mellan ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och övriga befintliga och framtida initiativ i detta sammanhang. Detta gäller i synnerhet Europeiska stadgan för småföretag från 2000, handlingsplanen för entreprenörskap i Europa från 2003 och det kommande meddelandet om politiken för små och medelstora företag. Detta skulle vara mycket värdefullt för företrädare från näringslivet och beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

5.4

För att uppnå ett bättre genomförande och politisk kontinuitet uppmanar EESK kommissionen att klargöra kopplingen mellan ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och övriga befintliga och framtida initiativ i detta sammanhang. Detta gäller i synnerhet Europeiska stadgan för småföretag från 2000, handlingsplanen för entreprenörskap i Europa från 2003 och det kommande meddelandet om politiken för små och medelstora företag. Detta skulle vara mycket värdefullt för företrädare från näringslivet och beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå.

| 5.5 | Kommittén kommer att följa genomförandet av ramprogrammet noggrant. Kommittén förbehåller sig rätten att mot bakgrund av nya erfarenheter eller i samband med översynen efter halva tiden komma med nya rekommendationer. |
| --- | --- |

5.5

Kommittén kommer att följa genomförandet av ramprogrammet noggrant. Kommittén förbehåller sig rätten att mot bakgrund av nya erfarenheter eller i samband med översynen efter halva tiden komma med nya rekommendationer.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/27

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon”

KOM(2005) 237 slutlig – 2005/0104 (COD)

(2006/C 65/04)

Den 16:e september 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 oktober 2005. Föredragande var Virgilio Ranocchiari.

Vid sin 422:a plenarsession den 14 december 2005 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 123 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Schengenkonventionen, som har utformats i syfte att tillåta fri rörlighet för personer och varor, undertecknades år 1990 och började tillämpas år 1995. I Schengenkonventionen fastställs vilka myndigheter som har tillträde till Schengens informationssystem (SIS) samt för vilka ändamål uppgifterna i systemet får användas. Enligt den ursprungliga avtalstexten hade de myndigheter som ansvarar för registrering av fordon inte tillträde till SIS. |
| --- | --- |

1.1

Schengenkonventionen, som har utformats i syfte att tillåta fri rörlighet för personer och varor, undertecknades år 1990 och började tillämpas år 1995. I Schengenkonventionen fastställs vilka myndigheter som har tillträde till Schengens informationssystem (SIS) samt för vilka ändamål uppgifterna i systemet får användas. Enligt den ursprungliga avtalstexten hade de myndigheter som ansvarar för registrering av fordon inte tillträde till SIS.

| 1.2 | Den 21 augusti 2003 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet vad gäller tillgången till Schengens informationssystem (SIS) för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (1). Avsikten var att ge dessa enheter tillgång till SIS-uppgifter om stulna fordon och släpvagnar, stulna officiella blankodokument och utfärdade identitetshandlingar (pass, ID-kort, körkort) i syfte att kontrollera att fordon som anmäls för en andra registrering inte har stulits, bortförts eller på annat sätt försvunnit ur den rätta ägarens besittning, och att personer som ansöker om registreringsbevis inte använder sig av stulna identitets- eller registreringshandlingar. |
| --- | --- |

1.2

Den 21 augusti 2003 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet vad gäller tillgången till Schengens informationssystem (SIS) för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (1). Avsikten var att ge dessa enheter tillgång till SIS-uppgifter om stulna fordon och släpvagnar, stulna officiella blankodokument och utfärdade identitetshandlingar (pass, ID-kort, körkort) i syfte att kontrollera att fordon som anmäls för en andra registrering inte har stulits, bortförts eller på annat sätt försvunnit ur den rätta ägarens besittning, och att personer som ansöker om registreringsbevis inte använder sig av stulna identitets- eller registreringshandlingar.

| 1.3 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav den 25 februari 2004 ett yttrande om förslaget (2). EESK instämde i kommissionens åsikt att tillgången till SIS borde utvidgas till att omfatta även nationella myndigheter som ansvarar för att utfärda och kontrollera registreringsbevis. Kommittén välkomnade också att man i förslaget beaktade det faktum att flera medlemsstater har privata enheter som ansvarar för fordonsregistreringen och att man därför föreslog att även dessa enheter, indirekt via någon av de offentliga myndigheter som har tillgång till SIS, skulle få tillgång till information som de behöver i sin verksamhet, förutsatt att dataskyddet kunde garanteras. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav den 25 februari 2004 ett yttrande om förslaget (2). EESK instämde i kommissionens åsikt att tillgången till SIS borde utvidgas till att omfatta även nationella myndigheter som ansvarar för att utfärda och kontrollera registreringsbevis. Kommittén välkomnade också att man i förslaget beaktade det faktum att flera medlemsstater har privata enheter som ansvarar för fordonsregistreringen och att man därför föreslog att även dessa enheter, indirekt via någon av de offentliga myndigheter som har tillgång till SIS, skulle få tillgång till information som de behöver i sin verksamhet, förutsatt att dataskyddet kunde garanteras.

| 1.4 | Som en följd av detta och av utvidgningen har det blivit uppenbart att andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) måste utvecklas så att de nya medlemsstaterna kan ansluta sig till systemet och så att Schengenområdet kan utvidgas till att omfatta även de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.4

Som en följd av detta och av utvidgningen har det blivit uppenbart att andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) måste utvecklas så att de nya medlemsstaterna kan ansluta sig till systemet och så att Schengenområdet kan utvidgas till att omfatta även de nya medlemsstaterna.

| 1.5 | Eftersom SIS II behöver en lämplig rättslig ram och med beaktande av att olika politikområden berörs har kommissionen lagt fram tre förslag: Det första förslaget rör fri rörlighet för personer, det andra polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor medan det tredje förslaget kompletterar de två första förslagen och syftar till att ge de myndigheter som ansvarar för fordonsregistrering tillträde till SIS II. |
| --- | --- |

1.5

Eftersom SIS II behöver en lämplig rättslig ram och med beaktande av att olika politikområden berörs har kommissionen lagt fram tre förslag: Det första förslaget rör fri rörlighet för personer, det andra polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor medan det tredje förslaget kompletterar de två första förslagen och syftar till att ge de myndigheter som ansvarar för fordonsregistrering tillträde till SIS II.

| 1.6 | EESK har nu rådfrågats beträffande det tredje förslaget, som utgör en nödvändig uppföljning av den ovannämnda tidigare förordningen (3), som antogs av rådet den 6 juli 2005. |
| --- | --- |

1.6

EESK har nu rådfrågats beträffande det tredje förslaget, som utgör en nödvändig uppföljning av den ovannämnda tidigare förordningen (3), som antogs av rådet den 6 juli 2005.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Med sitt nya förslag vill kommissionen säkerställa samstämmigheten med de nya rättsliga instrumenten för inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). Kommissionen konstaterar att det föreliggande förslaget har samma huvudsyfte som förslaget från augusti 2003, dvs. att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och med hjälp av ett effektivt informationsutbyte bekämpa bedrägeri och olaglig handel med stulna fordon. Kommissionen framhåller vidare att syftet är att se till att de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon har tillgång till samma SIS-uppgifter i SIS II som de har haft sedan juni 2005, då den föreslagna förordningen från 2003 trädde i kraft. |
| --- | --- |

2.1

Med sitt nya förslag vill kommissionen säkerställa samstämmigheten med de nya rättsliga instrumenten för inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). Kommissionen konstaterar att det föreliggande förslaget har samma huvudsyfte som förslaget från augusti 2003, dvs. att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och med hjälp av ett effektivt informationsutbyte bekämpa bedrägeri och olaglig handel med stulna fordon. Kommissionen framhåller vidare att syftet är att se till att de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon har tillgång till samma SIS-uppgifter i SIS II som de har haft sedan juni 2005, då den föreslagna förordningen från 2003 trädde i kraft.

| 2.2 | Frågan är fortfarande viktig eftersom för närvarande cirka 1,3 miljoner fordon årligen stjäls inom unionen, av vilka cirka 500 000 aldrig återfinns (4). Fordonsrelaterade brott är också knutna till andra brott, såsom olaglig handel, smuggling och terrorism (bilbomber). |
| --- | --- |

2.2

Frågan är fortfarande viktig eftersom för närvarande cirka 1,3 miljoner fordon årligen stjäls inom unionen, av vilka cirka 500 000 aldrig återfinns (4). Fordonsrelaterade brott är också knutna till andra brott, såsom olaglig handel, smuggling och terrorism (bilbomber).

| 2.3 | EESK upprepar sitt stöd till kommissionens ståndpunkt att tillgången till SIS II bör utvidgas till att omfatta nationella myndigheter som ansvarar för att utfärda och kontrollera de dokument som nämns ovan i punkt 1.2. Dessutom bör privata enheter som ansvarar för fordonsregistrering få indirekt tillgång till information via någon av de offentliga myndigheter som har tillträde till SIS, förutsatt att dataskyddet kan garanteras. Det är särskilt viktigt att se till att det finns mekanismer som begränsar tillgången till annan information i systemet, som är reserverad för de myndigheter som fastställs i artikel 101 i Schengenkonventionen. |
| --- | --- |

2.3

EESK upprepar sitt stöd till kommissionens ståndpunkt att tillgången till SIS II bör utvidgas till att omfatta nationella myndigheter som ansvarar för att utfärda och kontrollera de dokument som nämns ovan i punkt 1.2. Dessutom bör privata enheter som ansvarar för fordonsregistrering få indirekt tillgång till information via någon av de offentliga myndigheter som har tillträde till SIS, förutsatt att dataskyddet kan garanteras. Det är särskilt viktigt att se till att det finns mekanismer som begränsar tillgången till annan information i systemet, som är reserverad för de myndigheter som fastställs i artikel 101 i Schengenkonventionen.

| 2.4 | De allmänna och övriga kommentarer som ingår i EESK:s yttrande av den 25 februari 2004 bör fortfarande tas i beaktande. Vissa kommentarer förtjänar att betonas på nytt. EESK anser till exempel att förslaget främjar säkerheten och påskyndar rättsliga förfaranden. Det sporrar också medlemsstaterna att tillåta ökad fri rörlighet för fordon inom unionen. Det är dock viktigt att förslaget är förenligt med medlemsstaternas egna regler och bestämmelser. Vidare är det viktigt att medlemsstater som inte har undertecknat Schengenkonventionen får tillträde till systemet och att samarbetet med Interpol och Europol utvidgas i syfte att bekämpa handeln med stulna och bortförda fordon utanför de länder som har tillträde till SIS II. EESK vill också framhålla vikten av att sammanställa, behandla och offentliggöra statistik som rör denna typ av brott i syfte att förbättra bekämpningen av brotten. |
| --- | --- |

2.4

De allmänna och övriga kommentarer som ingår i EESK:s yttrande av den 25 februari 2004 bör fortfarande tas i beaktande. Vissa kommentarer förtjänar att betonas på nytt. EESK anser till exempel att förslaget främjar säkerheten och påskyndar rättsliga förfaranden. Det sporrar också medlemsstaterna att tillåta ökad fri rörlighet för fordon inom unionen. Det är dock viktigt att förslaget är förenligt med medlemsstaternas egna regler och bestämmelser. Vidare är det viktigt att medlemsstater som inte har undertecknat Schengenkonventionen får tillträde till systemet och att samarbetet med Interpol och Europol utvidgas i syfte att bekämpa handeln med stulna och bortförda fordon utanför de länder som har tillträde till SIS II. EESK vill också framhålla vikten av att sammanställa, behandla och offentliggöra statistik som rör denna typ av brott i syfte att förbättra bekämpningen av brotten.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Kommissionens förslag ligger helt i linje med rådets beslut av den 22 december 2004 om bekämpande av fordonsbrottslighet med gränsöverskridande verkningar (2204/919/EG) (5). I beslutet konstateras följande: ”Att de brottsbekämpande myndigheterna och fordonsregistreringsmyndigheterna samarbetar är av särskild vikt liksom också att berörda parter informeras.” I artikel 7 i beslutet konstateras vidare att de nationella fordonsregistreringsmyndigheterna skall informeras av de brottsbekämpande myndigheterna om ett fordon, som är under registrering, veterligen är stulet, och att tillgång till databaser i detta syfte skall ges med vederbörlig respekt för bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen. EESK välkomnar att ståndpunkterna i rådets beslut nu har införlivats i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens förslag ligger helt i linje med rådets beslut av den 22 december 2004 om bekämpande av fordonsbrottslighet med gränsöverskridande verkningar (2204/919/EG) (5). I beslutet konstateras följande: ”Att de brottsbekämpande myndigheterna och fordonsregistreringsmyndigheterna samarbetar är av särskild vikt liksom också att berörda parter informeras.” I artikel 7 i beslutet konstateras vidare att de nationella fordonsregistreringsmyndigheterna skall informeras av de brottsbekämpande myndigheterna om ett fordon, som är under registrering, veterligen är stulet, och att tillgång till databaser i detta syfte skall ges med vederbörlig respekt för bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen. EESK välkomnar att ståndpunkterna i rådets beslut nu har införlivats i kommissionens förslag.

| 3.2 | Även om kommissionens förslag endast behandlar registreringsmyndigheternas tillgång till viss information i SIS II, vill EESK betona behovet av ett bredare samarbete för att bekämpa fordonsrelaterade brott. I artikel 4 i rådets beslut konstateras följande ”Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att i förekommande fall organisera regelbundna samråd mellan nationella behöriga myndigheter i enlighet med nationell lagstiftning och medlemsstaterna kan engagera företrädare för den privata sektorn (till exempel innehavare av privata register över eftersökta bilar, försäkringsväsendet och bilbranschen) i dessa samråd för att samordna informationen och stämma av sina respektive verksamheter på detta område.” Kommittén anser att kommissionen måste beakta dessa ståndpunkter i sin framtida kamp mot fordonsrelaterade brott. |
| --- | --- |

3.2

Även om kommissionens förslag endast behandlar registreringsmyndigheternas tillgång till viss information i SIS II, vill EESK betona behovet av ett bredare samarbete för att bekämpa fordonsrelaterade brott. I artikel 4 i rådets beslut konstateras följande ”Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att i förekommande fall organisera regelbundna samråd mellan nationella behöriga myndigheter i enlighet med nationell lagstiftning och medlemsstaterna kan engagera företrädare för den privata sektorn (till exempel innehavare av privata register över eftersökta bilar, försäkringsväsendet och bilbranschen) i dessa samråd för att samordna informationen och stämma av sina respektive verksamheter på detta område.” Kommittén anser att kommissionen måste beakta dessa ståndpunkter i sin framtida kamp mot fordonsrelaterade brott.

| 3.3 | Som ett exempel på dessa ståndpunkter vill EESK nämna Interpols tidigare projekt Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, senare kallat Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Syftet med detta projekt var att samla all information om bilar i en databas. Med hjälp av fordonets chassinummer (VIN) kunde man sedan få information om huruvida bilen anmälts stulen, registrerats, exporterats, importerats, tillverkats eller skrotats. En sådan databas utgör grunden för ett samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter, registreringsmyndigheter, tullmyndigheter, biltillverkare och försäkringsbolag. |
| --- | --- |

3.3

Som ett exempel på dessa ståndpunkter vill EESK nämna Interpols tidigare projekt Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car, senare kallat Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Syftet med detta projekt var att samla all information om bilar i en databas. Med hjälp av fordonets chassinummer (VIN) kunde man sedan få information om huruvida bilen anmälts stulen, registrerats, exporterats, importerats, tillverkats eller skrotats. En sådan databas utgör grunden för ett samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter, registreringsmyndigheter, tullmyndigheter, biltillverkare och försäkringsbolag.

| 3.4 | Vad gäller det föreliggande förslaget vill EESK också betona att det vanligen finns få möjligheter att konkret undersöka ett fordon för att fastställa dess identitet och avgöra om det har anmälts stulet. I många länder sker en besiktning i samband med att ett fordon registreras. Då ett fordon registreras finns det med andra ord möjlighet att kontrollera om fordonet är stulet. Därför är det viktigt att registreringsmyndigheterna får tillgång till verktyg som kan hjälpa dem att upptäcka om ett fordon är stulet, bortfört eller försvunnet. |
| --- | --- |

3.4

Vad gäller det föreliggande förslaget vill EESK också betona att det vanligen finns få möjligheter att konkret undersöka ett fordon för att fastställa dess identitet och avgöra om det har anmälts stulet. I många länder sker en besiktning i samband med att ett fordon registreras. Då ett fordon registreras finns det med andra ord möjlighet att kontrollera om fordonet är stulet. Därför är det viktigt att registreringsmyndigheterna får tillgång till verktyg som kan hjälpa dem att upptäcka om ett fordon är stulet, bortfört eller försvunnet.

| 3.5 | Såsom konstateras i punkt 3.2 ovan behövs det ett effektivare samarbete för att man skall kunna bekämpa fordonsrelaterade brott. Ett annat tillfälle att fysiskt undersöka ett fordon är när fordonet exporteras eller importeras. Kommittén rekommenderar därför att tullmyndigheterna skall kontrollera samma uppgifter i SIS II som registreringsmyndigheterna både när fordon importeras och exporteras. |
| --- | --- |

3.5

Såsom konstateras i punkt 3.2 ovan behövs det ett effektivare samarbete för att man skall kunna bekämpa fordonsrelaterade brott. Ett annat tillfälle att fysiskt undersöka ett fordon är när fordonet exporteras eller importeras. Kommittén rekommenderar därför att tullmyndigheterna skall kontrollera samma uppgifter i SIS II som registreringsmyndigheterna både när fordon importeras och exporteras.

| 3.6 | Då man undersöker ett fordon för att avgöra om det har anmälts stulet eller inte måste man också kunna fastställa fordonets identitet. Ett fordons identitet kan ofta fastställas med hjälp av dess chassinummer (VIN). Det är inte ovanligt att ett stulet fordons identitet förfalskas eller kopieras. Kommittén betonar att det är viktigt att man i framtiden utökar möjligheterna att identifiera ett fordon. Förslag om elektronisk fordonsidentifiering (EVI) och bättre märkning av reservdelar måste granskas och utvärderas noga. |
| --- | --- |

3.6

Då man undersöker ett fordon för att avgöra om det har anmälts stulet eller inte måste man också kunna fastställa fordonets identitet. Ett fordons identitet kan ofta fastställas med hjälp av dess chassinummer (VIN). Det är inte ovanligt att ett stulet fordons identitet förfalskas eller kopieras. Kommittén betonar att det är viktigt att man i framtiden utökar möjligheterna att identifiera ett fordon. Förslag om elektronisk fordonsidentifiering (EVI) och bättre märkning av reservdelar måste granskas och utvärderas noga.

| 3.7 | Slutligen föreslår kommittén att ytterligare åtgärder vidtas så snart som möjligt för att utvidga förordningens tillämpningsområde. Kommissionens förslag, som syftar till att kontrollera om ett fordon är stulet, bortfört eller försvunnet, bör dessutom kombineras med möjligheten att återbörda fordonet till dess rätta ägare. Denna möjlighet varierar stort mellan de olika medlemsstaterna och är beroende av bestämmelserna om god tro i de olika länderna. I vissa länder är det möjligt att bli ägare till en stulen bil om man mottagit bilen i god tro, medan detta inte är fallet i andra länder. Dessutom måste möjligheterna att återbörda fordon som visat sig vara stulna undersökas och utvärderas. |
| --- | --- |

3.7

Slutligen föreslår kommittén att ytterligare åtgärder vidtas så snart som möjligt för att utvidga förordningens tillämpningsområde. Kommissionens förslag, som syftar till att kontrollera om ett fordon är stulet, bortfört eller försvunnet, bör dessutom kombineras med möjligheten att återbörda fordonet till dess rätta ägare. Denna möjlighet varierar stort mellan de olika medlemsstaterna och är beroende av bestämmelserna om god tro i de olika länderna. I vissa länder är det möjligt att bli ägare till en stulen bil om man mottagit bilen i god tro, medan detta inte är fallet i andra länder. Dessutom måste möjligheterna att återbörda fordon som visat sig vara stulna undersökas och utvärderas.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 510 slutlig – 2003/0198 (COD).

1

(2)  EUT C 110, 30.4.2004.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Källa: Statistik från Europol, Haag, den 27 juni 2005.

4

(5)  EUT L 389, 30.12.2004.

5

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/29

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 69/169/EEG vad avser den tillfälliga kvantitativa restriktionen för import av öl till Finland”

KOM(2005) 427 slutlig – 2005/0175 (CNS)

(2006/C 65/05)

Den 30 september 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som berett ärendet, antog sitt yttrande den 11 november 2005. Föredragande var Harry Byrne.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 115 röster för, 3 emot och 14 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Finland har begärt en förlängning av den gällande restriktionen för import av öl av resande från andra länder än medlemsstaterna efter den 1 januari 2006. Syftet med denna begäran är att komma till rätta med skatteproblem, ekonomiska och sociala problem, hälsoproblem samt problem med den allmänna ordningen. |
| --- | --- |

1.1

Finland har begärt en förlängning av den gällande restriktionen för import av öl av resande från andra länder än medlemsstaterna efter den 1 januari 2006. Syftet med denna begäran är att komma till rätta med skatteproblem, ekonomiska och sociala problem, hälsoproblem samt problem med den allmänna ordningen.

| 1.2 | Enligt ändringsförslaget tillåts Finland att förlänga restriktionen till den 31 december 2006. Högsta gränsen på sex liter kommer dock att öka till 16, vilket är den gräns som nu tillämpas i Finland. |
| --- | --- |

1.2

Enligt ändringsförslaget tillåts Finland att förlänga restriktionen till den 31 december 2006. Högsta gränsen på sex liter kommer dock att öka till 16, vilket är den gräns som nu tillämpas i Finland.

| 1.3 | EESK stöder ändringen. |
| --- | --- |

1.3

EESK stöder ändringen.

2.   Bakgrund

| 2.1 | År 2000 beviljades Finland ett undantag till och med den 31 december 2005 i syfte att begränsa import av öl för eget bruk av privatpersoner från andra länder än medlemsstaterna till en mängd på högst 6 liter. Det skall noteras att Finland gränsar mot Ryssland där alkohol är mycket billigare, så om normala monetära gränser tillämpas, skulle enskilda kunna importera cirka 200 liter öl. |
| --- | --- |

2.1

År 2000 beviljades Finland ett undantag till och med den 31 december 2005 i syfte att begränsa import av öl för eget bruk av privatpersoner från andra länder än medlemsstaterna till en mängd på högst 6 liter. Det skall noteras att Finland gränsar mot Ryssland där alkohol är mycket billigare, så om normala monetära gränser tillämpas, skulle enskilda kunna importera cirka 200 liter öl.

| 2.2 | På grund av de stora prisskillnaderna skulle den obegränsade importen få allvarliga effekter på de finska återförsäljarna och på statens skatteintäkter, och de skulle leda till svåra sociala och hälsorelaterade problem. |
| --- | --- |

2.2

På grund av de stora prisskillnaderna skulle den obegränsade importen få allvarliga effekter på de finska återförsäljarna och på statens skatteintäkter, och de skulle leda till svåra sociala och hälsorelaterade problem.

| 2.3 | Finland genomförde emellertid redan 2004 betydande skattesänkningar, och man tillämpar också en högre maxgräns på 16 liter i stället för 6. Följaktligen försöker Finland uppnå en långsiktig lösning. |
| --- | --- |

2.3

Finland genomförde emellertid redan 2004 betydande skattesänkningar, och man tillämpar också en högre maxgräns på 16 liter i stället för 6. Följaktligen försöker Finland uppnå en långsiktig lösning.

3.   Allmänt

| 3.1 | Kommittén noterar de åtgärder som Finland redan har vidtagit för att lösa problemet och anser därför att det är lämpligt att bevilja ytterligare förlängning av undantaget fram till 31 december 2006. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén noterar de åtgärder som Finland redan har vidtagit för att lösa problemet och anser därför att det är lämpligt att bevilja ytterligare förlängning av undantaget fram till 31 december 2006.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/30

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Säkerheten inom olika transportsätt”

(2006/C 65/06)

Den 2 juni 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Säkerheten inom olika transportsätt

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2005. Föredragande var Jan Simons.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 124 röster för och 4 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Efter terroristattackerna den 11 september 2001 i New York, i november 2003 i Istanbul, den 11 mars 2004 i Madrid och den 7 juli 2005 i London samt attacker på andra håll har intresset för säkerhet ökat enormt. Förebyggande och praktiska åtgärder har överallt vidtagits för att i möjligaste utsträckning skydda människor, transportmedel och varor. På politisk nivå har ”säkerhet” blivit en het fråga. |
| --- | --- |

1.1

Efter terroristattackerna den 11 september 2001 i New York, i november 2003 i Istanbul, den 11 mars 2004 i Madrid och den 7 juli 2005 i London samt attacker på andra håll har intresset för säkerhet ökat enormt. Förebyggande och praktiska åtgärder har överallt vidtagits för att i möjligaste utsträckning skydda människor, transportmedel och varor. På politisk nivå har ”säkerhet” blivit en het fråga.

| 1.2 | Med begreppet ”säkerhet” menas i detta sammanhang åtgärder för att förhindra terroristangrepp, men också för att förebygga brottslighet och framför allt stöld. |
| --- | --- |

1.2

Med begreppet ”säkerhet” menas i detta sammanhang åtgärder för att förhindra terroristangrepp, men också för att förebygga brottslighet och framför allt stöld.

| 1.3 | Också kommittén har uttalat sig i frågan. Flera yttranden har antagits. Särskilt det föreberedande yttrandet av den 24 oktober 2002 (1) med Anna Bredima-Savopoulou som föredragande var mycket värdefullt, eftersom det mycket utförligt behandlade säkerheten på fartyg och inom den civila luftfarten. |
| --- | --- |

1.3

Också kommittén har uttalat sig i frågan. Flera yttranden har antagits. Särskilt det föreberedande yttrandet av den 24 oktober 2002 (1) med Anna Bredima-Savopoulou som föredragande var mycket värdefullt, eftersom det mycket utförligt behandlade säkerheten på fartyg och inom den civila luftfarten.

| 1.4 | Kommissionen offentliggjorde den 23 december 2003 ett samrådsdokument om säkerheten inom godstransporterna, där man bad berörda aktörer att uttala sig om säkerhetsfrågan. Vidare har kommissionen i ett meddelande till rådet (2) lagt fram ett ramprogram för säkerhet, och i EUT offentliggjordes den 12 augusti 2005 (3) ett arbetsprogram om säkerhet rörande kampen mot terrorismen. Ett antal punkter i dessa dokument har varit av stort värde vid utarbetandet av detta förberedande yttrande. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen offentliggjorde den 23 december 2003 ett samrådsdokument om säkerheten inom godstransporterna, där man bad berörda aktörer att uttala sig om säkerhetsfrågan. Vidare har kommissionen i ett meddelande till rådet (2) lagt fram ett ramprogram för säkerhet, och i EUT offentliggjordes den 12 augusti 2005 (3) ett arbetsprogram om säkerhet rörande kampen mot terrorismen. Ett antal punkter i dessa dokument har varit av stort värde vid utarbetandet av detta förberedande yttrande.

| 1.5 | I föreliggande yttrande försöker vi främst förtydliga den roll och det ansvar som de olika aktörerna på säkerhetsområdet har på följande områden, såväl på nationell som internationell nivå:






  — | Personer (resande och anställda inom transportkedjorna). |
| --- | --- | --- |

1.5

I föreliggande yttrande försöker vi främst förtydliga den roll och det ansvar som de olika aktörerna på säkerhetsområdet har på följande områden, såväl på nationell som internationell nivå:

—

Personer (resande och anställda inom transportkedjorna).

| — | Transportmedel, varor och infrastruktur, med det slutliga målet att höja säkerheten för personer, varor, transportmedel och infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Transportmedel, varor och infrastruktur, med det slutliga målet att höja säkerheten för personer, varor, transportmedel och infrastruktur.

| 1.6 | Yttrandet inriktas uteslutande på säkerheten inom olika transportsätt och inte på själva transportsäkerheten. Ett problem är att det i vissa EU-länder inte görs någon språklig skillnad mellan de två begreppen. |
| --- | --- |

1.6

Yttrandet inriktas uteslutande på säkerheten inom olika transportsätt och inte på själva transportsäkerheten. Ett problem är att det i vissa EU-länder inte görs någon språklig skillnad mellan de två begreppen.

| 1.7 | Vad angår säkerheten inom den infrastruktur som landtransporterna använder sig av skall man göra skillnad mellan TEN-korridorerna inklusive knutpunkterna och den nationella infrastrukturen. För övrigt är det inte alltid lätt att avgöra var subsidiariteten inom landtransportsätten börjar och slutar.
  Vad beträffar säkerhetsåtgärderna inom landtransportsätten måste man inse att det finns ett stort ömsesidigt beroende mellan samtliga transportsätt inom den logistiska kedjan – och alltså inte enbart mellan de olika landtransportsätten – och att detta kräver ett stort mått av samordning innan säkerhetsåtgärder vidtas. Det behövs dessutom ett intermodalt synsätt med avseende på säkerhetsåtgärder för att motverka en snedvridning av konkurrensen mellan de olika transportsätten. Man skall också vara medveten om att säkerhetskostnaderna kan variera kraftigt mellan olika transportsätt.
  Man bör också noga studera aspekter som hör direkt samman med förstärkta säkerhetsåtgärder. I detta sammanhang bör följande övervägas:






  — | Hur påverkar säkerhetsåtgärderna de anställda? |
| --- | --- | --- |

1.7

Vad angår säkerheten inom den infrastruktur som landtransporterna använder sig av skall man göra skillnad mellan TEN-korridorerna inklusive knutpunkterna och den nationella infrastrukturen. För övrigt är det inte alltid lätt att avgöra var subsidiariteten inom landtransportsätten börjar och slutar.

Vad beträffar säkerhetsåtgärderna inom landtransportsätten måste man inse att det finns ett stort ömsesidigt beroende mellan samtliga transportsätt inom den logistiska kedjan – och alltså inte enbart mellan de olika landtransportsätten – och att detta kräver ett stort mått av samordning innan säkerhetsåtgärder vidtas. Det behövs dessutom ett intermodalt synsätt med avseende på säkerhetsåtgärder för att motverka en snedvridning av konkurrensen mellan de olika transportsätten. Man skall också vara medveten om att säkerhetskostnaderna kan variera kraftigt mellan olika transportsätt.

Man bör också noga studera aspekter som hör direkt samman med förstärkta säkerhetsåtgärder. I detta sammanhang bör följande övervägas:

—

Hur påverkar säkerhetsåtgärderna de anställda?

| — | Skall krishantering vara en del av ledarutbildningen? |
| --- | --- |

—

Skall krishantering vara en del av ledarutbildningen?

| — | Vem skall bära kostnaderna för säkerheten? |
| --- | --- |

—

Vem skall bära kostnaderna för säkerheten?

| — | Vilken roll spelar försäkringsbolagen? |
| --- | --- |

—

Vilken roll spelar försäkringsbolagen?

Eftersom ämnet är så omfattande är det på sin plats att förklara hur yttrandet är upplagt. I avsnitt 2, Allmänna kommentarer, redogörs för de mer allmänna säkerhetsfrågorna. Här behandlas frågor som fördelningen av ansvar och befogenheter för EU och de nationella myndigheterna, de olika transportsätten, samt vad gäller de resande och transportföretagens anställda och ledning. I detta avsnitt behandlas också lagstiftningsaspekterna. Avsnitt 3, Särskilda kommentarer, inleds med en översikt över initiativ som på skilda nivåer har lanserats för att öka säkerheten. Därefter går vi närmare in på säkerheten inom själva transportsätten. I avsnitt 4 skall säkerhetens kostnadsaspekter diskuteras liksom frågan om vem som skall stå för dessa kostnader. Försäkringsbolagens roll skall också klargöras. Avsnitt 5 innehåller en sammanfattning och slutsatser.

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Säkerhet: Allmänt

| 2.1.1 | Vikten av skydd av personer och varor i alla transportsätt står högt upp på politikernas, beslutsfattarnas och näringslivets dagordning. Begreppet säkerhet innefattar åtgärder för att skydda sig mot terrorism och brottslighet. Vi måste emellertid konstatera att det ännu inte är tal om några samordnade insatser. Sådana är absolut nödvändiga eftersom den svagaste länken i kedjan är avgörande för styrkan i hela kedjan. |
| --- | --- |

2.1.1

Vikten av skydd av personer och varor i alla transportsätt står högt upp på politikernas, beslutsfattarnas och näringslivets dagordning. Begreppet säkerhet innefattar åtgärder för att skydda sig mot terrorism och brottslighet. Vi måste emellertid konstatera att det ännu inte är tal om några samordnade insatser. Sådana är absolut nödvändiga eftersom den svagaste länken i kedjan är avgörande för styrkan i hela kedjan.

| 2.1.2 | Det skall också slås fast att det aktuella ämnet på grund av att det är så komplext inte kan definieras på ett enkelt och entydigt sätt. Frågan om subsidiariteten spelar en mycket viktig roll i samband med säkerheten i transportsätten. Den rör såväl avgränsningen av befogenheter mellan unionen och de nationella myndigheterna när det gäller att vidta åtgärder som finansieringen av dessa åtgärder. Men den rör även de olika transportsättens, de resandes, anställdas och ledningens ansvar och befogenheter. |
| --- | --- |

2.1.2

Det skall också slås fast att det aktuella ämnet på grund av att det är så komplext inte kan definieras på ett enkelt och entydigt sätt. Frågan om subsidiariteten spelar en mycket viktig roll i samband med säkerheten i transportsätten. Den rör såväl avgränsningen av befogenheter mellan unionen och de nationella myndigheterna när det gäller att vidta åtgärder som finansieringen av dessa åtgärder. Men den rör även de olika transportsättens, de resandes, anställdas och ledningens ansvar och befogenheter.

2.2   Säkerheten inom sjö- och luftfart

| 2.2.1 | Sedan den 11 september 2001 har man talat mycket om vad som måste göras på säkerhetsområdet. Bland annat på grundval av EESK:s rapport av den 24 oktober 2002, som främst behandlar förslag rörande säkerheten inom luftfarten och sjöfarten, har Europeiska rådet vidtagit ett antal åtgärder. Bland dessa kan nämnas förordning EG 2320/2002 om skyddsregler för den civila luftfarten, förordning EG 725/2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar och förslag till direktiv om ökat hamnskydd KOM(2004) 76. Alla dessa initiativ innehåller bestämmelser om EU-inspektioner som gäller kvalitetstester inom dessa sektorer. Dessa regler fastställs också för sjöfarten i det direktiv som antogs den 10 maj 2005. |
| --- | --- |

2.2.1

Sedan den 11 september 2001 har man talat mycket om vad som måste göras på säkerhetsområdet. Bland annat på grundval av EESK:s rapport av den 24 oktober 2002, som främst behandlar förslag rörande säkerheten inom luftfarten och sjöfarten, har Europeiska rådet vidtagit ett antal åtgärder. Bland dessa kan nämnas förordning EG 2320/2002 om skyddsregler för den civila luftfarten, förordning EG 725/2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar och förslag till direktiv om ökat hamnskydd KOM(2004) 76. Alla dessa initiativ innehåller bestämmelser om EU-inspektioner som gäller kvalitetstester inom dessa sektorer. Dessa regler fastställs också för sjöfarten i det direktiv som antogs den 10 maj 2005.

2.3   Säkerheten inom landtransportsätten

| 2.3.1 | Vad gäller landtransportsätten är förhållandena tämligen varierande i de olika EU-länderna. Särskilt i stora städer som Madrid och London, men även i Paris, har man bland annat till följd av terroristattackerna vidtagit säkerhetsåtgärder inom de offentliga transportmedlen. I andra städer och länder har man inte kommit lika långt, men även där börjar man efter den senaste tidens attacker bli medveten om vikten av säkerhetsåtgärder. (4) |
| --- | --- |

2.3.1

Vad gäller landtransportsätten är förhållandena tämligen varierande i de olika EU-länderna. Särskilt i stora städer som Madrid och London, men även i Paris, har man bland annat till följd av terroristattackerna vidtagit säkerhetsåtgärder inom de offentliga transportmedlen. I andra städer och länder har man inte kommit lika långt, men även där börjar man efter den senaste tidens attacker bli medveten om vikten av säkerhetsåtgärder. (4)

| 2.3.2 | Den fråga som först inställer sig är vem som har befogenhet att vidta säkerhetsåtgärder som omfattar mer än ett landtransportsätt. Är det Europeiska unionen eller de nationella myndigheterna? Om det är de sistnämnd, vilken roll spelar då EU? |
| --- | --- |

2.3.2

Den fråga som först inställer sig är vem som har befogenhet att vidta säkerhetsåtgärder som omfattar mer än ett landtransportsätt. Är det Europeiska unionen eller de nationella myndigheterna? Om det är de sistnämnd, vilken roll spelar då EU?

| 2.3.3 | Kommittén anser att ansvaret för ”säkerhet” bör delas mellan medlemsstaterna och EU, och att medlemsstaterna själva är ansvariga för att det vidtas säkerhetsåtgärder inom de olika landtransportsätten. I detta syfte måste de utforma en ram innehållande ett antal minimistandarder som skall utgöra en undre gräns för de åtgärder som skall vidtas inom landtransporterna. Det ges således ingen plats för fria tolkningar. För att man skall kunna stämma av de åtgärder som skall vidtas inom de olika landtransportsätten skall de nationella myndigheterna inrätta ett särskilt organ med uppdrag att samordna de åtgärder som landtransportsätten och de lokala myndigheterna önskar vidta. Denna myndighet skall därefter sörja för att samtliga planerade åtgärder genomförs. |
| --- | --- |

2.3.3

Kommittén anser att ansvaret för ”säkerhet” bör delas mellan medlemsstaterna och EU, och att medlemsstaterna själva är ansvariga för att det vidtas säkerhetsåtgärder inom de olika landtransportsätten. I detta syfte måste de utforma en ram innehållande ett antal minimistandarder som skall utgöra en undre gräns för de åtgärder som skall vidtas inom landtransporterna. Det ges således ingen plats för fria tolkningar. För att man skall kunna stämma av de åtgärder som skall vidtas inom de olika landtransportsätten skall de nationella myndigheterna inrätta ett särskilt organ med uppdrag att samordna de åtgärder som landtransportsätten och de lokala myndigheterna önskar vidta. Denna myndighet skall därefter sörja för att samtliga planerade åtgärder genomförs.

| 2.3.4 | Enligt kommittén är EU:s roll främst att samordna åtgärder på gemenskapsnivå och på internationell nivå. Samtidigt skall EU uppmana medlemsstaterna att enas om en samlad strategi. Med tanke på person- och godstransporternas gränsöverskridande karaktär och behovet av att samordna nationella säkerhetsåtgärder krävs ett nära samarbete mellan de nationella myndigheterna och EU. |
| --- | --- |

2.3.4

Enligt kommittén är EU:s roll främst att samordna åtgärder på gemenskapsnivå och på internationell nivå. Samtidigt skall EU uppmana medlemsstaterna att enas om en samlad strategi. Med tanke på person- och godstransporternas gränsöverskridande karaktär och behovet av att samordna nationella säkerhetsåtgärder krävs ett nära samarbete mellan de nationella myndigheterna och EU.

| 2.3.5 | De nationella myndigheterna måste inse att mycket ännu återstår att göra inom landtransporterna. Det måste skapas en känsla av att ”det brådskar”. De nationella myndigheterna måste förmå de olika transportsätten att överväga och vidta säkerhetsåtgärder. Ett första steg i denna riktning kan vara att på EU-nivå upprätta minimistandarder för säkerheten, som kan fungera som en grund för landtransportsätten. Man måste inom de enskilda transportsätten inse att de blir ytterst sårbara utan säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

2.3.5

De nationella myndigheterna måste inse att mycket ännu återstår att göra inom landtransporterna. Det måste skapas en känsla av att ”det brådskar”. De nationella myndigheterna måste förmå de olika transportsätten att överväga och vidta säkerhetsåtgärder. Ett första steg i denna riktning kan vara att på EU-nivå upprätta minimistandarder för säkerheten, som kan fungera som en grund för landtransportsätten. Man måste inom de enskilda transportsätten inse att de blir ytterst sårbara utan säkerhetsåtgärder.

| 2.3.6 | Dessutom måste man inse att det krävs ett samarbete mellan de olika transportsätten. Exempelvis måste det ske en samordning av åtgärder mellan tåg-, tunnelbane- och bussbolag. Informationskampanjer riktade till resande och anställda om hur de skall agera i katastroflägen måste samordnas. |
| --- | --- |

2.3.6

Dessutom måste man inse att det krävs ett samarbete mellan de olika transportsätten. Exempelvis måste det ske en samordning av åtgärder mellan tåg-, tunnelbane- och bussbolag. Informationskampanjer riktade till resande och anställda om hur de skall agera i katastroflägen måste samordnas.

| 2.3.7 | Vad gäller godstransporter skall stor vikt fästas vid sårbara knutpunkter som terminaler och rangerbangårdar. Samarbete måste upprättas mellan nationella och lokala myndigheter, enskilda transportgrenar och ledningen för omlastningsplatser och terminaler. |
| --- | --- |

2.3.7

Vad gäller godstransporter skall stor vikt fästas vid sårbara knutpunkter som terminaler och rangerbangårdar. Samarbete måste upprättas mellan nationella och lokala myndigheter, enskilda transportgrenar och ledningen för omlastningsplatser och terminaler.

2.4   De olika aktörernas roll

| 2.4.1 | Skydd av fysisk infrastruktur är enligt kommittén en angelägenhet för både nationella, regionala och kommunala myndigheter. |
| --- | --- |

2.4.1

Skydd av fysisk infrastruktur är enligt kommittén en angelägenhet för både nationella, regionala och kommunala myndigheter.

| 2.4.2 | Det särskilda organ som nämns i punkt 2.3.3 skall fungera som samordnande instans. Det skall förhindra fragmentering på nationell nivå och också hjälpa till föra ut denna strategi till andra länder för att underlätta samordningen på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.4.2

Det särskilda organ som nämns i punkt 2.3.3 skall fungera som samordnande instans. Det skall förhindra fragmentering på nationell nivå och också hjälpa till föra ut denna strategi till andra länder för att underlätta samordningen på EU-nivå.

| 2.4.3 | Förutom att EU skall ha en samordnande funktion har EESK med tillfredsställelse konstaterat att ett belopp på 3,5 miljoner euro har avdelats på gemenskapsnivå inom det sjätte ramprogrammet. Pengarna skall användas för säkerhetsåtgärder inom person- och godstransporter samt inom energisektorn. |
| --- | --- |

2.4.3

Förutom att EU skall ha en samordnande funktion har EESK med tillfredsställelse konstaterat att ett belopp på 3,5 miljoner euro har avdelats på gemenskapsnivå inom det sjätte ramprogrammet. Pengarna skall användas för säkerhetsåtgärder inom person- och godstransporter samt inom energisektorn.

| 2.4.4 | Eftersom ”transportsätt” är ett abstrakt begrepp som endast kan fungera tack vare dem som utnyttjar dem (trafikanter, kunder) liksom dem som arbetar i dem (anställda) är insatser som är riktade till dessa grupper nödvändiga. Insatserna skall framför allt bestå av fortlöpande information till trafikanter och kunder som från att vara passiva utnyttjare av ett transportsätt måste övergå till att bli uppmärksamma och medvetna trafikanter. De anställda vid ett transportsätt är särskilt viktiga vid utformningen och genomförandet av säkerhetsåtgärder. För att de anställda skall kunna utföra sin uppgift på bästa sätt anser kommittén det mycket viktigt att de erbjuds en specialutbildning som inriktas på deras roll inom säkerheten. |
| --- | --- |

2.4.4

Eftersom ”transportsätt” är ett abstrakt begrepp som endast kan fungera tack vare dem som utnyttjar dem (trafikanter, kunder) liksom dem som arbetar i dem (anställda) är insatser som är riktade till dessa grupper nödvändiga. Insatserna skall framför allt bestå av fortlöpande information till trafikanter och kunder som från att vara passiva utnyttjare av ett transportsätt måste övergå till att bli uppmärksamma och medvetna trafikanter. De anställda vid ett transportsätt är särskilt viktiga vid utformningen och genomförandet av säkerhetsåtgärder. För att de anställda skall kunna utföra sin uppgift på bästa sätt anser kommittén det mycket viktigt att de erbjuds en specialutbildning som inriktas på deras roll inom säkerheten.

| 2.4.5 | Företagsledningens roll är att integrera säkerhetstänkandet i företagsfilosofin och företagskulturen. Dessutom skall ledningen ge de anställda möjlighet att följa en särskild utbildning på detta område. Vad gäller företagsledningen måste chefsutbildningen enligt kommittén inkludera ”krishantering” så att ledningen i ett katastrofläge är väl rustad för sin uppgift. |
| --- | --- |

2.4.5

Företagsledningens roll är att integrera säkerhetstänkandet i företagsfilosofin och företagskulturen. Dessutom skall ledningen ge de anställda möjlighet att följa en särskild utbildning på detta område. Vad gäller företagsledningen måste chefsutbildningen enligt kommittén inkludera ”krishantering” så att ledningen i ett katastrofläge är väl rustad för sin uppgift.

2.5   Hur säkerheten skall genomföras

| 2.5.1 | Vad angår frågan om huruvida säkerhetsåtgärder inom landtransporterna skall fastställas på ett mer informellt sätt – i form av certifiering eller kvalitetsmärkning – eller på ett mer tvingande sätt – t.ex. genom lagstiftning, anser kommittén att dessa åtgärder är alldeles för viktiga för att behandlas på ett informellt sätt. |
| --- | --- |

2.5.1

Vad angår frågan om huruvida säkerhetsåtgärder inom landtransporterna skall fastställas på ett mer informellt sätt – i form av certifiering eller kvalitetsmärkning – eller på ett mer tvingande sätt – t.ex. genom lagstiftning, anser kommittén att dessa åtgärder är alldeles för viktiga för att behandlas på ett informellt sätt.

| 2.5.2 | EESK menar att man i varje fall måste fastställa nationella minimistandarder för säkerhetsåtgärder med en rekommendation att gå ännu längre. Det måste också bli obligatoriskt att utbyta information om genomförda eller planerade säkerhetsinsatser. På internationell nivå måste länderna åläggas att samordna åtgärder och att vidarebefordra information till internationella paraplyorgan. |
| --- | --- |

2.5.2

EESK menar att man i varje fall måste fastställa nationella minimistandarder för säkerhetsåtgärder med en rekommendation att gå ännu längre. Det måste också bli obligatoriskt att utbyta information om genomförda eller planerade säkerhetsinsatser. På internationell nivå måste länderna åläggas att samordna åtgärder och att vidarebefordra information till internationella paraplyorgan.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Innan man undersöker om några säkerhetsgärder har vidtagits eller skall vidtas inom de enskilda landtransportsätten – och i så fall vilka – bör man först skaffa sig en översikt över vilka föranstaltningar som gjorts på det internationella planet inom olika paraplyorganisationer. |
| --- | --- |

3.1

Innan man undersöker om några säkerhetsgärder har vidtagits eller skall vidtas inom de enskilda landtransportsätten – och i så fall vilka – bör man först skaffa sig en översikt över vilka föranstaltningar som gjorts på det internationella planet inom olika paraplyorganisationer.

| 3.1.1 | Internationella sjöfartsorganisationen (IMO):
  Vi nämner här Internationella sjöfartsorganisationen eftersom ett antal åtgärder som redan vidtagits inom sjöfarten kan tjäna som modell för landtransporterna.






  a. | Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har antagit den s.k. ISPS-koden, International Ship and Port Facility Security Code. I och med denna kod upprättas en internationell ram för samarbetet mellan myndigheter, lokala förvaltningar, rederier och hamnmyndigheter med syfte att spåra säkerhetsrisker och vidta åtgärder. Koden innehåller säkerhetsrelaterade krav på fartyg och hamnanläggningar. Den trädde i kraft den 1 juli 2004. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Internationella sjöfartsorganisationen (IMO):

Vi nämner här Internationella sjöfartsorganisationen eftersom ett antal åtgärder som redan vidtagits inom sjöfarten kan tjäna som modell för landtransporterna.

a.

Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har antagit den s.k. ISPS-koden, International Ship and Port Facility Security Code. I och med denna kod upprättas en internationell ram för samarbetet mellan myndigheter, lokala förvaltningar, rederier och hamnmyndigheter med syfte att spåra säkerhetsrisker och vidta åtgärder. Koden innehåller säkerhetsrelaterade krav på fartyg och hamnanläggningar. Den trädde i kraft den 1 juli 2004.

| b. | Ändringar i ”Safety of Life at Sea Convention” (SOLAS): Det rör sig om ändringar i denna konvention som också medfört ändringar i den obligatoriska IMDG-koden, International Maritime Dangerous Goods Code. IMDG-koden innehåller detaljerade rekommendationer om förpackning, märkning och förvaring av farliga ämnen. |
| --- | --- |

b.

Ändringar i ”Safety of Life at Sea Convention” (SOLAS): Det rör sig om ändringar i denna konvention som också medfört ändringar i den obligatoriska IMDG-koden, International Maritime Dangerous Goods Code. IMDG-koden innehåller detaljerade rekommendationer om förpackning, märkning och förvaring av farliga ämnen.

Ändringarna trädde i kraft den 1 januari 2004.

| 3.1.2 | Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO):
  Sedan 1971 har man träffat bindande avtal för den internationella luftfarten i syfte att bekämpa kriminalitet och terrorism. Med anledning av ett antal flygkapningar i slutet av 1960-talet beslutade ICAO att utarbeta en grundkonvention för reglering av luftfarten. Således föreskrivs i bilaga 17 i Chicagokonventionen att samtliga passagerare på civila kommersiella flyg systematiskt skall kontrolleras noga. Denna åtgärd har varit i kraft sedan 1972 och det är svårt att föreställa sig att det någonsin varit annorlunda. Efter attacken mot World Trade Center 2001 har bilaga 17 modifierats i grunden. Nya obligatoriska standarder har införts, exempelvis rörande förstärkning och låsning av dörrarna till cockpit samt inom flygfrakten. Även utbildning och kvalitetskrav vad gäller säkerhetskontroller har skärpts. |
| --- | --- |

3.1.2

Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO):

Sedan 1971 har man träffat bindande avtal för den internationella luftfarten i syfte att bekämpa kriminalitet och terrorism. Med anledning av ett antal flygkapningar i slutet av 1960-talet beslutade ICAO att utarbeta en grundkonvention för reglering av luftfarten. Således föreskrivs i bilaga 17 i Chicagokonventionen att samtliga passagerare på civila kommersiella flyg systematiskt skall kontrolleras noga. Denna åtgärd har varit i kraft sedan 1972 och det är svårt att föreställa sig att det någonsin varit annorlunda. Efter attacken mot World Trade Center 2001 har bilaga 17 modifierats i grunden. Nya obligatoriska standarder har införts, exempelvis rörande förstärkning och låsning av dörrarna till cockpit samt inom flygfrakten. Även utbildning och kvalitetskrav vad gäller säkerhetskontroller har skärpts.

| 3.1.3 | Europeiska konferensen för civil luftfart (ECAC):
  Även på EU-nivå har det utvecklats och utarbetats en politik för luftfartssäkerheten inom ramen för den europeiska konferensen för civil luftfart ECAC (European Civil Aviation Conference), som naturligtvis bygger på internationella bestämmelser som fastställts av bl.a. ICAO. Detta har lett till en europeisk handbok för luftfartssäkerhet, det s.k. Dokument 30, som innehåller säkerhetsföreskrifter som visserligen gäller som rättesnöre men som tyvärr inte är bindande beroende på ECAC:s stadgar. Av den anledningen beslutade Europeiska rådet den 14 september 2001, tre dagar efter attackerna i New York, att EU skulle få befogenheter på området för luftfartssäkerhet. Detta beslut ledde till förordning 2320/2002 ”om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten”. Förordningen trädde i kraft den 19 januari 2003. Europeiska rådet den 14 september 2001 beslutade också att kommissionen skulle få möjlighet att göra direkta kvalitetskontroller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1.3

Europeiska konferensen för civil luftfart (ECAC):

Även på EU-nivå har det utvecklats och utarbetats en politik för luftfartssäkerheten inom ramen för den europeiska konferensen för civil luftfart ECAC (European Civil Aviation Conference), som naturligtvis bygger på internationella bestämmelser som fastställts av bl.a. ICAO. Detta har lett till en europeisk handbok för luftfartssäkerhet, det s.k. Dokument 30, som innehåller säkerhetsföreskrifter som visserligen gäller som rättesnöre men som tyvärr inte är bindande beroende på ECAC:s stadgar. Av den anledningen beslutade Europeiska rådet den 14 september 2001, tre dagar efter attackerna i New York, att EU skulle få befogenheter på området för luftfartssäkerhet. Detta beslut ledde till förordning 2320/2002 ”om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten”. Förordningen trädde i kraft den 19 januari 2003. Europeiska rådet den 14 september 2001 beslutade också att kommissionen skulle få möjlighet att göra direkta kvalitetskontroller i medlemsstaterna.

| 3.1.4 | Internationella arbetsorganisationen (ILO):
  Här rör det sig om översynen av ”Seafarers' Identity Documents Convention”. Syftet med den omarbetade konventionen är att öka säkerheten vid identifieringen av sjöfolk, så att såväl passagerare som besättning får ett bättre skydd och fartygssäkerheten ökar. Samtidigt inskränks inte de sjöfartsanställdas rörelsefrihet, utan de kan fritt gå i land. Den omarbetade konventionen fokuserar främst på riktlinjer för sammanställning och utfärdande av identitetshandlingar för sjöfolk. Anledningen till att vi här tar upp ILO och konventionen är att båda tjänar som modell för landtransporterna. |
| --- | --- |

3.1.4

Internationella arbetsorganisationen (ILO):

Här rör det sig om översynen av ”Seafarers' Identity Documents Convention”. Syftet med den omarbetade konventionen är att öka säkerheten vid identifieringen av sjöfolk, så att såväl passagerare som besättning får ett bättre skydd och fartygssäkerheten ökar. Samtidigt inskränks inte de sjöfartsanställdas rörelsefrihet, utan de kan fritt gå i land. Den omarbetade konventionen fokuserar främst på riktlinjer för sammanställning och utfärdande av identitetshandlingar för sjöfolk. Anledningen till att vi här tar upp ILO och konventionen är att båda tjänar som modell för landtransporterna.

| 3.1.5 | Världstullorganisationen (WCO)






  a. | WCO:s reviderade Kyotokonvention
  I juni 1999 hade WCO-rådet reviderat och antagit WCO-konventionen från 1974, mera känd som Kyotokonventionen. Konventionen rör förenkling och harmonisering av tullförfarandena. En viktig aspekt i den reviderade konventionen är att öppenhet och förutsägbarhet får en större betydelse i kedjan. Viktiga aspekter i den reviderade konventíonen rör bland annat följande:






  — | Anmälningar före ankomsten för att redan då kunna göra ett urval. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Världstullorganisationen (WCO)

a.

WCO:s reviderade Kyotokonvention

I juni 1999 hade WCO-rådet reviderat och antagit WCO-konventionen från 1974, mera känd som Kyotokonventionen. Konventionen rör förenkling och harmonisering av tullförfarandena. En viktig aspekt i den reviderade konventionen är att öppenhet och förutsägbarhet får en större betydelse i kedjan. Viktiga aspekter i den reviderade konventíonen rör bland annat följande:

—

Anmälningar före ankomsten för att redan då kunna göra ett urval.

| — | Riskhanteringsmetoder. |
| --- | --- |

—

Riskhanteringsmetoder.

| — | Maximal användning av automatiserade system. |
| --- | --- |

—

Maximal användning av automatiserade system.

| — | Insatser som samordnas med andra organ. |
| --- | --- |

—

Insatser som samordnas med andra organ.

| — | Fortlöpande övervakning av och tillgång till information om tullbestämmelser, lagar och riktlinjer. |
| --- | --- |

—

Fortlöpande övervakning av och tillgång till information om tullbestämmelser, lagar och riktlinjer.

| b. | WCO:s modell för tulldata
  Denna modell innehåller en standardiserad internationell uppsättning uppgifter som uppfyller de krav som myndigheterna ställer på internationella transporter. Modellen innebär ett steg framåt i riktning mot harmoniserade tulluppgifter som kan användas för säkerhetsändamål. Modellen har utformats så att den skall fungera i en helt automatiserad miljö. |
| --- | --- |

b.

WCO:s modell för tulldata

Denna modell innehåller en standardiserad internationell uppsättning uppgifter som uppfyller de krav som myndigheterna ställer på internationella transporter. Modellen innebär ett steg framåt i riktning mot harmoniserade tulluppgifter som kan användas för säkerhetsändamål. Modellen har utformats så att den skall fungera i en helt automatiserad miljö.

| c. | WCO:s unika identifiering av en försändelse
  Fördelen är att varje försändelse förses med ett unikt nummer som gör det enklare att identifiera försändelsen och samla in uppgifter. |
| --- | --- |

c.

WCO:s unika identifiering av en försändelse

Fördelen är att varje försändelse förses med ett unikt nummer som gör det enklare att identifiera försändelsen och samla in uppgifter.

| d. | I enlighet med den reviderade Kyotokonventionen är riktlinjerna rörande ”Advanced Cargo information” inriktade på att spåra säkerhetsrelaterade uppgifter och innehåller anvisningar om hur tullmyndigheterna snabbt kan samla in uppgifter. |
| --- | --- |

d.

I enlighet med den reviderade Kyotokonventionen är riktlinjerna rörande ”Advanced Cargo information” inriktade på att spåra säkerhetsrelaterade uppgifter och innehåller anvisningar om hur tullmyndigheterna snabbt kan samla in uppgifter.

| e. | ”Customs Convention on Containers” omfattar tekniska specifikationer för containrar som används inom internationella transporter och som förses med ett tullsigill, samt förfaranden för godkännande av sådana containrar. Konventionen, som är från 1972, undergår för närvarande en omarbetning med anledning av den ökande inriktningen på säkerhet. |
| --- | --- |

e.

”Customs Convention on Containers” omfattar tekniska specifikationer för containrar som används inom internationella transporter och som förses med ett tullsigill, samt förfaranden för godkännande av sådana containrar. Konventionen, som är från 1972, undergår för närvarande en omarbetning med anledning av den ökande inriktningen på säkerhet.

Dessa uppgifter från Världstullorganisationen skall betraktas som information som landtransportsätten kan ha nytta av. Det viktigaste är att välja ut de delar som kan komma att tillämpas inom landtransporterna.

| 3.1.6 | Internationella standardiseringsorganisationen (ISO)
  Denna organisation antog 2003 riktlinjer med specifikationer för mekanisk tillslutning av containrar för godstransport.
  Dessutom har organisationen utformat en standard för identifiering genom användning av s.k. databärare, som monteras på containrar vid godstransport och fungerar med radiofrekvenser, och utarbetat ett gemensamt kommunikationsprotokoll för digital tillslutning. |
| --- | --- |

3.1.6

Internationella standardiseringsorganisationen (ISO)

Denna organisation antog 2003 riktlinjer med specifikationer för mekanisk tillslutning av containrar för godstransport.

Dessutom har organisationen utformat en standard för identifiering genom användning av s.k. databärare, som monteras på containrar vid godstransport och fungerar med radiofrekvenser, och utarbetat ett gemensamt kommunikationsprotokoll för digital tillslutning.

| 3.1.7 | Europeiska unionen






  a. | EU har framför allt vidtagit säkerhetsåtgärder som rör sjöfart, hamnar och luftfart. I punkt 2.3 nämns några exempel på detta.
  På området intermodala transporter publicerade kommissionen i december 2003 ett samrådsdokument om säkerhet inom godstransport, ”Freight Transport Security”. Där beskrivs möjliga hot samt åtgärder som kan vidtas för att skydda transportkedjan.
  Kommissionen anger i detta dokument att alla föreslagna åtgärder skall föregås av en s.k. riskprofil, både för varje enskilt transportsätt och för hela transportkedjan.
  De åtgärder som föreslås i samrådsdokumentet är följande:






  — | Infrastruktur av europeiskt intresse skall bli säkrare genom att medlemsstaterna vidtar en rad åtgärder (de skall anta en säkerhetsplan som årligen uppdateras, de skall kartlägga risker, utse en kontaktpunkt och personer med ansvar för infrastrukturen samt ett tillsynsorgan med ansvar för övergripande kontroll). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Europeiska unionen

a.

EU har framför allt vidtagit säkerhetsåtgärder som rör sjöfart, hamnar och luftfart. I punkt 2.3 nämns några exempel på detta.

På området intermodala transporter publicerade kommissionen i december 2003 ett samrådsdokument om säkerhet inom godstransport, ”Freight Transport Security”. Där beskrivs möjliga hot samt åtgärder som kan vidtas för att skydda transportkedjan.

Kommissionen anger i detta dokument att alla föreslagna åtgärder skall föregås av en s.k. riskprofil, både för varje enskilt transportsätt och för hela transportkedjan.

De åtgärder som föreslås i samrådsdokumentet är följande:

—

Infrastruktur av europeiskt intresse skall bli säkrare genom att medlemsstaterna vidtar en rad åtgärder (de skall anta en säkerhetsplan som årligen uppdateras, de skall kartlägga risker, utse en kontaktpunkt och personer med ansvar för infrastrukturen samt ett tillsynsorgan med ansvar för övergripande kontroll).

| — | Säkerhetsnormer för tjänsteleverantörer skall utvecklas (på gemenskapsnivå skall minimisäkerhetsnormer för internationella tjänsteleverantörer fastställas, och begreppen ”säkerhetsgodkänd speditör” och ”känd avsändare” i landtransportkedjan införas). |
| --- | --- |

—

Säkerhetsnormer för tjänsteleverantörer skall utvecklas (på gemenskapsnivå skall minimisäkerhetsnormer för internationella tjänsteleverantörer fastställas, och begreppen ”säkerhetsgodkänd speditör” och ”känd avsändare” i landtransportkedjan införas).

| — | Konceptet ”advanced information” (förhandsinformation) bör tillämpas i elektronisk form, och bli obligatoriskt för vissa transportrutter eller sändningar, med utgångspunkt i en riskanalys. |
| --- | --- |

—

Konceptet ”advanced information” (förhandsinformation) bör tillämpas i elektronisk form, och bli obligatoriskt för vissa transportrutter eller sändningar, med utgångspunkt i en riskanalys.

| — | Särskilda tillslutningsanordningar skall kunna användas vid riskfyllda och från säkerhetssynpunkt känsliga sändningar. |
| --- | --- |

—

Särskilda tillslutningsanordningar skall kunna användas vid riskfyllda och från säkerhetssynpunkt känsliga sändningar.

| — | Man skall se till att medlemsstaterna inte inför olika normer som sätter hinder i vägen för en effektivt fungerande marknad. För detta ändamål föreslår kommissionen en rad åtgärder i sitt dokument. |
| --- | --- |

—

Man skall se till att medlemsstaterna inte inför olika normer som sätter hinder i vägen för en effektivt fungerande marknad. För detta ändamål föreslår kommissionen en rad åtgärder i sitt dokument.

| b. | Kommissionens meddelande av den 24 juli 2003 och det förslag till förordning av samma datum där kommissionen föreslår en ändring av gemenskapens tullkodex. Förslagets syfte är att de uppgifter som åligger tullmyndigheterna vid EU:s yttre gränser skall anpassas för att kunna uppfylla de skärpta säkerhetsnormerna för import och export av varor. |
| --- | --- |

b.

Kommissionens meddelande av den 24 juli 2003 och det förslag till förordning av samma datum där kommissionen föreslår en ändring av gemenskapens tullkodex. Förslagets syfte är att de uppgifter som åligger tullmyndigheterna vid EU:s yttre gränser skall anpassas för att kunna uppfylla de skärpta säkerhetsnormerna för import och export av varor.

| 3.1.8 | FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE)
  Arbetsgrupp 30 för handelsfrågor som rör transport och TIR:s (Transports Internationaux Routiers) administrativa kommitté kom i februari 2003 överens om att TIR-förfarandet, som fortfarande är pappersbaserat, skulle datoriseras. Med hjälp av en TIR-carnet kan internationell godstransport till länder utanför EU ske med minimala uppehåll vid gränserna, eftersom TIR-carneten är ett internationellt erkänt tulldokument.
  Detta gäller information om säkerhet för godstransporter på väg. Kommittén rekommenderar en undersökning av i vilken grad denna sorts åtgärder kan användas inom andra transportsätt. |
| --- | --- |

3.1.8

FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE)

Arbetsgrupp 30 för handelsfrågor som rör transport och TIR:s (Transports Internationaux Routiers) administrativa kommitté kom i februari 2003 överens om att TIR-förfarandet, som fortfarande är pappersbaserat, skulle datoriseras. Med hjälp av en TIR-carnet kan internationell godstransport till länder utanför EU ske med minimala uppehåll vid gränserna, eftersom TIR-carneten är ett internationellt erkänt tulldokument.

Detta gäller information om säkerhet för godstransporter på väg. Kommittén rekommenderar en undersökning av i vilken grad denna sorts åtgärder kan användas inom andra transportsätt.

| 3.1.9 | Åtgärder som vidtagits i USA
  Det säger sig självt att USA tog täten när det gäller att anta säkerhetsåtgärder efter attackerna den 11 september 2001. Bl.a. trädde en lag om biologisk terrorism i kraft 2002. Den innebär att viss information om livsmedelsprodukter måste lämnas innan dessa förs in i USA. Dessutom måste livsmedelsproducenter och lagerlokaler registreras vid livsmedels- och läkemedelsmyndigheten FDA (Federal Food and Drug Administration), och det måste finnas en lokalt ansvarig person i USA. |
| --- | --- |

3.1.9

Åtgärder som vidtagits i USA

Det säger sig självt att USA tog täten när det gäller att anta säkerhetsåtgärder efter attackerna den 11 september 2001. Bl.a. trädde en lag om biologisk terrorism i kraft 2002. Den innebär att viss information om livsmedelsprodukter måste lämnas innan dessa förs in i USA. Dessutom måste livsmedelsproducenter och lagerlokaler registreras vid livsmedels- och läkemedelsmyndigheten FDA (Federal Food and Drug Administration), och det måste finnas en lokalt ansvarig person i USA.

| 3.1.10 | För att detta förberedande yttrande skall vara läsbart, tar vi upp ett antal vidtagna åtgärder utan att behandla dem i detalj.
  När man vidtar åtgärder i Europa är det naturligtvis lämpligt att känna till och ta hänsyn till de erfarenheter som hittills gjorts. Vi nämner här följande åtgärder:






  a. | Initiativ för containersäkerhet (Container Security Initiative (CSI)). |
| --- | --- | --- |

3.1.10

För att detta förberedande yttrande skall vara läsbart, tar vi upp ett antal vidtagna åtgärder utan att behandla dem i detalj.

När man vidtar åtgärder i Europa är det naturligtvis lämpligt att känna till och ta hänsyn till de erfarenheter som hittills gjorts. Vi nämner här följande åtgärder:

a.

Initiativ för containersäkerhet (Container Security Initiative (CSI)).

| b. | Tull- och handelspartnerskapet mot terrorism (Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT)). |
| --- | --- |

b.

Tull- och handelspartnerskapet mot terrorism (Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT)).

| c. | 24 Hour Advance Manifest. |
| --- | --- |

c.

24 Hour Advance Manifest.

| d. | Lagen om biologisk terrorism (Bioterrorism Act). |
| --- | --- |

d.

Lagen om biologisk terrorism (Bioterrorism Act).

| 3.2 | Initiativ som tagits av industrin, i vissa fall tillsammans med myndigheter






  a. | Programmet Business Anti-Smuggling Coalition Programme. |
| --- | --- | --- |

3.2

a.

Programmet Business Anti-Smuggling Coalition Programme.

| b. | Samförståndsavtal om e-handel (Memorandum of Understanding on Electronic Business) |
| --- | --- |

b.

Samförståndsavtal om e-handel (Memorandum of Understanding on Electronic Business)

| c. | Resolution från IRU (Internationella vägtransportunionen) om säkerhet inom vägtransporter. |
| --- | --- |

c.

Resolution från IRU (Internationella vägtransportunionen) om säkerhet inom vägtransporter.

| d. | IRU:s riktlinjer för vägtransportsäkerhet. |
| --- | --- |

d.

IRU:s riktlinjer för vägtransportsäkerhet.

| e. | IRU:s säkerhetsplan (Standard Security Plan), som är under utarbetande. |
| --- | --- |

e.

IRU:s säkerhetsplan (Standard Security Plan), som är under utarbetande.

| f. | Programmet Operation Safe Commerce (OSC). |
| --- | --- |

f.

Programmet Operation Safe Commerce (OSC).

| g. | Initiativet Smart and Secure Tradelanes. |
| --- | --- |

g.

Initiativet Smart and Secure Tradelanes.

| 3.3 | De flesta initiativ som nämns i ovanstående punkt gäller säkerhetsåtgärder inom godstransporter i allmänhet och transport med containrar i synnerhet. Flera av dessa åtgärder kan enligt kommitténs åsikt även tillämpas på passagerartransporter. |
| --- | --- |

3.3

De flesta initiativ som nämns i ovanstående punkt gäller säkerhetsåtgärder inom godstransporter i allmänhet och transport med containrar i synnerhet. Flera av dessa åtgärder kan enligt kommitténs åsikt även tillämpas på passagerartransporter.

| 3.4 | De säkerhetsåtgärder som vidtas inom olika transportsätt skiljer sig ganska mycket åt. Som tidigare påpekats har man kommit längst med genomförandet av åtgärder inom sjöfarten, i hamnarna och inom luftfarten. I EESK:s yttrande av den 24 oktober 2002 (5), med Anna Bredima-Savopoulou som föredragande, beskrivs detta på ett utmärkt sätt. I detta förberedande yttrande kommer vi därför inte att gå närmare in på dessa transportsätt. |
| --- | --- |

3.4

De säkerhetsåtgärder som vidtas inom olika transportsätt skiljer sig ganska mycket åt. Som tidigare påpekats har man kommit längst med genomförandet av åtgärder inom sjöfarten, i hamnarna och inom luftfarten. I EESK:s yttrande av den 24 oktober 2002 (5), med Anna Bredima-Savopoulou som föredragande, beskrivs detta på ett utmärkt sätt. I detta förberedande yttrande kommer vi därför inte att gå närmare in på dessa transportsätt.

| 3.5 | En fråga som förtjänar uppmärksamhet är de känsliga transportterminalernas och lager- och omlastningsplatsernas ställning. I detta sammanhang kan även pipelines omnämnas som ett särskilt transportsätt. Terminalägarna lägger visserligen ner mycket energi på säkerheten inom terminalerna, men enligt vår uppfattning är de inte tillräckligt medvetna om att just lager- och omlastningsplatserna är särskilt känsliga och att det oundgängligen krävs samarbete mellan de olika transportsätt som använder sig av dessa platser. |
| --- | --- |

3.5

En fråga som förtjänar uppmärksamhet är de känsliga transportterminalernas och lager- och omlastningsplatsernas ställning. I detta sammanhang kan även pipelines omnämnas som ett särskilt transportsätt. Terminalägarna lägger visserligen ner mycket energi på säkerheten inom terminalerna, men enligt vår uppfattning är de inte tillräckligt medvetna om att just lager- och omlastningsplatserna är särskilt känsliga och att det oundgängligen krävs samarbete mellan de olika transportsätt som använder sig av dessa platser.

| 3.6 | Kommittén anser även att medvetenheten inte är tillräcklig när det gäller de stora farorna i samband med transport och omlastning via pipelines. Kommittén påpekar att medvetandehöjande insatser snarast bör göras på detta område och att de behöriga myndigheterna bör vidta säkerhetsåtgärder för både personal och infrastruktur. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén anser även att medvetenheten inte är tillräcklig när det gäller de stora farorna i samband med transport och omlastning via pipelines. Kommittén påpekar att medvetandehöjande insatser snarast bör göras på detta område och att de behöriga myndigheterna bör vidta säkerhetsåtgärder för både personal och infrastruktur.

| 3.7 | Inom järnvägssektorn lägger man av tradition stor vikt vid säkerheten både för personal och passagerare. Man får hoppas att denna tradition skall leda till samma höga nivå på den typ av säkerhetsåtgärder som behandlas här. Särskild uppmärksamhet bör ägnas känsliga platser, t.ex. stationer och rangerbangårdar. UIC (Internationella järnvägsunionen) bör komma med rekommendationer för den internationella samordning som krävs.
  De nationella järnvägsföretagen bör utarbeta informationsmaterial för passagerare och personal om vilka åtgärder som skall vidtas vid katastrofer. Detta måste vara en grundläggande del av personalens utbildning. |
| --- | --- |

3.7

Inom järnvägssektorn lägger man av tradition stor vikt vid säkerheten både för personal och passagerare. Man får hoppas att denna tradition skall leda till samma höga nivå på den typ av säkerhetsåtgärder som behandlas här. Särskild uppmärksamhet bör ägnas känsliga platser, t.ex. stationer och rangerbangårdar. UIC (Internationella järnvägsunionen) bör komma med rekommendationer för den internationella samordning som krävs.

De nationella järnvägsföretagen bör utarbeta informationsmaterial för passagerare och personal om vilka åtgärder som skall vidtas vid katastrofer. Detta måste vara en grundläggande del av personalens utbildning.

| 3.8 | Inom sjöfart på inre vattenvägar används ofta kusthamnar för lastning och lossning. I detta fall gäller ISPS-koden (International Ship & Port Facility Security) även inre sjöfart. Kommittén anser att en strikt tillämpning av denna kod inte får påverka den logistiska kedjan negativt. Det är hamnarnas, rederiernas och inspektionsmyndigheternas ansvar att se till att ISPS-koden följs. Också när det gäller personal på fartyg som går på inre vattenvägar menar kommittén att säkerhet bör vara en integrerad del av utbildningen. |
| --- | --- |

3.8

Inom sjöfart på inre vattenvägar används ofta kusthamnar för lastning och lossning. I detta fall gäller ISPS-koden (International Ship & Port Facility Security) även inre sjöfart. Kommittén anser att en strikt tillämpning av denna kod inte får påverka den logistiska kedjan negativt. Det är hamnarnas, rederiernas och inspektionsmyndigheternas ansvar att se till att ISPS-koden följs. Också när det gäller personal på fartyg som går på inre vattenvägar menar kommittén att säkerhet bör vara en integrerad del av utbildningen.

| 3.9 | Inom kollektivtrafiken har man blivit medveten om farorna efter terrordåden i Madrid och London. Övervaknings- och kontrollåtgärder har vidtagits för att kraftigt öka passagerarnas och personalens skydd och känsla av säkerhet. |
| --- | --- |

3.9

Inom kollektivtrafiken har man blivit medveten om farorna efter terrordåden i Madrid och London. Övervaknings- och kontrollåtgärder har vidtagits för att kraftigt öka passagerarnas och personalens skydd och känsla av säkerhet.

| 3.10 | Med tanke på antalet företag som utför godstransporter och passagerartransporter är yrkestrafiksektorn – vi talar här om hundratusentals företag som är ytterst rörliga – mycket sårbar. Denna sektor har under lång tid drabbats av brottslighet. Stölder av lastbilar, med eller utan last, hör till vardagen och får ofta psykiska följder för förarna. Vägtransportunionen IRU gör allt den kan för att både myndigheterna och marknadsaktörerna skall vidta säkerhetsåtgärder. Ett exempel på detta är uppmaningen att öka antalet bevakade parkeringsplatser. På grund av de stora riskerna inom denna sektor har IRU, vilket anges i punkt 3.2 ovan, antagit s.k. säkerhetsriktlinjer med ett antal rekommendationer för företagsledare, förare och speditörer. Vidare har en ram för kontrakt för frivilligt samarbete med tullmyndigheter utarbetats. |
| --- | --- |

3.10

Med tanke på antalet företag som utför godstransporter och passagerartransporter är yrkestrafiksektorn – vi talar här om hundratusentals företag som är ytterst rörliga – mycket sårbar. Denna sektor har under lång tid drabbats av brottslighet. Stölder av lastbilar, med eller utan last, hör till vardagen och får ofta psykiska följder för förarna. Vägtransportunionen IRU gör allt den kan för att både myndigheterna och marknadsaktörerna skall vidta säkerhetsåtgärder. Ett exempel på detta är uppmaningen att öka antalet bevakade parkeringsplatser. På grund av de stora riskerna inom denna sektor har IRU, vilket anges i punkt 3.2 ovan, antagit s.k. säkerhetsriktlinjer med ett antal rekommendationer för företagsledare, förare och speditörer. Vidare har en ram för kontrakt för frivilligt samarbete med tullmyndigheter utarbetats.

| 3.11 | Utgångspunkterna för de riktlinjer som nämns i punkt 3.10 (Security Guidelines) är följande:






  — | Säkerhetsåtgärderna får inte vara så stränga att företagets normala verksamhet omöjliggörs. |
| --- | --- | --- |

3.11

Utgångspunkterna för de riktlinjer som nämns i punkt 3.10 (Security Guidelines) är följande:

—

Säkerhetsåtgärderna får inte vara så stränga att företagets normala verksamhet omöjliggörs.

| — | Nya säkerhetsåtgärder skall stå i proportion till sitt syfte, de kostnader detta medför och följderna för trafiken. |
| --- | --- |

—

Nya säkerhetsåtgärder skall stå i proportion till sitt syfte, de kostnader detta medför och följderna för trafiken.

| — | Unilaterala åtgärder från medlemsstaterna är inte godtagbara. |
| --- | --- |

—

Unilaterala åtgärder från medlemsstaterna är inte godtagbara.

| — | Säkerhetsåtgärderna skall vara sådana att de kan begripas och godtas. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsåtgärderna skall vara sådana att de kan begripas och godtas.

| — | Med tanke på transporternas internationella karaktär skall säkerhetsåtgärderna tillämpas på ett enhetligt och proportionerligt sätt, utan diskriminering och så att handelsflödena inte eller i så liten utsträckning som möjligt hindras. |
| --- | --- |

—

Med tanke på transporternas internationella karaktär skall säkerhetsåtgärderna tillämpas på ett enhetligt och proportionerligt sätt, utan diskriminering och så att handelsflödena inte eller i så liten utsträckning som möjligt hindras.

Innan åtgärder vidtas krävs i allmänhet att målgruppen är medveten om att säkerhetsåtgärder är nödvändiga. Därför bör inga säkerhetsåtgärder vidtas så länge målgruppen inte har informerats om dem. Kommittén efterlyser alltså information på ett tidigt stadium.

| 3.12 | När det gäller privata transporter rekommenderar kommittén att, oavsett transportsätt, den som ansvarar för företaget, personalen, transportmedlen och infrastrukturen vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

3.12

När det gäller privata transporter rekommenderar kommittén att, oavsett transportsätt, den som ansvarar för företaget, personalen, transportmedlen och infrastrukturen vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder.

| 3.13 | Kommittén konstaterar att både myndigheterna och landtransportsektorn blir alltmer medvetna om att säkerhetsåtgärder måste integreras i den dagliga verksamheten. Detta är dock långt ifrån konsekvent genomfört. Det har framför allt lyckats inom sjöfarten och luftfarten, på grund av dessa transportsätts internationella karaktär. Inom kollektivtrafiken har man blivit mer uppmärksam, men inom godstransportsektorn har åtgärderna ofta begränsats till det enskilda transportsättet. Åtgärder som gäller hela den logistiska kedjan har ännu inte vidtagits, trots att sårbarheten just är störst vid omlastning från ett transportsätt till ett annat. Kommittén uppmanar myndigheterna att på nationell nivå inrätta en överordnad instans som täcker hela transportkedjan. |
| --- | --- |

3.13

Kommittén konstaterar att både myndigheterna och landtransportsektorn blir alltmer medvetna om att säkerhetsåtgärder måste integreras i den dagliga verksamheten. Detta är dock långt ifrån konsekvent genomfört. Det har framför allt lyckats inom sjöfarten och luftfarten, på grund av dessa transportsätts internationella karaktär. Inom kollektivtrafiken har man blivit mer uppmärksam, men inom godstransportsektorn har åtgärderna ofta begränsats till det enskilda transportsättet. Åtgärder som gäller hela den logistiska kedjan har ännu inte vidtagits, trots att sårbarheten just är störst vid omlastning från ett transportsätt till ett annat. Kommittén uppmanar myndigheterna att på nationell nivå inrätta en överordnad instans som täcker hela transportkedjan.

4.   Säkerhetsåtgärdernas kostnadsaspekt

| 4.1 | Det står klart för alla att åtgärder måste vidtas för att skydda passagerare, personal, transportmedel och last, på grund av den ökande brottsligheten och terrorismen. Mindre tydligt är svaret på frågan om vem som skall betala säkerhetsåtgärderna. Ändå är det känt att kostnaderna för säkerhet är höga. Kostnaderna för säkerhetsåtgärder för transport över havet med en container beräknas till 30–40 USD. |
| --- | --- |

4.1

Det står klart för alla att åtgärder måste vidtas för att skydda passagerare, personal, transportmedel och last, på grund av den ökande brottsligheten och terrorismen. Mindre tydligt är svaret på frågan om vem som skall betala säkerhetsåtgärderna. Ändå är det känt att kostnaderna för säkerhet är höga. Kostnaderna för säkerhetsåtgärder för transport över havet med en container beräknas till 30–40 USD.

| 4.2 | För att få en klar bild av vem som bör stå för kostnaderna, måste man först undersöka vilka kostnadskategorier som finns. En kartläggning visar att följande uppdelning är meningsfull:






  a. | Kostnader i samband med utarbetande av lagstiftning och kontroll av att den genomförs. |
| --- | --- | --- |

4.2

För att få en klar bild av vem som bör stå för kostnaderna, måste man först undersöka vilka kostnadskategorier som finns. En kartläggning visar att följande uppdelning är meningsfull:

a.

Kostnader i samband med utarbetande av lagstiftning och kontroll av att den genomförs.

| b. | Kostnader i samband med kartläggning och analys av hotbilden och stöd till icke-medlemsstater för att de skall kunna hålla en lika hög säkerhetsnivå som EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

b.

Kostnader i samband med kartläggning och analys av hotbilden och stöd till icke-medlemsstater för att de skall kunna hålla en lika hög säkerhetsnivå som EU:s medlemsstater.

| c. | Investeringskostnader, t.ex. utgifter för urval och utbildning av personal på säkerhetsområdet och införskaffande av materiel som krävs för säkerheten. |
| --- | --- |

c.

Investeringskostnader, t.ex. utgifter för urval och utbildning av personal på säkerhetsområdet och införskaffande av materiel som krävs för säkerheten.

| d. | Löpande säkerhetskostnader, t.ex. kostnader för säkerhetspersonal, underhåll av säkerhetsmateriel, information om säkerhet, försäkringar och åtgärder rörande allmän ordning som kan bidra till att garantera att lagen efterlevs i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

d.

Löpande säkerhetskostnader, t.ex. kostnader för säkerhetspersonal, underhåll av säkerhetsmateriel, information om säkerhet, försäkringar och åtgärder rörande allmän ordning som kan bidra till att garantera att lagen efterlevs i tillräcklig utsträckning.

Dessutom föreligger kostnader för åtgärder som vidtas före eller efter extraordinära händelser, t.ex. terroristdåd. Det krävs en särskild lösning för att dessa kostnader skall kunna bestridas. EESK anser att myndigheterna i första hand bör stå för dem.

| 4.3 | När det gäller vilka instanser som först kommer i fråga för att bestrida kostnaderna, förefaller det logiskt att myndigheter på nationell eller lägre nivå står för dem i de två första styckena ovan, medan kostnaderna i kategorierna c och d bör åligga företagen. |
| --- | --- |

4.3

När det gäller vilka instanser som först kommer i fråga för att bestrida kostnaderna, förefaller det logiskt att myndigheter på nationell eller lägre nivå står för dem i de två första styckena ovan, medan kostnaderna i kategorierna c och d bör åligga företagen.

| 4.4 | Från ekonomisk synpunkt bör kostnaderna i slutändan bestridas på den nivå där verksamheten som orsakar dem bedrivs, så att de införlivas i priset (biljetter till kollektivtrafiken eller avgifter för godstransporterna). Priset för varor och tjänster bör ju i största möjliga utsträckning täcka marginella sociala kostnader, inbegripet säkerhetskostnader. Åtgärderna kan dock vara av ett så allmänt intresse att de kostnader de medför bör bestridas av hela gemenskapen. |
| --- | --- |

4.4

Från ekonomisk synpunkt bör kostnaderna i slutändan bestridas på den nivå där verksamheten som orsakar dem bedrivs, så att de införlivas i priset (biljetter till kollektivtrafiken eller avgifter för godstransporterna). Priset för varor och tjänster bör ju i största möjliga utsträckning täcka marginella sociala kostnader, inbegripet säkerhetskostnader. Åtgärderna kan dock vara av ett så allmänt intresse att de kostnader de medför bör bestridas av hela gemenskapen.

| 4.5 | Om man tar hänsyn till denna nyansering, innebär det att kostnaderna för säkerhet i slutändan betalas av konsumenterna, som betalar genom högre pris för slutprodukten, eller – när myndigheterna finansierar säkerhetsåtgärder av allmänt intresse – av medborgarna i form av skatt. |
| --- | --- |

4.5

Om man tar hänsyn till denna nyansering, innebär det att kostnaderna för säkerhet i slutändan betalas av konsumenterna, som betalar genom högre pris för slutprodukten, eller – när myndigheterna finansierar säkerhetsåtgärder av allmänt intresse – av medborgarna i form av skatt.

| 4.6 | Försäkringsbolagen har enligt vår uppfattning en mindre viktig roll. Under förutsättning att terrordåd inte är uteslutna ur försäkringsvillkoren, kommer eventuella förmåner alltid att betalas av försäkringstagaren i form av högre premier. Det är dock naturligt att det finns ett orsakssamband mellan graden av säkerhet och premiens storlek. I takt med att nivån på säkerhetsåtgärderna höjs, kommer premierna att bli lägre. |
| --- | --- |

4.6

Försäkringsbolagen har enligt vår uppfattning en mindre viktig roll. Under förutsättning att terrordåd inte är uteslutna ur försäkringsvillkoren, kommer eventuella förmåner alltid att betalas av försäkringstagaren i form av högre premier. Det är dock naturligt att det finns ett orsakssamband mellan graden av säkerhet och premiens storlek. I takt med att nivån på säkerhetsåtgärderna höjs, kommer premierna att bli lägre.

| 4.7 | Med tanke på EU:s uppgifter och befogenheter kan unionen bara ha en samordnande och kontrollerande funktion. På sin höjd kan ekonomiska medel tillhandahållas i samband med informationskampanjer och övrig information. Exempelvis har 3,5 miljoner euro anslagits inom ramen för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

4.7

Med tanke på EU:s uppgifter och befogenheter kan unionen bara ha en samordnande och kontrollerande funktion. På sin höjd kan ekonomiska medel tillhandahållas i samband med informationskampanjer och övrig information. Exempelvis har 3,5 miljoner euro anslagits inom ramen för sjätte ramprogrammet.

5.   Sammanfattning och rekommendationer

| 5.1 | Kommittén konstaterar att uppmärksamheten på säkerhet har ökat enormt på alla nivåer efter de senaste årens terrordåd. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén konstaterar att uppmärksamheten på säkerhet har ökat enormt på alla nivåer efter de senaste årens terrordåd.

| 5.2 | Framför allt inom sjöfart och luftfart har man vidtagit nödvändiga åtgärder som konsoliderats i internationell lagstiftning. Genomförandet sker via EU-inspektioner. |
| --- | --- |

5.2

Framför allt inom sjöfart och luftfart har man vidtagit nödvändiga åtgärder som konsoliderats i internationell lagstiftning. Genomförandet sker via EU-inspektioner.

| 5.3 | När det gäller säkerhet inom landtransporterna anser kommittén att insatser måste göras, även med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan transportsätten och de känsliga intermodala lager- och omlastningsplatserna. Ett samordnat angreppssätt är absolut nödvändigt, eftersom hela kedjans styrka avgörs av den svagaste länken. |
| --- | --- |

5.3

När det gäller säkerhet inom landtransporterna anser kommittén att insatser måste göras, även med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan transportsätten och de känsliga intermodala lager- och omlastningsplatserna. Ett samordnat angreppssätt är absolut nödvändigt, eftersom hela kedjans styrka avgörs av den svagaste länken.

| 5.4 | Kommittén påpekar att man inte skiljer mellan olika säkerhetsbegrepp inom vissa av EU:s språk. Detta leder till förvirring, och vi rekommenderar därför en entydig terminologi. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén påpekar att man inte skiljer mellan olika säkerhetsbegrepp inom vissa av EU:s språk. Detta leder till förvirring, och vi rekommenderar därför en entydig terminologi.

| 5.5 | Ansvaret för säkerhetsåtgärder åligger enligt kommitténs uppfattning medlemsstaterna. Dessa bör utforma en ram med ett antal minimistandarder för de olika transportsätten. Myndigheterna bör inrätta en särskild myndighet för samordning och förvaltning av åtgärderna. |
| --- | --- |

5.5

Ansvaret för säkerhetsåtgärder åligger enligt kommitténs uppfattning medlemsstaterna. Dessa bör utforma en ram med ett antal minimistandarder för de olika transportsätten. Myndigheterna bör inrätta en särskild myndighet för samordning och förvaltning av åtgärderna.

| 5.6 | EU:s roll består enligt EESK:s uppfattning framför allt i samordning av åtgärder på gemenskapsnivå och internationell nivå, medan de nationella och lokala myndigheternas roll snarare består i att vidta konkreta åtgärder, kontrollera tillämpningen, ge information och öka medvetenheten om terrorism och brottslighet på alla nivåer. Dessutom skall nationella och lokala myndigheter främja samarbete mellan de olika transportsätten, och EESK anser att skydd av den fysiska infrastrukturen också hör till deras uppgifter. |
| --- | --- |

5.6

EU:s roll består enligt EESK:s uppfattning framför allt i samordning av åtgärder på gemenskapsnivå och internationell nivå, medan de nationella och lokala myndigheternas roll snarare består i att vidta konkreta åtgärder, kontrollera tillämpningen, ge information och öka medvetenheten om terrorism och brottslighet på alla nivåer. Dessutom skall nationella och lokala myndigheter främja samarbete mellan de olika transportsätten, och EESK anser att skydd av den fysiska infrastrukturen också hör till deras uppgifter.

| 5.7 | De som använder transportsätten spelar en viktig roll för säkerheten. Passagerare och kunder bör genom kampanjer uppmuntras att bli mer uppmärksamma och aktiva. Arbetstagare inom landtransporter bör få särskild utbildning rörande sin roll för säkerheten inom denna sektor. Företagsledningens roll består enligt vår åsikt främst i att integrera säkerhetskoncepten i företagets filosofi och kultur, att ge arbetstagarna möjlighet till utbildning på detta område och att se till att krishantering ingår i ledningens utbildning. |
| --- | --- |

5.7

De som använder transportsätten spelar en viktig roll för säkerheten. Passagerare och kunder bör genom kampanjer uppmuntras att bli mer uppmärksamma och aktiva. Arbetstagare inom landtransporter bör få särskild utbildning rörande sin roll för säkerheten inom denna sektor. Företagsledningens roll består enligt vår åsikt främst i att integrera säkerhetskoncepten i företagets filosofi och kultur, att ge arbetstagarna möjlighet till utbildning på detta område och att se till att krishantering ingår i ledningens utbildning.

| 5.8 | Förhållandena varierar i ganska hög grad inom landtransportens olika transportsätt. Hos myndigheterna ökar medvetenheten om att säkerhetsåtgärder måste integreras i den dagliga verksamheten. Kommittén konstaterar dock att detta långt ifrån genomförts på ett konsekvent sätt. Situationen inom kollektivtrafiken är i detta avseende bättre än inom godstransporterna. I den sistnämnda sektorn har initiativen framför allt begränsats till åtgärder inom det enskilda transportsättet. Kommittén uppmanar myndigheterna att inrätta ett paraply som täcker hela transportkedjan. |
| --- | --- |

5.8

Förhållandena varierar i ganska hög grad inom landtransportens olika transportsätt. Hos myndigheterna ökar medvetenheten om att säkerhetsåtgärder måste integreras i den dagliga verksamheten. Kommittén konstaterar dock att detta långt ifrån genomförts på ett konsekvent sätt. Situationen inom kollektivtrafiken är i detta avseende bättre än inom godstransporterna. I den sistnämnda sektorn har initiativen framför allt begränsats till åtgärder inom det enskilda transportsättet. Kommittén uppmanar myndigheterna att inrätta ett paraply som täcker hela transportkedjan.

| 5.9 | För de privata transporternas del rekommenderar kommittén att, oavsett transportsätt, ansvariga personer på företaget vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder för personalen, transportmedlen och infrastrukturen. |
| --- | --- |

5.9

För de privata transporternas del rekommenderar kommittén att, oavsett transportsätt, ansvariga personer på företaget vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder för personalen, transportmedlen och infrastrukturen.

| 5.10 | Kommittén anser att kostnaderna för säkerhet bör återspeglas i priset på slutprodukten, så att de bestrids antingen av konsumenterna eller, via myndigheternas budget och i slutändan, av skattebetalarna i de fall när myndigheterna vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

5.10

Kommittén anser att kostnaderna för säkerhet bör återspeglas i priset på slutprodukten, så att de bestrids antingen av konsumenterna eller, via myndigheternas budget och i slutändan, av skattebetalarna i de fall när myndigheterna vidtar åtgärder.

| 5.11 | Försäkringsbolagen har enligt vår åsikt en mindre viktig roll. Eventuella förmåner skall bekostas genom högre premier och alltså i slutändan av försäkringstagaren. I takt med att nivån på säkerhetsåtgärderna höjs, kommer premierna att bli lägre. Man bör noga se till att premien återspeglar riskerna på marknaden. |
| --- | --- |

5.11

Försäkringsbolagen har enligt vår åsikt en mindre viktig roll. Eventuella förmåner skall bekostas genom högre premier och alltså i slutändan av försäkringstagaren. I takt med att nivån på säkerhetsåtgärderna höjs, kommer premierna att bli lägre. Man bör noga se till att premien återspeglar riskerna på marknaden.

| 5.12 | EU:s finansiella roll bör framför allt bestå i finansiering av forskning, information och medvetandehöjande insatser på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

5.12

EU:s finansiella roll bör framför allt bestå i finansiering av forskning, information och medvetandehöjande insatser på säkerhetsområdet.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 61, 14.3.2003, s. 174.

1

(2)  KOM(2005) 124 slutlig av den 6 april 2005.

2

(3)  EUT C 198, 12.8.2005, s. 1.

3

(4)  För en omfattande behandling av säkerhetsåtgärder inom de offentliga transportmedlen i de stora städerna hänvisas till Regionkommitténs förberedande yttrande om ”Säkerheten inom samtliga transportsätt, inklusive finansieringen”, föredragande: Robert Neill, ledamot av London Assembly (CdR 209/2005).

4

(5)  EUT C 61, 14.3.2003, s. 174.

5

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete”

KOM(2005) 117 slutlig – 2005/0045 (CNS)

(2006/C 65/07)

Den 19 maj 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Gabriel Sarró Iparraguirre.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för, inga röster emot och 4 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Europeiska kommissionen har bett Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att yttra sig om ett förordningsförslag som innehåller bestämmelser om finansiellt stöd till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Budgeten uppgår till 2,583 miljarder euro, och förordningsförslaget kompletterar förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (1), vars budget uppgick till 4,963 miljarder euro. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska kommissionen har bett Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att yttra sig om ett förordningsförslag som innehåller bestämmelser om finansiellt stöd till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Budgeten uppgår till 2,583 miljarder euro, och förordningsförslaget kompletterar förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (1), vars budget uppgick till 4,963 miljarder euro.

| 1.2 | Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken är att det finansiella stödet skall användas på ett effektivare sätt. Syftet med förslaget till förordning är att förbättra det finansiella stödets genomslagskraft genom att för varje område ställa upp uttryckliga mål för stödet. |
| --- | --- |

1.2

Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken är att det finansiella stödet skall användas på ett effektivare sätt. Syftet med förslaget till förordning är att förbättra det finansiella stödets genomslagskraft genom att för varje område ställa upp uttryckliga mål för stödet.

| 1.3 | Som situationen nu ser ut är kommittén djupt oroad över att man ännu inte har beslutat att anta budgetplanen för 2007–2013. EU befinner sig i en mycket allvarlig situation, och det krävs stora politiska insatser för att komma till rätta med den. En förutsättning för att GFP skall kunna finansieras är att budgeten för föreliggande förslag till förordning och för Europeiska fiskerifonden bibehålls. EESK uppmanar rådet att se till att inte anta några politiska beslut som påverkar finansieringen av GFP, utan att i stället säkerställa ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser och därmed främja hållbara ekonomiska, sociala och miljömässiga villkor. I sammanhanget beklagar EESK att rådet hittills inte har fattat något beslut om förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

1.3

Som situationen nu ser ut är kommittén djupt oroad över att man ännu inte har beslutat att anta budgetplanen för 2007–2013. EU befinner sig i en mycket allvarlig situation, och det krävs stora politiska insatser för att komma till rätta med den. En förutsättning för att GFP skall kunna finansieras är att budgeten för föreliggande förslag till förordning och för Europeiska fiskerifonden bibehålls. EESK uppmanar rådet att se till att inte anta några politiska beslut som påverkar finansieringen av GFP, utan att i stället säkerställa ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser och därmed främja hållbara ekonomiska, sociala och miljömässiga villkor. I sammanhanget beklagar EESK att rådet hittills inte har fattat något beslut om förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden.

| 1.4 | Förslaget till förordning omfattar finansieringsåtgärder på fyra områden:






  — | Kontroll och tillsyn över att fiskerilagstiftningen följs. |
| --- | --- | --- |

1.4

Förslaget till förordning omfattar finansieringsåtgärder på fyra områden:

—

Kontroll och tillsyn över att fiskerilagstiftningen följs.

| — | Bevarande, uppgiftsinsamling och åtgärder till förbättring av den vetenskapliga rådgivningen om hållbar förvaltning av fiskeresurser inom fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Bevarande, uppgiftsinsamling och åtgärder till förbättring av den vetenskapliga rådgivningen om hållbar förvaltning av fiskeresurser inom fiskeripolitiken.

| — | Fiskeripolitikens styrelseformer. |
| --- | --- |

—

Fiskeripolitikens styrelseformer.

| — | Internationella förbindelser som rör fiskeripolitiken eller havsrättsfrågor. |
| --- | --- |

—

Internationella förbindelser som rör fiskeripolitiken eller havsrättsfrågor.

| 1.5 | Kommittén betraktar detta förslag till förordning som nödvändigt och ställer sig positiv till de tillämpningsområden som föreslås. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén betraktar detta förslag till förordning som nödvändigt och ställer sig positiv till de tillämpningsområden som föreslås.

2.   Gemenskapsstöd till vart och ett av tillämpningsområdena

2.1   Kontroll och tillsyn över att fiskerilagstiftningen följs

| 2.1.1 | Finansieringsåtgärderna i fråga om kontroll och tillsyn syftar till att förbättra kontrollen av medlemsstaternas fiskeverksamhet samt den utvärdering och kontroll som kommissionen gör. Medlemsstaternas utgifter för ny kontrollteknik, utbildningsprogram, pilotprojekt för inspektion och observation, revisioner och informationsseminarier skall berättiga till gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

2.1.1

Finansieringsåtgärderna i fråga om kontroll och tillsyn syftar till att förbättra kontrollen av medlemsstaternas fiskeverksamhet samt den utvärdering och kontroll som kommissionen gör. Medlemsstaternas utgifter för ny kontrollteknik, utbildningsprogram, pilotprojekt för inspektion och observation, revisioner och informationsseminarier skall berättiga till gemenskapsfinansiering.

| 2.1.2 | Kommissionens utgifter för administrativa arrangemang i samarbete med Gemensamma forskningscentret, driftskostnaderna för kommissionens inspektion samt utgifterna för Gemenskapens kontrollorgan för fiske skall kunna samfinansieras. |
| --- | --- |

2.1.2

Kommissionens utgifter för administrativa arrangemang i samarbete med Gemensamma forskningscentret, driftskostnaderna för kommissionens inspektion samt utgifterna för Gemenskapens kontrollorgan för fiske skall kunna samfinansieras.

| 2.1.3 | Kommittén stöder de föreslagna åtgärderna i fråga om kontroll och tillsyn. |
| --- | --- |

2.1.3

Kommittén stöder de föreslagna åtgärderna i fråga om kontroll och tillsyn.

2.2   Bevarande, uppgiftsinsamling och åtgärder till förbättring av den vetenskapliga rådgivningen om hållbar förvaltning av fiskeresurser inom fiskeripolitiken

| 2.2.1 | I anslutning till förordningsförslagets andra tillämpningsområde diskuteras finansiellt stöd till medlemsstaterna för upprättandet av fleråriga serier av aggregerade, vetenskapsbaserade uppgifter med biologisk, teknisk, miljörelaterad och ekonomisk information i syfte att bedöma fiskeresurser, fiskeintensitet, fiskets inverkan på resurserna och det marina ekosystemet samt fiskerinäringens prestationsförmåga, både i och utanför gemenskapens vatten. |
| --- | --- |

2.2.1

I anslutning till förordningsförslagets andra tillämpningsområde diskuteras finansiellt stöd till medlemsstaterna för upprättandet av fleråriga serier av aggregerade, vetenskapsbaserade uppgifter med biologisk, teknisk, miljörelaterad och ekonomisk information i syfte att bedöma fiskeresurser, fiskeintensitet, fiskets inverkan på resurserna och det marina ekosystemet samt fiskerinäringens prestationsförmåga, både i och utanför gemenskapens vatten.

| 2.2.2 | Denna information kan uppnås genom att man samlar in grundläggande uppgifter i medlemsstaterna som sedan kompletteras av kommissionen. |
| --- | --- |

2.2.2

Denna information kan uppnås genom att man samlar in grundläggande uppgifter i medlemsstaterna som sedan kompletteras av kommissionen.

| 2.2.3 | EESK stöder de finansieringsåtgärder som föreslås för att sammanställa grundläggande uppgifter i medlemsstaterna, eftersom fiskeriförvaltningen är beroende av uppgifter om fiskbeståndens biologiska situation och om fiskeflottornas verksamhet. Vidare stöder vi finansieringen av kommissionens kompletterande uppgiftsinsamling, eftersom dessa uppgifter kan förbättra och standardisera insamlingen i medlemsstaterna. För att förbättra fiskeriförvaltningen anser dock kommittén att man via medlemsstaterna även borde finansiera fiskerisektorns utgifter i samband med de studier som krävs för att utvärdera verksamhetens miljöeffekter och den socioekonomiska situationen inom sektorn. |
| --- | --- |

2.2.3

EESK stöder de finansieringsåtgärder som föreslås för att sammanställa grundläggande uppgifter i medlemsstaterna, eftersom fiskeriförvaltningen är beroende av uppgifter om fiskbeståndens biologiska situation och om fiskeflottornas verksamhet. Vidare stöder vi finansieringen av kommissionens kompletterande uppgiftsinsamling, eftersom dessa uppgifter kan förbättra och standardisera insamlingen i medlemsstaterna. För att förbättra fiskeriförvaltningen anser dock kommittén att man via medlemsstaterna även borde finansiera fiskerisektorns utgifter i samband med de studier som krävs för att utvärdera verksamhetens miljöeffekter och den socioekonomiska situationen inom sektorn.

| 2.2.4 | Reformen av GFP har ökat behovet av vetenskaplig rådgivning, särskilt när det gäller lanseringen av en ekosystembaserad strategi och förvaltningen av blandat fiske. Mot denna bakgrund anser kommittén det berättigat att utgifter för vetenskaplig rådgivning skall ge rätt till gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

2.2.4

Reformen av GFP har ökat behovet av vetenskaplig rådgivning, särskilt när det gäller lanseringen av en ekosystembaserad strategi och förvaltningen av blandat fiske. Mot denna bakgrund anser kommittén det berättigat att utgifter för vetenskaplig rådgivning skall ge rätt till gemenskapsfinansiering.

| 2.2.5 | EESK vill emellertid än en gång påpeka att det ekonomiska stödet även borde omfatta vetenskaplig rådgivning inom fiskerisektorn. Detta framhölls redan i kommitténs yttrande om Europeiska fiskerifonden (2). Ekonomiskt stöd på detta område är av största betydelse för att man på ett korrekt sätt skall kunna uppfylla bestämmelserna i GFP. |
| --- | --- |

2.2.5

EESK vill emellertid än en gång påpeka att det ekonomiska stödet även borde omfatta vetenskaplig rådgivning inom fiskerisektorn. Detta framhölls redan i kommitténs yttrande om Europeiska fiskerifonden (2). Ekonomiskt stöd på detta område är av största betydelse för att man på ett korrekt sätt skall kunna uppfylla bestämmelserna i GFP.

2.3   Fiskeripolitikens styrelseformer

| 2.3.1 | När det gäller detta tredje tillämpningsområde syftar finansieringsåtgärderna till att involvera berörda aktörer i fiskeripolitikens samtliga skeden och till att informera dem om fiskeripolitikens mål och åtgärder. Detta ekonomiska stöd kommer att kanaliseras via rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, de regionala rådgivande nämnderna samt genom informations- och utbildningsseminarier anordnade av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

2.3.1

När det gäller detta tredje tillämpningsområde syftar finansieringsåtgärderna till att involvera berörda aktörer i fiskeripolitikens samtliga skeden och till att informera dem om fiskeripolitikens mål och åtgärder. Detta ekonomiska stöd kommer att kanaliseras via rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, de regionala rådgivande nämnderna samt genom informations- och utbildningsseminarier anordnade av Europeiska kommissionen.

| 2.3.2 | Kommittén stöder dessa åtgärder, och i enlighet med vad som föreslås i punkt 5.3 i den finansieringsöversikt som bifogas förslaget till förordning, anser vi att kommissionen bör överväga möjligheten att utöka finansieringsperioden för de regionala rådgivande nämndernas driftskostnader. |
| --- | --- |

2.3.2

Kommittén stöder dessa åtgärder, och i enlighet med vad som föreslås i punkt 5.3 i den finansieringsöversikt som bifogas förslaget till förordning, anser vi att kommissionen bör överväga möjligheten att utöka finansieringsperioden för de regionala rådgivande nämndernas driftskostnader.

2.4   Internationella förbindelser som rör fiskeripolitiken eller havsrättsfrågor

| 2.4.1 | På området internationella förbindelser omfattar finansieringsåtgärderna utgifter i anslutning till fiskeavtal och partnerskapsavtal om fiske samt gemenskapens deltagande i internationella organisationer. När det gäller de konkreta målen i fråga om internationella förbindelser anser EESK att det är särskilt viktigt att bidra till att fiskeresurserna i tredjeländers vatten och i internationella vatten bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt samt till att sysselsättningen tryggas i de regioner som är beroende av fiske. |
| --- | --- |

2.4.1

På området internationella förbindelser omfattar finansieringsåtgärderna utgifter i anslutning till fiskeavtal och partnerskapsavtal om fiske samt gemenskapens deltagande i internationella organisationer. När det gäller de konkreta målen i fråga om internationella förbindelser anser EESK att det är särskilt viktigt att bidra till att fiskeresurserna i tredjeländers vatten och i internationella vatten bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt samt till att sysselsättningen tryggas i de regioner som är beroende av fiske.

| 2.4.2 | Kommittén anser att det är av avgörande betydelse för hela gemenskapspolitiken att EU deltar i samtliga internationella organisationer med koppling till fiskeriverksamhet och havsrättsligt arbete, eftersom framtiden för de internationella fiskeresurserna grundar sig på en ansvarsfull förvaltning från de internationella organisationernas sida. Därför stöder vi de finansieringsåtgärder som föreslås med avseende på internationella förbindelser. |
| --- | --- |

2.4.2

Kommittén anser att det är av avgörande betydelse för hela gemenskapspolitiken att EU deltar i samtliga internationella organisationer med koppling till fiskeriverksamhet och havsrättsligt arbete, eftersom framtiden för de internationella fiskeresurserna grundar sig på en ansvarsfull förvaltning från de internationella organisationernas sida. Därför stöder vi de finansieringsåtgärder som föreslås med avseende på internationella förbindelser.

| 2.4.3 | Utgifter i samband med att fiskerisektorns företrädare på begäran av medlemsstaterna eller kommissionen deltar i internationella organisationers sammanträden bör enligt EESK:s uppfattning också omfattas av finansieringsåtgärderna på detta område. |
| --- | --- |

2.4.3

Utgifter i samband med att fiskerisektorns företrädare på begäran av medlemsstaterna eller kommissionen deltar i internationella organisationers sammanträden bör enligt EESK:s uppfattning också omfattas av finansieringsåtgärderna på detta område.

2.5   Tekniskt bistånd

| 2.5.1 | Kommittén stöder de finansieringsåtgärder som skall täcka utgifterna för förberedelser, uppföljning, övervakning, revision och utvärdering som krävs för att man skall uppnå förordningens mål. |
| --- | --- |

2.5.1

Kommittén stöder de finansieringsåtgärder som skall täcka utgifterna för förberedelser, uppföljning, övervakning, revision och utvärdering som krävs för att man skall uppnå förordningens mål.

3.   Stödnivåer, finansieringsförfaranden, anslag samt kontroll och utvärdering

| 3.1 | I förslaget till förordning fastställs nivåerna för samfinansiering med medlemsstaterna när det gäller finansieringsåtgärder för utgifter på de olika tillämpningsområdena. EESK har inget att invända mot de olika nivåerna. |
| --- | --- |

3.1

I förslaget till förordning fastställs nivåerna för samfinansiering med medlemsstaterna när det gäller finansieringsåtgärder för utgifter på de olika tillämpningsområdena. EESK har inget att invända mot de olika nivåerna.

| 3.2 | Kumulering av gemenskapsstöd förbjuds i förslaget till förordning. Åtgärder som finansieras enligt förordningen skall inte få stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument. Kommittén anser att finansieringsinstrumenten för övrig gemenskapspolitik, exempelvis utveckling, forskning, handel och miljö, också bör bidra till de insatser som enligt denna förordning planeras på området för internationella förbindelser. Europeiska kommissionen påpekar själv i dokumentet ”Meddelande från kommissionen: ett integrerat regelverk för avtal om fiskepartnerskap med tredjeländer” att EU:s centrala målsättning är att bidra till ett hållbart fiske genom GFP och målsättningarna för övriga europeiska politikområden såsom utveckling, forskning, handel och miljö. |
| --- | --- |

3.2

Kumulering av gemenskapsstöd förbjuds i förslaget till förordning. Åtgärder som finansieras enligt förordningen skall inte få stöd från något annat av gemenskapens finansieringsinstrument. Kommittén anser att finansieringsinstrumenten för övrig gemenskapspolitik, exempelvis utveckling, forskning, handel och miljö, också bör bidra till de insatser som enligt denna förordning planeras på området för internationella förbindelser. Europeiska kommissionen påpekar själv i dokumentet ”Meddelande från kommissionen: ett integrerat regelverk för avtal om fiskepartnerskap med tredjeländer” att EU:s centrala målsättning är att bidra till ett hållbart fiske genom GFP och målsättningarna för övriga europeiska politikområden såsom utveckling, forskning, handel och miljö.

| 3.3 | I förslaget till förordning redogörs slutligen för finansieringsförfarandena när det gäller vart och ett av tillämpningsområdena. Det anges i detalj hur medlemsstaterna skall gå till väga när de skall lämna in ansökan om finansiering till kommissionen, och när detta skall ske. Vidare regleras kommissionens beslut avseende dessa ansökningar. I beslutet fastställs totalbeloppet för det ekonomiska bidrag som skall beviljas varje medlemsstat, stödnivån för det ekonomiska bidraget samt eventuella villkor för det ekonomiska bidraget. I förordningen anges att gemenskapens ekonomiska intressen skall skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet samt genom inspektioner, kontroller och revision av beviljade belopp. Mot denna bakgrund anser kommittén att förordningens finansierings- och kontrollsystem är adekvat. |
| --- | --- |

3.3

I förslaget till förordning redogörs slutligen för finansieringsförfarandena när det gäller vart och ett av tillämpningsområdena. Det anges i detalj hur medlemsstaterna skall gå till väga när de skall lämna in ansökan om finansiering till kommissionen, och när detta skall ske. Vidare regleras kommissionens beslut avseende dessa ansökningar. I beslutet fastställs totalbeloppet för det ekonomiska bidrag som skall beviljas varje medlemsstat, stödnivån för det ekonomiska bidraget samt eventuella villkor för det ekonomiska bidraget. I förordningen anges att gemenskapens ekonomiska intressen skall skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet samt genom inspektioner, kontroller och revision av beviljade belopp. Mot denna bakgrund anser kommittén att förordningens finansierings- och kontrollsystem är adekvat.

4.   Slutsatser

| 4.1 | EESK stöder förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till följande synpunkter: |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till följande synpunkter:

| 4.2 | Förslaget till förordning innehåller bestämmelser om finansiellt stöd till genomförandet av fiskeripolitiken och havsrätten, och enligt kommitténs uppfattning är förslaget nödvändigt eftersom det kompletterar förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

4.2

Förslaget till förordning innehåller bestämmelser om finansiellt stöd till genomförandet av fiskeripolitiken och havsrätten, och enligt kommitténs uppfattning är förslaget nödvändigt eftersom det kompletterar förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden.

| 4.3 | Kommittén beklagar djupt att man när föreliggande yttrande utarbetas fortfarande inte har beslutat att anta budgetplanen för 2007–2013 (det är under denna period som de finansieringsåtgärder som diskuteras i detta yttrande skall genomföras) och att rådet inte har fattat något beslut avseende förslaget till förordning om Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén beklagar djupt att man när föreliggande yttrande utarbetas fortfarande inte har beslutat att anta budgetplanen för 2007–2013 (det är under denna period som de finansieringsåtgärder som diskuteras i detta yttrande skall genomföras) och att rådet inte har fattat något beslut avseende förslaget till förordning om Europeiska fiskerifonden.

| 4.4 | EESK vill uppmana kommissionen att se till att variationer inom ramen för budgetplanen inte påverkar anslagen till GFP i motsvarande utsträckning, eftersom det annars blir omöjligt att uppnå målsättningarna för reformen av GFP. |
| --- | --- |

4.4

EESK vill uppmana kommissionen att se till att variationer inom ramen för budgetplanen inte påverkar anslagen till GFP i motsvarande utsträckning, eftersom det annars blir omöjligt att uppnå målsättningarna för reformen av GFP.

| 4.5 | De olika tillämpningsområdena är nödvändiga och tillräckliga; förslaget till förordning förser medlemsstaterna och kommissionen med adekvata medel för ett effektivare finansiellt stöd till GFP. |
| --- | --- |

4.5

De olika tillämpningsområdena är nödvändiga och tillräckliga; förslaget till förordning förser medlemsstaterna och kommissionen med adekvata medel för ett effektivare finansiellt stöd till GFP.

| 4.6 | När det gäller de tillämpningsområden som anges i förordningen vill EESK fästa kommissionens uppmärksamhet på hur viktigt det är att förbättra den vetenskapliga rådgivningen. En grundlig, tillförlitlig och aktuell vetenskaplig kunskap om sitauationen för de olika fiskarterna är en förutsättning för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna, och därmed även för att GFP skall bli framgångsrik. Den enorma insats som såväl EU:s och medlemsstaternas fiskeriadministration som fiskerisektorn själv gör, kräver att EU förbättrar den vetenskapliga rådgivningen avseende sina egna resurser och resurserna i internationella vatten. |
| --- | --- |

4.6

När det gäller de tillämpningsområden som anges i förordningen vill EESK fästa kommissionens uppmärksamhet på hur viktigt det är att förbättra den vetenskapliga rådgivningen. En grundlig, tillförlitlig och aktuell vetenskaplig kunskap om sitauationen för de olika fiskarterna är en förutsättning för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna, och därmed även för att GFP skall bli framgångsrik. Den enorma insats som såväl EU:s och medlemsstaternas fiskeriadministration som fiskerisektorn själv gör, kräver att EU förbättrar den vetenskapliga rådgivningen avseende sina egna resurser och resurserna i internationella vatten.

| 4.7 | Av denna anledning, och för att förbättra den vetenskapliga rådgivningen, anser kommittén att man via medlemsstaterna borde kunna finansiera fiskerisektorns utgifter i samband med de studier som krävs för att utvärdera verksamhetens miljöeffekter och den socioekonomiska situationen inom sektorn. Det ekonomiska stödet bör även omfatta vetenskaplig rådgivning inom fiskerisektorn. |
| --- | --- |

4.7

Av denna anledning, och för att förbättra den vetenskapliga rådgivningen, anser kommittén att man via medlemsstaterna borde kunna finansiera fiskerisektorns utgifter i samband med de studier som krävs för att utvärdera verksamhetens miljöeffekter och den socioekonomiska situationen inom sektorn. Det ekonomiska stödet bör även omfatta vetenskaplig rådgivning inom fiskerisektorn.

| 4.8 | Kommittén stöder finansieringsåtgärderna avseende fiskeripolitikens styrelseformer, eftersom de kan bidra till att involvera berörda aktörer i fiskeripolitikens samtliga skeden och till att informera dem om hur fiskeripolitikens mål uppfylls. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén stöder finansieringsåtgärderna avseende fiskeripolitikens styrelseformer, eftersom de kan bidra till att involvera berörda aktörer i fiskeripolitikens samtliga skeden och till att informera dem om hur fiskeripolitikens mål uppfylls.

| 4.9 | Kommittén anser att finansieringsperioden för de regionala rådgivande nämndernas driftskostnader bör utökas. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén anser att finansieringsperioden för de regionala rådgivande nämndernas driftskostnader bör utökas.

| 4.10 | Att EU deltar i internationella organisationer som sysslar med fiskeriverksamhet och havsrättsligt arbete betraktar EESK som mycket betydelsefullt. Därför ställer sig kommittén bakom det ekonomiska stöd som föreslås i detta sammanhang, och vi ställer oss även positiva till stödet till gemenskapens fiskeavtal och partnerskapsavtal om fiske med tredjeland, eftersom dessa avtal är av grundläggande betydelse för att man skall kunna bevara och på ett hållbart sätt utnyttja fiskeresurserna i tredjeländers vatten och internationella vatten samt för att man skall kunna trygga sysselsättningen i de regioner som är beroende av fisket. |
| --- | --- |

4.10

Att EU deltar i internationella organisationer som sysslar med fiskeriverksamhet och havsrättsligt arbete betraktar EESK som mycket betydelsefullt. Därför ställer sig kommittén bakom det ekonomiska stöd som föreslås i detta sammanhang, och vi ställer oss även positiva till stödet till gemenskapens fiskeavtal och partnerskapsavtal om fiske med tredjeland, eftersom dessa avtal är av grundläggande betydelse för att man skall kunna bevara och på ett hållbart sätt utnyttja fiskeresurserna i tredjeländers vatten och internationella vatten samt för att man skall kunna trygga sysselsättningen i de regioner som är beroende av fisket.

| 4.11 | Enligt EESK:s uppfattning bör emellertid också utgifter i samband med att fiskerisektorns företrädare på begäran av medlemsstaterna eller kommissionen deltar i internationella organisationers sammanträden omfattas av de finansieringsåtgärder som föreslås avseende internationella förbindelser. |
| --- | --- |

4.11

Enligt EESK:s uppfattning bör emellertid också utgifter i samband med att fiskerisektorns företrädare på begäran av medlemsstaterna eller kommissionen deltar i internationella organisationers sammanträden omfattas av de finansieringsåtgärder som föreslås avseende internationella förbindelser.

| 4.12 | Avslutningsvis anser kommittén att finansieringsinstrumenten för övrig gemenskapspolitik, exempelvis utveckling, forskning, utrikeshandel och miljö också bör bidra till de insatser som föreslås på området för internationella förbindelser. |
| --- | --- |

4.12

Avslutningsvis anser kommittén att finansieringsinstrumenten för övrig gemenskapspolitik, exempelvis utveckling, forskning, utrikeshandel och miljö också bör bidra till de insatser som föreslås på området för internationella förbindelser.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 267, 27.10.2005.

1

(2)  Se punkt 3.5.3.6 i det yttrande som fotnot 1 hänvisar till.

2

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism”

KOM(2005) 137 slutlig

(2006/C 65/08)

Den 3 juni 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var María Candelas Sánchez Miguel.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 133 röster för och 1 röst emot.

1.   Inledning

| 1.1 | Katastrofer inträffar allt oftare inom EU och världen över. Vissa orsakas av naturfenomen som översvämningar, jordbävningar, bränder, torka, storm osv. medan andra beror på terrordåd som sprider skräck bland en oskyldig befolkning. Mänsklig åverkan kan sägas vara orsak till alla dessa katastrofer i större eller mindre grad, även om graden av avsikt inte är jämförbar. EU har åtagit sig att genomföra förebyggande åtgärder mot klimatförändringar, inte enbart genom åtagandena i Kyotoprotokollet, utan också genom en rad bestämmelser om åtgärder för att skydda mark, vatten och luft. Dessa åtgärder är förebyggande och kan bidra till att vår mark och luft och våra hav bevaras och återhämtar sig och samtidigt medverka till att åtgärder vidtas på andra håll i världen. Insatserna mot terrorismen (1) har gett upphov till flera samordningsinstrument mellan polismyndigheter och rättsväsendet, vilket har möjliggjort ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.1

Katastrofer inträffar allt oftare inom EU och världen över. Vissa orsakas av naturfenomen som översvämningar, jordbävningar, bränder, torka, storm osv. medan andra beror på terrordåd som sprider skräck bland en oskyldig befolkning. Mänsklig åverkan kan sägas vara orsak till alla dessa katastrofer i större eller mindre grad, även om graden av avsikt inte är jämförbar. EU har åtagit sig att genomföra förebyggande åtgärder mot klimatförändringar, inte enbart genom åtagandena i Kyotoprotokollet, utan också genom en rad bestämmelser om åtgärder för att skydda mark, vatten och luft. Dessa åtgärder är förebyggande och kan bidra till att vår mark och luft och våra hav bevaras och återhämtar sig och samtidigt medverka till att åtgärder vidtas på andra håll i världen. Insatserna mot terrorismen (1) har gett upphov till flera samordningsinstrument mellan polismyndigheter och rättsväsendet, vilket har möjliggjort ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna.

| 1.2 | EU har dock tvingats skapa en gemensam hjälpmekanism för katastrofer som inträffar inom EU. Det handlar om gemenskapens räddningstjänst, som stöder och underlättar mobiliseringen av hjälp för katastrofdrabbade länders omedelbara behov, även länder utanför EU. Meddelandet har till syfte att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism, som inrättades 2001 (2), att komplettera programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten (3) med ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (4). |
| --- | --- |

1.2

EU har dock tvingats skapa en gemensam hjälpmekanism för katastrofer som inträffar inom EU. Det handlar om gemenskapens räddningstjänst, som stöder och underlättar mobiliseringen av hjälp för katastrofdrabbade länders omedelbara behov, även länder utanför EU. Meddelandet har till syfte att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism, som inrättades 2001 (2), att komplettera programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten (3) med ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (4).

| 1.3 | Det är nödvändigt med en definition av vad som menas med räddningstjänst, som ofta förväxlas med humanitär hjälp. Kommissionen gör en klar åtskillnad mellan begreppen, även om syftet är detsamma, ”att rädda liv och mildra följderna av en katastrof under de första dagarna”. Skillnaderna är för det första att man tack vare räddningstjänsten kan ta itu med de miljömässiga konsekvenserna av katastrofer, inte bara dem som drabbar befolkningen. För det andra är det medlemsstaterna och inte humanitära organisationer eller icke-statliga organisationer som tillhandahåller utrustning och insatsgrupper. För det tredje kan räddningshjälp lämnas både i och utanför EU, även om förfarandena är olika för insatser i tredje länder (5). |
| --- | --- |

1.3

Det är nödvändigt med en definition av vad som menas med räddningstjänst, som ofta förväxlas med humanitär hjälp. Kommissionen gör en klar åtskillnad mellan begreppen, även om syftet är detsamma, ”att rädda liv och mildra följderna av en katastrof under de första dagarna”. Skillnaderna är för det första att man tack vare räddningstjänsten kan ta itu med de miljömässiga konsekvenserna av katastrofer, inte bara dem som drabbar befolkningen. För det andra är det medlemsstaterna och inte humanitära organisationer eller icke-statliga organisationer som tillhandahåller utrustning och insatsgrupper. För det tredje kan räddningshjälp lämnas både i och utanför EU, även om förfarandena är olika för insatser i tredje länder (5).

| 1.4 | Mekanismens särskilda roll är att agera inom EU och alltid på begäran av den medlemsstat där katastrofen inträffat. Den kan emellertid aktiveras internationellt i samordning med andra internationella organisationer, särskilt FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp (OCHA), som man har upprättat insatsförfaranden med, Röda Korset samt de icke-statliga organisationer som arbetar på plats. |
| --- | --- |

1.4

Mekanismens särskilda roll är att agera inom EU och alltid på begäran av den medlemsstat där katastrofen inträffat. Den kan emellertid aktiveras internationellt i samordning med andra internationella organisationer, särskilt FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp (OCHA), som man har upprättat insatsförfaranden med, Röda Korset samt de icke-statliga organisationer som arbetar på plats.

| 1.5 | EU:s position i fråga om katastrofer som inträffat, och som tyvärr aldrig verkar ta slut, fick rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) att vid det extra sammanträdet den 7 januari 2005 föreslå en förbättrad gemenskapsmekanism och en utveckling av möjligheterna att snabbt kunna ge hjälp. Några dagar senare, den 13 januari, avgav Europaparlamentet en resolution om tsunamikatastrofen i Indiska oceanen, där man uppmanar till humanitära, materiella och utbildningsinriktade åtgärder att vidtas vid en katastrof. |
| --- | --- |

1.5

EU:s position i fråga om katastrofer som inträffat, och som tyvärr aldrig verkar ta slut, fick rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) att vid det extra sammanträdet den 7 januari 2005 föreslå en förbättrad gemenskapsmekanism och en utveckling av möjligheterna att snabbt kunna ge hjälp. Några dagar senare, den 13 januari, avgav Europaparlamentet en resolution om tsunamikatastrofen i Indiska oceanen, där man uppmanar till humanitära, materiella och utbildningsinriktade åtgärder att vidtas vid en katastrof.

| 1.6 | Ramen som reglerar insatser inom räddningstjänsten består för närvarande av de två instrument som tidigare omnämnts, gemenskapens räddningstjänstmekanism och programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten. Meddelandet gäller det förstnämnda, vars operativa centrum är kommissionens övervaknings- och informationscentrum, som är aktivt dygnet runt. Centrumet har en databas över räddningstjänsterna i varje medlemsstat samt uppgifter från den militära databasen. |
| --- | --- |

1.6

Ramen som reglerar insatser inom räddningstjänsten består för närvarande av de två instrument som tidigare omnämnts, gemenskapens räddningstjänstmekanism och programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten. Meddelandet gäller det förstnämnda, vars operativa centrum är kommissionens övervaknings- och informationscentrum, som är aktivt dygnet runt. Centrumet har en databas över räddningstjänsterna i varje medlemsstat samt uppgifter från den militära databasen.

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism. De senaste händelserna har klart visat att det behövs en bättre räddningstjänstmekanism, liksom en bättre samordning mellan medlemsstaterna och även med andra organisationer som gör insatser på detta område. I meddelandet föreslås fyra åtgärder för att förbättra mekanismen: |
| --- | --- |

2.1

Att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism. De senaste händelserna har klart visat att det behövs en bättre räddningstjänstmekanism, liksom en bättre samordning mellan medlemsstaterna och även med andra organisationer som gör insatser på detta område. I meddelandet föreslås fyra åtgärder för att förbättra mekanismen:

| 2.1.1 | Ökad beredskap genom utbildning av insatsgrupper och förberedande övningar. För att kunna genomföra detta behöver man för det första göra en bedömning av befintlig kapacitet och för det andra upprätta en plan över en rad moduler som kan sättas in med kort varsel. Slutligen måste kurser och gemensamma övningar genomföras som bidrar till att öka möjligheterna till insatser och utveckla gemensamma normer för ingripande. |
| --- | --- |

2.1.1

Ökad beredskap genom utbildning av insatsgrupper och förberedande övningar. För att kunna genomföra detta behöver man för det första göra en bedömning av befintlig kapacitet och för det andra upprätta en plan över en rad moduler som kan sättas in med kort varsel. Slutligen måste kurser och gemensamma övningar genomföras som bidrar till att öka möjligheterna till insatser och utveckla gemensamma normer för ingripande.

| 2.1.2 | Analys och utvärdering av behoven genom ett system för tidig varning. Övervaknings- och informationscentrumets alla resurser bör användas och all information bör centraliseras som gör det möjligt att ingripa på ett samordnat sätt med andra organisationer, särskilt FN. Att stärka utvärderingskapaciteten på platsen för en katastrof gör det möjligt att fastställa behoven i varje enskilt fall, så att insatserna kan bli effektivare. En utökning av övervaknings- och informationscentrumets personalstyrka föreslås, liksom en översyn av utvärderingsstandarderna och -metoderna. |
| --- | --- |

2.1.2

Analys och utvärdering av behoven genom ett system för tidig varning. Övervaknings- och informationscentrumets alla resurser bör användas och all information bör centraliseras som gör det möjligt att ingripa på ett samordnat sätt med andra organisationer, särskilt FN. Att stärka utvärderingskapaciteten på platsen för en katastrof gör det möjligt att fastställa behoven i varje enskilt fall, så att insatserna kan bli effektivare. En utökning av övervaknings- och informationscentrumets personalstyrka föreslås, liksom en översyn av utvärderingsstandarderna och -metoderna.

| 2.1.3 | Större samordning är den mest vittgående förbättringen. Det handlar om att att mer effektivt samordna medlemsstaternas bidrag för att uppnå en samordnad europeisk hjälpinsats, en bättre komplementaritet och samordning med FN, övriga humanitära hjälporganisationer samt militär personal. Samordningen skall stärka kapaciteten för verksamhetsplanering på fältet, inbegripet kommissionens olika avdelningar. |
| --- | --- |

2.1.3

Större samordning är den mest vittgående förbättringen. Det handlar om att att mer effektivt samordna medlemsstaternas bidrag för att uppnå en samordnad europeisk hjälpinsats, en bättre komplementaritet och samordning med FN, övriga humanitära hjälporganisationer samt militär personal. Samordningen skall stärka kapaciteten för verksamhetsplanering på fältet, inbegripet kommissionens olika avdelningar.

| 2.1.4 | Förbättrat bistånd till EU-medborgare. Tsunamikatastrofen visade att EU-medborgares skydd ombesörjs genom ett samarbete mellan räddningstjänsten och berörda länders konsulära myndigheter. Samarbetet mellan katastrofdrabbade länder och medlemsstaterna måste stärkas. |
| --- | --- |

2.1.4

Förbättrat bistånd till EU-medborgare. Tsunamikatastrofen visade att EU-medborgares skydd ombesörjs genom ett samarbete mellan räddningstjänsten och berörda länders konsulära myndigheter. Samarbetet mellan katastrofdrabbade länder och medlemsstaterna måste stärkas.

| 2.2 | De förbättringsåtgärder som kommissionen föreslår bör åtföljas av utökade resurser för räddningstjänsten. Därför har rådet begärt in förslag till hur befintliga resurser kan utvecklas. EU:s handlingsplan av den 31 januari 2005 tar upp de områden där det krävs åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

De förbättringsåtgärder som kommissionen föreslår bör åtföljas av utökade resurser för räddningstjänsten. Därför har rådet begärt in förslag till hur befintliga resurser kan utvecklas. EU:s handlingsplan av den 31 januari 2005 tar upp de områden där det krävs åtgärder.

| 2.2.1 | Först föreslås en sammanslagning av räddningstjänstresurser så att, när de nationella resurserna och befogenheterna är otillräckliga, åtgärder kan vidtas på EU-nivå för att insatserna skall bli effektivare. |
| --- | --- |

2.2.1

Först föreslås en sammanslagning av räddningstjänstresurser så att, när de nationella resurserna och befogenheterna är otillräckliga, åtgärder kan vidtas på EU-nivå för att insatserna skall bli effektivare.

| 2.2.2 | En utökning av övervaknings- och informationscentruments analyskapacitet kan bereda vägen för ett mer aktivt tillvägagångssätt, särskilt när det gäller att informera tredje land. Därför är det viktigt med förbindelser som gör att tillgängliga resurser kan användas på ett flexibelt sätt, på begäran av det drabbade landet. |
| --- | --- |

2.2.2

En utökning av övervaknings- och informationscentruments analyskapacitet kan bereda vägen för ett mer aktivt tillvägagångssätt, särskilt när det gäller att informera tredje land. Därför är det viktigt med förbindelser som gör att tillgängliga resurser kan användas på ett flexibelt sätt, på begäran av det drabbade landet.

| 2.2.3 | Reservmoduler har en viktig uppgift att fylla när det gäller att ingripa vid stora katastrofer när en medlemsstat eller tredje land anhåller om detta. Det är därför viktigt att införa det system som föreslås i meddelandet, så att man kan räkna med nyckelmoduler i varje land som ständigt står redo för ingripanden i eller utanför EU. |
| --- | --- |

2.2.3

Reservmoduler har en viktig uppgift att fylla när det gäller att ingripa vid stora katastrofer när en medlemsstat eller tredje land anhåller om detta. Det är därför viktigt att införa det system som föreslås i meddelandet, så att man kan räkna med nyckelmoduler i varje land som ständigt står redo för ingripanden i eller utanför EU.

| 2.2.4 | Att stärka den logistiska basen och tillhandahålla resurser som gör det möjligt för övervaknings- och informationscentrumet att agera snabbt och effektivt. Kostnaderna för att hyra insatsgruppernas utrustning skall täckas av EU-medel (6), men när det gäller insatser i tredje land bör man undersöka en samverkan på detta område med FN. |
| --- | --- |

2.2.4

Att stärka den logistiska basen och tillhandahålla resurser som gör det möjligt för övervaknings- och informationscentrumet att agera snabbt och effektivt. Kostnaderna för att hyra insatsgruppernas utrustning skall täckas av EU-medel (6), men när det gäller insatser i tredje land bör man undersöka en samverkan på detta område med FN.

| 2.2.5 | Slutligen är internationell samordning en av de viktigaste faktorerna för att snabbt kunna reagera på katastrofer. Gemenskapsmekanismen har tillgång till resurser som vid samordning med övriga organisationers resurser kan möjliggöra en bättre insats. I detta sammanhang skall hänsyn tas till både FN:s organ och olika humanitära hjälporganisationer. |
| --- | --- |

2.2.5

Slutligen är internationell samordning en av de viktigaste faktorerna för att snabbt kunna reagera på katastrofer. Gemenskapsmekanismen har tillgång till resurser som vid samordning med övriga organisationers resurser kan möjliggöra en bättre insats. I detta sammanhang skall hänsyn tas till både FN:s organ och olika humanitära hjälporganisationer.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar förslaget till förbättring av gemenskapens räddningstjänstmekanism eftersom det är nödvändigt att stärka och förbättra alla möjligheter till åtgärder vid allvarliga olyckor inom och utanför EU. Erfarenheter från tidigare år visar att gemenskapens räddningstjänst kan förbättras i många avseenden. Vi vill därför lämna några inledande kommentarer som kan göra genomförandet av de föreslagna åtgärderna till förbättring av mekanismen mer effektivt. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar förslaget till förbättring av gemenskapens räddningstjänstmekanism eftersom det är nödvändigt att stärka och förbättra alla möjligheter till åtgärder vid allvarliga olyckor inom och utanför EU. Erfarenheter från tidigare år visar att gemenskapens räddningstjänst kan förbättras i många avseenden. Vi vill därför lämna några inledande kommentarer som kan göra genomförandet av de föreslagna åtgärderna till förbättring av mekanismen mer effektivt.

| 3.2 | För det första måste EU:s katastrof- och krisberedskap stärkas på flera områden, med utgångspunkt i de nationella räddningstjänsterna. |
| --- | --- |

3.2

För det första måste EU:s katastrof- och krisberedskap stärkas på flera områden, med utgångspunkt i de nationella räddningstjänsterna.

3.2.1   Regionala kommunikations- och informationssystem

| 3.2.1.1 | Cesis-systemet (7) bör byggas ut genom en övergång till ett satellitbaserat system med video-, röst- och datakapacitet, som är säkert och som via MIC (8) är kopplat till särskilda kunskapscentra som kan tillhandahålla lämpliga uppgifter, sakkunniga och modeller (t.ex. över förutsägbara följder) vid en speciell nödsituation. Några exempel är Europeiska rymdorganisationen (ESA) och Gemensamma forskningscentret för aktuella kartor över tredje länder och bedömning av skador, eller uppdatering av kartor efter en katastrof (till exempel jordbävningar eller översvämningar) som kan göra att infrastrukturnätet blir omöjligt att använda för att skicka hjälp. Nätverket skulle kunna baseras på kontaktpunkter i varje medlemsstat, som kan bidra till en lösning på nödsituationen. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Cesis-systemet (7) bör byggas ut genom en övergång till ett satellitbaserat system med video-, röst- och datakapacitet, som är säkert och som via MIC (8) är kopplat till särskilda kunskapscentra som kan tillhandahålla lämpliga uppgifter, sakkunniga och modeller (t.ex. över förutsägbara följder) vid en speciell nödsituation. Några exempel är Europeiska rymdorganisationen (ESA) och Gemensamma forskningscentret för aktuella kartor över tredje länder och bedömning av skador, eller uppdatering av kartor efter en katastrof (till exempel jordbävningar eller översvämningar) som kan göra att infrastrukturnätet blir omöjligt att använda för att skicka hjälp. Nätverket skulle kunna baseras på kontaktpunkter i varje medlemsstat, som kan bidra till en lösning på nödsituationen.

| 3.2.1.2 | Informationsflödet mellan EU:s beredskapsenheter och övervaknings- och informationscentrumet bör vara konstant, säkert och skyddat från intrång:






  — | Kommunikationen med katastrofdrabbade områden brukar vara mycket bristfällig på grund av antingen förstörd eller överbelastad infrastruktur (konventionella och mobila nät). |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

Informationsflödet mellan EU:s beredskapsenheter och övervaknings- och informationscentrumet bör vara konstant, säkert och skyddat från intrång:

—

Kommunikationen med katastrofdrabbade områden brukar vara mycket bristfällig på grund av antingen förstörd eller överbelastad infrastruktur (konventionella och mobila nät).

| — | Man kan inte avvisa möjligheten att regeringar kontrollerar den information som sänds ut om en katastrof som inträffat inom landets gränser på samma sätt som beredskapsenheternas rörelser kontrolleras. |
| --- | --- |

—

Man kan inte avvisa möjligheten att regeringar kontrollerar den information som sänds ut om en katastrof som inträffat inom landets gränser på samma sätt som beredskapsenheternas rörelser kontrolleras.

| 3.2.1.3 | Den självklara lösningen bör vara att använda satellitkommunikation. Erfarenheter visar att satellitkommunikation






  — | är relativt okänslig för förstörda omgivningar (allt som behövs är en väska och att kunna alstra ström för att kunna sända), |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Den självklara lösningen bör vara att använda satellitkommunikation. Erfarenheter visar att satellitkommunikation

—

är relativt okänslig för förstörda omgivningar (allt som behövs är en väska och att kunna alstra ström för att kunna sända),

| — | inte kan utsättas för informationskontroll och -övervakning från tredje part. |
| --- | --- |

—

inte kan utsättas för informationskontroll och -övervakning från tredje part.

| 3.2.1.4 | Satellitkommunikation har dock en begränsad datatransmissionskapacitet och blir i vissa fall överbelastad på grund av andra behov och användare (t.ex. media). Man bör därför se till att det finns speciella, permanenta, satellitfrekvenser för att möjliggöra tillfredsställande kommunikation mellan drabbade områden och övervaknings- och informationscentrumet, och mellan olika insatsområden. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Satellitkommunikation har dock en begränsad datatransmissionskapacitet och blir i vissa fall överbelastad på grund av andra behov och användare (t.ex. media). Man bör därför se till att det finns speciella, permanenta, satellitfrekvenser för att möjliggöra tillfredsställande kommunikation mellan drabbade områden och övervaknings- och informationscentrumet, och mellan olika insatsområden.

| 3.2.1.5 | Det kan tyckas att det skulle räcka med att begränsa täckningen till ett mindre geografiskt område (EU och närområdet) men i verkligheten behövs en global täckning. Tsunamikatastrofen visade att en begränsad täckning är otillräckligt. Täckning behövdes inte bara för kommunikationer med övervaknings- och informationscentrumet utan också mellan insatsområden som ligger så långt från varandra som Maldiverna, Sri Lanka, Thailand och Indonesien. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Det kan tyckas att det skulle räcka med att begränsa täckningen till ett mindre geografiskt område (EU och närområdet) men i verkligheten behövs en global täckning. Tsunamikatastrofen visade att en begränsad täckning är otillräckligt. Täckning behövdes inte bara för kommunikationer med övervaknings- och informationscentrumet utan också mellan insatsområden som ligger så långt från varandra som Maldiverna, Sri Lanka, Thailand och Indonesien.

| 3.2.1.6 | För att säkerställa en effektiv kommunikation måste EU därför ha ett särskilt (dvs. exklusivt), säkert (intrångsskyddat) och pålitligt satellittransmissionssystem med global räckvidd. Systemet skall kunna möjliggöra röst- och datakommunikation (fax, e-post och bilder med hög upplösning) samt videokonferenser. |
| --- | --- |

3.2.1.6

För att säkerställa en effektiv kommunikation måste EU därför ha ett särskilt (dvs. exklusivt), säkert (intrångsskyddat) och pålitligt satellittransmissionssystem med global räckvidd. Systemet skall kunna möjliggöra röst- och datakommunikation (fax, e-post och bilder med hög upplösning) samt videokonferenser.

| 3.2.1.7 | Gemensamma forskningscentret, Europeiska rymdorganisationen, kommissionen (GD Informationssamhället) har tillräcklig kapacitet för att möta de behov som framförts av styrgruppen för handlingsplanen och mekanismen, som är underställd generaldirektoratet med ansvar för räddningstjänst (GD Miljö). |
| --- | --- |

3.2.1.7

Gemensamma forskningscentret, Europeiska rymdorganisationen, kommissionen (GD Informationssamhället) har tillräcklig kapacitet för att möta de behov som framförts av styrgruppen för handlingsplanen och mekanismen, som är underställd generaldirektoratet med ansvar för räddningstjänst (GD Miljö).

3.2.2   Krav på minimiresurser för insatser

| 3.2.2.1 | När insatsgrupper skickas ut:






  — | Insatsgrupperna skall utrustas av medlemsstaterna så att de kan operera tillräckligt självständigt och ha ett lämpligt kommunikationssystem på fältet. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

När insatsgrupper skickas ut:

—

Insatsgrupperna skall utrustas av medlemsstaterna så att de kan operera tillräckligt självständigt och ha ett lämpligt kommunikationssystem på fältet.

| — | Grupperna samordnas av en EU-samordnare i vars uppgifter bland annat ingår samordning av de grupper som medlemsstaterna skickat, kontakter med myndigheterna i det drabbade landet, samordning med FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp osv. |
| --- | --- |

—

Grupperna samordnas av en EU-samordnare i vars uppgifter bland annat ingår samordning av de grupper som medlemsstaterna skickat, kontakter med myndigheterna i det drabbade landet, samordning med FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp osv.

| — | Hittills har EU inte försett samordnaren med resurser förutom viss kommunikationsutrustning. EU bör skaffa sig de resurser och den utrustning som behövs för att underlätta arbetet för samordnaren och dennes team, allt från kommunikationsutrustning till tält, både för samordning med andra team och myndigheter i det drabbade landet och för att samordnaren skall kunna arbeta effektivt under ofta svåra villkor. |
| --- | --- |

—

Hittills har EU inte försett samordnaren med resurser förutom viss kommunikationsutrustning. EU bör skaffa sig de resurser och den utrustning som behövs för att underlätta arbetet för samordnaren och dennes team, allt från kommunikationsutrustning till tält, både för samordning med andra team och myndigheter i det drabbade landet och för att samordnaren skall kunna arbeta effektivt under ofta svåra villkor.

| — | Resurserna och utrustningen bör vara tydligt märkta med EU:s symbol och klart visa på EU:s närvaro och engagemang för den drabbade befolkningen. Inom EU sänder detta signaler om interregional solidaritet medan det utanför EU stärker EU:s position internationellt sett. |
| --- | --- |

—

Resurserna och utrustningen bör vara tydligt märkta med EU:s symbol och klart visa på EU:s närvaro och engagemang för den drabbade befolkningen. Inom EU sänder detta signaler om interregional solidaritet medan det utanför EU stärker EU:s position internationellt sett.

| 3.2.2.2 | Stöd till medlemsstater vid en nödsituation:






  — | I vissa fall kan medlemsstaterna inte tillhandahålla nödvändig hjälp, antingen för att resurser och utrustning behövs för en förutsägbar eller konstaterad nödsituation i det egna landet eller för att dessa endast används vid vissa extraordinära tillfällen som inte gör det motiverat att skaffa sig utrustningen eller resurserna. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Stöd till medlemsstater vid en nödsituation:

—

I vissa fall kan medlemsstaterna inte tillhandahålla nödvändig hjälp, antingen för att resurser och utrustning behövs för en förutsägbar eller konstaterad nödsituation i det egna landet eller för att dessa endast används vid vissa extraordinära tillfällen som inte gör det motiverat att skaffa sig utrustningen eller resurserna.

| — | Skogsbränder är ett typiskt exempel på det förra fallet eftersom de länder som har resurser att sätta in flyg samtidigt befinner sig i samma situation och det normalt sett är svårt att på grund av riskerna i det egna landet sända resurser till andra länder. Solidariteten mellan Medelhavsländerna i EU är mycket stor och resurser brukar flyttas från ett område till ett annat vid särskilt allvarliga fall. |
| --- | --- |

—

Skogsbränder är ett typiskt exempel på det förra fallet eftersom de länder som har resurser att sätta in flyg samtidigt befinner sig i samma situation och det normalt sett är svårt att på grund av riskerna i det egna landet sända resurser till andra länder. Solidariteten mellan Medelhavsländerna i EU är mycket stor och resurser brukar flyttas från ett område till ett annat vid särskilt allvarliga fall.

| — | Stora översvämningar där det krävs pumpar med hög kapacitet är ett exempel på det andra fallet eftersom de flesta av EU:s insatsgrupper vanligtvis inte har sådana pumpar i sin standardutrustning. |
| --- | --- |

—

Stora översvämningar där det krävs pumpar med hög kapacitet är ett exempel på det andra fallet eftersom de flesta av EU:s insatsgrupper vanligtvis inte har sådana pumpar i sin standardutrustning.

| — | I andra situationer som uppstår på grund av den nya formen av terrorism kan man anhålla om att resurser och utrustning skall sättas in vid situationer som visserligen är exceptionella men potentiellt farliga. |
| --- | --- |

—

I andra situationer som uppstår på grund av den nya formen av terrorism kan man anhålla om att resurser och utrustning skall sättas in vid situationer som visserligen är exceptionella men potentiellt farliga.

| — | Med beaktande av ovanstående bör EU skaffa sig resurser och utrustning, antingen genom att köpa eller hyra, för att bidra till medlemsstaternas kapacitet att ingripa. |
| --- | --- |

—

Med beaktande av ovanstående bör EU skaffa sig resurser och utrustning, antingen genom att köpa eller hyra, för att bidra till medlemsstaternas kapacitet att ingripa.

3.2.3   Centralisering av de operativa baserna

| 3.2.3.1 | Mekanismens nuvarande strukturer bygger på att det i hela EU ställs olika insatsgrupper, bedömningsresurser och utrustning till förfogande. Detta är ett steg framåt jämfört med tidigare vakuum men är en inte helt tillfredsställande lösning. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Mekanismens nuvarande strukturer bygger på att det i hela EU ställs olika insatsgrupper, bedömningsresurser och utrustning till förfogande. Detta är ett steg framåt jämfört med tidigare vakuum men är en inte helt tillfredsställande lösning.

| 3.2.3.2 | Med tanke på EU:s utvidgning och de många olika risker som EU ställs inför bör man överväga att inom mekanismen inrätta regionala hjälpstrukturer där olika grupper och resurser skulle kunna finnas på plats och därför kunna sättas in snabbare och mer anpassade till särskilda regionala risker inom EU. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Med tanke på EU:s utvidgning och de många olika risker som EU ställs inför bör man överväga att inom mekanismen inrätta regionala hjälpstrukturer där olika grupper och resurser skulle kunna finnas på plats och därför kunna sättas in snabbare och mer anpassade till särskilda regionala risker inom EU.

| 3.2.3.3 | Resurserna skulle kunna vara säsongsbetonade (t.ex. flyg för att bekämpa skogsbränder) eller permanenta. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Resurserna skulle kunna vara säsongsbetonade (t.ex. flyg för att bekämpa skogsbränder) eller permanenta.

| 3.2.3.4 | En annan möjlig förbättring skulle kunna vara att fördela uppgiften att samla in resurser hos grannländer som kan ställas till förfogande för alla länder i regionen. På så sätt skulle EU kunna skaffa fram resurser som fördelas på medelstora länder eller länder som står inför samma risker (översvämningar i ett visst flodbäcken, jordbävningar osv.). |
| --- | --- |

3.2.3.4

En annan möjlig förbättring skulle kunna vara att fördela uppgiften att samla in resurser hos grannländer som kan ställas till förfogande för alla länder i regionen. På så sätt skulle EU kunna skaffa fram resurser som fördelas på medelstora länder eller länder som står inför samma risker (översvämningar i ett visst flodbäcken, jordbävningar osv.).

3.2.4   Inrättande av ett centraliserat tekniskt organ med beredskap dygnet runt

| 3.2.4.1 | Även om övervaknings- och kontrollcentrumet är aktivt dygnet runt saknar man tillräckliga resurser i fråga om personal och teknisk utrustning i samma omfattning som kriscentralerna i de flesta medlemsländer. Kommissionen bör åta sig att ändra på detta. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Även om övervaknings- och kontrollcentrumet är aktivt dygnet runt saknar man tillräckliga resurser i fråga om personal och teknisk utrustning i samma omfattning som kriscentralerna i de flesta medlemsländer. Kommissionen bör åta sig att ändra på detta.

| 3.2.4.2 | Kommissionens fokus är för närvarande begränsat till att erhålla särskilda resurser för olika nödsituationer. Det är frågan om detta fokus är så ambitiöst som situationen kräver. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Kommissionens fokus är för närvarande begränsat till att erhålla särskilda resurser för olika nödsituationer. Det är frågan om detta fokus är så ambitiöst som situationen kräver.

| 3.2.4.3 | Övervaknings- och informationscentrumet är per definition inget beslutsfattande eller samordnande organ vid en nödsituation. När man skall bidra till att fatta vissa beslut eller föreslå insatser måste man undvika improvisationer och ha ett bestämt förfarande för hur man skall gå till väga vilket kan variera beroende på nödsituationen. Åtgärderna vid en översvämning skiljer sig från åtgärderna vid en jordbävning eller ett vulkanutbrott. Resurserna skiljer sig också åt. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Övervaknings- och informationscentrumet är per definition inget beslutsfattande eller samordnande organ vid en nödsituation. När man skall bidra till att fatta vissa beslut eller föreslå insatser måste man undvika improvisationer och ha ett bestämt förfarande för hur man skall gå till väga vilket kan variera beroende på nödsituationen. Åtgärderna vid en översvämning skiljer sig från åtgärderna vid en jordbävning eller ett vulkanutbrott. Resurserna skiljer sig också åt.

| 3.2.4.4 | Därför är det viktigt att övervaknings- och informationscentrumet förutom att ha tillgång till de mest trovärdiga uppgifterna om en nödsituation även har planer för hjälpinsatser som utarbetats på förhand, så att kommissionen kan förbereda kontakter med fackorgan i och utanför EU. Planerna skall utarbetas i enlighet med vilken typ av nödsituation det är, omfattning, land osv. och skall sträva efter en snabb och effektiv hjälpinsats. De moduler i varje land som kan sättas in bör givetvis ingå här. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Därför är det viktigt att övervaknings- och informationscentrumet förutom att ha tillgång till de mest trovärdiga uppgifterna om en nödsituation även har planer för hjälpinsatser som utarbetats på förhand, så att kommissionen kan förbereda kontakter med fackorgan i och utanför EU. Planerna skall utarbetas i enlighet med vilken typ av nödsituation det är, omfattning, land osv. och skall sträva efter en snabb och effektiv hjälpinsats. De moduler i varje land som kan sättas in bör givetvis ingå här.

| 3.2.4.5 | Frågan är om övervaknings- och informationscentrumet förutom att vara ett övervakningscentrum också kan samordna nationella organ, humanitära hjälporganisationer och i synnerhet de frivilligarbetare som infinner sig efter varje katastrof. Det är de organisationer som har all den information och de resurser som krävs för samordning som skall genomföra denna. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Frågan är om övervaknings- och informationscentrumet förutom att vara ett övervakningscentrum också kan samordna nationella organ, humanitära hjälporganisationer och i synnerhet de frivilligarbetare som infinner sig efter varje katastrof. Det är de organisationer som har all den information och de resurser som krävs för samordning som skall genomföra denna.

3.2.5   Utbildning av insatsgrupper

| 3.2.5.1 | De insatsgrupper som medlemsstaterna tagit ut på förhand vet otvivelaktigt hur de skall agera i en nödsituation. Nuvarande utbildningsprogram ger goda resultat när det gäller kapaciteten till gemensamma insatser. Antalet kurser bör utökas och man bör försöka undervisa på andra språk än engelska eftersom hjälpinsatser kan komma att ske i länder med kulturella band till andra språk som franska och spanska. |
| --- | --- |

3.2.5.1

De insatsgrupper som medlemsstaterna tagit ut på förhand vet otvivelaktigt hur de skall agera i en nödsituation. Nuvarande utbildningsprogram ger goda resultat när det gäller kapaciteten till gemensamma insatser. Antalet kurser bör utökas och man bör försöka undervisa på andra språk än engelska eftersom hjälpinsatser kan komma att ske i länder med kulturella band till andra språk som franska och spanska.

| 3.2.5.2 | Insatsgrupperna bör få kännedom om insatsplanerna när de fastställts och de bör ingå i utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Insatsgrupperna bör få kännedom om insatsplanerna när de fastställts och de bör ingå i utbildningsprogrammet.

| 3.2.5.3 | Man bör överväga möjligheten att använda den nya informationstekniken till att ge dessa kurser på distans. |
| --- | --- |

3.2.5.3

Man bör överväga möjligheten att använda den nya informationstekniken till att ge dessa kurser på distans.

4.   Särskilda kommentarer till kommissionens förslag

| 4.1 | Förslaget är helt klart positivt, men det finns utrymme för förbättringar med tanke på att mekanismen huvudsakligen är ett instrument som skall användas inom EU, och för närvarande är ett instrument, för att inte säga det enda instrumentet, för regional solidaritet inom EU. |
| --- | --- |

4.1

Förslaget är helt klart positivt, men det finns utrymme för förbättringar med tanke på att mekanismen huvudsakligen är ett instrument som skall användas inom EU, och för närvarande är ett instrument, för att inte säga det enda instrumentet, för regional solidaritet inom EU.

| 4.2 | Därför bör EU inte sky några ansträngningar när det gäller att säkerställa snabbast möjliga och effektiva reaktion på olika typer av nödsituationer. Det är viktigt med redan utarbetade förfaranden för insatser eller planer för hjälpinsatser som bör ha testkörts och modifierats efter de erfarenheter som gjorts i samband med övningar eller faktiska hjälpaktioner. |
| --- | --- |

4.2

Därför bör EU inte sky några ansträngningar när det gäller att säkerställa snabbast möjliga och effektiva reaktion på olika typer av nödsituationer. Det är viktigt med redan utarbetade förfaranden för insatser eller planer för hjälpinsatser som bör ha testkörts och modifierats efter de erfarenheter som gjorts i samband med övningar eller faktiska hjälpaktioner.

| 4.3 | Planerna bör omfatta information, uppdaterade kartor och lämpliga resurser för att få till stånd en tillfredsställande samordning. Resurserna bör vara EU:s egendom. EU:s insatsplaner skall vara internationellt normbildande och stärka EU:s profil och inflytande internationellt sett. |
| --- | --- |

4.3

Planerna bör omfatta information, uppdaterade kartor och lämpliga resurser för att få till stånd en tillfredsställande samordning. Resurserna bör vara EU:s egendom. EU:s insatsplaner skall vara internationellt normbildande och stärka EU:s profil och inflytande internationellt sett.

| 4.4 | Vidare skall EU:s utvärderingsteam och samordnare höras om återuppbyggnaden i de drabbade områdena och om möjliga planer för senare insatser. |
| --- | --- |

4.4

Vidare skall EU:s utvärderingsteam och samordnare höras om återuppbyggnaden i de drabbade områdena och om möjliga planer för senare insatser.

| 4.5 | EESK anser att alla åtgärder inom gemenskapsmekanismen bör få tillräckliga anslag för att det skall finnas tillräckligt med både personal och resurser för att förbättra EU:s insatser och synlighet, framför allt vid katastrofer utanför EU. Särskild tonvikt måste läggas på transporter. Att utrusta särskild tillgänglig transportkapacitet skulle möjliggöra en snabb insats vilket skulle minimera följderna av katastroferna. |
| --- | --- |

4.5

EESK anser att alla åtgärder inom gemenskapsmekanismen bör få tillräckliga anslag för att det skall finnas tillräckligt med både personal och resurser för att förbättra EU:s insatser och synlighet, framför allt vid katastrofer utanför EU. Särskild tonvikt måste läggas på transporter. Att utrusta särskild tillgänglig transportkapacitet skulle möjliggöra en snabb insats vilket skulle minimera följderna av katastroferna.

| 4.6 | Vid insatser i tredje land är det nödvändigt att insatser inom ramen för mekanismen betraktas som en del av EU:s utrikespolitik och ges den betydelse som de förtjänar som ett bevis på EU:s omedelbara solidaritet med länder som drabbats av tragedier. |
| --- | --- |

4.6

Vid insatser i tredje land är det nödvändigt att insatser inom ramen för mekanismen betraktas som en del av EU:s utrikespolitik och ges den betydelse som de förtjänar som ett bevis på EU:s omedelbara solidaritet med länder som drabbats av tragedier.

5.   Slutsatser

| 5.1 | EESK stöder innehållet i meddelandet om att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism. Vi anser dock att det kan förbättras i vissa konkreta avseenden och framhåller att några av våra kommentarer är bedömningar som gjorts av företrädare för det organiserade civila samhället i EESK. |
| --- | --- |

5.1

EESK stöder innehållet i meddelandet om att förbättra gemenskapens räddningstjänstmekanism. Vi anser dock att det kan förbättras i vissa konkreta avseenden och framhåller att några av våra kommentarer är bedömningar som gjorts av företrädare för det organiserade civila samhället i EESK.

| 5.2 | Med tanke på att det behövs något bindande för att uppfylla de föreslagna åtgärderna är utgångspunkten att det behövs ett lämpligt rättsligt instrument. Vi tror att en förordning (9) är det instrument som skulle ha en harmoniserande och bindande effekt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

5.2

Med tanke på att det behövs något bindande för att uppfylla de föreslagna åtgärderna är utgångspunkten att det behövs ett lämpligt rättsligt instrument. Vi tror att en förordning (9) är det instrument som skulle ha en harmoniserande och bindande effekt i alla medlemsstater.

| 5.3 | En annan aspekt som bör uppmärksammas är att mekanismen bör få tillräckliga anslag för att täcka en utökad personalstyrka och inköp av egen utrustning. Även om det i meddelandet inte specificeras hur stor finansiell hjälp medlemsstaterna skall få, bör man ta hänsyn till detta och i förslaget till solidaritetsfond (10) ta med alla naturkatastrofer, däribland torka. |
| --- | --- |

5.3

En annan aspekt som bör uppmärksammas är att mekanismen bör få tillräckliga anslag för att täcka en utökad personalstyrka och inköp av egen utrustning. Även om det i meddelandet inte specificeras hur stor finansiell hjälp medlemsstaterna skall få, bör man ta hänsyn till detta och i förslaget till solidaritetsfond (10) ta med alla naturkatastrofer, däribland torka.

| 5.4 | Bland de förbättringar som EESK föreslår för mekanismen, och som nämns i kommentarerna i detta yttrande, framhålls följande:






  — | Inrättande av ett satellitkommunikationssystem. |
| --- | --- | --- |

5.4

Bland de förbättringar som EESK föreslår för mekanismen, och som nämns i kommentarerna i detta yttrande, framhålls följande:

—

Inrättande av ett satellitkommunikationssystem.

| — | Tillhandahållande av särskilda beredskapsenheter för mekanismen. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av särskilda beredskapsenheter för mekanismen.

| — | EU:s personal och utrustning skall kunna identifieras med hjälp av EU:s symbol, särskilt vid insatser utanför EU. |
| --- | --- |

—

EU:s personal och utrustning skall kunna identifieras med hjälp av EU:s symbol, särskilt vid insatser utanför EU.

| — | Regionalisering av operativa baser och samordning mellan dessa. |
| --- | --- |

—

Regionalisering av operativa baser och samordning mellan dessa.

| — | Insatsgrupper skall få teknisk, men även språklig, utbildning. |
| --- | --- |

—

Insatsgrupper skall få teknisk, men även språklig, utbildning.

| 5.5 | EESK vill som företrädare för det civila samhället uttrycka sitt stöd åt frivilligarbetare som gör insatser vid katastrofer. Deras oavlönade och i många fall stadigvarande arbete är inte bara ett bevis på solidaritet utan också nödvändigt för att aktivt lindra både personskador och skador på egendom i de katastrofdrabbade områdena. |
| --- | --- |

5.5

EESK vill som företrädare för det civila samhället uttrycka sitt stöd åt frivilligarbetare som gör insatser vid katastrofer. Deras oavlönade och i många fall stadigvarande arbete är inte bara ett bevis på solidaritet utan också nödvändigt för att aktivt lindra både personskador och skador på egendom i de katastrofdrabbade områdena.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Kommissionen har i KOM(2005)124 slutlig (6.4.2005) lagt fram följande instrument: Meddelande om inrättande av ett ramprogram för säkerhet och skydd av friheter för perioden 2007–2013; beslut om om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007–2013; Rådets beslut om det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (SEK(2005) 436).

1

(2)  Rådets beslut 2001/792/EG, Euratom.

2

(3)  Rådets beslut 1999/847/EG av den 9 december.

3

(4)  KOM(2005)113 slutlig/ 2005/0052 (CNS), 6.4.2005.

4

(5)  Rådets beslut 2001/792/EG, artikel 6.

5

(6)  Förslaget till rådets förordning 6.4.2005, se ovan.

6

(7)  Det gemensamma kommunikations- och informationssystemet.

7

(8)  Övervaknings- och informationscentret.

8

(9)  Till exempel har det lagts fram ett förslag till förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser, KOM(2005) 113 slutlig, 6.4.2005.

9

(10)  KOM(2005) 108 slutlig, 6.4.2005.

10

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/46

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Gemensamma företag inom fiskerisektorn – i dag och i morgon”

(2006/C 65/09)

Den 14 juli 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Gemensamma företag inom fiskerisektorn – i dag och i morgon”.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Gabriel Sarró Iparraguirre.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för och 10 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | I den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) infördes för första gången gemensamma företag som ett strukturpolitiskt instrument genom förordning (EEG) nr 3944/90 (1), där de definieras som ”ett privaträttsligt företag som, i enlighet med ett avtal om gemensamt företag mellan en eller flera fartygsägare i gemenskapen och en eller flera partner i ett tredje land med vilket gemenskapen upprätthåller förbindelser, har som syfte att utnyttja och när så anses lämpligt använda fiskresurserna i vatten som lyder under det tredje landets suveränitet och/eller jurisdiktion samt att i första hand försörja gemenskapens marknad” (2). Under 1990-talet genomgick GFP en omfattande utveckling jämfört med föregående period. Det avspeglades bland annat i uttrycket ”Det blå Europa”, en vision som i dag åter är aktuell och till och med går längre än de debatter som inletts om att inrätta en gemensam sjöfartspolitik. |
| --- | --- |

1.1

I den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) infördes för första gången gemensamma företag som ett strukturpolitiskt instrument genom förordning (EEG) nr 3944/90 (1), där de definieras som ”ett privaträttsligt företag som, i enlighet med ett avtal om gemensamt företag mellan en eller flera fartygsägare i gemenskapen och en eller flera partner i ett tredje land med vilket gemenskapen upprätthåller förbindelser, har som syfte att utnyttja och när så anses lämpligt använda fiskresurserna i vatten som lyder under det tredje landets suveränitet och/eller jurisdiktion samt att i första hand försörja gemenskapens marknad” (2). Under 1990-talet genomgick GFP en omfattande utveckling jämfört med föregående period. Det avspeglades bland annat i uttrycket ”Det blå Europa”, en vision som i dag åter är aktuell och till och med går längre än de debatter som inletts om att inrätta en gemensam sjöfartspolitik.

| 1.2 | Utvecklingen av GFP följdes inte av en revidering av definitionen av ”gemensamma företag”. De förblev därför uteslutande ett strukturpolitiskt styrmedel för fiskerisektorn som alternativ till skrotning eller definitiv export av fartyg, vilket framgår av de relevanta artiklarna i de förordningar som nämns längre fram i punkt 2.1.2 i föreliggande yttrande. Gällande lagstiftning hade därför karaktären av ren finansiell kontroll. |
| --- | --- |

1.2

Utvecklingen av GFP följdes inte av en revidering av definitionen av ”gemensamma företag”. De förblev därför uteslutande ett strukturpolitiskt styrmedel för fiskerisektorn som alternativ till skrotning eller definitiv export av fartyg, vilket framgår av de relevanta artiklarna i de förordningar som nämns längre fram i punkt 2.1.2 i föreliggande yttrande. Gällande lagstiftning hade därför karaktären av ren finansiell kontroll.

| 1.3 | Gemensamma företag är dock mycket mer än ett strukturpolitiskt fiskeriinstrument. De är ett medel för att uppnå en rad mål som klart och tydligt anges i EU:s dokument och gällande lagstiftning: allt från försörjning av marknaden till utvecklingspolitik, sysselsättningspolitik och regional utveckling, främjande av ett ansvarsfullt fiske, EU:s deltagande i olika regionala fiskeriorganisationer och, rent allmänt, tillgång till kapital och kvalificerad arbetskraft från medlemsstaterna i långsiktigt bärkraftiga investeringsprojekt i olika länder och på olika marknader. |
| --- | --- |

1.3

Gemensamma företag är dock mycket mer än ett strukturpolitiskt fiskeriinstrument. De är ett medel för att uppnå en rad mål som klart och tydligt anges i EU:s dokument och gällande lagstiftning: allt från försörjning av marknaden till utvecklingspolitik, sysselsättningspolitik och regional utveckling, främjande av ett ansvarsfullt fiske, EU:s deltagande i olika regionala fiskeriorganisationer och, rent allmänt, tillgång till kapital och kvalificerad arbetskraft från medlemsstaterna i långsiktigt bärkraftiga investeringsprojekt i olika länder och på olika marknader.

| 1.4 | De gemensamma företagen har visserligen spelat ut sin roll som strukturpolitiskt instrument efter reformen av den gemensamma fiskepolitiken men, som framgår nedan, har det också lett till att det i dag praktiskt taget helt saknas en reglering som ger gemensamma företag en specifik rättslig ram inom EU:s egna befogenheter och politikområden. |
| --- | --- |

1.4

De gemensamma företagen har visserligen spelat ut sin roll som strukturpolitiskt instrument efter reformen av den gemensamma fiskepolitiken men, som framgår nedan, har det också lett till att det i dag praktiskt taget helt saknas en reglering som ger gemensamma företag en specifik rättslig ram inom EU:s egna befogenheter och politikområden.

| 1.5 | Kommittén har i de yttranden som kommissionen har begärt genomgående hävdat att de gemensamma fiskeriföretagen måste anpassas till den nya gemensamma fiskeripolitiken. Vid behandlingen av denna nya politik framförde EESK denna synpunkt bland annat i sitt yttrande om förslaget till rådets förordning om reform av den gemensamma fiskeripolitiken (3). Synpunkten upprepades i yttrandet om Europeiska fiskerifonden (4) beträffande förslaget till rådets förordning om denna fond (5), och den framfördes personligen till kommissionsledamoten med ansvar för fiskerifrågor under dennes besök vid EESK:s facksektion för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö den 16 juni 2005. Han tog till sig denna synpunkt och lovade att undersöka saken. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén har i de yttranden som kommissionen har begärt genomgående hävdat att de gemensamma fiskeriföretagen måste anpassas till den nya gemensamma fiskeripolitiken. Vid behandlingen av denna nya politik framförde EESK denna synpunkt bland annat i sitt yttrande om förslaget till rådets förordning om reform av den gemensamma fiskeripolitiken (3). Synpunkten upprepades i yttrandet om Europeiska fiskerifonden (4) beträffande förslaget till rådets förordning om denna fond (5), och den framfördes personligen till kommissionsledamoten med ansvar för fiskerifrågor under dennes besök vid EESK:s facksektion för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö den 16 juni 2005. Han tog till sig denna synpunkt och lovade att undersöka saken.

| 1.6 | Syftet med föreliggande yttrande är att fördjupa EESK:s argumentation och tillföra de argument som krävs för att driva igenom en ny syn på de gemensamma fiskeriföretagens existensberättigande och därmed på det regelverk som de omfattas av, med utgångspunkt i officiella dokument och de förhållanden som de reglerar. |
| --- | --- |

1.6

Syftet med föreliggande yttrande är att fördjupa EESK:s argumentation och tillföra de argument som krävs för att driva igenom en ny syn på de gemensamma fiskeriföretagens existensberättigande och därmed på det regelverk som de omfattas av, med utgångspunkt i officiella dokument och de förhållanden som de reglerar.

| 1.7 | Vår förhoppning är att detta nytänkande skall utmynna i de åtgärder som behövs för att införa ett omfattande specifikt regelverk för denna typ av företag, som har en speciell och unik ställning i den internationella handeln och som ger EU ett eget handlingsinstrument i internationella relationer. |
| --- | --- |

1.7

Vår förhoppning är att detta nytänkande skall utmynna i de åtgärder som behövs för att införa ett omfattande specifikt regelverk för denna typ av företag, som har en speciell och unik ställning i den internationella handeln och som ger EU ett eget handlingsinstrument i internationella relationer.

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Gemensamma företag i EU:s lagstiftning

| 2.1.1 | Gemensamma fiskeriföretag införs i gemenskapsrätten genom förordning (EEG) nr 3944/90, vilken ändrade rådets förordning (EEG) nr 4028/86, som ett instrument för att minska fiskeflottans kapacitet i gemenskapen och samtidigt garantera försörjningen av gemenskapsmarknaden med hänsyn till de knappa resurserna i gemenskapens vatten och förbudet mot att fiska i tredje lands ”exklusiva ekonomiska zoner”. Strategin bygger på fyra led: eliminering av överkapacitet, tryggad försörjning, delvis bevarande av arbetstillfällen och slutande av politiska och kommersiella avtal med tredje land (6). För att genomföra åtgärderna i dessa förordningar antogs kommissionens förordning (EEG) nr 1956/1991 (7). |
| --- | --- |

2.1.1

Gemensamma fiskeriföretag införs i gemenskapsrätten genom förordning (EEG) nr 3944/90, vilken ändrade rådets förordning (EEG) nr 4028/86, som ett instrument för att minska fiskeflottans kapacitet i gemenskapen och samtidigt garantera försörjningen av gemenskapsmarknaden med hänsyn till de knappa resurserna i gemenskapens vatten och förbudet mot att fiska i tredje lands ”exklusiva ekonomiska zoner”. Strategin bygger på fyra led: eliminering av överkapacitet, tryggad försörjning, delvis bevarande av arbetstillfällen och slutande av politiska och kommersiella avtal med tredje land (6). För att genomföra åtgärderna i dessa förordningar antogs kommissionens förordning (EEG) nr 1956/1991 (7).

| 2.1.2 | Med antagandet av rådets förordningar (EEG) nr 2080/93 (8) och 3699/93 (9) integrerades förvaltningen och finansieringen av gemensamma fiskeriföretag i fonden för fiskets utveckling (FFU). Medlemsstaterna hade i enlighet med subsidiaritetsprincipen ansvaret för urval, förvaltning och kontroll av projekt samt för utbetalning av stöden. Stöden var inledningsvis lika stora som stöden till skrotning eller export av fartyg, och uppgick till slut till 80 procent av premien vid skrotning av fartyg. En fartygsägare från gemenskapen kunde således på goda grunder anse att skillnaden i stöd mellan skrotningspremien och stöden till fartygsexport till gemensamma företag kunde upprätthållas genom en förmånlig koppling mellan det nya gemensamma företaget som denne hade överfört sitt fartyg till och EU. Dessa principer upprätthölls i rådets förordning (EG) nr 2468/98 av den 3 november 1998 (10), som upphävde förordning (EEG) nr 3699/93, och i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 (11). Det bör dock betonas att man i den sistnämnda förenklade definitionen av ”gemensamma företag” och definierade dem som ”ett kommersiellt företag med en eller flera partner som är hemmahörande i det tredje land där fartyget är registrerat” (12). |
| --- | --- |

2.1.2

Med antagandet av rådets förordningar (EEG) nr 2080/93 (8) och 3699/93 (9) integrerades förvaltningen och finansieringen av gemensamma fiskeriföretag i fonden för fiskets utveckling (FFU). Medlemsstaterna hade i enlighet med subsidiaritetsprincipen ansvaret för urval, förvaltning och kontroll av projekt samt för utbetalning av stöden. Stöden var inledningsvis lika stora som stöden till skrotning eller export av fartyg, och uppgick till slut till 80 procent av premien vid skrotning av fartyg. En fartygsägare från gemenskapen kunde således på goda grunder anse att skillnaden i stöd mellan skrotningspremien och stöden till fartygsexport till gemensamma företag kunde upprätthållas genom en förmånlig koppling mellan det nya gemensamma företaget som denne hade överfört sitt fartyg till och EU. Dessa principer upprätthölls i rådets förordning (EG) nr 2468/98 av den 3 november 1998 (10), som upphävde förordning (EEG) nr 3699/93, och i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 (11). Det bör dock betonas att man i den sistnämnda förenklade definitionen av ”gemensamma företag” och definierade dem som ”ett kommersiellt företag med en eller flera partner som är hemmahörande i det tredje land där fartyget är registrerat” (12).

2.2   Bakgrund

| 2.2.1 | I Grönbok om den framtida gemensamma fiskeripolitiken
   (13) konstaterades dels att EU:s fiskeflotta har överkapacitet, dels att fiskerisektorn håller på att globaliseras och att många utvecklingsländer har en legitim strävan att utveckla sin egen fiskerinäring. Dessa konstateranden borde, tillsammans med det i grönboken uppmärksammade stora behovet av investeringskapital (t.ex. till fartyg, hamnar, frysanläggningar och fabriker), ha utlöst en mer omfattande diskussion om de gemensamma företagens betydelse i fiskerisektorn än vad officiella dokument (14) från denna tidpunkt ger vid handen. |
| --- | --- |

2.2.1

I Grönbok om den framtida gemensamma fiskeripolitiken
   (13) konstaterades dels att EU:s fiskeflotta har överkapacitet, dels att fiskerisektorn håller på att globaliseras och att många utvecklingsländer har en legitim strävan att utveckla sin egen fiskerinäring. Dessa konstateranden borde, tillsammans med det i grönboken uppmärksammade stora behovet av investeringskapital (t.ex. till fartyg, hamnar, frysanläggningar och fabriker), ha utlöst en mer omfattande diskussion om de gemensamma företagens betydelse i fiskerisektorn än vad officiella dokument (14) från denna tidpunkt ger vid handen.

| 2.2.1.1 | Gemensamma företag gör det möjligt för EU att bidra till och investera i fiskerinäringens utveckling i utvecklingsländerna med målet att skapa eller utvidga en komplett sektor. Överföring av fiskefartyg till dessa företag gynnar själva fisket, men det är också positivt för andra sektorer och områden, till exempel hamnar, tjänster (reparationer, ingenjörskunskaper, proviantering, uppläggning av fartyg, omlastning, lastning och lossning, service till besättningar, resor m.m.), en obruten kylkedja (vilket krävs i EU:s bestämmelser om livsmedelssäkerhet och förutsätter investeringar i dyra kylanläggningar), uppfyllnad av hygienkrav vid livsmedelshantering och slutligen etablering av förädlingsindustrier. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Gemensamma företag gör det möjligt för EU att bidra till och investera i fiskerinäringens utveckling i utvecklingsländerna med målet att skapa eller utvidga en komplett sektor. Överföring av fiskefartyg till dessa företag gynnar själva fisket, men det är också positivt för andra sektorer och områden, till exempel hamnar, tjänster (reparationer, ingenjörskunskaper, proviantering, uppläggning av fartyg, omlastning, lastning och lossning, service till besättningar, resor m.m.), en obruten kylkedja (vilket krävs i EU:s bestämmelser om livsmedelssäkerhet och förutsätter investeringar i dyra kylanläggningar), uppfyllnad av hygienkrav vid livsmedelshantering och slutligen etablering av förädlingsindustrier.

| 2.2.1.1.1 | Gemensamma företag bidrar till att bevara en kvalificerad europeisk arbetskraft i form av sjökaptener och personal på mellannivå på många fartyg, men också till att skapa många nya arbetstillfällen på fartygen och inom de tjänsteföretag som uppstår kring dem. Dessa arbetstillfällen kan ge värdigare arbetsvillkor och rimligare inkomster för lokala fiskare, som annars inte skulle ha någon annan utväg än att bedriva ett traditionellt småskaligt fiske som i många fall är ineffektivt och skadligt för fiskebestånden på grund av obefintliga eller bristfälliga system för kontroll, bevarande, försäljning osv. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Gemensamma företag bidrar till att bevara en kvalificerad europeisk arbetskraft i form av sjökaptener och personal på mellannivå på många fartyg, men också till att skapa många nya arbetstillfällen på fartygen och inom de tjänsteföretag som uppstår kring dem. Dessa arbetstillfällen kan ge värdigare arbetsvillkor och rimligare inkomster för lokala fiskare, som annars inte skulle ha någon annan utväg än att bedriva ett traditionellt småskaligt fiske som i många fall är ineffektivt och skadligt för fiskebestånden på grund av obefintliga eller bristfälliga system för kontroll, bevarande, försäljning osv.

| 2.2.1.2 | Skapandet av lokalt välstånd och export av lokalt förädlad eller oförädlad fisk gör det i sin tur möjligt att bygga upp internationella värdekedjor med en rättvisare värdefördelning och att kraftigt öka BNP och inkomsten per capita i sektorn i det berörda landet. Det gör det också möjligt att skapa en industrialiserad fiskerinäring där det tidigare uteslutande bedrevs ett kustnära fiske under bristande hygieniska och kommersiella villkor. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Skapandet av lokalt välstånd och export av lokalt förädlad eller oförädlad fisk gör det i sin tur möjligt att bygga upp internationella värdekedjor med en rättvisare värdefördelning och att kraftigt öka BNP och inkomsten per capita i sektorn i det berörda landet. Det gör det också möjligt att skapa en industrialiserad fiskerinäring där det tidigare uteslutande bedrevs ett kustnära fiske under bristande hygieniska och kommersiella villkor.

| 2.2.1.3 | De gemensamma fiskeriföretagen har varit skyldiga att i första hand försörja den europeiska marknaden. Avsikten var att garantera att redare och fiskeriföretag, medlemsstaterna och EU (via stöd) verkligen gör investeringar och upprätthåller nivån på dessa, samt att trygga försörjningen av en bristfälligt försörjd gemenskapsmarknad, där konsumtionen av fisk ökar eftersom befolkningen följer de vetenskapliga och offentliga rekommendationerna om att man bör äta en nyttig och varierad kost. Vid försörjningen av gemenskapsmarknaden måste dessutom EU:s livsmedelslagstiftning strikt respekteras. |
| --- | --- |

2.2.1.3

De gemensamma fiskeriföretagen har varit skyldiga att i första hand försörja den europeiska marknaden. Avsikten var att garantera att redare och fiskeriföretag, medlemsstaterna och EU (via stöd) verkligen gör investeringar och upprätthåller nivån på dessa, samt att trygga försörjningen av en bristfälligt försörjd gemenskapsmarknad, där konsumtionen av fisk ökar eftersom befolkningen följer de vetenskapliga och offentliga rekommendationerna om att man bör äta en nyttig och varierad kost. Vid försörjningen av gemenskapsmarknaden måste dessutom EU:s livsmedelslagstiftning strikt respekteras.

| 2.2.1.4 | I de områden inom EU som är beroende av fisket kan man tack vare de gemensamma företagens verksamhet upprätthålla sysselsättningsnivån inom fiskerisektorn. Detta är möjligt genom att företagens centrala och tekniska kontor och deras handelskontor finns kvar i Europa, och genom att de arbetstillfällen som skapas hos underleverantörerna bevaras, antingen direkt i och med att de stora fartygen vart fjärde år återvänder till sina europeiska ursprungshamnar för reparation, eller indirekt genom att det skapas olika kunskapstjänster inom de lokala tjänsteföretag som tidigare nämnts. |
| --- | --- |

2.2.1.4

I de områden inom EU som är beroende av fisket kan man tack vare de gemensamma företagens verksamhet upprätthålla sysselsättningsnivån inom fiskerisektorn. Detta är möjligt genom att företagens centrala och tekniska kontor och deras handelskontor finns kvar i Europa, och genom att de arbetstillfällen som skapas hos underleverantörerna bevaras, antingen direkt i och med att de stora fartygen vart fjärde år återvänder till sina europeiska ursprungshamnar för reparation, eller indirekt genom att det skapas olika kunskapstjänster inom de lokala tjänsteföretag som tidigare nämnts.

| 2.2.1.5 | De gemensamma fiskeriföretagen ger EU tillgång till aktuella uppgifter för uppföljning och kontroll av fångsterna i tredjelands vatten och i internationella vatten, eftersom man behåller en juridisk koppling till fiskeriföretag som är hemmahörande i dessa områden. Därmed kan EU inta en ledande ställning inom behöriga regionala fiskeriorganisationer som inrättats eller stöds av FAO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, som har behörighet på området (15). De gemensamma företagen skall nämligen halvårsvis överlämna uppgifter om sina fångster till medlemsstaterna för att kommissionen, medlemsstaterna och revisionsrätten skall kunna utföra en korrekt finansiell kontroll. |
| --- | --- |

2.2.1.5

De gemensamma fiskeriföretagen ger EU tillgång till aktuella uppgifter för uppföljning och kontroll av fångsterna i tredjelands vatten och i internationella vatten, eftersom man behåller en juridisk koppling till fiskeriföretag som är hemmahörande i dessa områden. Därmed kan EU inta en ledande ställning inom behöriga regionala fiskeriorganisationer som inrättats eller stöds av FAO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, som har behörighet på området (15). De gemensamma företagen skall nämligen halvårsvis överlämna uppgifter om sina fångster till medlemsstaterna för att kommissionen, medlemsstaterna och revisionsrätten skall kunna utföra en korrekt finansiell kontroll.

| 2.2.1.6 | Denna typ av företag gör det samtidigt möjligt att bevara EU:s intressen inom fiskerisektorn i internationella vatten och på internationella fångstplatser. Kvaliteten garanteras av olika krav som fastställts i gemenskapsförordningarna (ansvarsfullt fiske, bevarande och förvaltning av resurser, säkerhet ombord på fartygen, kontroll, säkerhet i livsmedelskedjan osv.). Därmed kan man undvika eller minimera negativa effekter till följd av utländska fiskeflottor som varken främjar den sektoriella eller industriella utvecklingen i tredjeland, säkerställer fiskets kvalitet med avseende på produkter vars slutdestination är EU, eller möjliggör en lämplig och ansvarsfull kontroll av tillgångarna. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Denna typ av företag gör det samtidigt möjligt att bevara EU:s intressen inom fiskerisektorn i internationella vatten och på internationella fångstplatser. Kvaliteten garanteras av olika krav som fastställts i gemenskapsförordningarna (ansvarsfullt fiske, bevarande och förvaltning av resurser, säkerhet ombord på fartygen, kontroll, säkerhet i livsmedelskedjan osv.). Därmed kan man undvika eller minimera negativa effekter till följd av utländska fiskeflottor som varken främjar den sektoriella eller industriella utvecklingen i tredjeland, säkerställer fiskets kvalitet med avseende på produkter vars slutdestination är EU, eller möjliggör en lämplig och ansvarsfull kontroll av tillgångarna.

| 2.2.1.7 | Tack vare dessa företag kan EU dessutom på ett effektivt och hållbart sätt bidra till utvecklingen av en lokal fiskenäring i de länder med vilka man slutit fiskeavtal och där gemensamma fiskeriföretag eller lokala företag kontrollerade av europeiska företagsledare är verksamma. Denna fiskeindustri har skapat fördelar såväl i tredjeland som i EU, eftersom den möjliggjort en fortlöpande försörjning av fisk och skaldjur. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Tack vare dessa företag kan EU dessutom på ett effektivt och hållbart sätt bidra till utvecklingen av en lokal fiskenäring i de länder med vilka man slutit fiskeavtal och där gemensamma fiskeriföretag eller lokala företag kontrollerade av europeiska företagsledare är verksamma. Denna fiskeindustri har skapat fördelar såväl i tredjeland som i EU, eftersom den möjliggjort en fortlöpande försörjning av fisk och skaldjur.

| 2.2.2 | I den vid flera tillfällen nämnda grönboken behandlas inget av det som just nämnts ens indirekt, vare sig i punkt 3.9 om ”Den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension” (16) eller i punkt 5.8 om ”Yttre förbindelser” (17). De gemensamma fiskeriföretagen nämns inte en enda gång som ett värdefullt instrument för att omsätta de principer för fiskeripolitiken som förespråkas i grönboken, trots att de fram till 2002 ingick i den omfattande lagstiftningen på detta område, vilket klart framgår i detta yttrande. |
| --- | --- |

2.2.2

I den vid flera tillfällen nämnda grönboken behandlas inget av det som just nämnts ens indirekt, vare sig i punkt 3.9 om ”Den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension” (16) eller i punkt 5.8 om ”Yttre förbindelser” (17). De gemensamma fiskeriföretagen nämns inte en enda gång som ett värdefullt instrument för att omsätta de principer för fiskeripolitiken som förespråkas i grönboken, trots att de fram till 2002 ingick i den omfattande lagstiftningen på detta område, vilket klart framgår i detta yttrande.

| 2.2.3 | Ett tecken på att gemensamma fiskeriföretag nästan helt utesluts i den nya gemensamma fiskeripolitiken är att den senaste rapporten med uttömmande uppgifter som kommissionen beställde på detta område är från 2001, och i den anges inte vilka fartyg som tillhör gemensamma företag (18). En tidigare specifik rapport med titeln ”Studie av utvärderingen av gemensamma företag inom ramen för strukturåtgärder på fiskeområdet” (ej officiell översättning, dokumentet finns ej på svenska) av den 16 juni 2000 finns dock. I dessa dokument uppges att det då fanns cirka 300 gemensamma företag som omfattade över 600 fartyg. Dessa företag har stått utanför det gemensamma regelverket för gemenskapens fiskeflotta och befunnit sig i ett sorts rättsligt tomrum. De har betraktats som utländska företag med europeiska delägare som gentemot EU har skyldighet att i första hand trygga försörjningen och ge regelbunden information, utan annat skydd än de bilaterala fördragen om ömsesidigt skydd av investeringar mellan medlemsstaten (ursprungslandet) och tredjeland (destinationslandet) ger. |
| --- | --- |

2.2.3

Ett tecken på att gemensamma fiskeriföretag nästan helt utesluts i den nya gemensamma fiskeripolitiken är att den senaste rapporten med uttömmande uppgifter som kommissionen beställde på detta område är från 2001, och i den anges inte vilka fartyg som tillhör gemensamma företag (18). En tidigare specifik rapport med titeln ”Studie av utvärderingen av gemensamma företag inom ramen för strukturåtgärder på fiskeområdet” (ej officiell översättning, dokumentet finns ej på svenska) av den 16 juni 2000 finns dock. I dessa dokument uppges att det då fanns cirka 300 gemensamma företag som omfattade över 600 fartyg. Dessa företag har stått utanför det gemensamma regelverket för gemenskapens fiskeflotta och befunnit sig i ett sorts rättsligt tomrum. De har betraktats som utländska företag med europeiska delägare som gentemot EU har skyldighet att i första hand trygga försörjningen och ge regelbunden information, utan annat skydd än de bilaterala fördragen om ömsesidigt skydd av investeringar mellan medlemsstaten (ursprungslandet) och tredjeland (destinationslandet) ger.

2.3   Situationen i dag

| 2.3.1 | Samtidigt med det arbete som ledde fram till den tidigare nämnda grönboken antogs rådets förordning (EG) nr 1263/1999 av den 21 juni 1999 om fonden för fiskets utveckling (19) och rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (20). Inom ramen för Fonden för fiskets utveckling är de gemensamma fiskeriföretagen i enlighet med dessa förordningar giltiga fram till dess att tillämpningstiden löper ut, dvs. den 31 december 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

Samtidigt med det arbete som ledde fram till den tidigare nämnda grönboken antogs rådets förordning (EG) nr 1263/1999 av den 21 juni 1999 om fonden för fiskets utveckling (19) och rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (20). Inom ramen för Fonden för fiskets utveckling är de gemensamma fiskeriföretagen i enlighet med dessa förordningar giltiga fram till dess att tillämpningstiden löper ut, dvs. den 31 december 2006.

| 2.3.2 | Trots det har de gemensamma företagen sedan den 31 december 2004 praktiskt taget uteslutits ur EU:s strukturpolitik för fiske på grund av rådets förordning (EG) nr 2369/2002 av den 20 december 2002 om ändring av förordning (CE) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (21). De gemensamma företagen ingår emellertid fortfarande i gemenskapens regelverk, eftersom de måste uppfylla de regler som gällde när de bildades, men det saknas särskilda bestämmelser på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

2.3.2

Trots det har de gemensamma företagen sedan den 31 december 2004 praktiskt taget uteslutits ur EU:s strukturpolitik för fiske på grund av rådets förordning (EG) nr 2369/2002 av den 20 december 2002 om ändring av förordning (CE) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (21). De gemensamma företagen ingår emellertid fortfarande i gemenskapens regelverk, eftersom de måste uppfylla de regler som gällde när de bildades, men det saknas särskilda bestämmelser på medellång och lång sikt.

| 2.3.3 | Den princip som låg till grund för avskaffandet av stödet till de gemensamma fiskeriföretagen – och nästan hela den lagstiftning som därmed hör samman – återfinns i skäl 5 i den senaste, redan nämnda förordningen. Enligt denna bör Fonden för fiskets utveckling huvudsakligen inriktas på att minska kapaciteten genom skrotning av fiskefartyg. De gemensamma företagen har minskat fiskeflottans kapacitet och kan fortsätta att göra så, men det är bara en av många gemenskapspolitiska målsättningar som de kan bidra till, vilket förklaras längre fram. |
| --- | --- |

2.3.3

Den princip som låg till grund för avskaffandet av stödet till de gemensamma fiskeriföretagen – och nästan hela den lagstiftning som därmed hör samman – återfinns i skäl 5 i den senaste, redan nämnda förordningen. Enligt denna bör Fonden för fiskets utveckling huvudsakligen inriktas på att minska kapaciteten genom skrotning av fiskefartyg. De gemensamma företagen har minskat fiskeflottans kapacitet och kan fortsätta att göra så, men det är bara en av många gemenskapspolitiska målsättningar som de kan bidra till, vilket förklaras längre fram.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Behovet av att inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bevara en särskild politik för gemensamma fiskeriföretag inom fiskerisektorn |
| --- | --- |

3.1

Behovet av att inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bevara en särskild politik för gemensamma fiskeriföretag inom fiskerisektorn

| 3.1.1 | Som argument mot att dessa företag utesluts ur gällande lagstiftning kan framföras att de gemensamma fiskeriföretagen ingår i en ekonomisk logik som passar särskilt bra in i en globaliserad ekonomi. Den innebär å ena sidan kostnadsbesparingar, eftersom kostnaderna ofta är lägre i destinationslandet jämfört med i ursprungslandet, och å andra sidan tekniköverföring, skapande och spridning av mervärde, tillgång till resurser och försörjning av marknaderna. |
| --- | --- |

3.1.1

Som argument mot att dessa företag utesluts ur gällande lagstiftning kan framföras att de gemensamma fiskeriföretagen ingår i en ekonomisk logik som passar särskilt bra in i en globaliserad ekonomi. Den innebär å ena sidan kostnadsbesparingar, eftersom kostnaderna ofta är lägre i destinationslandet jämfört med i ursprungslandet, och å andra sidan tekniköverföring, skapande och spridning av mervärde, tillgång till resurser och försörjning av marknaderna.

| 3.1.2 | De gemensamma fiskeriföretagen gör det möjligt att till viss del bevara sysselsättningen både på land och till havs i de områden inom EU som är beroende av fisket. Samtidigt främjas utvecklingen av nya, mer kvalificerade arbetstillfällen i de tredjeländer som står som värdland, samt utbildning och fortbildning av arbetstagare i destinationslandet. |
| --- | --- |

3.1.2

De gemensamma fiskeriföretagen gör det möjligt att till viss del bevara sysselsättningen både på land och till havs i de områden inom EU som är beroende av fisket. Samtidigt främjas utvecklingen av nya, mer kvalificerade arbetstillfällen i de tredjeländer som står som värdland, samt utbildning och fortbildning av arbetstagare i destinationslandet.

| 3.1.3 | De gemensamma fiskeriföretagen inbegreps i EU:s lagstiftning inom ramen för strukturpolitiken för fiske 1990, dvs. redan för femton år sedan, och har varit ett användbart instrument under hela denna period. Att de nu utan grunder har uteslutits och inte längre finns med i den nya gemensamma fiskeripolitik som kommissionen har lanserat eller i den lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari 2005, tyder på att gemenskapen inte längre stöder detta värdefulla instrument för EU:s ekonomiska samarbete i tredjeland (vanligtvis utvecklingsländer). Dessutom äventyras det legitima förtroende som bör ligga till grund för kontakterna mellan de europeiska aktörerna och EU:s institutioner. |
| --- | --- |

3.1.3

De gemensamma fiskeriföretagen inbegreps i EU:s lagstiftning inom ramen för strukturpolitiken för fiske 1990, dvs. redan för femton år sedan, och har varit ett användbart instrument under hela denna period. Att de nu utan grunder har uteslutits och inte längre finns med i den nya gemensamma fiskeripolitik som kommissionen har lanserat eller i den lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari 2005, tyder på att gemenskapen inte längre stöder detta värdefulla instrument för EU:s ekonomiska samarbete i tredjeland (vanligtvis utvecklingsländer). Dessutom äventyras det legitima förtroende som bör ligga till grund för kontakterna mellan de europeiska aktörerna och EU:s institutioner.

| 3.1.4 | De gemensamma fiskeriföretagen kan och bör utgöra ett särskilt kapitel i de multi- och bilaterala samarbetsfördragen med tredjeland. I dessa bör det fastställas konkreta bestämmelser med hänsyn till deras särdrag såväl med avseende på själva fisket som när det gäller att främja och skydda europeiska investeringar utanför EU samt på tull-, sysselsättnings- och skatteområdena. |
| --- | --- |

3.1.4

De gemensamma fiskeriföretagen kan och bör utgöra ett särskilt kapitel i de multi- och bilaterala samarbetsfördragen med tredjeland. I dessa bör det fastställas konkreta bestämmelser med hänsyn till deras särdrag såväl med avseende på själva fisket som när det gäller att främja och skydda europeiska investeringar utanför EU samt på tull-, sysselsättnings- och skatteområdena.

| 3.1.5 | Visserligen skulle de gemensamma fiskeriföretagen enligt gällande bestämmelser kunna ingå i de så kallade partnerskapsavtalen, men hittills har man inte kunnat konstatera några större praktiska resultat. Därför krävs det ett regelverk som samordnar de olika behörighetsområdena inom kommissionen (generaldirektoraten för utveckling, samarbete och fiske) och som klargör för företagare och andra aktörer inom sektorn hur de bör agera inom ramen för sådana avtal och när det gäller andra instrument för att kunna uppnå de praktiska resultat som det är frågan om. |
| --- | --- |

3.1.5

Visserligen skulle de gemensamma fiskeriföretagen enligt gällande bestämmelser kunna ingå i de så kallade partnerskapsavtalen, men hittills har man inte kunnat konstatera några större praktiska resultat. Därför krävs det ett regelverk som samordnar de olika behörighetsområdena inom kommissionen (generaldirektoraten för utveckling, samarbete och fiske) och som klargör för företagare och andra aktörer inom sektorn hur de bör agera inom ramen för sådana avtal och när det gäller andra instrument för att kunna uppnå de praktiska resultat som det är frågan om.

4.   Slutsats

| 4.1 | Inom ramen för de arbeten som har inletts inför översynen av den gemensamma fiskeripolitiken och i enlighet med rådets slutsatser av den 19 juli 2004 (22), anser kommittén att de gemensamma fiskeriföretagen – som inte längre är strukturreglerande instrument med avseende på fiskeflottornas kapacitet eller ett alternativ till skrotning av fiskefartyg – hädanefter bör betraktas som ett medel som gör det möjligt att trygga försörjningen av marknaderna. De bör även ingå i en heltäckande sektoriell insats som grundar sig på EU:s möjligheter inom ramen för dess egna behörighet, dess åtaganden på internationell och regional nivå samt de bilaterala fördrag som unionen undertecknat. Tanken är att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra fiskeripolitiken i enlighet med FAO:s och WTO:s principer, och samtidigt se till att undvika en ökning av fiskekapaciteten som kan leda till ett överutnyttjande av resurserna. |
| --- | --- |

4.1

Inom ramen för de arbeten som har inletts inför översynen av den gemensamma fiskeripolitiken och i enlighet med rådets slutsatser av den 19 juli 2004 (22), anser kommittén att de gemensamma fiskeriföretagen – som inte längre är strukturreglerande instrument med avseende på fiskeflottornas kapacitet eller ett alternativ till skrotning av fiskefartyg – hädanefter bör betraktas som ett medel som gör det möjligt att trygga försörjningen av marknaderna. De bör även ingå i en heltäckande sektoriell insats som grundar sig på EU:s möjligheter inom ramen för dess egna behörighet, dess åtaganden på internationell och regional nivå samt de bilaterala fördrag som unionen undertecknat. Tanken är att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra fiskeripolitiken i enlighet med FAO:s och WTO:s principer, och samtidigt se till att undvika en ökning av fiskekapaciteten som kan leda till ett överutnyttjande av resurserna.

| 4.2 | Kommittén anser att följande frågor är viktiga: |
| --- | --- |

4.2

Kommittén anser att följande frågor är viktiga:

| 4.2.1 | Kommissionen bör utföra en aktuell och detaljerad sammanställning över hur situationen för de gemensamma fiskeriföretagen ser ut och vilka möjligheter de har, och vidarebefordra sina slutsatser till övriga EU-institutioner och berörda sektorer. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen bör utföra en aktuell och detaljerad sammanställning över hur situationen för de gemensamma fiskeriföretagen ser ut och vilka möjligheter de har, och vidarebefordra sina slutsatser till övriga EU-institutioner och berörda sektorer.

| 4.2.2 | I gällande gemenskapslagstiftning bör erforderliga bestämmelser och mekanismer införas för att ge de gemensamma fiskeriföretagen rättssäkerhet. Utgångspunkten bör vara en stabil, specifik och långsiktig insats inom ramen för bilaterala och multilaterala avtal med tredjeländer där man tar hänsyn till verksamhetens särdrag och dess positiva effekter när det gäller förvaltningen av fiskeresurserna, försörjningen av marknaderna, skapandet av sysselsättning i de områden som är beroende av fiske, skapandet av mervärde, samarbete och internationella utbyten. |
| --- | --- |

4.2.2

I gällande gemenskapslagstiftning bör erforderliga bestämmelser och mekanismer införas för att ge de gemensamma fiskeriföretagen rättssäkerhet. Utgångspunkten bör vara en stabil, specifik och långsiktig insats inom ramen för bilaterala och multilaterala avtal med tredjeländer där man tar hänsyn till verksamhetens särdrag och dess positiva effekter när det gäller förvaltningen av fiskeresurserna, försörjningen av marknaderna, skapandet av sysselsättning i de områden som är beroende av fiske, skapandet av mervärde, samarbete och internationella utbyten.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Övers. anm.: Förordningen finns ej på svenska. I den engelska versionen lyder artikel 21a: ”For the purposes of this Title, ’joint enterprise’ means a company incorporated under private law comprising one or more Community shipowners and one or more partners from a third country with which the Community maintains relations, associated under a joint enterprise agreement set up for the purpose of exploiting and, where appropriate, using the fishery resources of waters falling within the sovereignty and/or jurisdiction of such third country, primary consideration being given to the supply of the Community market.”

1

(2)  Artikel 21a i förordning (EEG) nr 3944/90.

2

(3)  EUT C 85, 8.4.2003

3

(4)  (EUT C 267, 27.10.2005) (punkterna 3.5.1.1.2.1 och 5.5 andra strecksatsen).

4

(5)  KOM(2004) 497 slutlig – 2004/0169 (CNS).

5

(6)  Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche, COFREPECHE 16.6.2000 ( http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/bilansm.pdf).

6

Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche

(7)  Kommissionens förordning (EEG) nr 1956/91 av den 21 juni 1991 om införande av genomförandestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 4028/86 om stödåtgärder för bildandet av gemensamma företag (EGT L 181, 8.7.1991
  , s. 0001–0028; svensk version saknas; öa.).

7

Kommissionens förordning (EEG) nr 1956/91 av den 21 juni 1991 om införande av genomförandestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 4028/86 om stödåtgärder för bildandet av gemensamma företag

, s.

–

(8)  EGT L 193, 31.7.1993, s. 1.

8

(9)  EGT L 346, 31.12.1993, s. 1.

9

(10)  EGT L 312, 20.11.1998, s. 19.

10

(11)  EGT L 337, 30.12.1993, s. 10.

11

(12)  Rådet förordning nr 2792/1999 av den 17 december 1999, artikel 8.1 andra stycket.

12

(13)  KOM(2001) 135 slutlig, 20.3.2001.

13

(14)  Se Meddelande från kommissionen – ett integrerat regelverk för avtal om fiskepartnerskap med tredjeländer, KOM(2002) 637 slutlig, 23.12.2002, s. 7 och fotnot nr 15.

14

Meddelande från kommissionen – ett integrerat regelverk för avtal om fiskepartnerskap med tredjeländer

(15)  http://www.fao.org/fi/inicio.asp.

15

(16)  s. 19.

16

(17)  s. 38–42.

17

(18)  ”European Distant Water Fishing Fleet – Some principles and some data”, april 2001, finns tillgänglig på franska och engelska på webbplatsen för kommissionen generaldirektorat för fiske och havsfrågor.

18

(19)  EGT L 161, 26.6.1999.

19

(20)  EGT L 337, 30.12.1999, s. 10.

20

(21)  EGT L 258, 31.12.2002, s. 49.

21

(22)  Se dokument 11234/2/04 Rev 2 ( presse 221) som finns tillgängligt på www.consilium.eu.int.

22

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur”

KOM(2005) 402 slutlig – 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

Den 7 oktober 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Frank Allen.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 127 röster för och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Detta förslag avser en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981 om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur (1). Den nya förordningen ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen (2). Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär. |
| --- | --- |

1.1

Detta förslag avser en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981 om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur (1). Den nya förordningen ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen (2). Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén anser att det är ytterst värdefullt att samtliga texter samlas i en enda förordning. Inom ramen för ”Medborgarnas Europa” fäster kommittén i likhet med kommissionen stor vikt vid att gemenskapsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter att utöva de särskilda rättigheter som de kan åberopa. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén anser att det är ytterst värdefullt att samtliga texter samlas i en enda förordning. Inom ramen för ”Medborgarnas Europa” fäster kommittén i likhet med kommissionen stor vikt vid att gemenskapsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter att utöva de särskilda rättigheter som de kan åberopa.

| 2.2 | Kommittén har fått försäkringar om att kodifieringen inte innebär någon konkret ändring utan endast syftar till att göra gemenskapslagstiftningen klar och överskådlig. Vi ger därför vårt fulla stöd till denna målsättning och välkomnar förslaget på grundval av ovanstående försäkran. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén har fått försäkringar om att kodifieringen inte innebär någon konkret ändring utan endast syftar till att göra gemenskapslagstiftningen klar och överskådlig. Vi ger därför vårt fulla stöd till denna målsättning och välkomnar förslaget på grundval av ovanstående försäkran.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Utförd i enlighet med Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet, Kodifiering av gemenskapens regelverk, KOM(2001) 645 slutlig.

1

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet, Kodifiering av gemenskapens regelverk

(2)  Bilaga III till detta förslag.

2

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/51

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Teknikparkernas roll i den industriella omvandlingen i EU:s nya medlemsstater”

(2006/C 65/11)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutade den 10 februari 2005 att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Teknikparkernas roll i den industriella omvandlingen i EU:s nya medlemsstater”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning i ärendet, antog sitt yttrande den 23 november 2005. Föredragande var János Tóth och medföredragande Jiří Kubíček.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 127 röster för, inga röster emot och 6 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i mars 2005 att ge ny fart åt Lissabonstrategin och sätta tillväxt och sysselsättning i centrum. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i mars 2005 att ge ny fart åt Lissabonstrategin och sätta tillväxt och sysselsättning i centrum.

| 1.2 | Rådet lade i sin rekommendation 10667/05 från juni 2005 fram förslag inom ramen för de integrerade riktlinjerna beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2005–2008. |
| --- | --- |

1.2

Rådet lade i sin rekommendation 10667/05 från juni 2005 fram förslag inom ramen för de integrerade riktlinjerna beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2005–2008.

| 1.3 | Enligt den åttonde riktlinjen i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken skall all slags innovation i medlemsstaterna främjas. EESK vill framhålla att de parker som detta yttrande handlar om, uppfyller alla rådets kriterier för instrument som skall främja innovation, och att teknikparker kan betraktas som innovationscentrum, vilket hör till den andra kategorin instrument på rådets lista. Det förefaller som om teknikparkerna i alla medlemsstater förenar universitet, forskningsinstitut och företag, integrerar regional och lokal nivå och därmed bidrar till att utjämna skillnaderna mellan regionerna med avseende på teknik. |
| --- | --- |

1.3

Enligt den åttonde riktlinjen i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken skall all slags innovation i medlemsstaterna främjas. EESK vill framhålla att de parker som detta yttrande handlar om, uppfyller alla rådets kriterier för instrument som skall främja innovation, och att teknikparker kan betraktas som innovationscentrum, vilket hör till den andra kategorin instrument på rådets lista. Det förefaller som om teknikparkerna i alla medlemsstater förenar universitet, forskningsinstitut och företag, integrerar regional och lokal nivå och därmed bidrar till att utjämna skillnaderna mellan regionerna med avseende på teknik.

| 1.4 | EESK vill också framhålla att teknikparker redan i stor utsträckning bidrar till att uppfylla målen i riktlinje 10 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, eftersom de utgör en del av den industriella struktur som rådet menar att EU behöver, och genom sin exceptionella konkurrenskraft stärker de unionens industriella bas. |
| --- | --- |

1.4

EESK vill också framhålla att teknikparker redan i stor utsträckning bidrar till att uppfylla målen i riktlinje 10 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, eftersom de utgör en del av den industriella struktur som rådet menar att EU behöver, och genom sin exceptionella konkurrenskraft stärker de unionens industriella bas.

| 1.5 | Teknikparkerna i EU:s nya medlemsstater har samma struktur som liknande institutioner i EU-15 och många andra delar av världen. De har olika namn: De termer som oftast används i rättsliga sammanhang är industripark, vetenskapspark, teknikpark, teknikstad, forskningspark, företagspark, innovationscentrum och teknikkuvös. Syftet är dock detsamma, att underlätta samverkan mellan vetenskap, teknik och näringsliv och att skapa samordningsvinster genom samarbete mellan företag och forskningsinstitut, och på så sätt underlätta tillgången till marknaden, samt att tillhandahålla specialiserade tjänster av hög kvalitet med särskild tonvikt på företagskuvöser, avknoppningsverksamhet och nätverksarbete. |
| --- | --- |

1.5

Teknikparkerna i EU:s nya medlemsstater har samma struktur som liknande institutioner i EU-15 och många andra delar av världen. De har olika namn: De termer som oftast används i rättsliga sammanhang är industripark, vetenskapspark, teknikpark, teknikstad, forskningspark, företagspark, innovationscentrum och teknikkuvös. Syftet är dock detsamma, att underlätta samverkan mellan vetenskap, teknik och näringsliv och att skapa samordningsvinster genom samarbete mellan företag och forskningsinstitut, och på så sätt underlätta tillgången till marknaden, samt att tillhandahålla specialiserade tjänster av hög kvalitet med särskild tonvikt på företagskuvöser, avknoppningsverksamhet och nätverksarbete.

| 1.6 | De två blivande medlemsstaterna Bulgarien och Rumänien, som har inlett medlemsskapsförhandlingar, har antagit lagstiftning om industri- och teknikparker. |
| --- | --- |

1.6

De två blivande medlemsstaterna Bulgarien och Rumänien, som har inlett medlemsskapsförhandlingar, har antagit lagstiftning om industri- och teknikparker.

| 1.7 | Teknikparker tillhandahåller en miljö som främjar innovation och regional utveckling. Verksamheten omfattar vanligen företagskuvöser, tekniköverföring och program för informella investeringar, s.k. affärsänglar. Teknikparker erbjuder utmärkta möjligheter att förbereda och utföra riskkapitaltransaktioner. De bidrar även i stor utsträckning till att EU-programmen med samma eller liknande mål fungerar, utformas och genomförs. De är effektiva partner och kan också fungera i nätverk. |
| --- | --- |

1.7

Teknikparker tillhandahåller en miljö som främjar innovation och regional utveckling. Verksamheten omfattar vanligen företagskuvöser, tekniköverföring och program för informella investeringar, s.k. affärsänglar. Teknikparker erbjuder utmärkta möjligheter att förbereda och utföra riskkapitaltransaktioner. De bidrar även i stor utsträckning till att EU-programmen med samma eller liknande mål fungerar, utformas och genomförs. De är effektiva partner och kan också fungera i nätverk.

| 1.8 | Hittills har inrättandet och utvecklingen av teknikparker i de tio nya medlemsstaterna vanligen inneburit att miljöhänsyn också skall tas. I nya teknikparker har strikta miljömässiga krav iakttagits från början som en följd av att harmonisering varit ett villkor för medlemskap. När teknikparker inrättas till följd av omorganisering och industriell omvandling är det ofta första steget mot införandet av miljövänliga lösningar. |
| --- | --- |

1.8

Hittills har inrättandet och utvecklingen av teknikparker i de tio nya medlemsstaterna vanligen inneburit att miljöhänsyn också skall tas. I nya teknikparker har strikta miljömässiga krav iakttagits från början som en följd av att harmonisering varit ett villkor för medlemskap. När teknikparker inrättas till följd av omorganisering och industriell omvandling är det ofta första steget mot införandet av miljövänliga lösningar.

| 1.9 | Teknikparker har vuxit fram som ett resultat av flera olika utvecklingstendenser. De utgör en regional eller lokal reaktion på globaliseringen och ett sätt att få bukt med olika kulturella, nationella och etniska problem, samtidigt som de kan överbrygga betydande skillnader i ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

1.9

Teknikparker har vuxit fram som ett resultat av flera olika utvecklingstendenser. De utgör en regional eller lokal reaktion på globaliseringen och ett sätt att få bukt med olika kulturella, nationella och etniska problem, samtidigt som de kan överbrygga betydande skillnader i ekonomisk utveckling.

| 1.10 | Teknikparkerna har haft en positiv inverkan på sysselsättningen genom att många nya arbetstillfällen skapats (över 140 000 i Ungern sedan 1997). Inrättandet av teknikparker har även positivt påverkat etableringen av företag i berörda regioner och har förebyggt avindustrialiseringen (mer än 2 500 företag har etablerat sig i Ungerns teknikparker sedan 1997). De arbetstillfällen som skapats har generellt sett koppling till högteknologi och kräver mycket stora specialistkunskaper för att kunna greppa de utmaningar som den industriella omvandlingen innebär. |
| --- | --- |

1.10

Teknikparkerna har haft en positiv inverkan på sysselsättningen genom att många nya arbetstillfällen skapats (över 140 000 i Ungern sedan 1997). Inrättandet av teknikparker har även positivt påverkat etableringen av företag i berörda regioner och har förebyggt avindustrialiseringen (mer än 2 500 företag har etablerat sig i Ungerns teknikparker sedan 1997). De arbetstillfällen som skapats har generellt sett koppling till högteknologi och kräver mycket stora specialistkunskaper för att kunna greppa de utmaningar som den industriella omvandlingen innebär.

| 1.11 | I de mest utvecklade EU-länderna – framför allt i EU-15– har det under decenniernas lopp vuxit fram regionaliserade institutionella, rättsliga och finansiella system. Dessutom har man strukturer för den industriella utvecklingen som är anpassade till de förändrade förutsättningar som den ekonomiska tillväxten och de nationella stödsystemen och EU:s stödsystem medför. I de nya medlemsstaterna behövs det framför allt insatser för att få bukt med eftersläpningen på dessa områden, så att de övriga EU-staternas försprång kan hämtas in. Det är i detta sammanhang som industriparker har haft, och fortfarande har, en viktig roll att spela. De bidrar till att öka konkurrenskraften, minska regionala utvecklingsskillnader och hitta lösningar på sysselsättningsproblem. Utmärkande för situationen är att de ekonomiska och sociala förhållanden som rådde vid anslutningen till EU fortfarande har en dualistisk karaktär: Gamla institutionella och administrativa strukturer och finansieringsformer lever fortfarande kvar – även om de till stor del har försvagats – samtidigt som de nya system för förvaltning och administration som utvecklats under den senaste tiden växer sig allt starkare.
  I anslutningsländerna har industriparker vuxit fram som ett uttryck för nya ambitioner för den ekonomiska politiken och för industri- och regionalpolitiken. |
| --- | --- |

1.11

I de mest utvecklade EU-länderna – framför allt i EU-15– har det under decenniernas lopp vuxit fram regionaliserade institutionella, rättsliga och finansiella system. Dessutom har man strukturer för den industriella utvecklingen som är anpassade till de förändrade förutsättningar som den ekonomiska tillväxten och de nationella stödsystemen och EU:s stödsystem medför. I de nya medlemsstaterna behövs det framför allt insatser för att få bukt med eftersläpningen på dessa områden, så att de övriga EU-staternas försprång kan hämtas in. Det är i detta sammanhang som industriparker har haft, och fortfarande har, en viktig roll att spela. De bidrar till att öka konkurrenskraften, minska regionala utvecklingsskillnader och hitta lösningar på sysselsättningsproblem. Utmärkande för situationen är att de ekonomiska och sociala förhållanden som rådde vid anslutningen till EU fortfarande har en dualistisk karaktär: Gamla institutionella och administrativa strukturer och finansieringsformer lever fortfarande kvar – även om de till stor del har försvagats – samtidigt som de nya system för förvaltning och administration som utvecklats under den senaste tiden växer sig allt starkare.

I anslutningsländerna har industriparker vuxit fram som ett uttryck för nya ambitioner för den ekonomiska politiken och för industri- och regionalpolitiken.

| 1.12 | Syftet med detta initiativyttrande är att med tanke på de uppgifter EU står inför visa på industriparkernas möjligheter och vad som är gemensamt för dem. De främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen och utgör därför en viktig faktor i anslutningsprocessen vad gäller den industriella omvandlingen. Det bör understrykas att det är just framväxten av ett internt regelverk inom EU som har gjort att industriparker fått en allt viktigare roll i medlemsstaterna. Många av de nya medlemsstaterna och de länder som förhandlar om medlemskap har sedan flera år tillbaka svarat på denna utveckling. Det har emellertid inte överallt utarbetats strategier för den ekonomiska politiken som tar industriparkernas alla möjligheter i beaktande och anger en riktning för kraven när det gäller internationell integration. |
| --- | --- |

1.12

Syftet med detta initiativyttrande är att med tanke på de uppgifter EU står inför visa på industriparkernas möjligheter och vad som är gemensamt för dem. De främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen och utgör därför en viktig faktor i anslutningsprocessen vad gäller den industriella omvandlingen. Det bör understrykas att det är just framväxten av ett internt regelverk inom EU som har gjort att industriparker fått en allt viktigare roll i medlemsstaterna. Många av de nya medlemsstaterna och de länder som förhandlar om medlemskap har sedan flera år tillbaka svarat på denna utveckling. Det har emellertid inte överallt utarbetats strategier för den ekonomiska politiken som tar industriparkernas alla möjligheter i beaktande och anger en riktning för kraven när det gäller internationell integration.

| 1.13 | Kommissionsledamoten med ansvar för näringsliv och industri framhåller tillsammans med kommissionsledamoten med ansvar för vetenskap och forskning i dokumentet IP/05/1252 att innovation och forskning skall stå i centrum i näringslivet. I detta sammanhang framhålls vikten av innovationscentrum samt forskningsinriktade och industriella kluster. Enligt punkt 3.2 i handlingsplanen för att främja forskning och innovation skall sådana centrum och kluster främjas och medlemsstaterna uppmanas att fullt ut använda sig av strukturfondernas möjligheter (MEMO/05/366). |
| --- | --- |

1.13

Kommissionsledamoten med ansvar för näringsliv och industri framhåller tillsammans med kommissionsledamoten med ansvar för vetenskap och forskning i dokumentet IP/05/1252 att innovation och forskning skall stå i centrum i näringslivet. I detta sammanhang framhålls vikten av innovationscentrum samt forskningsinriktade och industriella kluster. Enligt punkt 3.2 i handlingsplanen för att främja forskning och innovation skall sådana centrum och kluster främjas och medlemsstaterna uppmanas att fullt ut använda sig av strukturfondernas möjligheter (MEMO/05/366).

| 1.14 | Industriparker, teknikparker, vetenskapsparker och andra organisationer med liknande namn fungerar som innovationscentrum, och bidrar därmed till att uppfylla de prioriterade målen som fastställts för den nuvarande fasen av Lissabonstrategin och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2005–2008. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs syfte med detta initiativyttrande är att främja sådana organisationer i de femton gamla och de tio nya länderna och att uppmuntra till samarbete dem emellan. Dessutom vill kommittén att teknikparker, vetenskapsparker och liknande parker skall få ökad tillgång till stöd från kommissionen och andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

1.14

Industriparker, teknikparker, vetenskapsparker och andra organisationer med liknande namn fungerar som innovationscentrum, och bidrar därmed till att uppfylla de prioriterade målen som fastställts för den nuvarande fasen av Lissabonstrategin och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2005–2008. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs syfte med detta initiativyttrande är att främja sådana organisationer i de femton gamla och de tio nya länderna och att uppmuntra till samarbete dem emellan. Dessutom vill kommittén att teknikparker, vetenskapsparker och liknande parker skall få ökad tillgång till stöd från kommissionen och andra EU-institutioner.

2.   Teknikparker som innovationscentrum: parktyper och internationella trender

2.1   Parktyper

Internationell erfarenhet och även ovanstående kommentarer visar att det inte finns två industriparker som är likadana. Det är också naturligt att en och samma park ständigt genomgår förändringar. De nätverk som utvecklats visar på ett utmärkt sätt parkernas mångfald och deras förmåga att anpassa sig till förändrade behov. När vi i fortsättningen talar om den verksamhet som bedrivs vid innovationscentrumen avses därför inte bara innovation i fråga om industri, teknik, vetenskap eller andra områden, utan ett brett spektrum av verksamhet som genererar ett mervärde.

Detta synsätt överensstämmer med kommissionens definition av centrum för innovationer och konkurrenskraft som en sammanslutning mellan företag, utbildningscentrum och statliga eller privata forskningsinstitut inom ett begränsat geografiskt område. Dessa centrum driver gemensamma innovationsinriktade projekt som genererar olika samordningsvinster mellan lokala aktörer. Samarbetet är koncentrerat till viss tekniska eller vetenskapliga områden och syftar till att skapa en kritisk massa för att säkerställa konkurrenskraft och internationell synlighet.

| 2.2 | Beroende på funktion och uppgift kan parkerna betecknas som






  — | vetenskapsparker, |
| --- | --- | --- |

2.2

Beroende på funktion och uppgift kan parkerna betecknas som

—

vetenskapsparker,

| — | teknikparker, |
| --- | --- |

—

teknikparker,

| — | innovationscentrum, |
| --- | --- |

—

innovationscentrum,

| — | företagsparker. |
| --- | --- |

—

företagsparker.

Följande kan ses som mer övergripande organisationsstrukturer:

| — | Teknikstäder. |
| --- | --- |

—

Teknikstäder.

| — | Teknikcentrum. |
| --- | --- |

—

Teknikcentrum.

| — | Teknikdistrikt. |
| --- | --- |

—

Teknikdistrikt.

| — | Företagsområden och metadistrikt. |
| --- | --- |

—

Företagsområden och metadistrikt.

Beroende på lokalisering kan två grundtyper av parker urskiljas:

| — | Nybyggda parker av typen ”green-field”. |
| --- | --- |

—

Nybyggda parker av typen ”green-field”.

| — | Parker som byggs upp på gammal industrimark. |
| --- | --- |

—

Parker som byggs upp på gammal industrimark.

| 2.3 | I takt med utvecklingen förändras parkerna kontinuerligt. Tendensen är att gå ifrån monumentala industriella infrastrukturer till mer sofistikerade produktionsanläggningar som genererar ett större mervärde, där informations- och kommunikationstekniken och ett stort utbud av innovativa tjänster som förvaltarna av parkerna erbjuder företagen i teknikparken spelar en allt viktigare roll. |
| --- | --- |

2.3

I takt med utvecklingen förändras parkerna kontinuerligt. Tendensen är att gå ifrån monumentala industriella infrastrukturer till mer sofistikerade produktionsanläggningar som genererar ett större mervärde, där informations- och kommunikationstekniken och ett stort utbud av innovativa tjänster som förvaltarna av parkerna erbjuder företagen i teknikparken spelar en allt viktigare roll.

3.   Situationen i de nya medlemsländerna

| 3.1 | Industriparkerna i de tio länder som blev medlemmar i EU 1 maj 2004 motsvarar generellt de typer som specificeras i punkt 2.1. På Cypern finns det flera s.k. företagskuvöser, som regeringen delvis finansierar. De är privata organisationer som sysslar med vissa konkreta projekt. |
| --- | --- |

3.1

Industriparkerna i de tio länder som blev medlemmar i EU 1 maj 2004 motsvarar generellt de typer som specificeras i punkt 2.1. På Cypern finns det flera s.k. företagskuvöser, som regeringen delvis finansierar. De är privata organisationer som sysslar med vissa konkreta projekt.

| 3.2 | I Tjeckien inrättades inom ramen för det statliga programmet som syftar till att främja ”industridistrikt” 82 industridistrikt genom CzehInvest, ett statligt organ för investering och företagsutveckling. Detta program utvidgades 2001 ytterligare med underprogram som ”Förnyelse av industridistrikt”, ”Byggande och förnyelse av uthyrningslokaler” samt ”Ackreditering av industridistrikt” . |
| --- | --- |

3.2

I Tjeckien inrättades inom ramen för det statliga programmet som syftar till att främja ”industridistrikt” 82 industridistrikt genom CzehInvest, ett statligt organ för investering och företagsutveckling. Detta program utvidgades 2001 ytterligare med underprogram som ”Förnyelse av industridistrikt”, ”Byggande och förnyelse av uthyrningslokaler” samt ”Ackreditering av industridistrikt” .

| 3.3 | Estland har flera typer av industriparker med olika benämningar och definitioner. Några har uppförts med stöd av lokala myndigheter och andra organisationer. De sysslar huvudsakligen med forskning och utveckling och samarbetar med de stora universiteten. För närvarande finns två sådana parker, i Tartu och Tallinn. Industriparker som uppförts på privat initiativ består av vinstdrivande företag som huvudsakligen sysslar med logistik, tjänster, handel och andra områden. |
| --- | --- |

3.3

Estland har flera typer av industriparker med olika benämningar och definitioner. Några har uppförts med stöd av lokala myndigheter och andra organisationer. De sysslar huvudsakligen med forskning och utveckling och samarbetar med de stora universiteten. För närvarande finns två sådana parker, i Tartu och Tallinn. Industriparker som uppförts på privat initiativ består av vinstdrivande företag som huvudsakligen sysslar med logistik, tjänster, handel och andra områden.

| 3.4 | I Polen har de flesta industriparker tillkommit under de senaste åren. De har för närvarande ingen större ekonomisk betydelse, i huvudsak därför att investeringar, och i synnerhet utländska investeringar, främst kanaliseras via de 14 särskilda ekonomiska zonerna. Dessa inrättades 1995–1997 genom regeringsbeslut för en 20-årsperiod i industriellt underutvecklade områden eller områden i behov av industriell omvandling, i syfte att stödja regional utveckling. I början fick investerare 100 % befrielse från företagsskatt under de första tio åren, 50 % under de följande tio åren och dessutom full befrielse från fastighetsskatt. 2001. Den 1 januari 2001 anpassades dessa stimulansåtgärder till EU:s lagstiftning. Med tanke på att de ekonomiska zonernas särskilda ställning upphör senast 2017 kan industriparkernas betydelse förväntas öka, liksom antalet parker och deras samlade areal. |
| --- | --- |

3.4

I Polen har de flesta industriparker tillkommit under de senaste åren. De har för närvarande ingen större ekonomisk betydelse, i huvudsak därför att investeringar, och i synnerhet utländska investeringar, främst kanaliseras via de 14 särskilda ekonomiska zonerna. Dessa inrättades 1995–1997 genom regeringsbeslut för en 20-årsperiod i industriellt underutvecklade områden eller områden i behov av industriell omvandling, i syfte att stödja regional utveckling. I början fick investerare 100 % befrielse från företagsskatt under de första tio åren, 50 % under de följande tio åren och dessutom full befrielse från fastighetsskatt. 2001. Den 1 januari 2001 anpassades dessa stimulansåtgärder till EU:s lagstiftning. Med tanke på att de ekonomiska zonernas särskilda ställning upphör senast 2017 kan industriparkernas betydelse förväntas öka, liksom antalet parker och deras samlade areal.

| 3.5 | I Lettland kallas parkerna för företagsparker. Företagen väljer att etablera sig där på grund av infrastrukturen och andra fördelaktiga administrativa villkor. Landets forsknings- och utvecklingsprogram styrs av lagstiftningen om innovationer. |
| --- | --- |

3.5

I Lettland kallas parkerna för företagsparker. Företagen väljer att etablera sig där på grund av infrastrukturen och andra fördelaktiga administrativa villkor. Landets forsknings- och utvecklingsprogram styrs av lagstiftningen om innovationer.

| 3.6 | I Litauen har beslutsamma ansträngningar från regeringens sida i syfte att stimulera framväxt av arbetskraftsintensiv industri med relativt högt mervärde (bilelektronik och industrielektronik), och kunskapsbaserade industri- och tjänstesektorer (bioteknik, IT, laserteknik) verksamt bidragit till industriell omvandling. Programmet, som introducerades under andra hälften av 90-talet för att utveckla industriparker i närheten av stora städer och med organiserad infrastruktur, var ett instrument för ekonomisk utveckling. Närheten till kvalificerad arbetskraft gjorde att insatserna för industriell utveckling koncentrerades till de stora städernas omedelbara närhet. |
| --- | --- |

3.6

I Litauen har beslutsamma ansträngningar från regeringens sida i syfte att stimulera framväxt av arbetskraftsintensiv industri med relativt högt mervärde (bilelektronik och industrielektronik), och kunskapsbaserade industri- och tjänstesektorer (bioteknik, IT, laserteknik) verksamt bidragit till industriell omvandling. Programmet, som introducerades under andra hälften av 90-talet för att utveckla industriparker i närheten av stora städer och med organiserad infrastruktur, var ett instrument för ekonomisk utveckling. Närheten till kvalificerad arbetskraft gjorde att insatserna för industriell utveckling koncentrerades till de stora städernas omedelbara närhet.

| 3.7 | I Ungern introducerade regeringen 1997 ett system för utveckling av industriparker. Enskilda parker lämnar in långsiktiga utvecklingsplaner till ekonomiministeriet för bedömning, och om de är av tillräckligt hög kvalitet får de kalla sig teknikparker. Syftet med parkerna är att främja konkurrenskraften, att skapa sysselsättning och att skapa utrymme för miljövänlig industriell och logistisk verksamhet och serviceverksamhet som överensstämmer med EU:s normer. Det finns ungefär 2 500 företag, både multinationella och ungerska små och medelstora företag med sammanlagt över 140 000 anställda i de ungerska industriparkerna. |
| --- | --- |

3.7

I Ungern introducerade regeringen 1997 ett system för utveckling av industriparker. Enskilda parker lämnar in långsiktiga utvecklingsplaner till ekonomiministeriet för bedömning, och om de är av tillräckligt hög kvalitet får de kalla sig teknikparker. Syftet med parkerna är att främja konkurrenskraften, att skapa sysselsättning och att skapa utrymme för miljövänlig industriell och logistisk verksamhet och serviceverksamhet som överensstämmer med EU:s normer. Det finns ungefär 2 500 företag, både multinationella och ungerska små och medelstora företag med sammanlagt över 140 000 anställda i de ungerska industriparkerna.

| 3.8 | Ekonomisk statistik från senare år visar att industriproduktionen är viktig för ekonomin på Malta. Malta Enterprise, ett företag med syfte att främja investeringar, har inrättat ett centrum för företagskuvöser för att stödja pionjärprojekt på områden som IT, telekommunikationer, design inom verkstadsindustri och elektronik, industridesign, förnybara energikällor och bioteknik. Kuvöscentrumet ger möjligheter till investeringar och finansiering och dessutom en brett utbud av infrastrukturtjänster till företag som är verksamma inom ovanstående områden. |
| --- | --- |

3.8

Ekonomisk statistik från senare år visar att industriproduktionen är viktig för ekonomin på Malta. Malta Enterprise, ett företag med syfte att främja investeringar, har inrättat ett centrum för företagskuvöser för att stödja pionjärprojekt på områden som IT, telekommunikationer, design inom verkstadsindustri och elektronik, industridesign, förnybara energikällor och bioteknik. Kuvöscentrumet ger möjligheter till investeringar och finansiering och dessutom en brett utbud av infrastrukturtjänster till företag som är verksamma inom ovanstående områden.

| 3.9 | Stöd till industriparker i Slovakien regleras av lag 193/2001, som ändrats 2003 och 2004. I lagen definieras industriparker som ett i den fysiska planeringen utsett område där ett eller flera företag sysslar med industriproduktion. Lokala och regionala myndigheter kan uppföra industriparker på mark som de äger. Enligt lagen kan två eller fler kommuner för övrigt tillsammans inrätta en industripark efter avtal. |
| --- | --- |

3.9

Stöd till industriparker i Slovakien regleras av lag 193/2001, som ändrats 2003 och 2004. I lagen definieras industriparker som ett i den fysiska planeringen utsett område där ett eller flera företag sysslar med industriproduktion. Lokala och regionala myndigheter kan uppföra industriparker på mark som de äger. Enligt lagen kan två eller fler kommuner för övrigt tillsammans inrätta en industripark efter avtal.

| 3.10 | I Slovenien kallas parkerna teknikparker. Syftet är att stimulera framväxten och främja utvecklingen av företagsideer som kräver tillgång till spetsteknik och en hög grad av vetenskaplig kompetens. Teknikparkerna skapar de fysiska och intellektuella infrastrukturer som krävs för att genomföra initiativen och fäster särskild vikt vid de små och medelstora företagens behov. De utgör även en förbindelselänk mellan företag och institutioner för högre utbildning. Näringslivsministeriet definierar en teknikpark som en rättslig enhet som bidrar till att genomföra projekt, i motsats till en kuvös, som också är en rättslig enhet, men bara skapar förutsättningar för att starta projekt. |
| --- | --- |

3.10

I Slovenien kallas parkerna teknikparker. Syftet är att stimulera framväxten och främja utvecklingen av företagsideer som kräver tillgång till spetsteknik och en hög grad av vetenskaplig kompetens. Teknikparkerna skapar de fysiska och intellektuella infrastrukturer som krävs för att genomföra initiativen och fäster särskild vikt vid de små och medelstora företagens behov. De utgör även en förbindelselänk mellan företag och institutioner för högre utbildning. Näringslivsministeriet definierar en teknikpark som en rättslig enhet som bidrar till att genomföra projekt, i motsats till en kuvös, som också är en rättslig enhet, men bara skapar förutsättningar för att starta projekt.

4.   Strategier, mål och modeller

| 4.1 | Oavsett hur mycket parkerna skiljer sig åt sinsemellan skapar de med tiden olika nätverk, som fungerar inom ramen för ett visst lands ekonomisk-politiska, industripolitiska och innovationspolitiska mål. På grundval av statliga politiska prioriteringar kan man skönja ett uppdragsinriktat, tematiskt och i vissa fall spridningsinriktat arbetssätt, med koncentration på offentliga resurser, som också lyfter fram konsekvenser och samordningsvinster och ibland omfattar en kombination av dessa faktorer. |
| --- | --- |

4.1

Oavsett hur mycket parkerna skiljer sig åt sinsemellan skapar de med tiden olika nätverk, som fungerar inom ramen för ett visst lands ekonomisk-politiska, industripolitiska och innovationspolitiska mål. På grundval av statliga politiska prioriteringar kan man skönja ett uppdragsinriktat, tematiskt och i vissa fall spridningsinriktat arbetssätt, med koncentration på offentliga resurser, som också lyfter fram konsekvenser och samordningsvinster och ibland omfattar en kombination av dessa faktorer.

| 4.2 | De två modellerna, som är förenliga med de övergripande målen, skiljer sig inte åt på ett markant sätt, även om exempelvis stödet till en regions spjutspetsteknik via industriparkerna inte bara förbättrar den regionens situation, utan också ger större utrymme för innovationer generellt sett. Det handlar egentligen bara om prioriteringar. |
| --- | --- |

4.2

De två modellerna, som är förenliga med de övergripande målen, skiljer sig inte åt på ett markant sätt, även om exempelvis stödet till en regions spjutspetsteknik via industriparkerna inte bara förbättrar den regionens situation, utan också ger större utrymme för innovationer generellt sett. Det handlar egentligen bara om prioriteringar.

5.   Lissabonprocessen – industriparker

| 5.1 | I Lissabonprocessen framstår innovations- och teknikspridning samt användning och kommersiellt utnyttjande av FoU-resultat som utomordentligt viktiga uppgifter med tanke på tillväxt, sysselsättning och långsiktig hållbarhet. Med avseende på de organisatoriska, finansiella och rättsliga villkoren för detta får industriparkerna och därmed sammanhängande organisationsstrukturer en allt viktigare roll. |
| --- | --- |

5.1

I Lissabonprocessen framstår innovations- och teknikspridning samt användning och kommersiellt utnyttjande av FoU-resultat som utomordentligt viktiga uppgifter med tanke på tillväxt, sysselsättning och långsiktig hållbarhet. Med avseende på de organisatoriska, finansiella och rättsliga villkoren för detta får industriparkerna och därmed sammanhängande organisationsstrukturer en allt viktigare roll.

| 5.2 | Industriparkernas mest framträdande roll är att fungera som motor för innovationer. När nätverk av industriparker byggs upp räcker det därför inte med ett strikt industriellt och jordbruksinriktat synsätt. För att de ekonomiska målen skall kunna uppnås blir det alltmer nödvändigt att även anlägga ett mer akademiskt synsätt med hjälp av universiteten. Endast med en ökad innovationsförmåga och med ett akademiskt synsätt går det att öka konkurrenskraften, förbättra ekonomins anpassningsförmåga och utnyttja fördelarna med avseende på mänskliga resurser. |
| --- | --- |

5.2

Industriparkernas mest framträdande roll är att fungera som motor för innovationer. När nätverk av industriparker byggs upp räcker det därför inte med ett strikt industriellt och jordbruksinriktat synsätt. För att de ekonomiska målen skall kunna uppnås blir det alltmer nödvändigt att även anlägga ett mer akademiskt synsätt med hjälp av universiteten. Endast med en ökad innovationsförmåga och med ett akademiskt synsätt går det att öka konkurrenskraften, förbättra ekonomins anpassningsförmåga och utnyttja fördelarna med avseende på mänskliga resurser.

6.   Kunskapsöverföring och innovation

6.1   Innovationscentrum och kunskapsöverföringsbyråer

| 6.1.1 | Dessa institutioners räckvidd inskränker sig inte till ett begränsat område. Genom de tjänster som erbjuds företagen i en region eller ett land (som kan utföras utan vinstintresse eller på kommersiell grund) bygger de en bro mellan vetenskapen och näringslivet. Den viktigaste skiljelinjen mellan de kategorier som nämns här går mellan de institutioner som tillhandahåller tjänster och de företag som tar emot tjänsterna. Man kan säga att centrumen och byråerna spelar en förmedlande roll, genom att uppmuntra och hjälpa företagen att använda sig av forskningsresultaten. Å andra sidan innefattar de institutioner som tillhandahåller FoU-tjänster också forskningsinstitut, och i vissa fall smälter de samman med ”klientföretagen” till en enhet. |
| --- | --- |

6.1.1

Dessa institutioners räckvidd inskränker sig inte till ett begränsat område. Genom de tjänster som erbjuds företagen i en region eller ett land (som kan utföras utan vinstintresse eller på kommersiell grund) bygger de en bro mellan vetenskapen och näringslivet. Den viktigaste skiljelinjen mellan de kategorier som nämns här går mellan de institutioner som tillhandahåller tjänster och de företag som tar emot tjänsterna. Man kan säga att centrumen och byråerna spelar en förmedlande roll, genom att uppmuntra och hjälpa företagen att använda sig av forskningsresultaten. Å andra sidan innefattar de institutioner som tillhandahåller FoU-tjänster också forskningsinstitut, och i vissa fall smälter de samman med ”klientföretagen” till en enhet.

| 6.1.2 | Centrumen och byråerna erbjuder i första hand följande tjänster: rådgivning, tekniköverföring, databas med affärsinformation, affärsmöten, mässor, förmedling av specialister, försök med infrastrukturtjänster, ”spin off-stöd”, ”affärsänglar” och nätverksbyggande. |
| --- | --- |

6.1.2

Centrumen och byråerna erbjuder i första hand följande tjänster: rådgivning, tekniköverföring, databas med affärsinformation, affärsmöten, mässor, förmedling av specialister, försök med infrastrukturtjänster, ”spin off-stöd”, ”affärsänglar” och nätverksbyggande.

| 6.1.3 | Huvuddelen av dessa organisationer erbjuder rådgivning. En förmedlande roll spelas exempelvis av holländska innovationscentrum, liksom av nätverket av norska ”FoU-attachéer”. De organisationer som erbjuder tjänster till företagen förmedlar kunskaper om forskningsresultat och uppmuntrar företagen att tillämpa dessa kunskaper. De tyska kunskapsöverföringscentrumen och byråerna bedriver en mer direkt tekniköverföring av den typen i likhet med de servicecentrum som återfinns inom bearbetningsindustrin i USA. Till dessa tjänster hör de forskarlån som finansieras via de statliga programmen. Företag som anställer forskare från universiteten kan få stöd som täcker en del av lönen. |
| --- | --- |

6.1.3

Huvuddelen av dessa organisationer erbjuder rådgivning. En förmedlande roll spelas exempelvis av holländska innovationscentrum, liksom av nätverket av norska ”FoU-attachéer”. De organisationer som erbjuder tjänster till företagen förmedlar kunskaper om forskningsresultat och uppmuntrar företagen att tillämpa dessa kunskaper. De tyska kunskapsöverföringscentrumen och byråerna bedriver en mer direkt tekniköverföring av den typen i likhet med de servicecentrum som återfinns inom bearbetningsindustrin i USA. Till dessa tjänster hör de forskarlån som finansieras via de statliga programmen. Företag som anställer forskare från universiteten kan få stöd som täcker en del av lönen.

| 6.1.4 | Dessa organ inrättas normalt på statligt initiativ (eventuellt genom olika slags ”kammare”, som i Tyskland). Man kan konstatera att den tekniska utvecklingen i samband med sådana initiativ bara kan bli effektiv med hjälp utifrån – vanligtvis från regeringen. På lång sikt är detta dock positivt för ekonomin. Man kan emellertid notera betydande skillnader i fråga om finansiering: De holländska centrumens budget garanteras exempelvis av ekonomiministeriet, och en del av deras tjänster tillhandahålls gratis (dvs. de första 16 rådgivningstimmarna). Även de norska FoU-attachéernas verksamhet finansieras av regeringen. Motsatsen utgörs av exempel från Tyskland och USA, där stödet till centrumen kommer från en särskild fond, och minskar efter hand – i Tyskland över en treårsperiod, och i USA under 6 år från en utgångsnivå på 50 %. Deras tjänster tillhandahålls delvis utan vinstsyfte och delvis på kommersiell grund. |
| --- | --- |

6.1.4

Dessa organ inrättas normalt på statligt initiativ (eventuellt genom olika slags ”kammare”, som i Tyskland). Man kan konstatera att den tekniska utvecklingen i samband med sådana initiativ bara kan bli effektiv med hjälp utifrån – vanligtvis från regeringen. På lång sikt är detta dock positivt för ekonomin. Man kan emellertid notera betydande skillnader i fråga om finansiering: De holländska centrumens budget garanteras exempelvis av ekonomiministeriet, och en del av deras tjänster tillhandahålls gratis (dvs. de första 16 rådgivningstimmarna). Även de norska FoU-attachéernas verksamhet finansieras av regeringen. Motsatsen utgörs av exempel från Tyskland och USA, där stödet till centrumen kommer från en särskild fond, och minskar efter hand – i Tyskland över en treårsperiod, och i USA under 6 år från en utgångsnivå på 50 %. Deras tjänster tillhandahålls delvis utan vinstsyfte och delvis på kommersiell grund.

6.2   Organisationer som tillhandahåller FoU-tjänster

| 6.2.1 | De institutioner som är mest välorganiserade och som skapar närmare relationer mellan vetenskapen och industrin utmärks av att de binder samman industriell forskning och annan forskning i nätverk: utvecklingsinstitut och företag som tillhandahåller FoU-tjänster på avtalsbasis, huvudsakligen till små och medelstora företag, med statligt stöd. Även om deras verksamhet är nära knuten till universiteten, kan man behandla dem separat och särskilja dem från universitetsorgan och parker. |
| --- | --- |

6.2.1

De institutioner som är mest välorganiserade och som skapar närmare relationer mellan vetenskapen och industrin utmärks av att de binder samman industriell forskning och annan forskning i nätverk: utvecklingsinstitut och företag som tillhandahåller FoU-tjänster på avtalsbasis, huvudsakligen till små och medelstora företag, med statligt stöd. Även om deras verksamhet är nära knuten till universiteten, kan man behandla dem separat och särskilja dem från universitetsorgan och parker.

| 6.2.2 | Även dessa organ har inrättats på statligt initiativ och drivs till viss del också i statlig regi. Deras uppdrag kommer delvis från privat (industrin) och delvis från statligt håll (ministerier), och har till syfte att sprida information om forskningsresultat. Man kan konstatera avsevärda skillnader i fråga om projektens finansieringsgrad, som kan variera mellan 10 och 100 %. |
| --- | --- |

6.2.2

Även dessa organ har inrättats på statligt initiativ och drivs till viss del också i statlig regi. Deras uppdrag kommer delvis från privat (industrin) och delvis från statligt håll (ministerier), och har till syfte att sprida information om forskningsresultat. Man kan konstatera avsevärda skillnader i fråga om projektens finansieringsgrad, som kan variera mellan 10 och 100 %.

6.3   Relationerna mellan universiteten och industrin med avseende på industriparker

| 6.3.1 | Industriparker och kunskapsproduktionsinriktade institutioner inrättas huvudsakligen i närheten av universitet och forskningsinstitut, och har avtalsbundna relationer till dessa. I vissa fall utgör de till och med en del av ett universitet eller forskningsinstitut (exempelvis ungerska InfoPark eller INNOTECH Műegyetemi Innovációs Park, som är knuten till Budapests tekniska universitet). Verksamheten baseras på resurser från regeringen eller lokala myndigheter. Tack vare en högteknologisk infrastruktur kan man säkerställa allt bättre förutsättningar för innovationer. Med hjälp av tekniköverföring kan man också greppa om det ökade antalet faser i innovationsprocessen, och verksamheten i industriparkerna kan utsträckas till att omfatta marknadslansering av produkter, eventuellt också massproduktion, samt till och med lansering av helt nya industrisektorer. |
| --- | --- |

6.3.1

Industriparker och kunskapsproduktionsinriktade institutioner inrättas huvudsakligen i närheten av universitet och forskningsinstitut, och har avtalsbundna relationer till dessa. I vissa fall utgör de till och med en del av ett universitet eller forskningsinstitut (exempelvis ungerska InfoPark eller INNOTECH Műegyetemi Innovációs Park, som är knuten till Budapests tekniska universitet). Verksamheten baseras på resurser från regeringen eller lokala myndigheter. Tack vare en högteknologisk infrastruktur kan man säkerställa allt bättre förutsättningar för innovationer. Med hjälp av tekniköverföring kan man också greppa om det ökade antalet faser i innovationsprocessen, och verksamheten i industriparkerna kan utsträckas till att omfatta marknadslansering av produkter, eventuellt också massproduktion, samt till och med lansering av helt nya industrisektorer.

| 6.3.2 | Många forsknings- och industriparker har byggts upp i områden där de kan främja välstånd och vetenskapliga möjligheter. I Frankrike finns ett flertal sådana parker, exempelvis i Lyon. I andra franska parker spelar ”technopolismodellen” en nyckelroll. Den betecknas som ett unikt nytt stadskoncept. På liknande sätt har de första japanska parkerna kommit till, inom ramen för ett program baserat på en modell som är nära besläktad med technopolismodellen. Den mest välkända av dessa parker är Tsukala, som byggdes upp som en helt ny vetenskapsstad i form av en ”grön investering”. Redan i dag anläggs teknikstäder på lokalt initiativ. De första amerikanska innovationsparkerna förlades för övrigt till samma typ av områden (t.ex. Silicon Valley och området vid Route 128 i Boston). |
| --- | --- |

6.3.2

Många forsknings- och industriparker har byggts upp i områden där de kan främja välstånd och vetenskapliga möjligheter. I Frankrike finns ett flertal sådana parker, exempelvis i Lyon. I andra franska parker spelar ”technopolismodellen” en nyckelroll. Den betecknas som ett unikt nytt stadskoncept. På liknande sätt har de första japanska parkerna kommit till, inom ramen för ett program baserat på en modell som är nära besläktad med technopolismodellen. Den mest välkända av dessa parker är Tsukala, som byggdes upp som en helt ny vetenskapsstad i form av en ”grön investering”. Redan i dag anläggs teknikstäder på lokalt initiativ. De första amerikanska innovationsparkerna förlades för övrigt till samma typ av områden (t.ex. Silicon Valley och området vid Route 128 i Boston).

| 6.3.3 | I dag finns det innovationsparker i alla EU-länder, från Lissabon till Aten. De parker som hittills diskuterats är de mest komplexa av de innovationsinriktade organisationerna och har störst organisationspotential, eftersom de erbjuder de (tidigare nämnda) fördelar i fråga om innovationsstöd som förknippas med parkerna. |
| --- | --- |

6.3.3

I dag finns det innovationsparker i alla EU-länder, från Lissabon till Aten. De parker som hittills diskuterats är de mest komplexa av de innovationsinriktade organisationerna och har störst organisationspotential, eftersom de erbjuder de (tidigare nämnda) fördelar i fråga om innovationsstöd som förknippas med parkerna.

7.   Rekommendationer

| 7.1 | Enligt EESK:s åsikt bör Europeiska unionen spela en aktiv roll när det gäller att främja uppbyggnad och utveckling av industri- och teknikparker som innovationscentrum i EU:s medlemsstater och regioner. På så vis kan man bidra till att gamla och nya medlemsstater lättare kan integreras i den utvidgade inre marknaden, vilket är ett av nyckelinslagen i det nya partnerskapet för tillväxt och utveckling inom ramen för den på nytt lanserade Lissabonstrategin. Det handlar om följande mål:






  — | Att stärka de nya medlemsstaternas konkurrenskraft och minska regionala skillnader, och därigenom förbättra de ekonomiska resultaten i hela EU. |
| --- | --- | --- |

7.1

Enligt EESK:s åsikt bör Europeiska unionen spela en aktiv roll när det gäller att främja uppbyggnad och utveckling av industri- och teknikparker som innovationscentrum i EU:s medlemsstater och regioner. På så vis kan man bidra till att gamla och nya medlemsstater lättare kan integreras i den utvidgade inre marknaden, vilket är ett av nyckelinslagen i det nya partnerskapet för tillväxt och utveckling inom ramen för den på nytt lanserade Lissabonstrategin. Det handlar om följande mål:

—

Att stärka de nya medlemsstaternas konkurrenskraft och minska regionala skillnader, och därigenom förbättra de ekonomiska resultaten i hela EU.

| — | Att stärka konkurrenskraften på regional och lokal nivå, och på så sätt möjliggöra en effektivare hantering av den industriella strukturomvandlingen, ”återanvändning” av naturresurser och av finansiella och mänskliga resurser, samt en ekonomisk och teknisk strategi som kan greppa om de möjligheter och krav som den europeiska integrationen och den globala marknaden innebär. |
| --- | --- |

—

Att stärka konkurrenskraften på regional och lokal nivå, och på så sätt möjliggöra en effektivare hantering av den industriella strukturomvandlingen, ”återanvändning” av naturresurser och av finansiella och mänskliga resurser, samt en ekonomisk och teknisk strategi som kan greppa om de möjligheter och krav som den europeiska integrationen och den globala marknaden innebär.

| — | Att se till att man fullt ut tillvaratar de möjligheter som en utvidgad inre marknad erbjuder, exempelvis genom att bygga upp nätverk mellan olika teknik- och industriparker över regiongränserna med utgångspunkt i deras övergripande mål. |
| --- | --- |

—

Att se till att man fullt ut tillvaratar de möjligheter som en utvidgad inre marknad erbjuder, exempelvis genom att bygga upp nätverk mellan olika teknik- och industriparker över regiongränserna med utgångspunkt i deras övergripande mål.

| — | Att höja den allmänna nivån på forskning och innovationer, samt på kommersiella tillämpningar och marknadslansering av forskningsresultat: Detta kan ske med hjälp av allt närmare förbindelser mellan små och medelstora företag, den vetenskapliga sfären och annan forskning, utbildning av högt kvalificerad personal både på operativ och administrativ nivå, modernisering av den offentliga förvaltningen och den därmed sammanhängande rättsliga ramen, samt kapacitetsuppbyggnad för alla aktörer som deltar i beslutsprocesserna i fråga om parkerna. Därigenom – och genom att anslå 3 % av BNP till innovationer – ökar man EU:s möjligheter att bli världens mest dynamiska region. |
| --- | --- |

—

Att höja den allmänna nivån på forskning och innovationer, samt på kommersiella tillämpningar och marknadslansering av forskningsresultat: Detta kan ske med hjälp av allt närmare förbindelser mellan små och medelstora företag, den vetenskapliga sfären och annan forskning, utbildning av högt kvalificerad personal både på operativ och administrativ nivå, modernisering av den offentliga förvaltningen och den därmed sammanhängande rättsliga ramen, samt kapacitetsuppbyggnad för alla aktörer som deltar i beslutsprocesserna i fråga om parkerna. Därigenom – och genom att anslå 3 % av BNP till innovationer – ökar man EU:s möjligheter att bli världens mest dynamiska region.

| — | Att med hjälp av teknik- och industriparkernas europeiska nätverk förbättra samspelet mellan industrin, tjänstesektorn och finanssektorn, och samtidigt stärka de tekniska banden och bygga upp kapacitet för att generera och sprida ny kunskap: På det viset kan man främja innovationsförmågan och konkurrenskraften, och samtidigt se till att de olika målen om bland annat tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning, hållbar utveckling och lika möjligheter är förenliga med varandra och kan uppnås genom interaktion och samförstånd. |
| --- | --- |

—

Att med hjälp av teknik- och industriparkernas europeiska nätverk förbättra samspelet mellan industrin, tjänstesektorn och finanssektorn, och samtidigt stärka de tekniska banden och bygga upp kapacitet för att generera och sprida ny kunskap: På det viset kan man främja innovationsförmågan och konkurrenskraften, och samtidigt se till att de olika målen om bland annat tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning, hållbar utveckling och lika möjligheter är förenliga med varandra och kan uppnås genom interaktion och samförstånd.

| — | Att övervaka och utvärdera industri- och teknikparkernas prestationsförmåga och tekniska kapacitet, deras konkreta resultat samt andra positiva effekter: Detta bör göras regelbundet och med utgångspunkt i på förhand fastställda standardkriterier. |
| --- | --- |

—

Att övervaka och utvärdera industri- och teknikparkernas prestationsförmåga och tekniska kapacitet, deras konkreta resultat samt andra positiva effekter: Detta bör göras regelbundet och med utgångspunkt i på förhand fastställda standardkriterier.

| — | Att säkerställa överensstämmelsen med EU:s regelverk, inklusive konkurrensreglerna och bestämmelserna om statligt stöd, samtidigt som man tar hänsyn till hur dessa bestämmelser vidareutvecklas. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa överensstämmelsen med EU:s regelverk, inklusive konkurrensreglerna och bestämmelserna om statligt stöd, samtidigt som man tar hänsyn till hur dessa bestämmelser vidareutvecklas.

| 7.2.1 | EESK anser att strategier för att främja nätverk mellan olika industri- och teknikparker måste utformas på tre nivåer: på EU-nivå, på nationell nivå och på regional/lokal nivå, samt i full överensstämmelse med den i fördragen förankrade subsidiaritetsprincipen och med EU-lagstiftningen, inklusive konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

7.2.1

EESK anser att strategier för att främja nätverk mellan olika industri- och teknikparker måste utformas på tre nivåer: på EU-nivå, på nationell nivå och på regional/lokal nivå, samt i full överensstämmelse med den i fördragen förankrade subsidiaritetsprincipen och med EU-lagstiftningen, inklusive konkurrensbestämmelserna.

| 7.2.2 | Kommittén förespråkar ett integrerat tillvägagångssätt som inbegriper sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska tillväxtinitiativet, strukturfonderna, det fleråriga programmet för företag och företagsamhet, det nya partnerskapsinstrumentet, Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt olika gemenskapsprogram på utbildningsområdet, med hänsyn tagen till de allmänna ekonomiska riktlinjerna för 2005–2008. Ett sådant tillvägagångssätt borgar för flexibilitet i valet av instrument, nära samordning, konsekvens och enkelhet, och på så vis blir det lättare att delta i programmen och att bedöma förslagen utifrån flera olika synvinklar. Allt detta skulle möjliggöra stöd till integrerade program för samordning mellan industriparker, teknikparker och ”industridistrikt” på interregional och transregional nivå, i syfte att bygga upp alleuropeiska nät. |
| --- | --- |

7.2.2

Kommittén förespråkar ett integrerat tillvägagångssätt som inbegriper sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska tillväxtinitiativet, strukturfonderna, det fleråriga programmet för företag och företagsamhet, det nya partnerskapsinstrumentet, Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt olika gemenskapsprogram på utbildningsområdet, med hänsyn tagen till de allmänna ekonomiska riktlinjerna för 2005–2008. Ett sådant tillvägagångssätt borgar för flexibilitet i valet av instrument, nära samordning, konsekvens och enkelhet, och på så vis blir det lättare att delta i programmen och att bedöma förslagen utifrån flera olika synvinklar. Allt detta skulle möjliggöra stöd till integrerade program för samordning mellan industriparker, teknikparker och ”industridistrikt” på interregional och transregional nivå, i syfte att bygga upp alleuropeiska nät.

| 7.2.3 | I fråga om mekanismerna inom det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (se INT/270 – studiegrupp) föreslår EESK att uppbyggnaden av nätverk för industriparker, teknikparker och industridistrikt uttryckligen skall nämnas i programmet för entreprenörskap och innovation och stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik (IKT), med särskild hänvisning till behovet av att stödja sådana nätverk genom att tillhandahålla finansiellt stöd i initialskedet och underlätta tillgången till riskkapital. Vi föreslår också åtgärder för att främja införande och effektivare användning av IKT med hjälp av e-Europa och i2010-initiativen. De nya mekanismerna i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation måste inbegripa stöd till nätverk för industri- och teknikparker och industridistrikt. Detta torde också underlätta de små och medelstora företagens deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration. |
| --- | --- |

7.2.3

I fråga om mekanismerna inom det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (se INT/270 – studiegrupp) föreslår EESK att uppbyggnaden av nätverk för industriparker, teknikparker och industridistrikt uttryckligen skall nämnas i programmet för entreprenörskap och innovation och stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik (IKT), med särskild hänvisning till behovet av att stödja sådana nätverk genom att tillhandahålla finansiellt stöd i initialskedet och underlätta tillgången till riskkapital. Vi föreslår också åtgärder för att främja införande och effektivare användning av IKT med hjälp av e-Europa och i2010-initiativen. De nya mekanismerna i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation måste inbegripa stöd till nätverk för industri- och teknikparker och industridistrikt. Detta torde också underlätta de små och medelstora företagens deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration.

| 7.2.4 | När det gäller de särskilda program som ingår i sjunde ramprogrammet, i synnerhet ”Kapacitet”, ”Människor” och ”GFC” (Gemensamma forskningscentret) vill EESK framföra följande kommentarer:






  — | Det behövs starkare stödåtgärder för små och medelstora företag, särskilt med avseende på forskning och på företagens olika organisationer och grupperingar. Vi vill framhålla att det alleuropeiska nätverket för industriparker, teknikparker, kluster och industridistrikt har full behörighet att lägga fram forskningsförslag. |
| --- | --- | --- |

7.2.4

När det gäller de särskilda program som ingår i sjunde ramprogrammet, i synnerhet ”Kapacitet”, ”Människor” och ”GFC” (Gemensamma forskningscentret) vill EESK framföra följande kommentarer:

—

Det behövs starkare stödåtgärder för små och medelstora företag, särskilt med avseende på forskning och på företagens olika organisationer och grupperingar. Vi vill framhålla att det alleuropeiska nätverket för industriparker, teknikparker, kluster och industridistrikt har full behörighet att lägga fram forskningsförslag.

| — | Åtgärder bör vidtas för att stärka forsknings- och kunskapspotentialen i europeiska regioner, för att stödja uppbyggnaden av industriparker, teknikparker och kluster, samt för att finansiera verksamhet inom teknisk framtidsforskning med sikte på att utforma planer och strategier på medellång och lång sikt. Detta bör ske parallellt med framtidsforskning i anslutning till med temat ”samhällsvetenskap och humaniora”, som utgör en del av det särskilda programmet ”Kapacitet”. |
| --- | --- |

—

Åtgärder bör vidtas för att stärka forsknings- och kunskapspotentialen i europeiska regioner, för att stödja uppbyggnaden av industriparker, teknikparker och kluster, samt för att finansiera verksamhet inom teknisk framtidsforskning med sikte på att utforma planer och strategier på medellång och lång sikt. Detta bör ske parallellt med framtidsforskning i anslutning till med temat ”samhällsvetenskap och humaniora”, som utgör en del av det särskilda programmet ”Kapacitet”.

| — | För att tillgodose behoven inom industriparker, teknikparker och kluster bör man inom ramen för det särskilda programmet ”Människor” tillhandahålla adekvata finansiella och mänskliga resurser för åtgärden ”partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen”. Det är viktigt att forskarna känner till de särskilda behoven med avseende på de små och medelstora företagens utveckling. |
| --- | --- |

—

För att tillgodose behoven inom industriparker, teknikparker och kluster bör man inom ramen för det särskilda programmet ”Människor” tillhandahålla adekvata finansiella och mänskliga resurser för åtgärden ”partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen”. Det är viktigt att forskarna känner till de särskilda behoven med avseende på de små och medelstora företagens utveckling.

| — | Gemensamma forskningscentrets sakkunskap måste fullt ut ställas till industri- och teknikparkernas och klustrens förfogande, genom att finansiera deras medverkan i indirekt verksamhet med anknytning till nätverksuppbyggnad och främjande av utbildning och rörlighet, samt genom att inrätta teknikplattformar. I det sammanhanget bör man dra nytta av det höga europeiska mervärde som skapas av GFC och dess olika forskningsinstitut, framför allt Institutet för teknisk framtidsforskning i Sevilla. |
| --- | --- |

—

Gemensamma forskningscentrets sakkunskap måste fullt ut ställas till industri- och teknikparkernas och klustrens förfogande, genom att finansiera deras medverkan i indirekt verksamhet med anknytning till nätverksuppbyggnad och främjande av utbildning och rörlighet, samt genom att inrätta teknikplattformar. I det sammanhanget bör man dra nytta av det höga europeiska mervärde som skapas av GFC och dess olika forskningsinstitut, framför allt Institutet för teknisk framtidsforskning i Sevilla.

| 7.2.5 | Vad gäller EIF, EIB, tillväxtinitiativet, Sammanhållningsfonden och strukturfonderna bör åtgärder vidtas i syfte att följa upp slutsatserna från det europeiska toppmötet i maj 2005, genom att skapa fler och bättre samordningsvinster mellan gemenskapsfonderna, EIF och EIB med avseende på forskning och innovation. Europeiska rådet påpekade också att regionala och lokala aktörer måste ges större ”egenansvar” i fråga om Lissabonstrategin, med dess tre pelare (den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga dimensionen). EESK rekommenderar att man trappar upp ansträngningarna att utveckla sammanhållningspolitiken, vilket skulle främja konvergens, konkurrenskraft och territoriellt samarbete. Man bör också koncentrera mer resurser till att utveckla innovationer och kunskapssamhället. Detta bör ske på ett sådant sätt att man föregriper och stimulerar ekonomiska förändringar som bidrar till att förbättra konkurrenskraften och till ekonomiska konkurrensfördelar. Vi rekommenderar också att man satsar på att förbättra arbetstagarnas yrkeskunskaper, särskilt i de nya medlemsstaterna. I detta syfte bör industri- och teknikparkernas, klustrens samt nätverkens verksamhet utvecklas med hjälp av europeiskt territoriellt samarbete och offentlig-privata partnerskap samt finansieringsprogram i likhet med EIF:s initiativ ”Innovation 2010”. |
| --- | --- |

7.2.5

Vad gäller EIF, EIB, tillväxtinitiativet, Sammanhållningsfonden och strukturfonderna bör åtgärder vidtas i syfte att följa upp slutsatserna från det europeiska toppmötet i maj 2005, genom att skapa fler och bättre samordningsvinster mellan gemenskapsfonderna, EIF och EIB med avseende på forskning och innovation. Europeiska rådet påpekade också att regionala och lokala aktörer måste ges större ”egenansvar” i fråga om Lissabonstrategin, med dess tre pelare (den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga dimensionen). EESK rekommenderar att man trappar upp ansträngningarna att utveckla sammanhållningspolitiken, vilket skulle främja konvergens, konkurrenskraft och territoriellt samarbete. Man bör också koncentrera mer resurser till att utveckla innovationer och kunskapssamhället. Detta bör ske på ett sådant sätt att man föregriper och stimulerar ekonomiska förändringar som bidrar till att förbättra konkurrenskraften och till ekonomiska konkurrensfördelar. Vi rekommenderar också att man satsar på att förbättra arbetstagarnas yrkeskunskaper, särskilt i de nya medlemsstaterna. I detta syfte bör industri- och teknikparkernas, klustrens samt nätverkens verksamhet utvecklas med hjälp av europeiskt territoriellt samarbete och offentlig-privata partnerskap samt finansieringsprogram i likhet med EIF:s initiativ ”Innovation 2010”.

| 7.2.6 | Det femte fleråriga programmet för företag och företagaranda samt den europeiska stadgan för småföretag lyfter fram behovet av en förbättrad företagarutbildning, åtgärder för att möjliggöra billigare och snabbare företagsetablering, modernare lagstiftning och andra bestämmelser, bättre tillgång till kvalificerad arbetskraft, förenklad tillgång till onlinetjänster, bättre skattevillkor och finansiella villkor, förstärkt teknisk kapacitet hos små och medelstora företag samt tillgång till framgångsrika modeller för elektroniska affärer (e-business) och på andra områden. EESK har alltid varit en stark förespråkare för EU-insatser till stöd för industriparker, teknikparker och kluster. |
| --- | --- |

7.2.6

Det femte fleråriga programmet för företag och företagaranda samt den europeiska stadgan för småföretag lyfter fram behovet av en förbättrad företagarutbildning, åtgärder för att möjliggöra billigare och snabbare företagsetablering, modernare lagstiftning och andra bestämmelser, bättre tillgång till kvalificerad arbetskraft, förenklad tillgång till onlinetjänster, bättre skattevillkor och finansiella villkor, förstärkt teknisk kapacitet hos små och medelstora företag samt tillgång till framgångsrika modeller för elektroniska affärer (e-business) och på andra områden. EESK har alltid varit en stark förespråkare för EU-insatser till stöd för industriparker, teknikparker och kluster.

| 7.2.7 | Enligt kommitténs uppfattning skulle det vara ändamålsenligt om det nya Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – och i synnerhet den del som tidigare omfattades av insatsområdena 2 och 3 i Interregprogrammet – kunde inkludera åtgärder för industri- och teknikparker och kluster i finansieringen av interregionala, transregionala, EU-baserade och alleuropeiska nätverk. |
| --- | --- |

7.2.7

Enligt kommitténs uppfattning skulle det vara ändamålsenligt om det nya Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – och i synnerhet den del som tidigare omfattades av insatsområdena 2 och 3 i Interregprogrammet – kunde inkludera åtgärder för industri- och teknikparker och kluster i finansieringen av interregionala, transregionala, EU-baserade och alleuropeiska nätverk.

| 7.2.8 | Vi förespråkar samarbete med arbetsförmedlingar på medlemsstatsnivå och med alla institutionella aktörer på EU-nivå som har intresse av att skapa arbetstillfällen, i syfte att säkerställa att parkerna fortfarande förmår generera nya jobb. I det sammanhanget kan man utnyttja de möjligheter som nätverksarbetet erbjuder. Företrädare för näringslivet, fackförbunden, lokala myndigheter och frivilligorganisationer måste involveras i arbetet med att skapa jobb som kräver nya (intuitiva) kunskaper av hög kvalitet. Parkernas anställda måste kunna delta kontinuerligt i fortbildning och omskolning som är anpassad till den industriella strukturomvandlingen. I linje med EESK:s yttrande CESE 1073/2005, som antogs den 28–29 september (CCMI/019), bör det framhållas att den sociala dialogen och de anställdas medverkan är av avgörande betydelse när det gäller att förbereda industriell omvandling och kanalisera processen i rätt riktning. |
| --- | --- |

7.2.8

Vi förespråkar samarbete med arbetsförmedlingar på medlemsstatsnivå och med alla institutionella aktörer på EU-nivå som har intresse av att skapa arbetstillfällen, i syfte att säkerställa att parkerna fortfarande förmår generera nya jobb. I det sammanhanget kan man utnyttja de möjligheter som nätverksarbetet erbjuder. Företrädare för näringslivet, fackförbunden, lokala myndigheter och frivilligorganisationer måste involveras i arbetet med att skapa jobb som kräver nya (intuitiva) kunskaper av hög kvalitet. Parkernas anställda måste kunna delta kontinuerligt i fortbildning och omskolning som är anpassad till den industriella strukturomvandlingen. I linje med EESK:s yttrande CESE 1073/2005, som antogs den 28–29 september (CCMI/019), bör det framhållas att den sociala dialogen och de anställdas medverkan är av avgörande betydelse när det gäller att förbereda industriell omvandling och kanalisera processen i rätt riktning.

| 7.2.9 | Vi anser att åtgärder bör vidtas i syfte att förbättra de europeiska utbildningssystemen och utveckla nya paradigm för produktion och miljövänlig konsumtion med hjälp av utbildningsinsatser till stöd för uppbyggnad av nätverk för industriparker, teknikparker och kluster. De nya utbildningsprogrammen i sådana parker och kluster skulle också kunna bidra till att göra högkvalificerade industriella och tekniska yrken mer attraktiva för unga européer. |
| --- | --- |

7.2.9

Vi anser att åtgärder bör vidtas i syfte att förbättra de europeiska utbildningssystemen och utveckla nya paradigm för produktion och miljövänlig konsumtion med hjälp av utbildningsinsatser till stöd för uppbyggnad av nätverk för industriparker, teknikparker och kluster. De nya utbildningsprogrammen i sådana parker och kluster skulle också kunna bidra till att göra högkvalificerade industriella och tekniska yrken mer attraktiva för unga européer.

| 7.2.10 | I linje med EESK:s slutsatser om detta tema i tidigare yttranden – och framför allt CESE 374/2005 av den 6 april 2005 om ”Europeiska industridistrikt” – vill vi framhålla att det är av grundläggande betydelse att bygga upp industriparker och industridistrikt som innovationscentrum för den europeiska plattformen (europeisk plattform för innovationscentrum). Detta kan borga för en gemensam strategisk vision samt för kapacitetsuppbyggnad och kulturell utveckling av fackförbund och branschorganisationer i samarbete med relevanta aktörer i det civila samhället. I detta arbete måste man utnyttja alla lämpliga instrument för att främja innovationer och kunskapsöverföring: utbyte av framgångsrika metoder, insatser för harmoniserade identifikationskrav, gemensamma utbildningsinsatser, direkt tillgång till Gemensamma forskningscentrets expertis, samt utveckling av gemensam terminologi och klassificering. Man måste också utnyttja och skapa potentiella samordningsvinster mellan industriparkernas och klustrens resurser i olika länder, i syfte att möjliggöra deras direkta medverkan i gemenskapens program och initiativ. Samtidigt måste man upprätta gemensamma system för utvärdering, övervakning och benchmarking av europeiska industriparker, teknikparker och kluster samt inrätta ”industridistrikt”. |
| --- | --- |

7.2.10

I linje med EESK:s slutsatser om detta tema i tidigare yttranden – och framför allt CESE 374/2005 av den 6 april 2005 om ”Europeiska industridistrikt” – vill vi framhålla att det är av grundläggande betydelse att bygga upp industriparker och industridistrikt som innovationscentrum för den europeiska plattformen (europeisk plattform för innovationscentrum). Detta kan borga för en gemensam strategisk vision samt för kapacitetsuppbyggnad och kulturell utveckling av fackförbund och branschorganisationer i samarbete med relevanta aktörer i det civila samhället. I detta arbete måste man utnyttja alla lämpliga instrument för att främja innovationer och kunskapsöverföring: utbyte av framgångsrika metoder, insatser för harmoniserade identifikationskrav, gemensamma utbildningsinsatser, direkt tillgång till Gemensamma forskningscentrets expertis, samt utveckling av gemensam terminologi och klassificering. Man måste också utnyttja och skapa potentiella samordningsvinster mellan industriparkernas och klustrens resurser i olika länder, i syfte att möjliggöra deras direkta medverkan i gemenskapens program och initiativ. Samtidigt måste man upprätta gemensamma system för utvärdering, övervakning och benchmarking av europeiska industriparker, teknikparker och kluster samt inrätta ”industridistrikt”.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Omstruktureringar och sysselsättning – ’Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll’”

KOM(2005) 120 slutlig

(2006/C 65/12)

Den 28 april 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 23 november 2005. Föredragande var Gustav Zöhrer och medföredragande Daniel Soury-Lavergne.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 121 röster för, 1 röst emot och 9 nedlagda röster.

Sammanfattning

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar det omfattande och sektorsövergripande angreppssätt som kommissionen har valt. Kommissionen tar i sitt meddelande upp en fråga som är av stor vikt för både företag och arbetstagare. Industriell omstrukturering och de berördas förmåga att anpassa sig efter denna utgör två viktiga faktorer i fråga om att bevara konkurrenskraft. Huruvida resultatet av en omstrukturering blir positivt eller ej beror på om man lyckas hantera de negativa sociala följderna.

Kommittén stöder i princip den analys som kommissionen gör i sitt meddelande, men vi skulle vilja se en mer djupgående analys.

Omstruktureringar hänger alltid samman med oro och negativa följder, särskilt för arbetstagare. Väl genomförda omstruktureringar leder emellertid också till nya utmaningar och möjligheter. Det handlar framför allt om hur man hanterar denna situation i företagen, hur de olika etapperna sköts och att de olika aktörerna samarbetar och skapar en gemensam anda som gör det möjligt att ta till vara möjligheterna.

Kommittén delar kommissionens uppfattning att lösningar på de problem som uppstår i samband med omstruktureringar måste ingå i tillväxt- och sysselsättningsstrategin.

Kommittén ställer sig också positiv till en bättre samordning inom kommissionen genom en särskilt inrättad intern arbetsgrupp och genom en regelbunden dialog med Europaparlamentet och rådet.

Vad gäller reformen av sysselsättningsstrategin instämmer kommittén i princip med de prioriteringar som kommissionen anger. Sysselsättningsstrategin måste betraktas i ljuset av de makroekonomiska ramvillkoren och näringslivspolitiken.

Kommittén håller med om att revideringen av EU:s finansieringsinstrument i ökad utsträckning måste inriktas på att bättre kunna förutse och hantera omstruktureringar.

Kommittén anser att det inom näringslivspolitiken nu främst gäller att intensifiera de sektorsvisa insatserna för att möjliggöra skräddarsydda åtgärder för de enskilda sektorerna. En förbättring av den lagstiftning som i dag gäller för företag är en viktig punkt som emellertid kräver en mer konkret behandling samt en precisering.

Kommittén anser att teknikinitiativ, särskilt teknikplattformar, är en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra situationen. Man måste också se till att en innovationsvänlig miljö skapas.

Vad gäller konkurrenspolitiken är det osäkert om de instrument som för närvarande står till förfogande är tillräckliga. Kommittén vill betona att man i samband med statligt stöd måste rikta större uppmärksamhet mot hur dessa stöd hänger samman med omstruktureringar och utlokalisering av produktion.

Kommittén anser också att det europeiska centrumet för övervakning av förändringar i Dublin måste ges en framträdande roll.

Förslaget att den sektoriella sociala dialogen skall utvidgas förtjänar särskild uppmärksamhet. Kommittén delar kommissionens uppfattning att arbetsmarknadens parter, med anledning av den branschkännedom de besitter, bör inneha en särskild larmfunktion. Detta instrument bör emellertid inte bara tillgripas i krissituationer.

Kommittén ser med intresse fram emot det meddelande om företagens sociala ansvar som kommissionen har aviserat att den kommer att lägga fram.

Kommittén välkomnar i princip inrättandet av ett ”omstruktureringsforum”. Målet för detta forum måste vara att kartlägga bästa praxis och att analysera de hinder som kan uppstå på lokal nivå vid dess genomförande.

Jämte de åtgärder för modernisering och förenkling av lagstiftningen som återfinns i handlingsprogrammet för Lissabonstrategin, och som kommittén alltid har välkomnat, aviserar kommissionen en grönbok om arbetsrättens utveckling. Särskilt i samband med omstruktureringar måste målet att utveckla arbetsrätten utgöra en balans mellan flexibilitet och trygghet.

Vad beträffar främjande av rörlighet inom unionen anser kommittén att det enda förslag som framförts, nämligen om ett direktiv om överföring av kompletterande pensionsrättigheter, är otillräckligt. Man bör överväga ett antal rörlighetsfrämjande incitament, t.ex. på kvalifikationsområdet, arbetsmarknadsområdet och i fråga om arbetsmarknads- och skatterätt, däribland att avlägsna de administrativa hindren för arbetskraftens fria rörlighet.

Kommittén skulle gärna se en fortsättning på och en konkretisering av det arbete som arbetsmarknadens parter har utfört.

Europeiska företagsråd spelar en betydande roll vid omstruktureringar av företag. Vid ett samråd om översynen av direktivet om europeiska företagsråd bör därför särskild vikt läggas vid omstruktureringar, men i ett vidare perspektiv.

Kommittén är liksom kommissionen övertygad om att omstruktureringar inte behöver leda till sociala bakslag och ekonomiska förluster.

Det är emellertid inte möjligt att helt undvika negativa följder för arbetstagare. De åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå måste därför, jämte kommissionens krav, också syfta till att garantera arbetstagarna det skydd som är nödvändigt i övergångsfaser.

1.   Inledning

| 1.1 | Enligt både den socialpolitiska agendan, som antogs den 9 februari 2005, och meddelandet om översynen av strategin för hållbar utveckling (1) skall kommissionen ta fram en strategi för hantering av omstruktureringar med utgångspunkt i ett bättre samspel mellan relevant gemenskapspolitik, ökat engagemang från arbetsmarknadens parter, bättre synergi mellan politiska åtgärder och finansieringsinsatser samt anpassning av lagstiftning och kollektivavtal. |
| --- | --- |

1.1

Enligt både den socialpolitiska agendan, som antogs den 9 februari 2005, och meddelandet om översynen av strategin för hållbar utveckling (1) skall kommissionen ta fram en strategi för hantering av omstruktureringar med utgångspunkt i ett bättre samspel mellan relevant gemenskapspolitik, ökat engagemang från arbetsmarknadens parter, bättre synergi mellan politiska åtgärder och finansieringsinsatser samt anpassning av lagstiftning och kollektivavtal.

| 1.2 | I meddelandet ”Omstruktureringar och sysselsättning” (2), som lades fram den 31 mars 2005, redogör kommissionen för de åtgärder som EU måste vidta, alternativt intensifiera, för att den potential som EU förfogar över skall kunna mobiliseras. Kommissionen anlägger därvid såväl ett övergripande som ett sektoriellt perspektiv och lägger fram förslag till en rad åtgärder på olika politikområden inom gemenskapen. |
| --- | --- |

1.2

I meddelandet ”Omstruktureringar och sysselsättning” (2), som lades fram den 31 mars 2005, redogör kommissionen för de åtgärder som EU måste vidta, alternativt intensifiera, för att den potential som EU förfogar över skall kunna mobiliseras. Kommissionen anlägger därvid såväl ett övergripande som ett sektoriellt perspektiv och lägger fram förslag till en rad åtgärder på olika politikområden inom gemenskapen.

| 1.3 | Eftersom kommissionens meddelande är riktat till allmänheten innehåller det allmänna diskussioner, särskilt om den form av omstrukturering som alla företag som måste anpassa sig kan komma att beröras av. |
| --- | --- |

1.3

Eftersom kommissionens meddelande är riktat till allmänheten innehåller det allmänna diskussioner, särskilt om den form av omstrukturering som alla företag som måste anpassa sig kan komma att beröras av.

2.   Sammanfattning av kommissionsdokumentet

| 2.1 | Kommissionen är övertygad om att omstruktureringar inte behöver leda till sociala bakslag och ekonomiska förluster. De kan i stället vara en garanti för ekonomiska och sociala framsteg. Detta förutsätter att de förutses på ett korrekt sätt, att företagen kan hantera dem snabbt och effektivt samt att myndigheterna vidtar åtgärder för att se till att de sker under adekvata betingelser. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen är övertygad om att omstruktureringar inte behöver leda till sociala bakslag och ekonomiska förluster. De kan i stället vara en garanti för ekonomiska och sociala framsteg. Detta förutsätter att de förutses på ett korrekt sätt, att företagen kan hantera dem snabbt och effektivt samt att myndigheterna vidtar åtgärder för att se till att de sker under adekvata betingelser.

| 2.2 | Priset för att omstrukturera företag är ofta mycket högt, inte bara för de berörda arbetstagarna, utan även för den lokala och regionala ekonomin. För att den sociala sammanhållningen, som är ett utmärkande drag i den europeiska sociala modellen, skall kunna bibehållas måste man vidta kompletterande åtgärder i syfte att minimera de sociala kostnaderna och underlätta sökandet efter alternativ sysselsättning och alternativa inkomstkällor. |
| --- | --- |

2.2

Priset för att omstrukturera företag är ofta mycket högt, inte bara för de berörda arbetstagarna, utan även för den lokala och regionala ekonomin. För att den sociala sammanhållningen, som är ett utmärkande drag i den europeiska sociala modellen, skall kunna bibehållas måste man vidta kompletterande åtgärder i syfte att minimera de sociala kostnaderna och underlätta sökandet efter alternativ sysselsättning och alternativa inkomstkällor.

| 2.3 | De åtgärder som skall vidtas på EU-nivå måste därför grundas på följande fyra krav:






  — | Kravet på konsekvens mellan de olika berörda politikområdena för att se till att tillväxten och de omstruktureringar den leder till inte förstör det mänskliga kapitalet. |
| --- | --- | --- |

2.3

De åtgärder som skall vidtas på EU-nivå måste därför grundas på följande fyra krav:

—

Kravet på konsekvens mellan de olika berörda politikområdena för att se till att tillväxten och de omstruktureringar den leder till inte förstör det mänskliga kapitalet.

| — | Kravet på långsiktighet som all EU-politik bör uppfylla. De ekonomiska och sociala aktörerna behöver stabila villkor för att kunna planera sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

Kravet på långsiktighet som all EU-politik bör uppfylla. De ekonomiska och sociala aktörerna behöver stabila villkor för att kunna planera sin verksamhet.

| — | Kravet på att alla berörda aktörer deltar, i synnerhet arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Kravet på att alla berörda aktörer deltar, i synnerhet arbetsmarknadens parter.

| — | Hänsyn till det lokala perspektivet, eftersom det är på lokal nivå som man kan förutse förändringar mest effektivt. Ur denna synpunkt bör EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik fungera som en katalysator. |
| --- | --- |

—

Hänsyn till det lokala perspektivet, eftersom det är på lokal nivå som man kan förutse förändringar mest effektivt. Ur denna synpunkt bör EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik fungera som en katalysator.

| 2.4 | I meddelandet redogör kommissionen för de åtgärder som EU måste vidta, alternativt intensifiera, för att den potential som EU förfogar över skall kunna mobiliseras. Kommissionen anlägger därvid såväl ett övergripande som ett sektoriellt perspektiv. När dessa åtgärder vidtas måste kostnaderna för företagen begränsas så långt som möjligt, samtidigt som man garanterar att omstruktureringarna förutses och hanteras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

2.4

I meddelandet redogör kommissionen för de åtgärder som EU måste vidta, alternativt intensifiera, för att den potential som EU förfogar över skall kunna mobiliseras. Kommissionen anlägger därvid såväl ett övergripande som ett sektoriellt perspektiv. När dessa åtgärder vidtas måste kostnaderna för företagen begränsas så långt som möjligt, samtidigt som man garanterar att omstruktureringarna förutses och hanteras på ett bättre sätt.

| 2.5 | I bilaga 1 till meddelandet föreslås ett paket med tolv åtgärder, varav följande bör lyftas fram särskilt:






  — | Revidering av den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- | --- |

2.5

I bilaga 1 till meddelandet föreslås ett paket med tolv åtgärder, varav följande bör lyftas fram särskilt:

—

Revidering av den europeiska sysselsättningsstrategin.

| — | Reform av finansieringsinstrumenten och inrättande av en fond för tillväxtjustering. |
| --- | --- |

—

Reform av finansieringsinstrumenten och inrättande av en fond för tillväxtjustering.

| — | Inrättande av ett omstruktureringsforum. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett omstruktureringsforum.

| — | Förbättring av övervakningen i de sektorer där man kan förvänta sig betydande förändringar på kort sikt. |
| --- | --- |

—

Förbättring av övervakningen i de sektorer där man kan förvänta sig betydande förändringar på kort sikt.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar det omfattande och sektorsövergripande angreppssätt som kommissionen har valt. Kommissionen behandlar i sitt meddelande en fråga som är av stor vikt för både företag och arbetstagare. Kommittén har vid ett flertal tillfällen redan yttrat sig i denna fråga. Industriell omstrukturering och de berördas förmåga att anpassa sig efter denna utgör två viktiga faktorer i fråga om att bevara konkurrenskraft. Huruvida resultatet av en omstrukturering blir positivt eller ej beror på om man lyckas hantera de negativa sociala följderna. |
| --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar det omfattande och sektorsövergripande angreppssätt som kommissionen har valt. Kommissionen behandlar i sitt meddelande en fråga som är av stor vikt för både företag och arbetstagare. Kommittén har vid ett flertal tillfällen redan yttrat sig i denna fråga. Industriell omstrukturering och de berördas förmåga att anpassa sig efter denna utgör två viktiga faktorer i fråga om att bevara konkurrenskraft. Huruvida resultatet av en omstrukturering blir positivt eller ej beror på om man lyckas hantera de negativa sociala följderna.

| 3.2 | Det faktum att kommissionen behandlar omstruktureringar i sitt meddelande väcker frågor kring begreppets definition. EESK har i sina olika yttranden skiljt mellan ”industriell omvandling” som en fortlöpande utvecklingsprocess i ett företag eller inom en sektor och ”omstrukturering” som en särskild form av industriell omvandling, i regel en plötsligt inträdande (och ofta påtvingad) anpassningsprocess till villkoren i företagsmiljön i syfte att återvinna konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.2

Det faktum att kommissionen behandlar omstruktureringar i sitt meddelande väcker frågor kring begreppets definition. EESK har i sina olika yttranden skiljt mellan ”industriell omvandling” som en fortlöpande utvecklingsprocess i ett företag eller inom en sektor och ”omstrukturering” som en särskild form av industriell omvandling, i regel en plötsligt inträdande (och ofta påtvingad) anpassningsprocess till villkoren i företagsmiljön i syfte att återvinna konkurrenskraft.

| 3.2.1 | Även om kommissionen för att förenkla problemställningen inte gör denna åtskillnad rekommenderar kommittén att man tillämpar ett liknande differentierat synsätt. Att förutse och på ett proaktivt sätt utforma förändringar är utan tvekan nyckeln till hanteringen av förändringar. Omstruktureringar inom industrin är emellertid en växande och differentierad utmaning på global nivå. Detta gör att det krävs olika tillvägagångssätt och åtgärder. |
| --- | --- |

3.2.1

Även om kommissionen för att förenkla problemställningen inte gör denna åtskillnad rekommenderar kommittén att man tillämpar ett liknande differentierat synsätt. Att förutse och på ett proaktivt sätt utforma förändringar är utan tvekan nyckeln till hanteringen av förändringar. Omstruktureringar inom industrin är emellertid en växande och differentierad utmaning på global nivå. Detta gör att det krävs olika tillvägagångssätt och åtgärder.

| 3.2.2 | Att främja förändringar får inte vara ett mål i sig. En långsiktig, klart definierad och framåtblickande näringslivspolitik kan påverka förändringarna på ett positivt sätt och därigenom också inverka på följderna av dem så att nya möjligheter uppstår. Med detta synsätt kommer kommittén att behandla kommissionens nya meddelande ”En ny näringslivspolitik...” (KOM(2005) ...). |
| --- | --- |

3.2.2

Att främja förändringar får inte vara ett mål i sig. En långsiktig, klart definierad och framåtblickande näringslivspolitik kan påverka förändringarna på ett positivt sätt och därigenom också inverka på följderna av dem så att nya möjligheter uppstår. Med detta synsätt kommer kommittén att behandla kommissionens nya meddelande ”En ny näringslivspolitik...” (KOM(2005) ...).

| 3.3 | Kommittén stöder i princip den analys som kommissionen gör i sitt meddelande. Kommissionen tar upp fyra huvudanledningar till omstruktureringar:






  — | Utvecklingen av EU:s inre marknad och internationellt öppna ekonomier. |
| --- | --- | --- |

3.3

Kommittén stöder i princip den analys som kommissionen gör i sitt meddelande. Kommissionen tar upp fyra huvudanledningar till omstruktureringar:

—

Utvecklingen av EU:s inre marknad och internationellt öppna ekonomier.

| — | Tekniska innovationer. |
| --- | --- |

—

Tekniska innovationer.

| — | Utvecklingen av lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av lagstiftningen.

| — | Konsumenternas förändrade efterfrågan. |
| --- | --- |

—

Konsumenternas förändrade efterfrågan.

| 3.3.1 | Därmed begränsar kommissionen sin analys till allmänt kända faktorer. Avgörande är också om det rör sig om omstruktureringar som planeras långsiktigt för att förutse en viss utveckling eller om det handlar om omstruktureringar som måste genomföras på kort sikt och som är påtvingade eller måste genomföras på grund av felaktig ledning. Ett exempel på detta är utvecklingen av förhållandet mellan marknadspotential och produktionskapacitet: Om man inte beaktar detta förhållande uppstår en överkapacitet som i sin tur förr eller senare ger upphov till omstruktureringar. Kommittén skulle vilja se en mer djupgående analys eftersom det ur dessa olika situationer också uppstår olika hanteringssätt. |
| --- | --- |

3.3.1

Därmed begränsar kommissionen sin analys till allmänt kända faktorer. Avgörande är också om det rör sig om omstruktureringar som planeras långsiktigt för att förutse en viss utveckling eller om det handlar om omstruktureringar som måste genomföras på kort sikt och som är påtvingade eller måste genomföras på grund av felaktig ledning. Ett exempel på detta är utvecklingen av förhållandet mellan marknadspotential och produktionskapacitet: Om man inte beaktar detta förhållande uppstår en överkapacitet som i sin tur förr eller senare ger upphov till omstruktureringar. Kommittén skulle vilja se en mer djupgående analys eftersom det ur dessa olika situationer också uppstår olika hanteringssätt.

| 3.3.2 | Omstruktureringar hänger samman med oro och negativa följder, särskilt för arbetstagarna. Väl genomförda omstruktureringar leder emellertid också till nya utmaningar och möjligheter. Det finns många exempel på framgångsrika och mindre framgångsrika omstruktureringar. Det handlar framför allt om hur man hanterar denna situation i företagen, hur de olika etapperna sköts och att de olika aktörerna samarbetar och skapar en gemensam anda som gör det möjligt att ta till vara möjligheterna. |
| --- | --- |

3.3.2

Omstruktureringar hänger samman med oro och negativa följder, särskilt för arbetstagarna. Väl genomförda omstruktureringar leder emellertid också till nya utmaningar och möjligheter. Det finns många exempel på framgångsrika och mindre framgångsrika omstruktureringar. Det handlar framför allt om hur man hanterar denna situation i företagen, hur de olika etapperna sköts och att de olika aktörerna samarbetar och skapar en gemensam anda som gör det möjligt att ta till vara möjligheterna.

| 3.4 | I meddelandet föreslår kommissionen bara ett fåtal konkreta åtgärder och några av dem är bara på planeringsstadiet. Kommittén är emellertid medveten om att kommissionen med sin nuvarande ställning inte kan göra så mycket mer. Kommittén ser dock meddelandet som en god grund för utveckling av gemenskapspolitiken på detta område. Det krävs emellertid en samordning av de berörda generaldirektoraten och av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.4

I meddelandet föreslår kommissionen bara ett fåtal konkreta åtgärder och några av dem är bara på planeringsstadiet. Kommittén är emellertid medveten om att kommissionen med sin nuvarande ställning inte kan göra så mycket mer. Kommittén ser dock meddelandet som en god grund för utveckling av gemenskapspolitiken på detta område. Det krävs emellertid en samordning av de berörda generaldirektoraten och av medlemsstaterna.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén delar kommissionens uppfattning att lösningarna på de problem som uppstår i samband med omstruktureringar måste ingå i tillväxt- och sysselsättningsstrategin. Hanteringen av omstruktureringar kan bidra avsevärt till arbetet med att uppnå de mål som fastställts inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén delar kommissionens uppfattning att lösningarna på de problem som uppstår i samband med omstruktureringar måste ingå i tillväxt- och sysselsättningsstrategin. Hanteringen av omstruktureringar kan bidra avsevärt till arbetet med att uppnå de mål som fastställts inom ramen för Lissabonstrategin.

| 4.1.1 | Därvid måste man ställa sig frågan vad unionen kan bidra med utöver åtgärder på lokal, regional och nationell nivå. EU kan spela en betydande roll när det gäller att driva på diskussionsprocessen i medlemsstaterna och bidra till att skapa medvetenhet. Samtidigt kan unionen tillgripa de instrument som den förfogar över för att förutse och underlätta förändringar. |
| --- | --- |

4.1.1

Därvid måste man ställa sig frågan vad unionen kan bidra med utöver åtgärder på lokal, regional och nationell nivå. EU kan spela en betydande roll när det gäller att driva på diskussionsprocessen i medlemsstaterna och bidra till att skapa medvetenhet. Samtidigt kan unionen tillgripa de instrument som den förfogar över för att förutse och underlätta förändringar.

4.2   Att mobilisera den övergripande EU-politiken

| 4.2.1 | Det är välkommet med en bättre samordning inom kommissionen genom en särskilt inrättad intern arbetsgrupp och genom en regelbunden dialog med Europaparlamentet och rådet. Genom att involvera alla berörda generaldirektorat kan man bidra till att utveckla ett bättre samspel mellan de olika politikområden som arbetar för det gemensamma målet att förutse och hantera förändringar. Kommittén anser emellertid att man måste säkerställa att arbetsgruppen fokuserar sitt arbete på samordning och att tydliga ansvarsområden för lagstiftning och genomförande av gemenskapsåtgärder bibehålls inom kommissionen. |
| --- | --- |

4.2.1

Det är välkommet med en bättre samordning inom kommissionen genom en särskilt inrättad intern arbetsgrupp och genom en regelbunden dialog med Europaparlamentet och rådet. Genom att involvera alla berörda generaldirektorat kan man bidra till att utveckla ett bättre samspel mellan de olika politikområden som arbetar för det gemensamma målet att förutse och hantera förändringar. Kommittén anser emellertid att man måste säkerställa att arbetsgruppen fokuserar sitt arbete på samordning och att tydliga ansvarsområden för lagstiftning och genomförande av gemenskapsåtgärder bibehålls inom kommissionen.

| 4.2.2 | Vad gäller kontrollen av sysselsättningsstrategin instämmer kommittén i princip med de prioriteringar som kommissionen tar upp. Särskild tonvikt bör därvid läggas på utbildning, livslångt lärande och kvalitet i arbetsorganisationen, inbegripet en god hantering av personalresurser. Sysselsättningsstrategin måste betraktas i ljuset av de makroekonomiska ramvillkoren och industripolitiken. En samordning av näringslivspolitiken, industripolitiken och sysselsättningsstrategin torde göra det möjligt att hantera omstruktureringar på ett bättre sätt.
  Stabila, förutsägbara och enhetliga makroekonomiska ramvillkor i Europa utgör en viktig grund för en framgångsrik hantering av omstruktureringsåtgärder.
  De lokala förhållanden under vilka omstruktureringar äger rum är av avgörande betydelse och måste omfattas av den övergripande politiken. |
| --- | --- |

4.2.2

Vad gäller kontrollen av sysselsättningsstrategin instämmer kommittén i princip med de prioriteringar som kommissionen tar upp. Särskild tonvikt bör därvid läggas på utbildning, livslångt lärande och kvalitet i arbetsorganisationen, inbegripet en god hantering av personalresurser. Sysselsättningsstrategin måste betraktas i ljuset av de makroekonomiska ramvillkoren och industripolitiken. En samordning av näringslivspolitiken, industripolitiken och sysselsättningsstrategin torde göra det möjligt att hantera omstruktureringar på ett bättre sätt.

Stabila, förutsägbara och enhetliga makroekonomiska ramvillkor i Europa utgör en viktig grund för en framgångsrik hantering av omstruktureringsåtgärder.

De lokala förhållanden under vilka omstruktureringar äger rum är av avgörande betydelse och måste omfattas av den övergripande politiken.

| 4.2.3 | Kommittén håller med om att revideringen av EU:s finansieringsinstrument i ökad utsträckning måste inriktas på att bättre kunna förutse och hantera omstruktureringar. Samtidigt bör de allmänna målsättningarna för de nuvarande fonderna bibehållas. |
| --- | --- |

4.2.3

Kommittén håller med om att revideringen av EU:s finansieringsinstrument i ökad utsträckning måste inriktas på att bättre kunna förutse och hantera omstruktureringar. Samtidigt bör de allmänna målsättningarna för de nuvarande fonderna bibehållas.

| 4.2.4 | De finansieringsinstrument som kommissionen föreslår angående EU:s kapacitet att ingripa i krissituationer möttes först med skepsis av rådet. Kommittén anser dock att man inte får ge upp en grundläggande debatt om de möjligheter som finns för en finansiell intervention i syfte att underlätta övergångar vid oförutsebara förändringar som har allvarliga regionala eller sektoriella och sociala konsekvenser. Kommittén stöder därför kommissionen i dess arbete med att skapa sådana instrument. |
| --- | --- |

4.2.4

De finansieringsinstrument som kommissionen föreslår angående EU:s kapacitet att ingripa i krissituationer möttes först med skepsis av rådet. Kommittén anser dock att man inte får ge upp en grundläggande debatt om de möjligheter som finns för en finansiell intervention i syfte att underlätta övergångar vid oförutsebara förändringar som har allvarliga regionala eller sektoriella och sociala konsekvenser. Kommittén stöder därför kommissionen i dess arbete med att skapa sådana instrument.

| 4.2.5 | Kommittén yttrade sig redan i december 2004 (3) om industripolitiken. Enligt kommittén gäller det nu främst att intensifiera de sektorsvisa insatserna för att möjliggöra skräddarsydda åtgärder för enskilda sektorer. Man bör dock inte bara analysera sådana områden inom näringslivet som befinner sig i kris, utan så många som möjligt av de sektorer som har betydelse för Europa, så att man i god tid kan förbereda sig inför den industriella omvandlingen och på ett proaktivt sätt utforma en effektiv politik. Den sociala dialogen måste här ges en framträdande roll.
  En förbättring av den lagstiftning som i dag gäller för företag är en viktig punkt som emellertid kräver en mer konkret behandling samt en precisering. Detta skall resultera i en avlastning för företagen, utan att de sociala och miljömässiga standarderna försämras. |
| --- | --- |

4.2.5

Kommittén yttrade sig redan i december 2004 (3) om industripolitiken. Enligt kommittén gäller det nu främst att intensifiera de sektorsvisa insatserna för att möjliggöra skräddarsydda åtgärder för enskilda sektorer. Man bör dock inte bara analysera sådana områden inom näringslivet som befinner sig i kris, utan så många som möjligt av de sektorer som har betydelse för Europa, så att man i god tid kan förbereda sig inför den industriella omvandlingen och på ett proaktivt sätt utforma en effektiv politik. Den sociala dialogen måste här ges en framträdande roll.

En förbättring av den lagstiftning som i dag gäller för företag är en viktig punkt som emellertid kräver en mer konkret behandling samt en precisering. Detta skall resultera i en avlastning för företagen, utan att de sociala och miljömässiga standarderna försämras.

| 4.2.6 | Kommittén anser att teknikinitiativ, särskilt teknikplattformar, är en av de viktigaste åtgärderna för att för att förbättra situationen. Tekniska innovationer skall bidra till att stimulera den uppenbarligen stillastående utvecklingen på områdena energi, utsläpp av skadliga ämnen och produktåtervinning. Dessa innovationer skulle möjliggöra en teknisk utveckling och på så sätt hjälpa de berörda branscherna att konkurrensmässigt komma på fötter igen. |
| --- | --- |

4.2.6

Kommittén anser att teknikinitiativ, särskilt teknikplattformar, är en av de viktigaste åtgärderna för att för att förbättra situationen. Tekniska innovationer skall bidra till att stimulera den uppenbarligen stillastående utvecklingen på områdena energi, utsläpp av skadliga ämnen och produktåtervinning. Dessa innovationer skulle möjliggöra en teknisk utveckling och på så sätt hjälpa de berörda branscherna att konkurrensmässigt komma på fötter igen.

| 4.2.6.1 | Man måste också se till att en innovationsvänlig miljö skapas. I detta sammanhang är skattemässiga incitament och det immaterialrättsliga skyddet grundläggande villkor. Hänsyn bör också tas till nödvändigheten av organisatoriska och sociala innovationer beträffande hanteringen av omstruktureringar. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Man måste också se till att en innovationsvänlig miljö skapas. I detta sammanhang är skattemässiga incitament och det immaterialrättsliga skyddet grundläggande villkor. Hänsyn bör också tas till nödvändigheten av organisatoriska och sociala innovationer beträffande hanteringen av omstruktureringar.

| 4.2.7 | Vad gäller konkurrenspolitik är det osäkert om de instrument som för närvarande står till förfogande är tillräckliga. Konkurrensfaktorer som inte omfattas av konkurrenspolitiken blir allt viktigare, t.ex. beskattningen av företag.
  När det gäller statligt stöd är kommissionens besked om att den arbetar på en reform för att rikta stödet till de områden som mest bidrar till tillväxten och sysselsättningen föga konkret. Kommittén vill betona att man i samband med statligt stöd måste rikta större uppmärksamhet mot hur dessa stöd hänger samman med omstruktureringar och utlokaliseringar. Reglerna för statligt stöd får inte vara diskriminerande och den sociala sammanhållningen måste främjas också i fortsättningen. I detta sammanhang vill kommittén påpeka att man särskilt måste beakta hur detta sköts utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.2.7

Vad gäller konkurrenspolitik är det osäkert om de instrument som för närvarande står till förfogande är tillräckliga. Konkurrensfaktorer som inte omfattas av konkurrenspolitiken blir allt viktigare, t.ex. beskattningen av företag.

När det gäller statligt stöd är kommissionens besked om att den arbetar på en reform för att rikta stödet till de områden som mest bidrar till tillväxten och sysselsättningen föga konkret. Kommittén vill betona att man i samband med statligt stöd måste rikta större uppmärksamhet mot hur dessa stöd hänger samman med omstruktureringar och utlokaliseringar. Reglerna för statligt stöd får inte vara diskriminerande och den sociala sammanhållningen måste främjas också i fortsättningen. I detta sammanhang vill kommittén påpeka att man särskilt måste beakta hur detta sköts utanför Europeiska unionen.

| 4.2.8 | Kommittén har redan vid ett flertal tillfällen yttrat sig om utrikespolitiken. |
| --- | --- |

4.2.8

Kommittén har redan vid ett flertal tillfällen yttrat sig om utrikespolitiken.

| 4.2.9 | Kommittén anser också att det europeiska centrumet för övervakning av förändringar i Dublin måste spela en betydande roll i arbetet med att utveckla de analytiska verktyg som är nödvändiga för att följa upp omstruktureringar. CCMI bör fördjupa sitt samarbete ytterligare med detta centrum. |
| --- | --- |

4.2.9

Kommittén anser också att det europeiska centrumet för övervakning av förändringar i Dublin måste spela en betydande roll i arbetet med att utveckla de analytiska verktyg som är nödvändiga för att följa upp omstruktureringar. CCMI bör fördjupa sitt samarbete ytterligare med detta centrum.

4.3   Stärka partnerskapet för förändringar

| 4.3.1 | Förslaget att den sektoriella sociala dialogen skall utvidgas förtjänar särskild uppmärksamhet. Kommittén delar kommissionens uppfattning att arbetsmarknadens parter, med anledning av den branschkännedom de besitter, bör inneha en särskild larmfunktion. Detta instrument skall dock inte endast tillgripas i krislägen. Det bör användas i alla situationer där arbetsmarknadsparterna ser ett handlingsbehov, och inte bara när de bedömer att det är fråga om ”en riskfylld utveckling”. Detta skulle ligga mer i linje med kraven på att förutse och bevaka omstruktureringsprocesserna. |
| --- | --- |

4.3.1

Förslaget att den sektoriella sociala dialogen skall utvidgas förtjänar särskild uppmärksamhet. Kommittén delar kommissionens uppfattning att arbetsmarknadens parter, med anledning av den branschkännedom de besitter, bör inneha en särskild larmfunktion. Detta instrument skall dock inte endast tillgripas i krislägen. Det bör användas i alla situationer där arbetsmarknadsparterna ser ett handlingsbehov, och inte bara när de bedömer att det är fråga om ”en riskfylld utveckling”. Detta skulle ligga mer i linje med kraven på att förutse och bevaka omstruktureringsprocesserna.

| 4.3.2 | Kommittén ser med intresse fram emot det meddelande om företagens sociala ansvar som kommissionen informerat om att man kommer att lägga fram, och som bl.a. kommer att behandla de positiva initiativ som företagen tar i samarbete med berörda parter vid omstruktureringar. Förutom att fortsätta att utveckla den rättsliga basen gäller det dock även att sprida information om och främja fungerande metoder för att hantera industriell omvandling. Kommittén vill särskilt framhålla att även de aktörer som indirekt berörs av omstruktureringar av enskilda företag (t.ex. underleverantörer, serviceföretag etc.) måste beaktas i samband med processerna.
  Kommittén har tidigare yttrat sig om företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

4.3.2

Kommittén ser med intresse fram emot det meddelande om företagens sociala ansvar som kommissionen informerat om att man kommer att lägga fram, och som bl.a. kommer att behandla de positiva initiativ som företagen tar i samarbete med berörda parter vid omstruktureringar. Förutom att fortsätta att utveckla den rättsliga basen gäller det dock även att sprida information om och främja fungerande metoder för att hantera industriell omvandling. Kommittén vill särskilt framhålla att även de aktörer som indirekt berörs av omstruktureringar av enskilda företag (t.ex. underleverantörer, serviceföretag etc.) måste beaktas i samband med processerna.

Kommittén har tidigare yttrat sig om företagens sociala ansvar.

| 4.3.3 | Kommittén välkomnar i princip inrättandet av ett ”omstruktureringsforum”. Målet för detta forum måste vara att kartlägga bästa praxis och att analysera de hinder som kan uppstå på lokal nivå vid genomförandet av omstruktureringar. Det är fortfarande för tidigt att utvärdera några resultat. Kommittén delar emellertid gärna med sig av sina kunskaper till detta forum och deltar också gärna i arbetet med att skapa ett mervärde för den europeiska politiken. En grundläggande förutsättning för detta är ett arbetssätt som inte skapar ytterligare byråkrati och som fokuserar på frågor som hittills inte har behandlats i tillräcklig utsträckning. Det måste vara möjligt för de berörda organisationerna i det civila samhället att delta i detta arbete. |
| --- | --- |

4.3.3

Kommittén välkomnar i princip inrättandet av ett ”omstruktureringsforum”. Målet för detta forum måste vara att kartlägga bästa praxis och att analysera de hinder som kan uppstå på lokal nivå vid genomförandet av omstruktureringar. Det är fortfarande för tidigt att utvärdera några resultat. Kommittén delar emellertid gärna med sig av sina kunskaper till detta forum och deltar också gärna i arbetet med att skapa ett mervärde för den europeiska politiken. En grundläggande förutsättning för detta är ett arbetssätt som inte skapar ytterligare byråkrati och som fokuserar på frågor som hittills inte har behandlats i tillräcklig utsträckning. Det måste vara möjligt för de berörda organisationerna i det civila samhället att delta i detta arbete.

4.4   Att anpassa lagstiftning och kollektivavtal

| 4.4.1 | Jämte de åtgärder för modernisering och förenkling av lagstiftningen som återfinns i handlingsprogrammet för Lissabonstrategin, och som kommittén alltid har välkomnat, aviserar kommissionen en grönbok om arbetsrättens utveckling. Särskilt i samband med omstruktureringar måste målet att utveckla arbetsrätten utgöra en balans mellan flexibilitet och trygghet. |
| --- | --- |

4.4.1

Jämte de åtgärder för modernisering och förenkling av lagstiftningen som återfinns i handlingsprogrammet för Lissabonstrategin, och som kommittén alltid har välkomnat, aviserar kommissionen en grönbok om arbetsrättens utveckling. Särskilt i samband med omstruktureringar måste målet att utveckla arbetsrätten utgöra en balans mellan flexibilitet och trygghet.

| 4.4.2 | Vad beträffar främjandet av rörlighet inom unionen anser kommittén att det enda förslag som framförs, nämligen om ett direktiv om överföring av kompletterande pensionsrättigheter, är otillräckligt. Arbetstagarnas rörlighet i samband med omstruktureringar är en betydligt mer komplicerad fråga. Den gränsöverskridande rörligheten utgör bara en aspekt av rörligheten. Arbetstagare måste kunna anpassa sig till de nya förhållanden som omstruktureringar ger upphov till. För arbetstagarna kan detta i vissa fall innebära en yrkesmässig omställning eller att de måste söka ett nytt arbete. Därför bör man undersöka vilka åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå och på nationell respektive regional nivå för att underlätta denna förändring för arbetstagarna. Man måste överväga ett antal rörlighetsfrämjande incitament, t.ex. på kvalifikationsområdet, arbetsmarknadsområdet och i fråga om arbetsmarknads- och skatterätt, däribland att avlägsna de administrativa hindren för arbetskraftens fria rörlighet. |
| --- | --- |

4.4.2

Vad beträffar främjandet av rörlighet inom unionen anser kommittén att det enda förslag som framförs, nämligen om ett direktiv om överföring av kompletterande pensionsrättigheter, är otillräckligt. Arbetstagarnas rörlighet i samband med omstruktureringar är en betydligt mer komplicerad fråga. Den gränsöverskridande rörligheten utgör bara en aspekt av rörligheten. Arbetstagare måste kunna anpassa sig till de nya förhållanden som omstruktureringar ger upphov till. För arbetstagarna kan detta i vissa fall innebära en yrkesmässig omställning eller att de måste söka ett nytt arbete. Därför bör man undersöka vilka åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå och på nationell respektive regional nivå för att underlätta denna förändring för arbetstagarna. Man måste överväga ett antal rörlighetsfrämjande incitament, t.ex. på kvalifikationsområdet, arbetsmarknadsområdet och i fråga om arbetsmarknads- och skatterätt, däribland att avlägsna de administrativa hindren för arbetskraftens fria rörlighet.

4.5   Den andra etappen i samrådet med arbetsmarknadens parter om omstrukturering och europeiska företagsråd

| 4.5.1 | Kommissionen har för första gången, i ett meddelande riktat till en bred publik, uppmuntrat till samråd med arbetsmarknadens parter om två olika teman. Detta har inte varit helt oomstritt och det återstår att se om man valt det rätta förfarandet för samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.5.1

Kommissionen har för första gången, i ett meddelande riktat till en bred publik, uppmuntrat till samråd med arbetsmarknadens parter om två olika teman. Detta har inte varit helt oomstritt och det återstår att se om man valt det rätta förfarandet för samråd med arbetsmarknadens parter.

| 4.5.2 | Oavsett de formella frågorna kring förfarandet skulle kommittén gärna se en fortsättning på och en konkretisering av det arbete som arbetsmarknadens parter har utfört. |
| --- | --- |

4.5.2

Oavsett de formella frågorna kring förfarandet skulle kommittén gärna se en fortsättning på och en konkretisering av det arbete som arbetsmarknadens parter har utfört.

| 4.5.3 | Europeiska företagsråd spelar en betydande roll vid omstruktureringar av företag. Vid ett samråd om översynen av direktivet om europeiska företagsråd bör därför särskild vikt läggas vid omstruktureringar, men i ett vidare perspektiv. Arbetstagarnas rätt till information och samråd enligt direktivet om europeiska företagsråd gäller inte bara omstruktureringar. |
| --- | --- |

4.5.3

Europeiska företagsråd spelar en betydande roll vid omstruktureringar av företag. Vid ett samråd om översynen av direktivet om europeiska företagsråd bör därför särskild vikt läggas vid omstruktureringar, men i ett vidare perspektiv. Arbetstagarnas rätt till information och samråd enligt direktivet om europeiska företagsråd gäller inte bara omstruktureringar.

4.6   Kommissionens slutsatser

| 4.6.1 | Kommittén är liksom kommissionen övertygad om att omstruktureringar inte behöver leda till sociala bakslag och ekonomiska förluster. Omstruktureringar kan i hög grad bidra till ekonomiska och sociala framsteg. Det är emellertid, som kommissionen mycket riktigt påpekar, av avgörande betydelse under vilka omständigheter omstruktureringar äger rum. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommittén är liksom kommissionen övertygad om att omstruktureringar inte behöver leda till sociala bakslag och ekonomiska förluster. Omstruktureringar kan i hög grad bidra till ekonomiska och sociala framsteg. Det är emellertid, som kommissionen mycket riktigt påpekar, av avgörande betydelse under vilka omständigheter omstruktureringar äger rum.

| 4.6.2 | Det är tyvärr inte möjligt att helt undvika negativa följder för arbetstagarna. De åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå måste därför, jämte de krav som fastställts av kommissionen, också syfta till att garantera arbetstagarna det skydd som är nödvändigt i övergångsfaser. |
| --- | --- |

4.6.2

Det är tyvärr inte möjligt att helt undvika negativa följder för arbetstagarna. De åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå måste därför, jämte de krav som fastställts av kommissionen, också syfta till att garantera arbetstagarna det skydd som är nödvändigt i övergångsfaser.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ”2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling. Inledande inventering och riktlinjer för framtiden.” (KOM(2005) 37 slutlig) av den 9 februari 2005.

1

(2)  KOM(2005) 120 slutlig.

2

(3)  EUT C 157, 28.6.2005 – Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU (KOM(2004) 274 slutlig).

3

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/63

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ’Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering’ för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ’Säkerhet och skydd av friheter’”

KOM(2005) 124 slutlig – 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Den 25 juli 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 november 2005. Föredragande var Miguel Ángel Cabra de Luna.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande: 126 röster för och 10 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionen har för rådet och Europaparlamentet lagt fram ett förslag till rådets beslut om ett ramprogram för säkerhet och skydd av friheter. Det består av två instrument: ett ramprogram för ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” och ett för ”Förebyggande och bekämpande av brott”, båda för perioden 2007–2013. Båda ramprogrammen återspeglar kommissionens avsikt att stödja utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för budgetplanen 2007–2013, genom att vidga definitionen till ”medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa” och därmed utvidga det traditionella begreppet rättsliga och inrikes frågor till att även omfatta medborgarskap i enlighet med FN:s nya riktlinjer för mänsklig säkerhet och ett vidare säkerhetsbegrepp (1). Denna nyskapande detalj är högintressant och är ett steg på vägen mot ett säkerhetsbegrepp som alla samhällsaktörer kan ställa upp på. Ramprogrammets mervärde består i dess europeiska dimension, som gör det möjligt att skapa samordningsvinster mellan insatser på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionen har för rådet och Europaparlamentet lagt fram ett förslag till rådets beslut om ett ramprogram för säkerhet och skydd av friheter. Det består av två instrument: ett ramprogram för ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” och ett för ”Förebyggande och bekämpande av brott”, båda för perioden 2007–2013. Båda ramprogrammen återspeglar kommissionens avsikt att stödja utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för budgetplanen 2007–2013, genom att vidga definitionen till ”medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa” och därmed utvidga det traditionella begreppet rättsliga och inrikes frågor till att även omfatta medborgarskap i enlighet med FN:s nya riktlinjer för mänsklig säkerhet och ett vidare säkerhetsbegrepp (1). Denna nyskapande detalj är högintressant och är ett steg på vägen mot ett säkerhetsbegrepp som alla samhällsaktörer kan ställa upp på. Ramprogrammets mervärde består i dess europeiska dimension, som gör det möjligt att skapa samordningsvinster mellan insatser på europeisk och nationell nivå.

| 1.2 | Kommissionen bekräftar att medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa måste utvecklas parallellt och med samma intensitet inom det europeiska området, med balans mellan demokratiprinciperna och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstaten. EU håller på att öka sina insatser på detta område, med början i handlingsplanen från Wien (2), och i enlighet med riktlinjerna från Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999 har unionen agerat genom lagstiftning och program för finansiellt stöd. Insatserna har klargjorts i EU-fördraget och Haagprogrammet, som inrättades av Europeiska rådet i november 2004. Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism är också viktiga milstolpar i kampen mot terrorism inom EU. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen bekräftar att medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa måste utvecklas parallellt och med samma intensitet inom det europeiska området, med balans mellan demokratiprinciperna och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstaten. EU håller på att öka sina insatser på detta område, med början i handlingsplanen från Wien (2), och i enlighet med riktlinjerna från Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999 har unionen agerat genom lagstiftning och program för finansiellt stöd. Insatserna har klargjorts i EU-fördraget och Haagprogrammet, som inrättades av Europeiska rådet i november 2004. Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism är också viktiga milstolpar i kampen mot terrorism inom EU.

| 1.3 | För att friheterna skall kunna bevaras och garanteras i samband med den politik som EU föreslagit och antagit, är det nödvändigt att Europaparlamentet och domstolen i Luxemburg medverkar i högre grad i alla dessa frågor. |
| --- | --- |

1.3

För att friheterna skall kunna bevaras och garanteras i samband med den politik som EU föreslagit och antagit, är det nödvändigt att Europaparlamentet och domstolen i Luxemburg medverkar i högre grad i alla dessa frågor.

| 1.4 | Hittills har EU:s roll i utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa dock till största delen bestått av lagstiftningsåtgärder, och finansieringsgraden har varit relativt låg. Därför måste EU nu rikta in sina krafter på konkreta aspekter, särskilt när det gäller kampen mot terrorism, en särskilt lömsk form av brottslighet som kräver akuta insatser (3). |
| --- | --- |

1.4

Hittills har EU:s roll i utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa dock till största delen bestått av lagstiftningsåtgärder, och finansieringsgraden har varit relativt låg. Därför måste EU nu rikta in sina krafter på konkreta aspekter, särskilt när det gäller kampen mot terrorism, en särskilt lömsk form av brottslighet som kräver akuta insatser (3).

| 1.5 | Terrorism är en form av brottslighet som för närvarande utgör ett av de största hoten mot medborgarna. Ramprogrammets utgångspunkt är att brott hotar individens friheter och rättigheter samt de demokratiska samhällena och rättsstaten. Frihet är därför möjlig endast inom ramen för säkerhet och lagliga garantier. De offentliga organen och det civila samhället måste få kapacitet att hänga med i utvecklingen när terrorister och brottslingar som arbetar organiserat och gränsöverskridande förfinar sina metoder allt snabbare. Därför skall det bli möjligt att samfinansiera bilaterala och nationella projekt i syfte att stimulera innovationer och överföra resultaten på transnationell nivå eller EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

Terrorism är en form av brottslighet som för närvarande utgör ett av de största hoten mot medborgarna. Ramprogrammets utgångspunkt är att brott hotar individens friheter och rättigheter samt de demokratiska samhällena och rättsstaten. Frihet är därför möjlig endast inom ramen för säkerhet och lagliga garantier. De offentliga organen och det civila samhället måste få kapacitet att hänga med i utvecklingen när terrorister och brottslingar som arbetar organiserat och gränsöverskridande förfinar sina metoder allt snabbare. Därför skall det bli möjligt att samfinansiera bilaterala och nationella projekt i syfte att stimulera innovationer och överföra resultaten på transnationell nivå eller EU-nivå.

| 1.6 | Organiserad brottslighet utgör ett avsevärt hot mot EU. Enligt Europol består ungefär hälften av nätverken för organiserad brottslighet inom EU av EU-medborgare, och många av dem är knutna till icke-medlemsländer som präglas av olika typer av brottslighet, t.ex. narkotikasmuggling, illegal invandring och människohandel, finansiell brottslighet, smuggling och olika typer av brott rörande industriell och intellektuell egendom. |
| --- | --- |

1.6

Organiserad brottslighet utgör ett avsevärt hot mot EU. Enligt Europol består ungefär hälften av nätverken för organiserad brottslighet inom EU av EU-medborgare, och många av dem är knutna till icke-medlemsländer som präglas av olika typer av brottslighet, t.ex. narkotikasmuggling, illegal invandring och människohandel, finansiell brottslighet, smuggling och olika typer av brott rörande industriell och intellektuell egendom.

| 1.7 | Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet bör inte innebära att de individuella friheterna och rättsstaten ifrågasätts, utan tvärtom att de bevaras. Den demokratiska konstitutionen, utvecklingen av begreppet individuella friheter och principen om presumtion för den anklagades oskuld får varken sluta gälla eller ifrågasättas på grund av politiken för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

1.7

Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet bör inte innebära att de individuella friheterna och rättsstaten ifrågasätts, utan tvärtom att de bevaras. Den demokratiska konstitutionen, utvecklingen av begreppet individuella friheter och principen om presumtion för den anklagades oskuld får varken sluta gälla eller ifrågasättas på grund av politiken för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet.

| 1.8 | Det är oroväckande att det gränsöverskridande samarbetet mellan dessa grupper ökar, inte bara för att de får större möjligheter till brottslighet utan även därför att polisens och rättsväsendets arbete försvåras. Det går inte att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten om polisen inte får ingripa utanför det egna landets gränser. De personer som gör sig skyldiga till organiserad brottslighet utnyttjar denna svaghet genom att vara bosatta i en medlemsstat och verksamma i en annan. Den fria rörligheten för varor, personer, kapital och tjänster har många positiva aspekter, men den organiserade brottsligheten har kunnat dra nytta av denna frihet och flexibiliteten i ett rättsområde som inte kan stävja denna verksamhet. |
| --- | --- |

1.8

Det är oroväckande att det gränsöverskridande samarbetet mellan dessa grupper ökar, inte bara för att de får större möjligheter till brottslighet utan även därför att polisens och rättsväsendets arbete försvåras. Det går inte att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten om polisen inte får ingripa utanför det egna landets gränser. De personer som gör sig skyldiga till organiserad brottslighet utnyttjar denna svaghet genom att vara bosatta i en medlemsstat och verksamma i en annan. Den fria rörligheten för varor, personer, kapital och tjänster har många positiva aspekter, men den organiserade brottsligheten har kunnat dra nytta av denna frihet och flexibiliteten i ett rättsområde som inte kan stävja denna verksamhet.

| 1.9 | Enligt Europol finns det för närvarande cirka 3 000 grupper som aktivt ägnar sig åt organiserad brottslighet inom EU:s territorium, och dessa grupper omfattar cirka 30 000 personer. Dessa siffror bygger på uppgifter från medlemsstaterna, men ger bara en antydan om omfattningen eftersom det i verkligheten lär röra sig om ett mycket större antal. Brottslighetens omfattning, struktur, organisation och andra särdrag varierar både inom och mellan medlemsstaterna. De kriminella organisationerna i EU bedriver alla möjliga sorters brottslig verksamhet, framför allt narkotikasmuggling, olaglig invandring, människohandel, smuggling, konststölder i museer och kyrkor, bedrägerier och finansiella brott. |
| --- | --- |

1.9

Enligt Europol finns det för närvarande cirka 3 000 grupper som aktivt ägnar sig åt organiserad brottslighet inom EU:s territorium, och dessa grupper omfattar cirka 30 000 personer. Dessa siffror bygger på uppgifter från medlemsstaterna, men ger bara en antydan om omfattningen eftersom det i verkligheten lär röra sig om ett mycket större antal. Brottslighetens omfattning, struktur, organisation och andra särdrag varierar både inom och mellan medlemsstaterna. De kriminella organisationerna i EU bedriver alla möjliga sorters brottslig verksamhet, framför allt narkotikasmuggling, olaglig invandring, människohandel, smuggling, konststölder i museer och kyrkor, bedrägerier och finansiella brott.

| 1.10 | EESK har tidigare behandlat denna fråga i yttrandet (4) om ”Kommissionens arbetsdokument – Sambandet mellan att garantera den interna säkerheten och att uppfylla internationella skyldigheter och instrument avseende skydd”
   (5). Följande slutsatser från detta yttrande kan nämnas:






  a. | Kommittén stöder utan förbehåll utarbetandet av en samordnad EU-strategi i kampen mot terrorism, samt kommissionens rekommendation att använda den öppna samordningsmetoden. ESK vill dock uppmana till försiktighet och eftertanke när det gäller metoderna för att förebygga och bekämpa terrorismen mot bakgrund av den djupa och rättmätiga avsky som följt på terrordåden i USA den 11 september 2001 och andra terroristdåd som begåtts i olika länder inom och utom EU. |
| --- | --- | --- |

1.10

EESK har tidigare behandlat denna fråga i yttrandet (4) om ”Kommissionens arbetsdokument – Sambandet mellan att garantera den interna säkerheten och att uppfylla internationella skyldigheter och instrument avseende skydd”
   (5). Följande slutsatser från detta yttrande kan nämnas:

a.

Kommittén stöder utan förbehåll utarbetandet av en samordnad EU-strategi i kampen mot terrorism, samt kommissionens rekommendation att använda den öppna samordningsmetoden. ESK vill dock uppmana till försiktighet och eftertanke när det gäller metoderna för att förebygga och bekämpa terrorismen mot bakgrund av den djupa och rättmätiga avsky som följt på terrordåden i USA den 11 september 2001 och andra terroristdåd som begåtts i olika länder inom och utom EU.

| b. | Kommittén står alltså bakom principen om respekt för de mänskliga rättigheterna och de internationella skyddsordningarna, men är medveten om att man måste förbättra den gemensamma politiken för intern säkerhet och kampen mot terrorismen. Detta bör göras utan att äventyra de etiska och humanistiska principerna. Ett effektivt skydd för personer och egendom skall säkerställas samtidigt som det måste finnas en jämvikt i förhållande till kraven på respekt för olika rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

b.

Kommittén står alltså bakom principen om respekt för de mänskliga rättigheterna och de internationella skyddsordningarna, men är medveten om att man måste förbättra den gemensamma politiken för intern säkerhet och kampen mot terrorismen. Detta bör göras utan att äventyra de etiska och humanistiska principerna. Ett effektivt skydd för personer och egendom skall säkerställas samtidigt som det måste finnas en jämvikt i förhållande till kraven på respekt för olika rättigheter och friheter.

2.   Sammanfattning av grunddokumentet

Syftet är att hantera de säkerhetsrisker som hotar EU-medborgarna och att garantera deras rättigheter och friheter genom

| 1) | att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter och andra relevanta organ, |
| --- | --- |

1)

att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter och andra relevanta organ,

| 2) | att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument för strategisk brotts- och terrorismbekämpning, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, uppförandekoder och bästa praxis, jämförbar statistik och kriminaltekniska metoder och |
| --- | --- |

2)

att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument för strategisk brotts- och terrorismbekämpning, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, uppförandekoder och bästa praxis, jämförbar statistik och kriminaltekniska metoder och

| 3) | att utbyta information, kunskap och standarder rörande skydd av viktig infrastruktur och hantering av terrorismens och brottslighetens konsekvenser samt skydd av terrorismens offer och vittnesskydd. |
| --- | --- |

3)

att utbyta information, kunskap och standarder rörande skydd av viktig infrastruktur och hantering av terrorismens och brottslighetens konsekvenser samt skydd av terrorismens offer och vittnesskydd.

2.1   Olika typer av föreslagna åtgärder

| — | Europeiska projekt som initieras och förvaltas av kommissionen, samordningsmekanismer och nätverk, bl.a. för analytisk verksamhet såsom studier och verksamhet som syftar till att skapa lösningar knutna till konkret politik, utbildning och personalutbyte. |
| --- | --- |

—

Europeiska projekt som initieras och förvaltas av kommissionen, samordningsmekanismer och nätverk, bl.a. för analytisk verksamhet såsom studier och verksamhet som syftar till att skapa lösningar knutna till konkret politik, utbildning och personalutbyte.

| — | Transnationella projekt som initieras och förvaltas av minst två medlemsstater (eller en medlemsstat och ett kandidatland). |
| --- | --- |

—

Transnationella projekt som initieras och förvaltas av minst två medlemsstater (eller en medlemsstat och ett kandidatland).

| — | Nationella projekt med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Nationella projekt med medlemsstaterna.

| — | Bidrag till icke-statliga organisationer som arbetar för mål inom detta program med en europeisk dimension. |
| --- | --- |

—

Bidrag till icke-statliga organisationer som arbetar för mål inom detta program med en europeisk dimension.

2.2   Man skall framför allt stödja följande:

| — | Åtgärder som avser operativt samarbete och samordning (stärkta nätverk och förbindelser, ömsesidigt förtroende, ömsesidig förståelse, utbyte och spridning av information, erfarenheter och bästa praxis). |
| --- | --- |

—

Åtgärder som avser operativt samarbete och samordning (stärkta nätverk och förbindelser, ömsesidigt förtroende, ömsesidig förståelse, utbyte och spridning av information, erfarenheter och bästa praxis).

| — | Analytiska åtgärder rörande övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

—

Analytiska åtgärder rörande övervakning och utvärdering.

| — | Utveckling och överföring av teknik och metoder. |
| --- | --- |

—

Utveckling och överföring av teknik och metoder.

| — | Utbildning av och utbyten mellan personal och experter. |
| --- | --- |

—

Utbildning av och utbyten mellan personal och experter.

| — | Insatser för att sprida information och kunskap. |
| --- | --- |

—

Insatser för att sprida information och kunskap.

2.3   Respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

När det gäller subsidiaritetsprincipen skall ramprogrammet inte ingripa på områden där medlemsstaternas nationella myndigheter förvaltar program, utan det skall koncentreras till områden där man kan skapa ett europeiskt mervärde. På så sätt utgör programmet ett komplement till de nationella programmen och bidrar till att de bilaterala eller multilaterala åtgärderna får maximala synergieffekter.

När det gäller proportionalitetsprincipen skall åtgärderna ges så allmänna definitioner som möjligt, och de administrativa och finansiella arrangemangen för genomförandet skall förenklas så långt som möjligt.

2.4   Förenkling och rationalisering

Lagstiftningen och förvaltningen av de föreslagna instrumenten skall förenklas och finansieringen skall rationaliseras genom att prioriteringen av åtgärder blir smidigare och öppenheten ökar. De potentiella stödmottagarna skall kunna ansöka via ett standardsystem.

2.5   Budgetanslag

Det totala budgetanslaget för förslaget till ramprogram är 735 miljoner euro, varav 137,4 miljoner är avsedda för programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” och 597,6 miljoner för programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott”.

2.6   Åtgärdstyper och metoder för genomförande

| — | Bidrag efter ansökan om förslag. |
| --- | --- |

—

Bidrag efter ansökan om förslag.

| — | Offentliga tjänstekontrakt. |
| --- | --- |

—

Offentliga tjänstekontrakt.

3.   Allmänna kommentarer – Aspekter på brottslighet och terrorism som hot mot EU-medborgarnas välfärd

| 3.1 | Enligt Europol utnyttjar de kriminella organisationerna den politiska och ekonomiska instabiliteten i länderna utanför EU för att underlätta sin olagliga verksamhet, särskilt i ursprungs- och transitländer. Genom korruption och löften om en bättre framtid kan människor involveras i brottslighet, aktivt eller passivt. I och med att brottsligheten ökar blir vissa strukturella brister bestående, brister som i ett tidigt skede underlättat brottsligheten, t.ex. förseningar i genomförandet av ekonomiska eller demokratiska reformer. |
| --- | --- |

3.1

Enligt Europol utnyttjar de kriminella organisationerna den politiska och ekonomiska instabiliteten i länderna utanför EU för att underlätta sin olagliga verksamhet, särskilt i ursprungs- och transitländer. Genom korruption och löften om en bättre framtid kan människor involveras i brottslighet, aktivt eller passivt. I och med att brottsligheten ökar blir vissa strukturella brister bestående, brister som i ett tidigt skede underlättat brottsligheten, t.ex. förseningar i genomförandet av ekonomiska eller demokratiska reformer.

| 3.2 | Terrorismen är ett direkt angrepp på den mänskliga värdigheten och på folkrättens grundsatser. Den innebär ett hot mot alla stater och folk: Den kan uppträda när och var som helst och slår direkt mot grundvärdena i de samhällen som bygger upp EU och andra internationella organisationer (6), nämligen rättstat, personlig säkerhet, respekt och tolerans. Terrordåd innebär brott mot mänskligheten, demokratin och de mänskliga rättigheterna; de föder hat och rädsla och förstärker splittringen mellan religiösa, ideologiska och etniska grupper. |
| --- | --- |

3.2

Terrorismen är ett direkt angrepp på den mänskliga värdigheten och på folkrättens grundsatser. Den innebär ett hot mot alla stater och folk: Den kan uppträda när och var som helst och slår direkt mot grundvärdena i de samhällen som bygger upp EU och andra internationella organisationer (6), nämligen rättstat, personlig säkerhet, respekt och tolerans. Terrordåd innebär brott mot mänskligheten, demokratin och de mänskliga rättigheterna; de föder hat och rädsla och förstärker splittringen mellan religiösa, ideologiska och etniska grupper.

| 3.3 | Denna företeelse har plågat människor i hela världen under årtionden. Städer på alla kontinenter har drabbats av attacker av olika omfattning men med samma syfte: att döda eller skada så många människor som möjligt, att förstöra egendom och infrastruktur, att ödelägga affärslivet och ekonomin, att skrämma folk eller grupper av människor och att våldföra sig på regeringar och internationella organisationer. |
| --- | --- |

3.3

Denna företeelse har plågat människor i hela världen under årtionden. Städer på alla kontinenter har drabbats av attacker av olika omfattning men med samma syfte: att döda eller skada så många människor som möjligt, att förstöra egendom och infrastruktur, att ödelägga affärslivet och ekonomin, att skrämma folk eller grupper av människor och att våldföra sig på regeringar och internationella organisationer.

| 3.4 | När World Trade Center i New York rasade samman den 11 September 2001 var detta kulmen på en ny sorts global terrorism, som inleddes med ett tidigare försök att förstöra Twin Towers år 1993. Den terrorism vi nu står inför saknar motstycke när det gäller omfattning, förmåga att skapa allvarliga konflikter (7) och beslutsamhet att urskillningslöst döda civilbefolkningen i massiv skala. Civil luftfart, viktig infrastruktur och datasystem som sköter de flesta processer som skapar normalitet och modernitet i våra liv är enkla mål för terrorgrupper som är fast beslutna att vålla största möjliga skada på vårt samhälle genom angrepp på dess mest sårbara komponent: vanligt folk. |
| --- | --- |

3.4

När World Trade Center i New York rasade samman den 11 September 2001 var detta kulmen på en ny sorts global terrorism, som inleddes med ett tidigare försök att förstöra Twin Towers år 1993. Den terrorism vi nu står inför saknar motstycke när det gäller omfattning, förmåga att skapa allvarliga konflikter (7) och beslutsamhet att urskillningslöst döda civilbefolkningen i massiv skala. Civil luftfart, viktig infrastruktur och datasystem som sköter de flesta processer som skapar normalitet och modernitet i våra liv är enkla mål för terrorgrupper som är fast beslutna att vålla största möjliga skada på vårt samhälle genom angrepp på dess mest sårbara komponent: vanligt folk.

| 3.5 | Europa har drabbats av allvarliga terrordåd, bland annat det senaste uttrycket för den globala terrorkampanjen, nämligen attacken i London den 21 juli 2005. Risken för ytterligare terrordåd är verklig och ständigt närvarande. Vi måste vara förberedda på dem. För det första måste vi försöka undvika dem och för det andra kunna hantera konsekvenserna av de dåd vi inte kan förhindra, oavsett vilken form de antar. Vi blir allt vanare vid bombdåd som förorsakar tiotals eller hundratals döda samt kaos i städerna. De terrorgrupper som ligger bakom dessa dåd har emellertid den beslutsamhet, det tålamod och de resurser som utgör förutsättningen för att genomföra storskaliga angrepp, t.ex. att förstöra trafikflygplan eller sprida kemiska, biologiska eller radioaktiva ämnen i tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

3.5

Europa har drabbats av allvarliga terrordåd, bland annat det senaste uttrycket för den globala terrorkampanjen, nämligen attacken i London den 21 juli 2005. Risken för ytterligare terrordåd är verklig och ständigt närvarande. Vi måste vara förberedda på dem. För det första måste vi försöka undvika dem och för det andra kunna hantera konsekvenserna av de dåd vi inte kan förhindra, oavsett vilken form de antar. Vi blir allt vanare vid bombdåd som förorsakar tiotals eller hundratals döda samt kaos i städerna. De terrorgrupper som ligger bakom dessa dåd har emellertid den beslutsamhet, det tålamod och de resurser som utgör förutsättningen för att genomföra storskaliga angrepp, t.ex. att förstöra trafikflygplan eller sprida kemiska, biologiska eller radioaktiva ämnen i tätbefolkade områden.

| 3.6 | Detta får inte undergräva rättsstatens integritet eller de konstitutionella garantier som alla medborgare åtnjuter. Myndigheterna, som alltid är underställda lagen, kan ibland överskrida sina befogenheter i ansträngningarna att förhindra och slå ner på terrorismen. |
| --- | --- |

3.6

Detta får inte undergräva rättsstatens integritet eller de konstitutionella garantier som alla medborgare åtnjuter. Myndigheterna, som alltid är underställda lagen, kan ibland överskrida sina befogenheter i ansträngningarna att förhindra och slå ner på terrorismen.

| 3.7 | Socialpolitiska och ekonomisk-politiska åtgärder kan bidra till att lindra den utestängning och de negativa effekter som skapas av snabba socioekonomiska förändringar, och som leder till den bitterhet som terroristerna ofta exploaterar. Följande bör därför göras:






  — | Det bör utformas en långsiktig handels-, bidrags- och investeringspolitik som kan stödja en integration av marginaliserade grupper och öka deras deltagande. |
| --- | --- | --- |

3.7

Socialpolitiska och ekonomisk-politiska åtgärder kan bidra till att lindra den utestängning och de negativa effekter som skapas av snabba socioekonomiska förändringar, och som leder till den bitterhet som terroristerna ofta exploaterar. Följande bör därför göras:

—

Det bör utformas en långsiktig handels-, bidrags- och investeringspolitik som kan stödja en integration av marginaliserade grupper och öka deras deltagande.

| — | Det bör göras nya satsningar på att minska strukturell ojämlikhet i samhället och undanröja diskrimineringen av vissa grupper. |
| --- | --- |

—

Det bör göras nya satsningar på att minska strukturell ojämlikhet i samhället och undanröja diskrimineringen av vissa grupper.

| — | Program för att främja barns och kvinnors utbildning, ökad sysselsättning och representation av socialt utestängda bör utformas. |
| --- | --- |

—

Program för att främja barns och kvinnors utbildning, ökad sysselsättning och representation av socialt utestängda bör utformas.

| — | Millennieutvecklingsmålen bör vara uppfyllda senast 2015. |
| --- | --- |

—

Millennieutvecklingsmålen bör vara uppfyllda senast 2015.

| 3.8 | Förebyggande av terroristattacker har en framträdande plats i EU:s politik för frihet, säkerhet och rättvisa. Enligt Eurobarometern är åtta av tio EU-medborgare rädda för terrorism och 83 % av EU:s befolkningen tror att EU-insatser kan bidra till att bekämpa terrorismen och stöder följaktligen sådana åtgärder. De centrala inslagen i EU:s strategi för antiterrorism beskrivs i”EU:s handlingsplan för kamp mot terrorismen” (8). Den innehåller följande huvudmål:






  1. | Ett bredare internationellt samförstånd och ökade internationella insatser för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- | --- |

3.8

Förebyggande av terroristattacker har en framträdande plats i EU:s politik för frihet, säkerhet och rättvisa. Enligt Eurobarometern är åtta av tio EU-medborgare rädda för terrorism och 83 % av EU:s befolkningen tror att EU-insatser kan bidra till att bekämpa terrorismen och stöder följaktligen sådana åtgärder. De centrala inslagen i EU:s strategi för antiterrorism beskrivs i”EU:s handlingsplan för kamp mot terrorismen” (8). Den innehåller följande huvudmål:

1.

Ett bredare internationellt samförstånd och ökade internationella insatser för att bekämpa terrorism.

| 2. | Åtgärder inom ramen för EU:s yttre förbindelser gentemot prioriterade tredje länder där kapaciteten eller strävan att bekämpa terrorism bör stärkas. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder inom ramen för EU:s yttre förbindelser gentemot prioriterade tredje länder där kapaciteten eller strävan att bekämpa terrorism bör stärkas.

| 3. | Inriktning på de faktorer som bidrar till stöd för terrorism och rekrytering av terrorister. |
| --- | --- |

3.

Inriktning på de faktorer som bidrar till stöd för terrorism och rekrytering av terrorister.

| 4. | Försvåra terroristernas tillgång till ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

4.

Försvåra terroristernas tillgång till ekonomiska resurser.

| 5. | Fullt ut utnyttja EU:s och medlemsstaternas kapacitet att avslöja, analysera, rättsligt utreda och förhindra terroristattacker. |
| --- | --- |

5.

Fullt ut utnyttja EU:s och medlemsstaternas kapacitet att avslöja, analysera, rättsligt utreda och förhindra terroristattacker.

| 6. | Öka den internationella transportsäkerheten och säkerställa effektiva gränsbevakningssystem. |
| --- | --- |

6.

Öka den internationella transportsäkerheten och säkerställa effektiva gränsbevakningssystem.

| 7. | Förbättra EU:s och medlemsstaternas förmåga att hantera följderna av terroristattentat. |
| --- | --- |

7.

Förbättra EU:s och medlemsstaternas förmåga att hantera följderna av terroristattentat.

| 3.9 | Terrorism är ett globalt fenomen som följaktligen måste bemötas på global nivå. Och det gäller inte bara det nödvändiga internationella samarbetet mellan stater, organisationer och internationella instanser, utan samarbetet måste omfatta alla samhällsområden: det organiserade civila samhället (aktörer i näringslivet och på arbetsmarknaden, ideella organisationer och olika intressegrupper), regeringsorgan av olika slag och allmänheten. En politisk och social dialog bör etableras på detta område inom den allmänna ramen för säkerhet och skydd av friheter. |
| --- | --- |

3.9

Terrorism är ett globalt fenomen som följaktligen måste bemötas på global nivå. Och det gäller inte bara det nödvändiga internationella samarbetet mellan stater, organisationer och internationella instanser, utan samarbetet måste omfatta alla samhällsområden: det organiserade civila samhället (aktörer i näringslivet och på arbetsmarknaden, ideella organisationer och olika intressegrupper), regeringsorgan av olika slag och allmänheten. En politisk och social dialog bör etableras på detta område inom den allmänna ramen för säkerhet och skydd av friheter.

| 3.10 | Det organiserade civila samhället har förmåga och en särskild förpliktelse att spela en central roll i en samordnad kamp mot terrorism. Det organiserade civila samhället har sin grund i ett aktivt medborgarskap, vilket ger det en mer flexibel, kreativ och annorlunda position vid utformningen av förebyggande åtgärder som är effektivare än de offentliga myndigheternas. Det organiserade civila samhället kan sprida kunskaper och öka förståelsen på alla samhällsnivåer och från basnivå till beslutsnivå, vilket är en förutsättning för att bygga upp ett öppet samhälle som gör det möjligt för alla att delta via ett aktivt medborgarskap, ekonomisk verksamhet och utbildning.
  De berörda offentliga myndigheterna måste också ta hänsyn till det organiserade civila samhällets förslag om hur man skall uppnå den balans som krävs mellan säkerhetsåtgärder och skyddet av de mänskliga rättigheterna och friheterna. |
| --- | --- |

3.10

Det organiserade civila samhället har förmåga och en särskild förpliktelse att spela en central roll i en samordnad kamp mot terrorism. Det organiserade civila samhället har sin grund i ett aktivt medborgarskap, vilket ger det en mer flexibel, kreativ och annorlunda position vid utformningen av förebyggande åtgärder som är effektivare än de offentliga myndigheternas. Det organiserade civila samhället kan sprida kunskaper och öka förståelsen på alla samhällsnivåer och från basnivå till beslutsnivå, vilket är en förutsättning för att bygga upp ett öppet samhälle som gör det möjligt för alla att delta via ett aktivt medborgarskap, ekonomisk verksamhet och utbildning.

De berörda offentliga myndigheterna måste också ta hänsyn till det organiserade civila samhällets förslag om hur man skall uppnå den balans som krävs mellan säkerhetsåtgärder och skyddet av de mänskliga rättigheterna och friheterna.

| 3.11 | Alla icke-statliga aktörer – olika rörelser och ekonomiska och sociala aktörer, medier, intresseorganisationer, universitet, religiösa ledare, konst- och kulturvärlden och allmänheten i vid mening – kan och bör spela en mer aktiv roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.11

Alla icke-statliga aktörer – olika rörelser och ekonomiska och sociala aktörer, medier, intresseorganisationer, universitet, religiösa ledare, konst- och kulturvärlden och allmänheten i vid mening – kan och bör spela en mer aktiv roll i detta sammanhang.

| 3.12 | Ett dynamiskt civilt samhälle kan spela en strategisk roll för skyddet av lokalsamhällen genom att konfrontera extremistiska ideologier och diskutera frågan om politiskt våld. Det civila samhället är ett fritt område där medborgarna kan påverka sitt eget liv, en form av motstånd och kamp, en källa till förståelse, offentlig debatt och sociala reflexioner samt en mekanism för medling, försoning kompromiss. Det civila samhället ger röst åt olika sociala grupper och mål, och det utgör en kanal för minoriteters och oliktänkandes synpunkter och främjar – på grund av sin mångfald – en kultur som präglas av tolerans och pluralism. Det civila samhället rymmer såväl radikala som moderata personer, marginaliserade och etablerade, personer som gör motstånd och som söker kompromisser. |
| --- | --- |

3.12

Ett dynamiskt civilt samhälle kan spela en strategisk roll för skyddet av lokalsamhällen genom att konfrontera extremistiska ideologier och diskutera frågan om politiskt våld. Det civila samhället är ett fritt område där medborgarna kan påverka sitt eget liv, en form av motstånd och kamp, en källa till förståelse, offentlig debatt och sociala reflexioner samt en mekanism för medling, försoning kompromiss. Det civila samhället ger röst åt olika sociala grupper och mål, och det utgör en kanal för minoriteters och oliktänkandes synpunkter och främjar – på grund av sin mångfald – en kultur som präglas av tolerans och pluralism. Det civila samhället rymmer såväl radikala som moderata personer, marginaliserade och etablerade, personer som gör motstånd och som söker kompromisser.

| 3.13 | Det civila samhället kan på ett avgörande sätt bidra till att forma ett nytt perspektiv som kan utmynna i en global, samordnad insats, som under de senaste åren har försvårats av unilaterala ställningstaganden och politisk oenighet. Under de senaste decennierna har olika företrädare för det civila samhället ingått dynamiska transnationella allianser – med individer och grupper över hela världen – för att kunna driva sina krav på global nivå. Det gäller bland annat frågor som jämställdhet, fred och mänskliga rättigheter, kampen mot aids, miljö, rättvis handel och global rättvisa. |
| --- | --- |

3.13

Det civila samhället kan på ett avgörande sätt bidra till att forma ett nytt perspektiv som kan utmynna i en global, samordnad insats, som under de senaste åren har försvårats av unilaterala ställningstaganden och politisk oenighet. Under de senaste decennierna har olika företrädare för det civila samhället ingått dynamiska transnationella allianser – med individer och grupper över hela världen – för att kunna driva sina krav på global nivå. Det gäller bland annat frågor som jämställdhet, fred och mänskliga rättigheter, kampen mot aids, miljö, rättvis handel och global rättvisa.

| 3.14 | Allt fler är övertygade om att staternas kamp mot terrorismen förutsätter ett aktivt engagemang bland aktörerna i det civila samhället. EESK har som forum för det organiserade civila samhället både möjlighet och skyldighet att agera på de områden som omfattas av de antiterrorismåtgärder som planeras i EU och andra sammanhang. Insatser på detta område bör på ett självklart sätt ge EESK, med dess strävan efter förebyggande, samarbete och dialog, möjlighet att bidra till att utforma antiterrorismåtgärder som berör dess verksamhetsområde. Förslaget till rådets beslut om inrättande av ett specifikt program för förebyggande, beredskap och konsekvenshantering i samband med terrorism och om brottsförebyggande insatser utgör en bred och flexibel ram som kan rymma alla former av initiativ. |
| --- | --- |

3.14

Allt fler är övertygade om att staternas kamp mot terrorismen förutsätter ett aktivt engagemang bland aktörerna i det civila samhället. EESK har som forum för det organiserade civila samhället både möjlighet och skyldighet att agera på de områden som omfattas av de antiterrorismåtgärder som planeras i EU och andra sammanhang. Insatser på detta område bör på ett självklart sätt ge EESK, med dess strävan efter förebyggande, samarbete och dialog, möjlighet att bidra till att utforma antiterrorismåtgärder som berör dess verksamhetsområde. Förslaget till rådets beslut om inrättande av ett specifikt program för förebyggande, beredskap och konsekvenshantering i samband med terrorism och om brottsförebyggande insatser utgör en bred och flexibel ram som kan rymma alla former av initiativ.

| 3.15 | EESK vill i detta sammanhang framföra följande allmänna kommentarer: |
| --- | --- |

3.15

EESK vill i detta sammanhang framföra följande allmänna kommentarer:

| 3.15.1 | EESK fördömer med kraft alla former av terrorism och har en fast ståndpunkt i denna fråga. |
| --- | --- |

3.15.1

EESK fördömer med kraft alla former av terrorism och har en fast ståndpunkt i denna fråga.

| 3.15.2 | EESK stöder helhjärtat kampen mot brott och terrorism, och ser positivt på utnämningen av Gijs de Vries till samordnare av EU:s kamp mot terrorismen. |
| --- | --- |

3.15.2

EESK stöder helhjärtat kampen mot brott och terrorism, och ser positivt på utnämningen av Gijs de Vries till samordnare av EU:s kamp mot terrorismen.

| 3.15.3 | Kampen mot terrorism och kriminell verksamhet måste stärkas och föras vidare på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.15.3

Kampen mot terrorism och kriminell verksamhet måste stärkas och föras vidare på EU-nivå.

| 3.15.4 | Det behövs också en effektiv samarbets- och samordningsnivå mellan medlemsstaterna i frågor som rör polisarbete, underrättelseverksamhet (med tyngdpunkt på principen om tillgång till relevanta uppgifter) och rättsväsende, samt ett effektivt och fast samarbete med tredje länder. |
| --- | --- |

3.15.4

Det behövs också en effektiv samarbets- och samordningsnivå mellan medlemsstaterna i frågor som rör polisarbete, underrättelseverksamhet (med tyngdpunkt på principen om tillgång till relevanta uppgifter) och rättsväsende, samt ett effektivt och fast samarbete med tredje länder.

| 3.15.5 | Strategiska partnerskap mellan offentlig och privat sektor inom ramen för kommissionens förslag är också mycket viktiga. |
| --- | --- |

3.15.5

Strategiska partnerskap mellan offentlig och privat sektor inom ramen för kommissionens förslag är också mycket viktiga.

| 3.16 | Det organiserade civila samhällets roll kan struktureras på två nivåer: förebyggande av terrorismattacker och hantering av konsekvenserna, såväl fysiska som psykologiska och ekonomiska. Med utgångspunkt i definitionen av de olika åtgärdstyperna i förslaget och definitionernas allmänna karaktär kan EESK initiera olika initiativ på sina ansvarsområden. Dessa initiativ skulle i inledningsskedet kunna utgå från de huvudområden som diskuterades under det internationella toppmötet om demokrati, terrorism och säkerhet den 11 mars 2005 i Madrid. Under detta möte fastställdes en handlingsplan, den s.k. Madridagendan, som anger ramen för genomförandet av en lång rad olika rekommendationer (9). |
| --- | --- |

3.16

Det organiserade civila samhällets roll kan struktureras på två nivåer: förebyggande av terrorismattacker och hantering av konsekvenserna, såväl fysiska som psykologiska och ekonomiska. Med utgångspunkt i definitionen av de olika åtgärdstyperna i förslaget och definitionernas allmänna karaktär kan EESK initiera olika initiativ på sina ansvarsområden. Dessa initiativ skulle i inledningsskedet kunna utgå från de huvudområden som diskuterades under det internationella toppmötet om demokrati, terrorism och säkerhet den 11 mars 2005 i Madrid. Under detta möte fastställdes en handlingsplan, den s.k. Madridagendan, som anger ramen för genomförandet av en lång rad olika rekommendationer (9).

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Förslag till rådets beslut 2005/0034 (CNS) om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

4.1

Förslag till rådets beslut 2005/0034 (CNS) om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007–2013.

| 4.1.1 | EESK stöder programmets allmänna mål i enlighet med de kriterier som kommissionen framför i artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK stöder programmets allmänna mål i enlighet med de kriterier som kommissionen framför i artiklarna 3 och 4.

| 4.1.2 | När det gäller de verksamheter som kan beviljas bidrag enligt artikel 5, anser EESK att man särskilt bör uppmärksamma följande: |
| --- | --- |

4.1.2

När det gäller de verksamheter som kan beviljas bidrag enligt artikel 5, anser EESK att man särskilt bör uppmärksamma följande:

| 4.1.2.1 | ”Verksamheter som avser analys, övervakning, utvärdering, revision och inspektion” (artikel 5.2 b). Även om grundforskningen på detta område skall styras via det 7:e ramprogrammet för forskning, som i enlighet med kommissionens föreliggande förslag avsätter 1 miljard euro till detta initiativ, bör detta program främja den tillämpade forskningen i anslutning till diskussionerna om och spridningen av den kunskap som utvecklas i think tanks, akademiska institutioner och olika forum och organisationer som fungerar som tankeverkstäder och centrum för politiska förslag och som syftar till att stärka de formella och informella kontakterna mellan forskare, analytiker och intellektuella å ena sidan, och beslutsfattare å andra sidan. |
| --- | --- |

4.1.2.1

”Verksamheter som avser analys, övervakning, utvärdering, revision och inspektion” (artikel 5.2 b). Även om grundforskningen på detta område skall styras via det 7:e ramprogrammet för forskning, som i enlighet med kommissionens föreliggande förslag avsätter 1 miljard euro till detta initiativ, bör detta program främja den tillämpade forskningen i anslutning till diskussionerna om och spridningen av den kunskap som utvecklas i think tanks, akademiska institutioner och olika forum och organisationer som fungerar som tankeverkstäder och centrum för politiska förslag och som syftar till att stärka de formella och informella kontakterna mellan forskare, analytiker och intellektuella å ena sidan, och beslutsfattare å andra sidan.

| 4.1.2.2 | ”Utbildning av och utbyten mellan personal och experter” (artikel 5.2 d) hänger samman med ovanstående verksamheter, men framför allt med sådan verksamhet som möjliggör lansering, utveckling och drift av kvalitativa program för utbildning och specialisering av lingvister, översättare och tolkar när det gäller språk där det för närvarande finns få personer med specialkunskaper och som används för att förmedla budskap om kriminella handlingar och terroristhandlingar samt för att sprida propaganda om denna verksamhet och därigenom dra till sig nya anhängare. |
| --- | --- |

4.1.2.2

”Utbildning av och utbyten mellan personal och experter” (artikel 5.2 d) hänger samman med ovanstående verksamheter, men framför allt med sådan verksamhet som möjliggör lansering, utveckling och drift av kvalitativa program för utbildning och specialisering av lingvister, översättare och tolkar när det gäller språk där det för närvarande finns få personer med specialkunskaper och som används för att förmedla budskap om kriminella handlingar och terroristhandlingar samt för att sprida propaganda om denna verksamhet och därigenom dra till sig nya anhängare.

| 4.1.2.3 | Verksamheter för att öka medvetandegraden och sprida resultat (artikel 5.2 e), inklusive de aktiviteter som nämns i punkt 4.2.2.1, med särskild uppmärksamhet på den roll som medierna kan spela. De kan i själva verket bidra till att misskreditera våldet, men möjliggör i vissa fall att propaganda från kända terroristgrupper och kriminella grupper obehindrat förs ut på grund av att den obestridliga rätten till ocensurerad nyhetsförmedling förväxlas med de oönskade effekterna av att medierna används som språkrör för kriminella grupper i syfte att sprida terrorism: spridning av rörliga bilder av attentat och kidnappningar och avrättningar av tillfångatagna och arresterade personer. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Verksamheter för att öka medvetandegraden och sprida resultat (artikel 5.2 e), inklusive de aktiviteter som nämns i punkt 4.2.2.1, med särskild uppmärksamhet på den roll som medierna kan spela. De kan i själva verket bidra till att misskreditera våldet, men möjliggör i vissa fall att propaganda från kända terroristgrupper och kriminella grupper obehindrat förs ut på grund av att den obestridliga rätten till ocensurerad nyhetsförmedling förväxlas med de oönskade effekterna av att medierna används som språkrör för kriminella grupper i syfte att sprida terrorism: spridning av rörliga bilder av attentat och kidnappningar och avrättningar av tillfångatagna och arresterade personer.

| 4.1.3 | I artikel 6 bör det, precis som i artikel 5, tydligt anges vem som kan få tillgång till programmet. Då insatserna rör områden som är mycket känsliga, kommer kommissionen att varje år offentliggöra en förteckning över dem som mottar bidrag. |
| --- | --- |

4.1.3

I artikel 6 bör det, precis som i artikel 5, tydligt anges vem som kan få tillgång till programmet. Då insatserna rör områden som är mycket känsliga, kommer kommissionen att varje år offentliggöra en förteckning över dem som mottar bidrag.

| 4.1.4 | I artikel 14.3 fastställs att kommissionen skall lägga fram preliminära utvärderingsrapporter och ett meddelande om genomförandet av programmet för Europaparlamentet och rådet. EESK vill också kunna delta fortlöpande i detta utvärderingsförfarande. |
| --- | --- |

4.1.4

I artikel 14.3 fastställs att kommissionen skall lägga fram preliminära utvärderingsrapporter och ett meddelande om genomförandet av programmet för Europaparlamentet och rådet. EESK vill också kunna delta fortlöpande i detta utvärderingsförfarande.

| 4.2 | Förslag till rådets beslut 2005/0035 (CNS) om det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013: |
| --- | --- |

4.2

Förslag till rådets beslut 2005/0035 (CNS) om det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013:

| 4.2.1 | EESK stöder programmets allmänna och särskilda målsättningar (artiklarna 2 och 3). |
| --- | --- |

4.2.1

EESK stöder programmets allmänna och särskilda målsättningar (artiklarna 2 och 3).

| 4.2.2 | Även om socialt och rättsligt stöd till brottsoffren omfattas av programmet för grundläggande rättigheter, vill EESK särskilt peka på vikten av att skydda brottsoffer och vittnen och främja och utarbeta bästa praxis vad gäller skyddet av dessa grupper ur polisens synvinkel (artiklarna 3.1 c och 3.2 c). Kommittén vill också uppmärksamma de aspekter som rör tillämpad kriminologi och brottsförebyggande samt utveckling av övergripande metoder och instrument för att strategiskt förebygga och bekämpa brott (artiklarna 3.1 b och 3.2 b). Till den ändan stöder EESK kommissionens arbete med pilotprojekt för terroristbekämpning, människohandel samt finansiellt stöd till terrorismens offer. Utifrån en utvärdering av dessa pilotprojekt hoppas EESK att projekten, när de väl har kommit igång, att de skall leda till att det inrättas en permanent fond för ersättning till offer för terrorism. |
| --- | --- |

4.2.2

Även om socialt och rättsligt stöd till brottsoffren omfattas av programmet för grundläggande rättigheter, vill EESK särskilt peka på vikten av att skydda brottsoffer och vittnen och främja och utarbeta bästa praxis vad gäller skyddet av dessa grupper ur polisens synvinkel (artiklarna 3.1 c och 3.2 c). Kommittén vill också uppmärksamma de aspekter som rör tillämpad kriminologi och brottsförebyggande samt utveckling av övergripande metoder och instrument för att strategiskt förebygga och bekämpa brott (artiklarna 3.1 b och 3.2 b). Till den ändan stöder EESK kommissionens arbete med pilotprojekt för terroristbekämpning, människohandel samt finansiellt stöd till terrorismens offer. Utifrån en utvärdering av dessa pilotprojekt hoppas EESK att projekten, när de väl har kommit igång, att de skall leda till att det inrättas en permanent fond för ersättning till offer för terrorism.

| 4.2.2.1 | Skyddet av offren för terrorismen och deras familjer och anhöriga ur alla dess aspekter: Den ”mänskliga dimensionen” av kampen mot terrorismen, som bygger på att skydda offren och främja det civila samhällets roll, bör ingå som en naturlig del i varje strategi för att bekämpa terrorism. Offren drabbas rent kroppsligt av ett våld som riktas mot samhället i dess helhet och mot de värden det står för och som samhället därför har en moralisk och politisk plikt att erkänna och bemöta. Varje stat är skyldig att värna om sina medborgares rätt att fritt åtnjuta sina rättigheter och friheter, till att börja med rätten till liv och rätten att leva fri från fruktan och hot. Offren utgör terrorismens verklighet, de är samhällets röst och står i frontlinjen i kampen mot terrorismen. Offrens vittnesbörd är det bästa verktyget för att höja samhällets medvetenhet och skapa det engagemang som krävs för att bekämpa terrorismen och få allmänheten att reagera. Det är också det bästa sättet att politiskt och moraliskt misskreditera och isolera terrorister. För detta krävs följande:






  — | Det internationella samfundets insikt och solidaritet genom att sända ut ett tydligt budskap om att respekten för mänskliga rättigheter utgör kärnan i kampen mot terrorismen. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Skyddet av offren för terrorismen och deras familjer och anhöriga ur alla dess aspekter: Den ”mänskliga dimensionen” av kampen mot terrorismen, som bygger på att skydda offren och främja det civila samhällets roll, bör ingå som en naturlig del i varje strategi för att bekämpa terrorism. Offren drabbas rent kroppsligt av ett våld som riktas mot samhället i dess helhet och mot de värden det står för och som samhället därför har en moralisk och politisk plikt att erkänna och bemöta. Varje stat är skyldig att värna om sina medborgares rätt att fritt åtnjuta sina rättigheter och friheter, till att börja med rätten till liv och rätten att leva fri från fruktan och hot. Offren utgör terrorismens verklighet, de är samhällets röst och står i frontlinjen i kampen mot terrorismen. Offrens vittnesbörd är det bästa verktyget för att höja samhällets medvetenhet och skapa det engagemang som krävs för att bekämpa terrorismen och få allmänheten att reagera. Det är också det bästa sättet att politiskt och moraliskt misskreditera och isolera terrorister. För detta krävs följande:

—

Det internationella samfundets insikt och solidaritet genom att sända ut ett tydligt budskap om att respekten för mänskliga rättigheter utgör kärnan i kampen mot terrorismen.

| — | Internationella åtgärder, mekanismer för skydd och stöd till offer för terrorism. |
| --- | --- |

—

Internationella åtgärder, mekanismer för skydd och stöd till offer för terrorism.

| — | Debatten om offren är nära förknippad med debatten om mänskliga rättigheter. Diskussionen om respekten för mänskliga rättigheter och individens grundläggande friheter i kampen mot terrorismen måste utvidgas med målet att förena de två komplementära dimensioner som utgörs av staternas skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorismen och deras skyldighet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda individens rättigheter mot terrorismen. Tyvärr tas inte denna debatt upp i kommissionens dokument. |
| --- | --- |

—

Debatten om offren är nära förknippad med debatten om mänskliga rättigheter. Diskussionen om respekten för mänskliga rättigheter och individens grundläggande friheter i kampen mot terrorismen måste utvidgas med målet att förena de två komplementära dimensioner som utgörs av staternas skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorismen och deras skyldighet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda individens rättigheter mot terrorismen. Tyvärr tas inte denna debatt upp i kommissionens dokument.

| — | Stimulans till åtgärder för att främja det civila samhällets engagemang i kampen mot terrorismen som låter aktörerna i det civila samhället och framför allt offren göra sig hörda och delta aktivt på det internationella planet. |
| --- | --- |

—

Stimulans till åtgärder för att främja det civila samhällets engagemang i kampen mot terrorismen som låter aktörerna i det civila samhället och framför allt offren göra sig hörda och delta aktivt på det internationella planet.

| 4.2.2.2 | Brottsförebyggande: Narkotikasmugglingen utgör det största problemet inom den gränsöverskridande brottsligheten i EU. Kriminella grupper som är väl etablerade i alla medlemsstater svarar för en storskalig distribution i hela unionen. Dessutom fortsätter tendensen att smuggla mer än en drog att öka.
  Människohandeln är ett växande problem i EU. Denna verksamhet inbringar enorma ekonomiska vinster. EU måste stärka sin operativa kapacitet att initiera och stödja utredningar om människohandel och alla dess avarter, såsom sexuellt utnyttjande av barn och prostitution i vidare bemärkelse. Mot denna bakgrund anser EESK att initiativ som ”Förslag till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna” (10) är mycket viktiga, eftersom de stärker instrumenten för kampen mot illegal invandring genom att inrätta ett uppehållstillstånd för den illegala invandringens och människohandelns offer (11).
  Korruption, penningtvätt, ekonomisk brottslighet och penningförfalskning är också frågor som oroar unionen. Penningtvätt är en central verksamhet för de grupper inom den organiserade brottsligheten som opererar i unionen, eftersom den tjänar som finansieringskälla. Alla dessa företeelser tillsammans (olika former av kriminalitet och finansiering av terrorismen) samverkar till att öka utnyttjandet av och övergreppen mot människor (12) Det är särskilt viktigt






  — | att främja samarbetet och den strategiska samverkan mellan den offentliga och privata sektorn, särskilt vad gäller utarbetande av bästa praxis liksom kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism, samtidigt som man respekterar standarder för insyn och professionell integritet inom finanssektorn och icke-statliga organisationer i enlighet med rekommendationer från FATF (13) (den viktigaste internationella organisationen med uppdrag att skydda det internationella finansiella systemet mot penningtvätt och finansiering av terrorism) och EU:s handlingsplan (14), |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Brottsförebyggande: Narkotikasmugglingen utgör det största problemet inom den gränsöverskridande brottsligheten i EU. Kriminella grupper som är väl etablerade i alla medlemsstater svarar för en storskalig distribution i hela unionen. Dessutom fortsätter tendensen att smuggla mer än en drog att öka.

Människohandeln är ett växande problem i EU. Denna verksamhet inbringar enorma ekonomiska vinster. EU måste stärka sin operativa kapacitet att initiera och stödja utredningar om människohandel och alla dess avarter, såsom sexuellt utnyttjande av barn och prostitution i vidare bemärkelse. Mot denna bakgrund anser EESK att initiativ som ”Förslag till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna” (10) är mycket viktiga, eftersom de stärker instrumenten för kampen mot illegal invandring genom att inrätta ett uppehållstillstånd för den illegala invandringens och människohandelns offer (11).

Korruption, penningtvätt, ekonomisk brottslighet och penningförfalskning är också frågor som oroar unionen. Penningtvätt är en central verksamhet för de grupper inom den organiserade brottsligheten som opererar i unionen, eftersom den tjänar som finansieringskälla. Alla dessa företeelser tillsammans (olika former av kriminalitet och finansiering av terrorismen) samverkar till att öka utnyttjandet av och övergreppen mot människor (12) Det är särskilt viktigt

—

att främja samarbetet och den strategiska samverkan mellan den offentliga och privata sektorn, särskilt vad gäller utarbetande av bästa praxis liksom kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism, samtidigt som man respekterar standarder för insyn och professionell integritet inom finanssektorn och icke-statliga organisationer i enlighet med rekommendationer från FATF (13) (den viktigaste internationella organisationen med uppdrag att skydda det internationella finansiella systemet mot penningtvätt och finansiering av terrorism) och EU:s handlingsplan (14),

| — | att främja benchmarking för statistik och tillämpad kriminologi och att tillämpa denna på verkliga åtgärder och politiska insatser. |
| --- | --- |

—

att främja benchmarking för statistik och tillämpad kriminologi och att tillämpa denna på verkliga åtgärder och politiska insatser.

| 4.3 | Beträffande artikel 4.2 (verksamhetstyper som skall finansieras) |
| --- | --- |

4.3

Beträffande artikel 4.2 (verksamhetstyper som skall finansieras)

| 4.3.1 | Man bör speciellt omnämna dialogen mellan religionerna och generationerna som ett sätt att identifiera bästa tillvägagångssätt för integration samt även främja de förfaranden som stärker den ömsesidiga förståelsen, måttfullheten och toleransen för att på så sätt begränsa radikalisering och rekrytering av nya anhängare. Kampen mot terrorismen kräver att vi fråntar fenomenet dess moraliska legitimitet, vilket endast kan lyckas genom dialog och förståelse för ”den andra sidan”. Det krävs även åtgärder för att anhängare av olika trosuppfattningar och deras ledare skall kunna bygga broar mellan de olika grupperna för att etablera relationer präglade av insikt och förståelse, vilket kan fördjupa samförståndet och toleransen och bidra till en kunskapsbank om vad som ligger till grund för hat och hur detta kan undanröjas. Grupper med olika trosuppfattning behöver lära känna varandra bättre, och det finns inget bättre sätt än att vidta åtgärder som gör det möjligt att skapa ett nätverk mellan medlemmarna. |
| --- | --- |

4.3.1

Man bör speciellt omnämna dialogen mellan religionerna och generationerna som ett sätt att identifiera bästa tillvägagångssätt för integration samt även främja de förfaranden som stärker den ömsesidiga förståelsen, måttfullheten och toleransen för att på så sätt begränsa radikalisering och rekrytering av nya anhängare. Kampen mot terrorismen kräver att vi fråntar fenomenet dess moraliska legitimitet, vilket endast kan lyckas genom dialog och förståelse för ”den andra sidan”. Det krävs även åtgärder för att anhängare av olika trosuppfattningar och deras ledare skall kunna bygga broar mellan de olika grupperna för att etablera relationer präglade av insikt och förståelse, vilket kan fördjupa samförståndet och toleransen och bidra till en kunskapsbank om vad som ligger till grund för hat och hur detta kan undanröjas. Grupper med olika trosuppfattning behöver lära känna varandra bättre, och det finns inget bättre sätt än att vidta åtgärder som gör det möjligt att skapa ett nätverk mellan medlemmarna.

| 4.3.2 | Oberoende av åtgärderna i programmet om migrationsströmmarna i fråga om social integration och integration på arbetsmarknaden av särskilt yngre personer tillhörande en etnisk, religiös eller kulturell minoritet (en invandrargrupp), bör programmet även utveckla bästa praxis utifrån framgångsrika metoder på detta område, särskilt i fråga om utbildning av och utbyten mellan personal och experter (artikel 4.2). |
| --- | --- |

4.3.2

Oberoende av åtgärderna i programmet om migrationsströmmarna i fråga om social integration och integration på arbetsmarknaden av särskilt yngre personer tillhörande en etnisk, religiös eller kulturell minoritet (en invandrargrupp), bör programmet även utveckla bästa praxis utifrån framgångsrika metoder på detta område, särskilt i fråga om utbildning av och utbyten mellan personal och experter (artikel 4.2).

| 4.3.3 | När det gäller organisationerna i det civila samhället ser vi med oro på kommissionens preliminära förslag om en uppförandekodex för att främja öppenhet och ekonomiskt ansvar bland ideella föreningar. Förslaget riskerar att få negativa följder för alla europeiska icke-statliga organisationer och att misskreditera dessa organisationer genom att underminera deras mest värdefulla kapital socialt sett: allmänhetens förtroende samt lokala och nationella institutioners och EU-institutionernas förtroende.
  Vi är införstådda med behovet att förhindra att ideella föreningar används för att finansiera terrorism och annan kriminell verksamhet. Detta måste dock kontrolleras med de olika medlemsstaternas sedvanliga instrument för förebyggande och repression. Framför allt är det dock önskvärt att fortsätta det tyvärr avbrutna arbetet med att anta stadgarna för europeiska föreningar och europeiska ömsesidiga bolag. |
| --- | --- |

4.3.3

När det gäller organisationerna i det civila samhället ser vi med oro på kommissionens preliminära förslag om en uppförandekodex för att främja öppenhet och ekonomiskt ansvar bland ideella föreningar. Förslaget riskerar att få negativa följder för alla europeiska icke-statliga organisationer och att misskreditera dessa organisationer genom att underminera deras mest värdefulla kapital socialt sett: allmänhetens förtroende samt lokala och nationella institutioners och EU-institutionernas förtroende.

Vi är införstådda med behovet att förhindra att ideella föreningar används för att finansiera terrorism och annan kriminell verksamhet. Detta måste dock kontrolleras med de olika medlemsstaternas sedvanliga instrument för förebyggande och repression. Framför allt är det dock önskvärt att fortsätta det tyvärr avbrutna arbetet med att anta stadgarna för europeiska föreningar och europeiska ömsesidiga bolag.

| 4.3.4 | Vi upprepar vad vi tidigare framfört i punkt 4.1.2.2 och 4.1.2.3 om utbildning av och utbyten mellan personal och experter samt om verksamheter för att öka medvetandegraden och sprida resultat. |
| --- | --- |

4.3.4

Vi upprepar vad vi tidigare framfört i punkt 4.1.2.2 och 4.1.2.3 om utbildning av och utbyten mellan personal och experter samt om verksamheter för att öka medvetandegraden och sprida resultat.

| 4.3.5 | Konst och kultur bör inta en framträdande plats vid utformandet av en reaktion från allmänhetens sida på brottslighet och terrorism, också därför att detta är ett sätt att uttrycka och förstå andra synpunkter än de förhärskande i våra länder. |
| --- | --- |

4.3.5

Konst och kultur bör inta en framträdande plats vid utformandet av en reaktion från allmänhetens sida på brottslighet och terrorism, också därför att detta är ett sätt att uttrycka och förstå andra synpunkter än de förhärskande i våra länder.

| 4.4 | Beträffande artikel 14 (utvärdering) upprepar vi vad vi tidigare framfört i punkt 4.1.4. |
| --- | --- |

4.4

Beträffande artikel 14 (utvärdering) upprepar vi vad vi tidigare framfört i punkt 4.1.4.

5.   Slutsatser

| 5.1 | EESK anser att de två förslagen i detta ramprogram är nödvändiga och att de bör få utökat ekonomiskt stöd, om halvtidsöversynen av programmet visar att de gett ett positivt resultat. |
| --- | --- |

5.1

EESK anser att de två förslagen i detta ramprogram är nödvändiga och att de bör få utökat ekonomiskt stöd, om halvtidsöversynen av programmet visar att de gett ett positivt resultat.

| 5.2 | Det är nödvändigt att EESK inom ramen för sina befogenheter deltar i samrådsförfarandet med kommissionen och Europaparlamentet i utarbetandet av programmets årliga planer, liksom vid motsvarande utvärderingar. |
| --- | --- |

5.2

Det är nödvändigt att EESK inom ramen för sina befogenheter deltar i samrådsförfarandet med kommissionen och Europaparlamentet i utarbetandet av programmets årliga planer, liksom vid motsvarande utvärderingar.

| 5.3 | EESK vill dessutom påpeka att de resurser som uppbådats inom ramen för de pågående EU-programmen för säkerhet och skydd av friheter bör avvägas mot det skydd av friheter som behandlas i yttrandet om ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (KOM(2005) 184 slutlig) (SOC/209). |
| --- | --- |

5.3

EESK vill dessutom påpeka att de resurser som uppbådats inom ramen för de pågående EU-programmen för säkerhet och skydd av friheter bör avvägas mot det skydd av friheter som behandlas i yttrandet om ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (KOM(2005) 184 slutlig) (SOC/209).

| 5.4 | Att skydda grundläggande rättigheter, friheter och säkerhet är allas ansvar. Utgångspunkten bör vara att redan i förskolan undervisa om gemensamma värden, och man bör ständigt sträva efter att upprätthålla balansen mellan de tre pelarna frihet, demokrati och säkerhet. |
| --- | --- |

5.4

Att skydda grundläggande rättigheter, friheter och säkerhet är allas ansvar. Utgångspunkten bör vara att redan i förskolan undervisa om gemensamma värden, och man bör ständigt sträva efter att upprätthålla balansen mellan de tre pelarna frihet, demokrati och säkerhet.

Bryssel den 14 november 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rapporten Human Security Now, FN, http://www.humansecurity-chs.org

1

Human Security Now

(2)  EGT C 19, 23.1.1999, s. 1.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

3

(4)  EESK:s yttrande av den 24 april 2002 (föredragande utan studiegrupp: Daniel Retureau) (EGT C 49, 21.6.2002).

4

Daniel Retureau

(5)  I samband med kommissionens arbetsdokument ”Sambandet mellan att garantera den interna säkerheten och att uppfylla internationella skyldigheter och instrument avseende skydd” (KOM(2001) 743 slutlig).

5

(6)  Tal av FN:s generalsekreterare vid Madridklubbens toppmöte om demokrati, terrorism och säkerhet, Madrid, Spanien, den 11 mars 2005, http://www.safe-democracy.org/.

6

(7)  Rohan Gunaratna. Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista [Al-Qaida, en resa in i den islamiska terrorismens inre], s. 27. Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003.

7

Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista

(8)  Not till Europeiska rådet 16–17 juni 2005 från ordförandeskapet och EU:s samordnare för kampen mot terrorism:

8

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf

(9)  http://cumbre.clubmadrid.org/agenda/la-agenda-de-madrid.html .

9

(10)  EESK:s yttrande av den 29 maj 2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños) (EGT C 221, 17.9.2002).

10

Luis Miguel Pariza Castaños

(11)  KOM(2002) 71 slutlig, 11.2.2002.

11

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

12

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction

13

(14)  Not till Europeiska rådet 16–17 juni 2005 från ordförandeskapet och EU:s samordnare för kampen mot terrorism:

14

http://www.concilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/70

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle”

KOM(2005) 225 slutlig – 2005/0107 COD

(2006/C 65/14)

Den 27 oktober 2005 beslutade Europeiska sociala och ekonomiska kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 december 2005. Föredragande var Mária Herczog.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 123 röster för, inga röster emot och 7 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av EESK:s ståndpunkt

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har vid upprepade tillfällen framhållit sitt fulla stöd för programmet för Europaåret för lika möjligheter (2007) samt sitt engagemang för lika möjligheter, europeisk social sammanhållning och grundläggande rättigheter för alla. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har vid upprepade tillfällen framhållit sitt fulla stöd för programmet för Europaåret för lika möjligheter (2007) samt sitt engagemang för lika möjligheter, europeisk social sammanhållning och grundläggande rättigheter för alla.

| 1.2 | I andra yttranden om denna fråga på senare tid har EESK genomgående understrukit behovet av mer konkreta framsteg för att undanröja alla former av diskriminering i enlighet med artikel 13 (1). Många korrigerande åtgärder har visserligen vidtagits för att åstadkomma jämlikhet, men på många områden återstår ännu uppgifter som inte kan vänta. Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) utgör i detta sammanhang en utmärkt möjlighet att omnämna och uppmärksamma de berörda grupperna. |
| --- | --- |

1.2

I andra yttranden om denna fråga på senare tid har EESK genomgående understrukit behovet av mer konkreta framsteg för att undanröja alla former av diskriminering i enlighet med artikel 13 (1). Många korrigerande åtgärder har visserligen vidtagits för att åstadkomma jämlikhet, men på många områden återstår ännu uppgifter som inte kan vänta. Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) utgör i detta sammanhang en utmärkt möjlighet att omnämna och uppmärksamma de berörda grupperna.

| 1.3 | Enligt EESK:s uppfattning bör samtliga personer som är bosatta inom EU garanteras icke-diskriminering och lika möjligheter när det gäller att åtnjuta hela spektrumet av mänskliga rättigheter: medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella. Därför bör Europaåret utnyttjas till insatser för att alla typer av diskriminering skall elimineras. Även om man särskilt uppmärksammar de skäl som behandlas i artikel 13 bör detta år ses som en chans att skapa medvetenhet om den diskriminering som drabbar specifika grupper som inte brukar uppmärksammas – till exempel barn – och om frågor med anknytning till diskriminering som ännu inte angripits. |
| --- | --- |

1.3

Enligt EESK:s uppfattning bör samtliga personer som är bosatta inom EU garanteras icke-diskriminering och lika möjligheter när det gäller att åtnjuta hela spektrumet av mänskliga rättigheter: medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella. Därför bör Europaåret utnyttjas till insatser för att alla typer av diskriminering skall elimineras. Även om man särskilt uppmärksammar de skäl som behandlas i artikel 13 bör detta år ses som en chans att skapa medvetenhet om den diskriminering som drabbar specifika grupper som inte brukar uppmärksammas – till exempel barn – och om frågor med anknytning till diskriminering som ännu inte angripits.

| 1.4 | EESK stöder den socialpolitiska agendan 2005–2010, som ställer lika möjligheter och social sammanhållning i centrum och innehåller en ny handlingsstrategi på dessa områden. Med reservation för de tillägg och ändringar som föreslås nedan godkänner och stöder EESK de särskilda målen med Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007), vilka hänför sig till rättigheter, representation, erkännande, respekt och tolerans samt integreringen av dessa aspekter i samhällsdebatten. |
| --- | --- |

1.4

EESK stöder den socialpolitiska agendan 2005–2010, som ställer lika möjligheter och social sammanhållning i centrum och innehåller en ny handlingsstrategi på dessa områden. Med reservation för de tillägg och ändringar som föreslås nedan godkänner och stöder EESK de särskilda målen med Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007), vilka hänför sig till rättigheter, representation, erkännande, respekt och tolerans samt integreringen av dessa aspekter i samhällsdebatten.

2.   Bakgrund och kommentarer

2.1   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 2.1.1 | I kommissionens meddelande om den sociala agendan för perioden 2005–2010 framhålls vikten av att främja lika möjligheter för alla för att skapa ett samhälle präglat av större sammanhållning. Där anges också att kommissionen avser att utarbeta en ny ramstrategi för icke-diskriminering och lika möjligheter för alla (denna strategi beskrivs i det meddelande som åtföljer detta förslag till beslut) (2). Ett av de viktiga initiativ som behandlas i meddelandet är förslaget att utse 2007 till Europeiska året för lika möjligheter för alla. Det övergripande målet för europeiska året är att öka medvetenheten om fördelarna med ett rättvist, integrerat samhälle där alla har lika möjligheter. För att uppnå detta måste man få bort hinder för deltagande i samhället och främja ett klimat där mångfalden i EU betraktas som en källa till social och kulturell vitalitet. Europeiska årets särskilda mål är följande:






  — | Rättigheter – Öka medvetenheten om rätten till jämlikhet och icke-diskriminering |
| --- | --- | --- |

2.1.1

I kommissionens meddelande om den sociala agendan för perioden 2005–2010 framhålls vikten av att främja lika möjligheter för alla för att skapa ett samhälle präglat av större sammanhållning. Där anges också att kommissionen avser att utarbeta en ny ramstrategi för icke-diskriminering och lika möjligheter för alla (denna strategi beskrivs i det meddelande som åtföljer detta förslag till beslut) (2). Ett av de viktiga initiativ som behandlas i meddelandet är förslaget att utse 2007 till Europeiska året för lika möjligheter för alla. Det övergripande målet för europeiska året är att öka medvetenheten om fördelarna med ett rättvist, integrerat samhälle där alla har lika möjligheter. För att uppnå detta måste man få bort hinder för deltagande i samhället och främja ett klimat där mångfalden i EU betraktas som en källa till social och kulturell vitalitet. Europeiska årets särskilda mål är följande:

—

Rättigheter – Öka medvetenheten om rätten till jämlikhet och icke-diskriminering

| — | Representation – Stimulera till debatt om olika sätt att öka medborgerligt, politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt samhällsdeltagande |
| --- | --- |

—

Representation – Stimulera till debatt om olika sätt att öka medborgerligt, politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt samhällsdeltagande

| — | Erkännande – Välkomna och anpassa sig till mångfalden |
| --- | --- |

—

Erkännande – Välkomna och anpassa sig till mångfalden

| — | Respekt och tolerans – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning |
| --- | --- |

—

Respekt och tolerans – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning

Förslaget innehåller bestämmelser för Europeiska året för lika möjligheter för alla och fastställer budgeten för åtgärden. Det grundar sig på artikel 13 i EG-fördraget (3).

2.2   Allmänna och särskilda kommentarer

| 2.2.1 | Att uppnå lika möjligheter är ett av unionens prioriterade mål, och detta mål måste prioriteras även i fortsättningen. Även om betydande lagändringar ägt rum på EU-nivå och nationell nivå när det gäller att bekämpa diskriminering, i synnerhet den diskriminering som omnämns i artikel 13, krävs det ytterligare åtgärder för att garantera en mer enhetlig tillämpning när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering. Indirekta former av diskriminering kan ofta konstateras, men är svåra att bevisa. I programmet för Europaåret 2007 bör detta uppmärksammas. |
| --- | --- |

2.2.1

Att uppnå lika möjligheter är ett av unionens prioriterade mål, och detta mål måste prioriteras även i fortsättningen. Även om betydande lagändringar ägt rum på EU-nivå och nationell nivå när det gäller att bekämpa diskriminering, i synnerhet den diskriminering som omnämns i artikel 13, krävs det ytterligare åtgärder för att garantera en mer enhetlig tillämpning när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering. Indirekta former av diskriminering kan ofta konstateras, men är svåra att bevisa. I programmet för Europaåret 2007 bör detta uppmärksammas.

| 2.2.2 | Ett annat område som kräver åtgärder är skillnaderna i nivå och räckvidd för skyddet mot diskriminering på olika grunder. Kommittén rekommenderar med eftertryck att diskriminering oavsett grunder – kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning – skall förbjudas när det gäller sysselsättning, utbildning, socialt skydd, sociala förmåner samt tillgång till varor och tjänster. Att agera annorlunda innebär risk för att det uppstår en rangordning mellan grupperna. |
| --- | --- |

2.2.2

Ett annat område som kräver åtgärder är skillnaderna i nivå och räckvidd för skyddet mot diskriminering på olika grunder. Kommittén rekommenderar med eftertryck att diskriminering oavsett grunder – kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning – skall förbjudas när det gäller sysselsättning, utbildning, socialt skydd, sociala förmåner samt tillgång till varor och tjänster. Att agera annorlunda innebär risk för att det uppstår en rangordning mellan grupperna.

| 2.2.3 | I och med Europeiska stadgan om grundläggande rättigheter kan EU inte längre ses som en mellanstatlig sammanslutning som enbart bygger på rationellt ekonomiska grunder. Nödvändig hänsyn måste också tas till de samhällsgrupper som lider av olika slags utanförskap till följd av att de nekats tillträde till arbetsmarknaden och det ekonomiska livet eller att de lever i fattigdom trots att de är yrkesverksamma. |
| --- | --- |

2.2.3

I och med Europeiska stadgan om grundläggande rättigheter kan EU inte längre ses som en mellanstatlig sammanslutning som enbart bygger på rationellt ekonomiska grunder. Nödvändig hänsyn måste också tas till de samhällsgrupper som lider av olika slags utanförskap till följd av att de nekats tillträde till arbetsmarknaden och det ekonomiska livet eller att de lever i fattigdom trots att de är yrkesverksamma.

| 2.2.4 | Det finns sociala och ekonomiska argument för att garantera lika möjligheter för alla och i synnerhet för dem som är diskriminerade eller som befinner sig i ett sämre utgångsläge av sociala, ekonomiska, kulturella, geografiska eller andra skäl. Om de fick lämpligt stöd skulle de kunna delta fullt ut både socialt och ekonomiskt i samhället. |
| --- | --- |

2.2.4

Det finns sociala och ekonomiska argument för att garantera lika möjligheter för alla och i synnerhet för dem som är diskriminerade eller som befinner sig i ett sämre utgångsläge av sociala, ekonomiska, kulturella, geografiska eller andra skäl. Om de fick lämpligt stöd skulle de kunna delta fullt ut både socialt och ekonomiskt i samhället.

| 2.2.5 | Enligt EESK:s uppfattning innebär programmet för Europaåret för lika möjligheter 2007 en möjlighet att uppmärksamma dem som lätt kan förbises: ungdomar – och även barn – som utsätts för åldersdiskriminering, individer som utsätts för flera former av diskriminering på olika grunder samt personer som till följd av att de bor i glesbygd eller avsides belägna områden diskrimineras och inte ges tillgång till de tjänster de behöver. |
| --- | --- |

2.2.5

Enligt EESK:s uppfattning innebär programmet för Europaåret för lika möjligheter 2007 en möjlighet att uppmärksamma dem som lätt kan förbises: ungdomar – och även barn – som utsätts för åldersdiskriminering, individer som utsätts för flera former av diskriminering på olika grunder samt personer som till följd av att de bor i glesbygd eller avsides belägna områden diskrimineras och inte ges tillgång till de tjänster de behöver.

| 2.2.6 | Kommittén menar att Europaåret också bör erbjuda en möjlighet till fortsatta studier av centrala utmaningar som den mångfaldiga diskriminering som ofta drabbar vissa grupper (t.ex. funktionshindrade barn, äldre invandrare, romska kvinnor). Slutligen måste man i samband med alla initiativ på antidiskrimineringsområdet ta hänsyn till att de grupper som oftast blir diskriminerade är mångskiftande och heterogena. |
| --- | --- |

2.2.6

Kommittén menar att Europaåret också bör erbjuda en möjlighet till fortsatta studier av centrala utmaningar som den mångfaldiga diskriminering som ofta drabbar vissa grupper (t.ex. funktionshindrade barn, äldre invandrare, romska kvinnor). Slutligen måste man i samband med alla initiativ på antidiskrimineringsområdet ta hänsyn till att de grupper som oftast blir diskriminerade är mångskiftande och heterogena.

| 2.2.7 | Europaåret bör innebära en möjlighet att förbättra läget för fler grupper. Bland riktpunkterna bör man särskilt uppmärksamma FN:s konvention om barnets rättigheter, som ratificerats av samtliga EU-medlemsstater och därigenom indirekt också blir en del av gemenskapens regelverk. Detta gör även att barnens rättigheter i framtiden kan föras upp som ett krav på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

2.2.7

Europaåret bör innebära en möjlighet att förbättra läget för fler grupper. Bland riktpunkterna bör man särskilt uppmärksamma FN:s konvention om barnets rättigheter, som ratificerats av samtliga EU-medlemsstater och därigenom indirekt också blir en del av gemenskapens regelverk. Detta gör även att barnens rättigheter i framtiden kan föras upp som ett krav på gemenskapsnivå.

| 2.2.8 | I syfte att främja lika möjligheter för funktionshindrade organiserade man Europeiska handikappåret (2003) och utarbetade den åtgärdsplan (för perioden 2004–2010) (4) som antogs i samband med detta. Det är dock fortfarande för tidigt att uttala sig om erfarenheterna av dessa insatser, även om det är står klart (5) att Europaårets genomslag har gjort att denna grupp har fått större uppmärksamhet i EU:s medlemsländer och att EU-medborgarna förfogar över mer relevanta kunskaper om sina funktionshindrade medmänniskor. Men för att några verkliga förändringar skall uppnås krävs det en ordentlig utvärdering av hittills gjorda framsteg och en uppföljning av Europaåren. EESK håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om utvärderingen och uppföljningen av Europeiska handikappåret. |
| --- | --- |

2.2.8

I syfte att främja lika möjligheter för funktionshindrade organiserade man Europeiska handikappåret (2003) och utarbetade den åtgärdsplan (för perioden 2004–2010) (4) som antogs i samband med detta. Det är dock fortfarande för tidigt att uttala sig om erfarenheterna av dessa insatser, även om det är står klart (5) att Europaårets genomslag har gjort att denna grupp har fått större uppmärksamhet i EU:s medlemsländer och att EU-medborgarna förfogar över mer relevanta kunskaper om sina funktionshindrade medmänniskor. Men för att några verkliga förändringar skall uppnås krävs det en ordentlig utvärdering av hittills gjorda framsteg och en uppföljning av Europaåren. EESK håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om utvärderingen och uppföljningen av Europeiska handikappåret.

| 2.2.9 | De indirekta vinsterna med temaåret 2007 måste beskrivas tydligt, och i lagstiftningsarbetet bör man i avsnittet om övervakning lyfta fram inte bara sådana beräkningar som visar hur många procent av EU-invånarna som fått mer information om de samhällsgrupper som systematiskt utsätts för diskriminering. Man måste också undersöka vilka konkreta förändringar som kan noteras i det dagliga livet och i de administrativa rutinerna. |
| --- | --- |

2.2.9

De indirekta vinsterna med temaåret 2007 måste beskrivas tydligt, och i lagstiftningsarbetet bör man i avsnittet om övervakning lyfta fram inte bara sådana beräkningar som visar hur många procent av EU-invånarna som fått mer information om de samhällsgrupper som systematiskt utsätts för diskriminering. Man måste också undersöka vilka konkreta förändringar som kan noteras i det dagliga livet och i de administrativa rutinerna.

| 2.2.10 | Nyckeln till att eliminera diskriminering och främja lika möjligheter är att se till att alla EU:s politikområden och initiativ tar hänsyn till de olika diskrimineringsgrunderna, och att väga in kriterierna för en specifik diskrimineringsgrund när åtgärder som berör andra grunder utvecklas (t.ex. att ta hänsyn till funktionshinderfrågor när övriga diskrimineringsorsaker behandlas). De erfarenheter som redan gjorts på detta område när det gäller exempelvis könsdiskriminering skulle kunna överföras till andra diskrimineringsgrunder. |
| --- | --- |

2.2.10

Nyckeln till att eliminera diskriminering och främja lika möjligheter är att se till att alla EU:s politikområden och initiativ tar hänsyn till de olika diskrimineringsgrunderna, och att väga in kriterierna för en specifik diskrimineringsgrund när åtgärder som berör andra grunder utvecklas (t.ex. att ta hänsyn till funktionshinderfrågor när övriga diskrimineringsorsaker behandlas). De erfarenheter som redan gjorts på detta område när det gäller exempelvis könsdiskriminering skulle kunna överföras till andra diskrimineringsgrunder.

| 2.2.11 | Det bör framhållas att det är oacceptabelt med all form av diskriminering, främlingsfientlighet och rasism, men också att det är viktigt med ett mångkulturellt Europa och att de direktiv som tidigare antagits inom ramen för EU:s antidiskrimineringspolitik genomförs. |
| --- | --- |

2.2.11

Det bör framhållas att det är oacceptabelt med all form av diskriminering, främlingsfientlighet och rasism, men också att det är viktigt med ett mångkulturellt Europa och att de direktiv som tidigare antagits inom ramen för EU:s antidiskrimineringspolitik genomförs.

| 2.2.12 | EESK har redan i ett antal tidigare yttranden (6) framhållit vikten av att frivilligorganisationerna och de tidigare nämnda minoritetsgrupperna, privata och offentliga arbetsgivare, aktörer inom den sociala ekonomin, löntagare och regionala företrädare engageras i arbetet. Även de personer som utsatts för diskriminering och de grupper och organisationer som företräder dem bör engageras på alla nivåer i alla skeden av arbetet. Det behövs en effektivare kontroll (eventuellt också med hjälp av alternativa rapporter) när stöd planeras, administreras och övervakas, exempelvis huruvida man verkligen på ett ändamålsenligt sätt kan kommunicera med frivilligorganisationerna. |
| --- | --- |

2.2.12

EESK har redan i ett antal tidigare yttranden (6) framhållit vikten av att frivilligorganisationerna och de tidigare nämnda minoritetsgrupperna, privata och offentliga arbetsgivare, aktörer inom den sociala ekonomin, löntagare och regionala företrädare engageras i arbetet. Även de personer som utsatts för diskriminering och de grupper och organisationer som företräder dem bör engageras på alla nivåer i alla skeden av arbetet. Det behövs en effektivare kontroll (eventuellt också med hjälp av alternativa rapporter) när stöd planeras, administreras och övervakas, exempelvis huruvida man verkligen på ett ändamålsenligt sätt kan kommunicera med frivilligorganisationerna.

| 2.2.13 | Den roll som spelas av frivilligorganisationerna och sammanslutningar som företräder grupper som hotas av diskriminering bör särskilt uppmärksammas och erkännas. På alla nivåer (lokalt, regionalt, nationellt och på Europaplanet) bör man se till att de engageras i Europaåret, och detta måste gälla under alla stadier (övergripande planering, genomförande, övervakning, utvärdering och uppföljning av året). Man bör speciellt lyfta fram och ta hänsyn till den roll som företag och organisationer inom den sociala ekonomin (kooperativ, föreningar, stiftelser och ömsesidiga bolag) spelar i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

2.2.13

Den roll som spelas av frivilligorganisationerna och sammanslutningar som företräder grupper som hotas av diskriminering bör särskilt uppmärksammas och erkännas. På alla nivåer (lokalt, regionalt, nationellt och på Europaplanet) bör man se till att de engageras i Europaåret, och detta måste gälla under alla stadier (övergripande planering, genomförande, övervakning, utvärdering och uppföljning av året). Man bör speciellt lyfta fram och ta hänsyn till den roll som företag och organisationer inom den sociala ekonomin (kooperativ, föreningar, stiftelser och ömsesidiga bolag) spelar i kampen mot diskriminering.

| 2.2.14 | Kommittén uppskattar att kommissionen inser betydelsen av att samarbeta med arbetsgivare och arbetstagare för att uppmuntra och stödja utarbetandet av strategier för icke-diskriminering och mångfald på arbetsplatsen. EESK anser att Europeiska året bör bidra till följande:






  — | Kartlägga och främja utbytet av information och exempel på bästa praxis. |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Kommittén uppskattar att kommissionen inser betydelsen av att samarbeta med arbetsgivare och arbetstagare för att uppmuntra och stödja utarbetandet av strategier för icke-diskriminering och mångfald på arbetsplatsen. EESK anser att Europeiska året bör bidra till följande:

—

Kartlägga och främja utbytet av information och exempel på bästa praxis.

| — | Höja företagens medvetenhet om mervärdet av att respektera och integrera lika möjligheter i deras rekryterings- och karriärprogram. |
| --- | --- |

—

Höja företagens medvetenhet om mervärdet av att respektera och integrera lika möjligheter i deras rekryterings- och karriärprogram.

| — | Skapa partnerskap och hållbara nätverk mellan arbetsgivare och andra berörda aktörer, inklusive icke-statliga organisationer och organisationer som arbetar med grupper som utsätts för diskriminering. |
| --- | --- |

—

Skapa partnerskap och hållbara nätverk mellan arbetsgivare och andra berörda aktörer, inklusive icke-statliga organisationer och organisationer som arbetar med grupper som utsätts för diskriminering.

| — | Finna kopplingar till och bredda vägen för kommissionens kommande plan för företagens sociala ansvar (som offentliggörs i januari 2006). |
| --- | --- |

—

Finna kopplingar till och bredda vägen för kommissionens kommande plan för företagens sociala ansvar (som offentliggörs i januari 2006).

| 2.2.15 | Förberedelserna för året för lika möjligheter bör utgå från tidigare erfarenheter. Språket i informationen som går ut bör vara lättbegripligt för alla. Man bör säkerställa utbildningsmöjligheter, tillräcklig uppmärksamhet i media, samverkan med övrig politik och nödvändig teknisk hjälp. Aktuella forskningsresultat, framgångsrika metoder och beprövade program bör användas, spridas och anpassas i större utsträckning. |
| --- | --- |

2.2.15

Förberedelserna för året för lika möjligheter bör utgå från tidigare erfarenheter. Språket i informationen som går ut bör vara lättbegripligt för alla. Man bör säkerställa utbildningsmöjligheter, tillräcklig uppmärksamhet i media, samverkan med övrig politik och nödvändig teknisk hjälp. Aktuella forskningsresultat, framgångsrika metoder och beprövade program bör användas, spridas och anpassas i större utsträckning.

| 2.2.16 | EESK anser att den beräknade budgeten är mycket knapp med tanke på ambitionerna och behoven. Vid tilldelning av tillgängliga resurser bör man se till att de som först och främst är berörda får tillgång till dem. |
| --- | --- |

2.2.16

EESK anser att den beräknade budgeten är mycket knapp med tanke på ambitionerna och behoven. Vid tilldelning av tillgängliga resurser bör man se till att de som först och främst är berörda får tillgång till dem.

| 2.2.17 | I samband med Europeiska året för lika möjligheter bör det även framhållas att man i medlemsländerna skall garantera möjligheten för alla – och inte bara de grupper som omnämns i artikel 13 och i detta yttrande – att på ett bättre sätt utveckla sina färdigheter och möjligheter, i första hand genom social integrering och utbildning. |
| --- | --- |

2.2.17

I samband med Europeiska året för lika möjligheter bör det även framhållas att man i medlemsländerna skall garantera möjligheten för alla – och inte bara de grupper som omnämns i artikel 13 och i detta yttrande – att på ett bättre sätt utveckla sina färdigheter och möjligheter, i första hand genom social integrering och utbildning.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Yttrande från EESK om kvinnofattigdom i Europa (föredragande Brenda King) – EUT C 24, 31.1.2006 (ännu inte offentliggjort), tillgängligt på EESK:s SOC-sektions webbplats: yttrande från EESK om den socialpolitiska agendan (föredragande Ursula Engelen-Kefer) EUT C 294, 25.11.2005, 13.7.2005; yttrande från EESK om Europeiska socialfonden, EUT C 234, 22.9.2005; yttrande från EESK om gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – PROGRESS (föredragande Wolfgang Greif), EUT C 234, 22.3.2006, 6.4.2005; yttrande från EESK om Equal (föredragande Sukdev Sharma), EUT C 241, 28.9.2004; yttrande från EESK om Europeiska året för personer med funktionshinder (föredragande Miguel Ángel Cabra de Luna), EUT C 110, 30.4.2004.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi (KOM(2005) 224).

2

(3)  Artikel 13 i EG-fördraget: ”1. Utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i detta fördrag och inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. 2. Med avvikelse från punkt 1 skall rådet fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 251 när rådet, i syfte att stödja åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bidra till att förverkliga målen i punkt 1, beslutar om stimulansåtgärder på gemenskapsnivå, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar.”

3

(4)  Se EESK:s yttrande CESE SOC/163 – EUT C 110, 30.4.2004.

4

(5)  Se Eurobarometern.

5

(6)  Se SOC/189 – EUT C, 22.9.2005.

6

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap”

(2006/C 65/15)

I ett brev från kommissionsledamot Loyola de Palacio av den 2 juli 2004 bad kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett yttrande om ”Hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap”.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2005. Föredragande var Antonello Pezzini, medföredragande var Gérard Dantin.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 125 röster för, 2 röster emot och 7 nedlagda röster:

1.   Inledning

1.1   Bakgrund till yttrandet

| 1.1.1 | Detta yttrande har utarbetats på begäran av kommissionsledamot Loyola de Palacio. I sitt brev av den 2 juli 2004, där hon rådfrågar kommittén, anger hon att kommissionen uppskattar den aktiva roll som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén spelar när det gäller att främja en öppen dialog mellan de icke-statliga aktörerna i AVS-länderna och EU. Hon uppmanar kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap, med särskild tonvikt på sysselsättning, arbetsnormer, social trygghet och jämställdhet. |
| --- | --- |

1.1.1

Detta yttrande har utarbetats på begäran av kommissionsledamot Loyola de Palacio. I sitt brev av den 2 juli 2004, där hon rådfrågar kommittén, anger hon att kommissionen uppskattar den aktiva roll som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén spelar när det gäller att främja en öppen dialog mellan de icke-statliga aktörerna i AVS-länderna och EU. Hon uppmanar kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om hur sociala aspekter skall kunna integreras i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap, med särskild tonvikt på sysselsättning, arbetsnormer, social trygghet och jämställdhet.

| 1.1.2 | Avtal om ekonomiskt partnerskap regleras genom artikel 37 i Cotonouavtalet och skall ha förhandlats fram före den 31 december 2007. De ”skall syfta till att med beaktande av AVS-staternas politiska ställningstaganden och utvecklingsprioriteringar befordra en smidig och gradvis integrering av AVS-staterna i världsekonomin och därigenom främja en hållbar utveckling av dessa stater och bidra till utrotande av den fattigdom som råder där” (art. 34.1). Mer allmänt ingår de i genomförandet av den ”utvecklingsstrategi” som fastställs i artiklarna 19–27 (Avdelning I) i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

1.1.2

Avtal om ekonomiskt partnerskap regleras genom artikel 37 i Cotonouavtalet och skall ha förhandlats fram före den 31 december 2007. De ”skall syfta till att med beaktande av AVS-staternas politiska ställningstaganden och utvecklingsprioriteringar befordra en smidig och gradvis integrering av AVS-staterna i världsekonomin och därigenom främja en hållbar utveckling av dessa stater och bidra till utrotande av den fattigdom som råder där” (art. 34.1). Mer allmänt ingår de i genomförandet av den ”utvecklingsstrategi” som fastställs i artiklarna 19–27 (Avdelning I) i Cotonouavtalet.

| 1.1.3 | Kommissionens begäran om yttrande rör artikel 37 och avdelning I i Cotonouavtalet, som utgör ramen för detta förberedande yttrande. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommissionens begäran om yttrande rör artikel 37 och avdelning I i Cotonouavtalet, som utgör ramen för detta förberedande yttrande.

| 1.2 | Denna begäran om yttrande visar på den vikt som kommissionen lägger vid den sociala dimensionen i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

1.2

Denna begäran om yttrande visar på den vikt som kommissionen lägger vid den sociala dimensionen i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 1.2.1 | Kommittén välkomnar kommissionens ansträngningar och åtgärder. |
| --- | --- |

1.2.1

Kommittén välkomnar kommissionens ansträngningar och åtgärder.

| 1.2.2 | Man kan inte heller tänka sig en optimal ekonomisk utveckling som inte samtidigt åtföljs av en social utveckling. Utvecklingen på dessa områden bör gå hand i hand om man vill att de ekonomiska framstegen skall nå full effektivitet och skapa förbättrade levnadsvillkor och ökat välstånd i befolkningen. |
| --- | --- |

1.2.2

Man kan inte heller tänka sig en optimal ekonomisk utveckling som inte samtidigt åtföljs av en social utveckling. Utvecklingen på dessa områden bör gå hand i hand om man vill att de ekonomiska framstegen skall nå full effektivitet och skapa förbättrade levnadsvillkor och ökat välstånd i befolkningen.

| 1.2.3 | Genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer för övrigt att med nödvändighet leda till nödvändiga strukturreformer som kommer att vara omvälvande för befolkningen i AVS-länderna. Dessa strukturreformer kommer ofta att innebära stora problem och bör därför åtföljas av sociala framsteg om inte avtalen om ekonomiskt partnerskap skall förkastas av allmänheten. |
| --- | --- |

1.2.3

Genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer för övrigt att med nödvändighet leda till nödvändiga strukturreformer som kommer att vara omvälvande för befolkningen i AVS-länderna. Dessa strukturreformer kommer ofta att innebära stora problem och bör därför åtföljas av sociala framsteg om inte avtalen om ekonomiskt partnerskap skall förkastas av allmänheten.

| 1.2.4 | Av detta skäl är det civila samhällets deltagande i alla skeden av den process som åtföljer avtalen om ekonomiskt partnerskap centralt. |
| --- | --- |

1.2.4

Av detta skäl är det civila samhällets deltagande i alla skeden av den process som åtföljer avtalen om ekonomiskt partnerskap centralt.

| 1.3 | I generella termer föreskriver Cotonouavtalet en successiv avveckling av alla handelshinder mellan de två parterna, och förhandlingsperioden kan lämpligen användas till att utveckla kapaciteten i offentliga och privata sektorer. |
| --- | --- |

1.3

I generella termer föreskriver Cotonouavtalet en successiv avveckling av alla handelshinder mellan de två parterna, och förhandlingsperioden kan lämpligen användas till att utveckla kapaciteten i offentliga och privata sektorer.

| 1.3.1 | Målen för förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (som ingår i genomförandet av Cotonouavtalet) är i huvudsak inriktade på följande aspekter: utrotande av fattigdom, hållbar utveckling, kvinnors deltagande, deltagande från icke-statliga aktörer samt en omsorg om att säkerställa att de offentliga utgifterna inom de sociala sektorerna ligger på en tillräcklig nivå (1). |
| --- | --- |

1.3.1

Målen för förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (som ingår i genomförandet av Cotonouavtalet) är i huvudsak inriktade på följande aspekter: utrotande av fattigdom, hållbar utveckling, kvinnors deltagande, deltagande från icke-statliga aktörer samt en omsorg om att säkerställa att de offentliga utgifterna inom de sociala sektorerna ligger på en tillräcklig nivå (1).

| 1.3.2 | Enligt Cotonouavtalet skall avtal om ekonomiskt partnerskap omfatta ett brett spektrum av sektorer: konkurrenspolitik (2), immateriella rättigheter (3), sanitära och fytosanitära åtgärder (4), handelsmässiga och miljömässiga aspekter (5), handels- och arbetsnormer (6), konsumentskydd (7), livsmedelssäkerhet (8) samt investeringar (9). |
| --- | --- |

1.3.2

Enligt Cotonouavtalet skall avtal om ekonomiskt partnerskap omfatta ett brett spektrum av sektorer: konkurrenspolitik (2), immateriella rättigheter (3), sanitära och fytosanitära åtgärder (4), handelsmässiga och miljömässiga aspekter (5), handels- och arbetsnormer (6), konsumentskydd (7), livsmedelssäkerhet (8) samt investeringar (9).

| 1.4 | Avtalen om ekonomiskt partnerskap (som kännetecknas av flera dimensioner – se bilaga II) betraktas som ömsesidiga frihandelsavtal som skall förhandlas fram bilateralt mellan EU och AVS-länderna eller AVS-regionerna. I detta sammanhang finns det skäl att understryka principen om att avtalen skall följa WTO:s regler. |
| --- | --- |

1.4

Avtalen om ekonomiskt partnerskap (som kännetecknas av flera dimensioner – se bilaga II) betraktas som ömsesidiga frihandelsavtal som skall förhandlas fram bilateralt mellan EU och AVS-länderna eller AVS-regionerna. I detta sammanhang finns det skäl att understryka principen om att avtalen skall följa WTO:s regler.

| 1.4.1 | AVS-länderna och EU är övertygade om att man för att klara av detta måste inrätta ett mer balanserat och rättvist multilateralt handelssystem inom ramen för WTO baserat på tydlig koppling mellan handel och utveckling. Man föreslår en verkligt differentierad behandling som gynnar utvecklingsländerna – framför allt de minst utvecklade länderna och små öststater – präglad av öppenhet och faktisk delaktighet i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

1.4.1

AVS-länderna och EU är övertygade om att man för att klara av detta måste inrätta ett mer balanserat och rättvist multilateralt handelssystem inom ramen för WTO baserat på tydlig koppling mellan handel och utveckling. Man föreslår en verkligt differentierad behandling som gynnar utvecklingsländerna – framför allt de minst utvecklade länderna och små öststater – präglad av öppenhet och faktisk delaktighet i beslutsprocessen.

| 1.5 | De förhandlingar som har förts hittills (se bilaga II) har avslöjat avsevärda åsiktsskillnader mellan AVS-länderna och EU, vilket har påpekats av Gemensamma parlamentsförsamlingen. |
| --- | --- |

1.5

De förhandlingar som har förts hittills (se bilaga II) har avslöjat avsevärda åsiktsskillnader mellan AVS-länderna och EU, vilket har påpekats av Gemensamma parlamentsförsamlingen.

| 1.5.1 | Man får inte glömma att utlandsskulden för många AVS-länder utgör ett oöverstigligt hinder för den ekonomiska och sociala utvecklingen (10). Detta är för övrigt ett skäl till att den första fasen av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap inte har lett till något bindande ramavtal, som AVS-länderna hade hoppats. |
| --- | --- |

1.5.1

Man får inte glömma att utlandsskulden för många AVS-länder utgör ett oöverstigligt hinder för den ekonomiska och sociala utvecklingen (10). Detta är för övrigt ett skäl till att den första fasen av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap inte har lett till något bindande ramavtal, som AVS-länderna hade hoppats.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Många AVS-länder, i synnerhet i södra Afrika, hävdar att planerna på regional integration i ett första skede skulle leda till en minskning av statens intäkter, framför allt till följd av minskade tullar. Därför tycks det nödvändigt att under denna period ge ett ökat ekonomiskt stöd avhängigt av storleken på skatteintäkterna. Eftersom tullintäkterna i många afrikanska länder utgör en stor del av samhällsinkomsterna måste därför skattesystem byggas upp så snabbt som möjligt som ersättning för inkomstbortfallen. Dessa länder behöver stödjas i arbetet med att konstruera effektiva skattesystem. Dessutom har man för AVS-länderna endast kunnat registrera små framsteg mot konkreta samarbetsformer för handeln inom området. De avtal som redan finns eller som är under utarbetande är begränsade till några få områden och har i allmänhet inte uppnått målet om att öka handelsutbytet i området. Få av de för närvarande befintlig integrationsområdena uppvisar i själva verket något större handelsutbyte inom området. |
| --- | --- |

2.1

Många AVS-länder, i synnerhet i södra Afrika, hävdar att planerna på regional integration i ett första skede skulle leda till en minskning av statens intäkter, framför allt till följd av minskade tullar. Därför tycks det nödvändigt att under denna period ge ett ökat ekonomiskt stöd avhängigt av storleken på skatteintäkterna. Eftersom tullintäkterna i många afrikanska länder utgör en stor del av samhällsinkomsterna måste därför skattesystem byggas upp så snabbt som möjligt som ersättning för inkomstbortfallen. Dessa länder behöver stödjas i arbetet med att konstruera effektiva skattesystem. Dessutom har man för AVS-länderna endast kunnat registrera små framsteg mot konkreta samarbetsformer för handeln inom området. De avtal som redan finns eller som är under utarbetande är begränsade till några få områden och har i allmänhet inte uppnått målet om att öka handelsutbytet i området. Få av de för närvarande befintlig integrationsområdena uppvisar i själva verket något större handelsutbyte inom området.

| 2.1.1 | I alla de sju samarbetsområden som för närvarande finns var överläggningarna långa och komplicerade. Den föreskrivna tidsfristen (2007) kommer med säkerhet inte att kunna hållas. Övergångsperioden kommer att bli lång och sträcka sig mycket längre än till 2008. De största svårigheterna finns i södra och östra Afrika. De afrikanska staterna visar över huvud taget mycket större intresse för infrastrukturproblem (vägar, sjukhus, utbildningsinstitutioner, utveckling av jordbruket osv.) än för problem som rör det civila samhället (11). |
| --- | --- |

2.1.1

I alla de sju samarbetsområden som för närvarande finns var överläggningarna långa och komplicerade. Den föreskrivna tidsfristen (2007) kommer med säkerhet inte att kunna hållas. Övergångsperioden kommer att bli lång och sträcka sig mycket längre än till 2008. De största svårigheterna finns i södra och östra Afrika. De afrikanska staterna visar över huvud taget mycket större intresse för infrastrukturproblem (vägar, sjukhus, utbildningsinstitutioner, utveckling av jordbruket osv.) än för problem som rör det civila samhället (11).

| 2.1.2 | För varje region finns en arbetsgrupp som fortlöpande följer handelsförhandlingarna (12). Dessa arbetsgrupper måste rådfråga representativa organisationer för det civila samhället när det gäller analyser och förslag som rör sociala frågor och rent allmänt övergripande problem som rör utvecklingen. Därför bör företrädare för det civila samhället inrätta en struktur på områdesnivå och bygga upp möjligheter att utarbeta egna ståndpunkter på gemensam grund. EU bör bidra till det praktiska genomförandet av sådana initiativ på det ekonomiska och tekniska planet. |
| --- | --- |

2.1.2

För varje region finns en arbetsgrupp som fortlöpande följer handelsförhandlingarna (12). Dessa arbetsgrupper måste rådfråga representativa organisationer för det civila samhället när det gäller analyser och förslag som rör sociala frågor och rent allmänt övergripande problem som rör utvecklingen. Därför bör företrädare för det civila samhället inrätta en struktur på områdesnivå och bygga upp möjligheter att utarbeta egna ståndpunkter på gemensam grund. EU bör bidra till det praktiska genomförandet av sådana initiativ på det ekonomiska och tekniska planet.

| 2.1.3 | Kommittén har redan uttryckt sitt stöd för ett starkt deltagande från det civila samhällets sida (13), också med beaktande av att bestämmelserna om de berörda icke-statliga aktörernas deltagande omfattar mer än 30 artiklar i Cotonouavtalet, en slutdeklaration och en bilaga om genomförande- och förvaltningsförfaranden (bilaga IV). Bäst kommer detta till uttryck i avsnitten om ”Grundläggande principer” (art. 2) och i kapitel 2, som helt ägnas åt ”Aktörerna i partnerskapet”. |
| --- | --- |

2.1.3

Kommittén har redan uttryckt sitt stöd för ett starkt deltagande från det civila samhällets sida (13), också med beaktande av att bestämmelserna om de berörda icke-statliga aktörernas deltagande omfattar mer än 30 artiklar i Cotonouavtalet, en slutdeklaration och en bilaga om genomförande- och förvaltningsförfaranden (bilaga IV). Bäst kommer detta till uttryck i avsnitten om ”Grundläggande principer” (art. 2) och i kapitel 2, som helt ägnas åt ”Aktörerna i partnerskapet”.

| 2.1.4 | EESK anser att det är viktigt att de erfarenheter som mognat fram i Europa, framför allt i mål 1-regionerna, där strukturfonderna använts, kommer AVS-regionerna till godo (14). |
| --- | --- |

2.1.4

EESK anser att det är viktigt att de erfarenheter som mognat fram i Europa, framför allt i mål 1-regionerna, där strukturfonderna använts, kommer AVS-regionerna till godo (14).

| 2.2 | Det civila samhället och dess deltagande i genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap är en grundläggande förutsättning för goda resultat. |
| --- | --- |

2.2

Det civila samhället och dess deltagande i genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap är en grundläggande förutsättning för goda resultat.

| 2.2.1 | I Cotonouavtalets artikel 6 definieras de icke-statliga aktörerna: Den privata sektorn, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, däribland fackföreningar, det civila samhället i alla dess former, allt efter de nationella särdragen (15). |
| --- | --- |

2.2.1

I Cotonouavtalets artikel 6 definieras de icke-statliga aktörerna: Den privata sektorn, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, däribland fackföreningar, det civila samhället i alla dess former, allt efter de nationella särdragen (15).

| 2.2.2 | Hänvisningarna till det civila samhället är mycket vanligt förekommande i hela avtalet (16), särskilt i artikel 4 där formerna för dess deltagande fastställs (17). |
| --- | --- |

2.2.2

Hänvisningarna till det civila samhället är mycket vanligt förekommande i hela avtalet (16), särskilt i artikel 4 där formerna för dess deltagande fastställs (17).

| 2.2.3 | I de flesta AVS-länder är det civila samhället endast i liten utsträckning organiserat. Därför utgör förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap ett tillfälle att öka organisationsgraden och därmed också kapaciteten att lämna förslag. Endast under de förutsättningarna kan det civila samhället spela en effektiv roll på fältet i genomförandet av de antagna riktlinjerna, och på så vis bidra till att främja tillväxt genom ökad konkurrenskraft samt till att förbättra de sociala aspekterna. |
| --- | --- |

2.2.3

I de flesta AVS-länder är det civila samhället endast i liten utsträckning organiserat. Därför utgör förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap ett tillfälle att öka organisationsgraden och därmed också kapaciteten att lämna förslag. Endast under de förutsättningarna kan det civila samhället spela en effektiv roll på fältet i genomförandet av de antagna riktlinjerna, och på så vis bidra till att främja tillväxt genom ökad konkurrenskraft samt till att förbättra de sociala aspekterna.

| 2.2.4 | I detta sammanhang är det viktigt att fastställa vissa bindande kriterier som skall gälla för samtliga AVS-länder och som (förutom en rimlig integration i världsekonomin) i synnerhet innebär att en utveckling av handeln skall åtföljas av motsvarande sociala rättigheter, en minskning av fattigdomen och respekt för arbetstagarnas rättigheter
   (18). Dessa kriterier bör styra områdesförhandlingarna. |
| --- | --- |

2.2.4

I detta sammanhang är det viktigt att fastställa vissa bindande kriterier som skall gälla för samtliga AVS-länder och som (förutom en rimlig integration i världsekonomin) i synnerhet innebär att en utveckling av handeln skall åtföljas av motsvarande sociala rättigheter, en minskning av fattigdomen och respekt för arbetstagarnas rättigheter
   (18). Dessa kriterier bör styra områdesförhandlingarna.

| 2.2.5 | Det bör understrykas att många aspekter som rör sysselsättning, social trygghet och könsfrågor liksom den nära koppling som finns mellan utvecklingen av handeln och arbetsnormerna omnämns i ganska generella termer och endast i inledningen till kommissionens förhandlingsmandat för avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

2.2.5

Det bör understrykas att många aspekter som rör sysselsättning, social trygghet och könsfrågor liksom den nära koppling som finns mellan utvecklingen av handeln och arbetsnormerna omnämns i ganska generella termer och endast i inledningen till kommissionens förhandlingsmandat för avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 2.2.6 | Kommissionens dokument om resultaten av den första fasen i förhandlingarna mellan EU och de olika AVS-regionerna behandlar inte tillräckligt ingående utvecklingen i fråga om de sociala frågorna och könsfrågorna. |
| --- | --- |

2.2.6

Kommissionens dokument om resultaten av den första fasen i förhandlingarna mellan EU och de olika AVS-regionerna behandlar inte tillräckligt ingående utvecklingen i fråga om de sociala frågorna och könsfrågorna.

| 2.2.7 | Detta strider mot principen om att avtalen om ekonomiskt partnerskap utgör den ekonomiska dimensionen av Cotonouavtalet och att de värden som hänför sig till människan i alla dess dimensioner (som fastställs tydligt i avtalet) bör behandlas och stödjas i förhandlingarna mellan de ekonomiska partnerna. |
| --- | --- |

2.2.7

Detta strider mot principen om att avtalen om ekonomiskt partnerskap utgör den ekonomiska dimensionen av Cotonouavtalet och att de värden som hänför sig till människan i alla dess dimensioner (som fastställs tydligt i avtalet) bör behandlas och stödjas i förhandlingarna mellan de ekonomiska partnerna.

| 2.3 | För att avtalen om ekonomiskt partnerskap skall ge konkreta resultat i sociala frågor är det lämpligt att för arbetsmarknadsparterna inrätta en ram som skapar enhet i tid och rum. |
| --- | --- |

2.3

För att avtalen om ekonomiskt partnerskap skall ge konkreta resultat i sociala frågor är det lämpligt att för arbetsmarknadsparterna inrätta en ram som skapar enhet i tid och rum.

| 2.3.1 | För att uppnå tillfredsställande resultat både vad avser förhandlingar och genomförande av förhandlingsresultatet skulle denna ram främja en metod för deltagande i praktiken där de ekonomiska och sociala aktörerna engageras redan i utarbetandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

2.3.1

För att uppnå tillfredsställande resultat både vad avser förhandlingar och genomförande av förhandlingsresultatet skulle denna ram främja en metod för deltagande i praktiken där de ekonomiska och sociala aktörerna engageras redan i utarbetandet av åtgärderna.

| 2.3.2 | De förhandlingar som har inletts grundar sig emellertid för närvarande på mycket bristfällig jämvikt, en brist som är på väg att förstoras, mellan de två parterna, dels när det gäller utvecklingsnivå, livskvalitet och sociala rättigheter samt handelsvillkor, dels (och i ännu högre utsträckning) i fråga om möjligheten att självständigt lägga fram förslag samt förvaltning och övervakning. Denna brist på jämställdhet och jämvikt gör förhandlingarna om avtalen mycket komplicerade och känsliga. Denna komplexitet får emellertid inte förhindra den nödvändiga diskussionen av de sociala aspekterna i förhandlingarna, antingen direkt eller som en säker och tydligt fastställd följd av de ekonomiska eller kommersiella alternativ som valts. Vi vill främst betona sysselsättningen och företagsamheten, arbetsnormer, social säkerhet och jämställdhetsfrågor (19). |
| --- | --- |

2.3.2

De förhandlingar som har inletts grundar sig emellertid för närvarande på mycket bristfällig jämvikt, en brist som är på väg att förstoras, mellan de två parterna, dels när det gäller utvecklingsnivå, livskvalitet och sociala rättigheter samt handelsvillkor, dels (och i ännu högre utsträckning) i fråga om möjligheten att självständigt lägga fram förslag samt förvaltning och övervakning. Denna brist på jämställdhet och jämvikt gör förhandlingarna om avtalen mycket komplicerade och känsliga. Denna komplexitet får emellertid inte förhindra den nödvändiga diskussionen av de sociala aspekterna i förhandlingarna, antingen direkt eller som en säker och tydligt fastställd följd av de ekonomiska eller kommersiella alternativ som valts. Vi vill främst betona sysselsättningen och företagsamheten, arbetsnormer, social säkerhet och jämställdhetsfrågor (19).

| 2.3.3 | På regional nivå föreskriver några färdplaner deltagande från det civila samhället i förhandlingsfasen och i nationella och regionala kommittéer. Det är dock ännu oklart hur stort detta deltagande är och hur nöjda företrädarna för det civila samhället är i partnerskapsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.3

På regional nivå föreskriver några färdplaner deltagande från det civila samhället i förhandlingsfasen och i nationella och regionala kommittéer. Det är dock ännu oklart hur stort detta deltagande är och hur nöjda företrädarna för det civila samhället är i partnerskapsprocessen.

| 2.3.4 | EESK träffar regelbundet socioekonomiska företrädare för AVS-länderna och kan därför bedöma graden av deltagande i processens olika skeden. |
| --- | --- |

2.3.4

EESK träffar regelbundet socioekonomiska företrädare för AVS-länderna och kan därför bedöma graden av deltagande i processens olika skeden.

3.   Det civila samhällets deltagande

| 3.1 | I de flesta AVS-länder är det civila samhället organiserat endast i liten utsträckning, eller inte alls. Förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap kan därför utgöra en möjlighet att höja organisationsgraden och därmed också förmågan att lägga förslag. Detta är en förutsättning för att det civila samhället skall kunna spela en större roll på fältet i genomförandet av de riktlinjer som antagits, och därmed också bidra till tillväxten genom att öka konkurrenskraften och utveckla de sociala aspekterna. Förbättringen av det civila samhällets organisation och därmed också dess förmåga att agera är beroende av kommissionens beslutsamhet och de berörda ländernas vilja. |
| --- | --- |

3.1

I de flesta AVS-länder är det civila samhället organiserat endast i liten utsträckning, eller inte alls. Förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap kan därför utgöra en möjlighet att höja organisationsgraden och därmed också förmågan att lägga förslag. Detta är en förutsättning för att det civila samhället skall kunna spela en större roll på fältet i genomförandet av de riktlinjer som antagits, och därmed också bidra till tillväxten genom att öka konkurrenskraften och utveckla de sociala aspekterna. Förbättringen av det civila samhällets organisation och därmed också dess förmåga att agera är beroende av kommissionens beslutsamhet och de berörda ländernas vilja.

| 3.1.1 | En regelbunden och fortlöpande utvärdering av de socioekonomiska aktörernas deltagande i alla skeden av genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kan skapa en positiv dynamik som främjar en fortlöpande förbättring. Denna utvärdering bör genomföras av de förhandlande institutionerna. |
| --- | --- |

3.1.1

En regelbunden och fortlöpande utvärdering av de socioekonomiska aktörernas deltagande i alla skeden av genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kan skapa en positiv dynamik som främjar en fortlöpande förbättring. Denna utvärdering bör genomföras av de förhandlande institutionerna.

| 3.1.2 | Att rådfråga och engagera de olika sektorerna i det civila samhället under processens olika skeden skulle bland annat skänka mening och synlighet åt det arbete som utförts och som genom avtalen och i enlighet med Cotonouavtalets principer syftar till att förbättra livskvaliteten för hela befolkningen.
  Exempel på goda metoder bör översättas till lokala språk och ges bred spridning. |
| --- | --- |

3.1.2

Att rådfråga och engagera de olika sektorerna i det civila samhället under processens olika skeden skulle bland annat skänka mening och synlighet åt det arbete som utförts och som genom avtalen och i enlighet med Cotonouavtalets principer syftar till att förbättra livskvaliteten för hela befolkningen.

Exempel på goda metoder bör översättas till lokala språk och ges bred spridning.

| 3.2 | För att genomföra och uppvärdera effektiva metoder för deltagandet, vilket krävs för att det civila samhällets bidrag skall vara effektivt och av hög kvalitet, måste man säkerställa villkor som gör det möjligt för icke-statliga aktörer att samlas, diskutera och kollektivt utarbeta målsättningar, föreslå dessa vid förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap, följa utvecklingen och framför allt säkerställa och följa upp genomförandet ute på fältet samt att utvärdera effekterna. |
| --- | --- |

3.2

För att genomföra och uppvärdera effektiva metoder för deltagandet, vilket krävs för att det civila samhällets bidrag skall vara effektivt och av hög kvalitet, måste man säkerställa villkor som gör det möjligt för icke-statliga aktörer att samlas, diskutera och kollektivt utarbeta målsättningar, föreslå dessa vid förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap, följa utvecklingen och framför allt säkerställa och följa upp genomförandet ute på fältet samt att utvärdera effekterna.

| 3.2.1 | För att uppfylla dessa villkor krävs ett forum avsett för arbetsmarknadsparterna som säkerställer enhet i tid och rum. |
| --- | --- |

3.2.1

För att uppfylla dessa villkor krävs ett forum avsett för arbetsmarknadsparterna som säkerställer enhet i tid och rum.

| 3.2.2 | Därför föreslår EESK, precis som vid
  det 24:e sammanträdet i Bryssel för näringslivets och samhällslivets intressegrupper i EU och AVS-länderna
  , att man inrättar regionala kommittéer för den sociala dialogen, bestående av företrädare för arbetsmarknadsparterna, för att bidra till att utarbeta, föreslå och säkerställa genomförandet och uppföljningen av sociala utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

3.2.2

Därför föreslår EESK, precis som vid
  det 24:e sammanträdet i Bryssel för näringslivets och samhällslivets intressegrupper i EU och AVS-länderna
  , att man inrättar regionala kommittéer för den sociala dialogen, bestående av företrädare för arbetsmarknadsparterna, för att bidra till att utarbeta, föreslå och säkerställa genomförandet och uppföljningen av sociala utvecklingsprogram.

| 3.2.3 | De regionala kommittéerna för den sociala dialogen skulle normalt sett ha ett mandat som omfattar






  — | tillämpning och kontroll av ILO:s konventioner, särskilt de som berör grundläggande sociala rättigheter, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

De regionala kommittéerna för den sociala dialogen skulle normalt sett ha ett mandat som omfattar

—

tillämpning och kontroll av ILO:s konventioner, särskilt de som berör grundläggande sociala rättigheter,

| — | främjande av anständiga arbetstillfällen och social utveckling, |
| --- | --- |

—

främjande av anständiga arbetstillfällen och social utveckling,

| — | ekonomiska och sociala konsekvenser inom regionen av avtalen om ekonomiskt partnerskap och av den regionala integrationen. |
| --- | --- |

—

ekonomiska och sociala konsekvenser inom regionen av avtalen om ekonomiskt partnerskap och av den regionala integrationen.

| 3.2.3.1 | Närmare bestämt skulle de regionala kommittéerna, eventuellt med hjälp av specialiserade grupper, kunna betona utarbetandet av förslag om






  — | främjande av arbetstillfällen – mål och metoder, en anständig nivå vad avser löner, arbetsförhållanden osv., |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Närmare bestämt skulle de regionala kommittéerna, eventuellt med hjälp av specialiserade grupper, kunna betona utarbetandet av förslag om

—

främjande av arbetstillfällen – mål och metoder, en anständig nivå vad avser löner, arbetsförhållanden osv.,

| — | utbildning, |
| --- | --- |

—

utbildning,

| — | yrkesutbildning och fortbildning, |
| --- | --- |

—

yrkesutbildning och fortbildning,

| — | sociala skyddssystem, |
| --- | --- |

—

sociala skyddssystem,

| — | resultaten av förhandlingar i informella sektorer, |
| --- | --- |

—

resultaten av förhandlingar i informella sektorer,

| — | jämställdhet, |
| --- | --- |

—

jämställdhet,

| — | hållbar utveckling, särskilt miljöfrågor, |
| --- | --- |

—

hållbar utveckling, särskilt miljöfrågor,

| — | infrastruktur och investeringar. |
| --- | --- |

—

infrastruktur och investeringar.

| 3.2.4 | ILO skulle kunna bidra vid inrättandet av de regionala kommittéerna för social dialog i frågor som rör organisationsmetod och funktion. ILO har redan samlat mycket erfarenhet genom sitt regionala program för främjande av den sociala dialogen i det franskspråkiga Afrika (PRODIAF). Dessa erfarenheter skulle kunna användas för att göra kommittéerna effektivare. |
| --- | --- |

3.2.4

ILO skulle kunna bidra vid inrättandet av de regionala kommittéerna för social dialog i frågor som rör organisationsmetod och funktion. ILO har redan samlat mycket erfarenhet genom sitt regionala program för främjande av den sociala dialogen i det franskspråkiga Afrika (PRODIAF). Dessa erfarenheter skulle kunna användas för att göra kommittéerna effektivare.

| 3.2.5 | När det gäller sammansättningen av de regionala kommittéerna skulle stödkriterierna kunna hämta inspiration från avtalet om möjligheterna att få stöd från europeiska utvecklingsfonden mellan AVS-länderna och Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

3.2.5

När det gäller sammansättningen av de regionala kommittéerna skulle stödkriterierna kunna hämta inspiration från avtalet om möjligheterna att få stöd från europeiska utvecklingsfonden mellan AVS-länderna och Europeiska unionens råd.

| 3.2.6 | I den mån det i redan inrättade homogena regioner (t.ex. Västindien) finns plattformar, forum eller andra strukturerade grupperingar av icke-statliga aktörer för verksamheten i samband med utarbetandet av nationella eller regionala vägledande program kan det vara lämpligt att granska hur de behöver ändras för att kunna bidra till genomförandet av de mål som fastställs av de regionala kommittéerna för social dialog. |
| --- | --- |

3.2.6

I den mån det i redan inrättade homogena regioner (t.ex. Västindien) finns plattformar, forum eller andra strukturerade grupperingar av icke-statliga aktörer för verksamheten i samband med utarbetandet av nationella eller regionala vägledande program kan det vara lämpligt att granska hur de behöver ändras för att kunna bidra till genomförandet av de mål som fastställs av de regionala kommittéerna för social dialog.

| 3.2.7 | Av effektivitetsskäl skulle de regionala kommittéerna för social dialog med jämna mellanrum kunna engageras i arbetet inom arbetsgruppen för regionala förberedelser. Dessa arbetsgrupper spelar en avgörande roll genom att säkerställa att programplaneringen för stödet uppfyller de behov som kommer till uttryck under förhandlingens olika faser. |
| --- | --- |

3.2.7

Av effektivitetsskäl skulle de regionala kommittéerna för social dialog med jämna mellanrum kunna engageras i arbetet inom arbetsgruppen för regionala förberedelser. Dessa arbetsgrupper spelar en avgörande roll genom att säkerställa att programplaneringen för stödet uppfyller de behov som kommer till uttryck under förhandlingens olika faser.

| 3.2.7.1 | Dessa kommittéers deltagande skulle ge det organiserade civila samhällets en större roll och möjlighet att övervaka respekten för hållbar utveckling under förhandlingarna och i samband med det konkreta genomförandet av åtgärderna på regional nivå. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Dessa kommittéers deltagande skulle ge det organiserade civila samhällets en större roll och möjlighet att övervaka respekten för hållbar utveckling under förhandlingarna och i samband med det konkreta genomförandet av åtgärderna på regional nivå.

| 3.2.7.2 | Som redan har påpekats flera gånger är problemen i samband med jordbruket och olika miljöaspekter av särskild betydelse för AVS-länderna, och det är viktigt att de fortlöpande beaktas i förhandlingarnas olika skeden, även i form av direkta erfarenheter hos lokala företrädare för sektorn. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Som redan har påpekats flera gånger är problemen i samband med jordbruket och olika miljöaspekter av särskild betydelse för AVS-länderna, och det är viktigt att de fortlöpande beaktas i förhandlingarnas olika skeden, även i form av direkta erfarenheter hos lokala företrädare för sektorn.

| 3.2.7.3 | De regionala kommittéerna för den sociala dialogen kan spela en allt mer konkret och förslagsställande roll när väl problemen med de ekonomiska och organisatoriska resurserna har klarats ut och samarbetet med uppföljningskommittén för AVS/EU och utbytet av erfarenheter med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stärks. |
| --- | --- |

3.2.7.3

De regionala kommittéerna för den sociala dialogen kan spela en allt mer konkret och förslagsställande roll när väl problemen med de ekonomiska och organisatoriska resurserna har klarats ut och samarbetet med uppföljningskommittén för AVS/EU och utbytet av erfarenheter med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stärks.

4.   Arbetsmarknadens utveckling

| 4.1 | Anständiga arbetstillfällen är ett avgörande verktyg för att bekämpa fattigdom. Orsakerna är följande:






  — | De ger inkomster och därmed köpkraft, och bidrar till marknaden. |
| --- | --- | --- |

4.1

Anständiga arbetstillfällen är ett avgörande verktyg för att bekämpa fattigdom. Orsakerna är följande:

—

De ger inkomster och därmed köpkraft, och bidrar till marknaden.

| — | De befriar individer och grupper från biståndsberoende. |
| --- | --- |

—

De befriar individer och grupper från biståndsberoende.

| — | Det produceras varor och tjänster som är tillgängliga för medborgarna och nödvändiga för att tillgodose deras behov. |
| --- | --- |

—

Det produceras varor och tjänster som är tillgängliga för medborgarna och nödvändiga för att tillgodose deras behov.

| — | Arbetstillfällena bidrar till finansieringen av sociala förmåner: yrkesutbildning och annan utbildning, pensioner, arbetslöshetsunderstöd och sjukvård, dvs. det som brukar definieras som ”social trygghet”. |
| --- | --- |

—

Arbetstillfällena bidrar till finansieringen av sociala förmåner: yrkesutbildning och annan utbildning, pensioner, arbetslöshetsunderstöd och sjukvård, dvs. det som brukar definieras som ”social trygghet”.

| 4.1.1 | Sysselsättningspolitiken bör skapa dynamik, genom att kombinera den offentliga och privata sektorns insatser med en social och solidarisk ekonomi. |
| --- | --- |

4.1.1

Sysselsättningspolitiken bör skapa dynamik, genom att kombinera den offentliga och privata sektorns insatser med en social och solidarisk ekonomi.

| 4.1.2 | Arbetsmarknadsutvecklingsprogrammen bör innebära att den informella ekonomin integreras i den offentliga och den privata sektorn, successivt och i samförstånd. Detta bör även ske genom främjande av internationella arbetsnormer (framför allt grundläggande rättigheter), och genom att de företag som får resurser via offentlig upphandling (investeringar och olika typer av arbeten) åtar sig att respektera internationella arbetsnormer och miljöskyddsbestämmelser (klimat, biologisk mångfald, Kyotoprotokollet, skydd av regnskogarna etc.). Allt detta hör delvis till företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

4.1.2

Arbetsmarknadsutvecklingsprogrammen bör innebära att den informella ekonomin integreras i den offentliga och den privata sektorn, successivt och i samförstånd. Detta bör även ske genom främjande av internationella arbetsnormer (framför allt grundläggande rättigheter), och genom att de företag som får resurser via offentlig upphandling (investeringar och olika typer av arbeten) åtar sig att respektera internationella arbetsnormer och miljöskyddsbestämmelser (klimat, biologisk mångfald, Kyotoprotokollet, skydd av regnskogarna etc.). Allt detta hör delvis till företagens sociala ansvar.

| 4.1.3 | Dessa program bör även innehålla riktlinjer för nödvändiga ekonomiska, skattemässiga och administrativa reformer, korruptionsbekämpning och införande av exempelvis skattelättnader och andra tjänster som riktar sig till små och medelstora företag och hantverkssektorn. |
| --- | --- |

4.1.3

Dessa program bör även innehålla riktlinjer för nödvändiga ekonomiska, skattemässiga och administrativa reformer, korruptionsbekämpning och införande av exempelvis skattelättnader och andra tjänster som riktar sig till små och medelstora företag och hantverkssektorn.

| 4.1.4 | Partnerskapets syfte är som bekant att främja och påskynda den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen i AVS-länderna. Det viktigaste målet är att minska och slutligen utrota fattigdomen. Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör berika partnerskapet genom att bidra till att ekonomierna öppnar sig, särskilt när det gäller syd-syddimensionen, och att åstadkomma större liberalisering med tydliga regler som är intressanta för inhemska och utländska investerare. |
| --- | --- |

4.1.4

Partnerskapets syfte är som bekant att främja och påskynda den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen i AVS-länderna. Det viktigaste målet är att minska och slutligen utrota fattigdomen. Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör berika partnerskapet genom att bidra till att ekonomierna öppnar sig, särskilt när det gäller syd-syddimensionen, och att åstadkomma större liberalisering med tydliga regler som är intressanta för inhemska och utländska investerare.

| 4.1.5 | För att AVS-länderna skall kunna öppna sig kulturellt och ekonomiskt krävs stora ansträngningar, framför allt genom att man utnyttjar avtalen om ekonomiskt partnerskap, eftersom dessa avtal ger möjlighet att genomföra en tullunion som tillgodoser båda parternas intressen och alltmer främjar den regionala integrationen. |
| --- | --- |

4.1.5

För att AVS-länderna skall kunna öppna sig kulturellt och ekonomiskt krävs stora ansträngningar, framför allt genom att man utnyttjar avtalen om ekonomiskt partnerskap, eftersom dessa avtal ger möjlighet att genomföra en tullunion som tillgodoser båda parternas intressen och alltmer främjar den regionala integrationen.

| 4.2 | När förhandlingarna inleddes gjorde man tyvärr ingen bedömning av konsekvenserna för sysselsättningen med utgångspunkt i den ursprungliga situationen. En sådan analys skulle ha gjort det möjligt att bedöma framstegen på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

4.2

När förhandlingarna inleddes gjorde man tyvärr ingen bedömning av konsekvenserna för sysselsättningen med utgångspunkt i den ursprungliga situationen. En sådan analys skulle ha gjort det möjligt att bedöma framstegen på ett bättre sätt.

| 4.2.1 | Samarbetet skall syfta till att understödja ekonomiska och institutionella reformer och strategier som är nödvändiga för skapandet av ett gynnsamt klimat för investeringar och utvecklingen av en dynamisk, livskraftig och konkurrenskraftig privat sektor. Parallellt måste även i synnerhet den offentliga sektorn stärkas, bl. a. för insatser inom utbildning, sjukvård och allmän samhällservice som kan stödja den privata sektorn. |
| --- | --- |

4.2.1

Samarbetet skall syfta till att understödja ekonomiska och institutionella reformer och strategier som är nödvändiga för skapandet av ett gynnsamt klimat för investeringar och utvecklingen av en dynamisk, livskraftig och konkurrenskraftig privat sektor. Parallellt måste även i synnerhet den offentliga sektorn stärkas, bl. a. för insatser inom utbildning, sjukvård och allmän samhällservice som kan stödja den privata sektorn.

| 4.2.2 | Samarbetet skall även syfta till följande:






  — | Främjande av dialog mellan den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Samarbetet skall även syfta till följande:

—

Främjande av dialog mellan den offentliga och den privata sektorn.

| — | Utveckling av entreprenörsförmåga och näringslivskultur. |
| --- | --- |

—

Utveckling av entreprenörsförmåga och näringslivskultur.

| — | Bekämpning av svartarbete, med full respekt för rättsstaten. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av svartarbete, med full respekt för rättsstaten.

| 4.2.3 | De åtgärder som vidtagits under de tidigare avtalen (20) har gett vissa resultat, men inte alltid dem man kunnat önska, särskilt när det gäller främjandet av den privata sektorn och dess roll för att stimulera tillväxt och ekonomisk diversifiering. |
| --- | --- |

4.2.3

De åtgärder som vidtagits under de tidigare avtalen (20) har gett vissa resultat, men inte alltid dem man kunnat önska, särskilt när det gäller främjandet av den privata sektorn och dess roll för att stimulera tillväxt och ekonomisk diversifiering.

| 4.2.4 | De näringslivs- och samhällsaktörer som genomför utvecklingsprogrammet bör noggrant analysera de problem de stöter på när de främjar, skyddar och stöder åtgärderna för mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.2.4

De näringslivs- och samhällsaktörer som genomför utvecklingsprogrammet bör noggrant analysera de problem de stöter på när de främjar, skyddar och stöder åtgärderna för mikroföretag samt små och medelstora företag.

| 4.3 | De främsta utvecklingsmöjligheterna finns inom jordbruket, framför allt i Afrika. Jordbruket kommer länge att förbli den viktigaste sektorn för åtgärder. Konkreta insatser kan göras på följande områden:






  — | Utveckling av traditionella jordbruksmetoder och deras effektivitet. |
| --- | --- | --- |

4.3

De främsta utvecklingsmöjligheterna finns inom jordbruket, framför allt i Afrika. Jordbruket kommer länge att förbli den viktigaste sektorn för åtgärder. Konkreta insatser kan göras på följande områden:

—

Utveckling av traditionella jordbruksmetoder och deras effektivitet.

| — | Inrättande av infrastruktur och sociala tjänster med stor räckvidd. |
| --- | --- |

—

Inrättande av infrastruktur och sociala tjänster med stor räckvidd.

| — | Utveckling av hantverk och näringsverksamhet i liten skala, ofta med anknytning till jordbruks- och livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

—

Utveckling av hantverk och näringsverksamhet i liten skala, ofta med anknytning till jordbruks- och livsmedelssektorn.

| 4.3.1 | För att jordbruket skall kunna utvecklas och stärkas måste handeln mellan AVS-länderna och EU ske med flexibla regler, framför allt under de närmaste åren, så att de sanitära och fytosanitära åtgärderna kan införlivas och nya småföretag kan uppstå och få styrka och bredd med hjälp av tillräckliga skyddsklausuler. |
| --- | --- |

4.3.1

För att jordbruket skall kunna utvecklas och stärkas måste handeln mellan AVS-länderna och EU ske med flexibla regler, framför allt under de närmaste åren, så att de sanitära och fytosanitära åtgärderna kan införlivas och nya småföretag kan uppstå och få styrka och bredd med hjälp av tillräckliga skyddsklausuler.

| 4.3.2 | Jordbruksåtgärderna bör efter den tid som krävs leda till följande:






  — | Livsmedelsnormer som ger möjlighet till export. |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Jordbruksåtgärderna bör efter den tid som krävs leda till följande:

—

Livsmedelsnormer som ger möjlighet till export.

| — | Förbättrad tillgång till jordbruksmarknaden, även med hjälp av marknadsföring. |
| --- | --- |

—

Förbättrad tillgång till jordbruksmarknaden, även med hjälp av marknadsföring.

| — | Undanröjande av administrativa hinder, och förbättring av logistiken. |
| --- | --- |

—

Undanröjande av administrativa hinder, och förbättring av logistiken.

| — | Främjande av utbildning som rör tillhandahållande av tjänster och forskning. |
| --- | --- |

—

Främjande av utbildning som rör tillhandahållande av tjänster och forskning.

| — | Kreditinstitut inom jordbrukssektorn och den kooperativa sektorn. |
| --- | --- |

—

Kreditinstitut inom jordbrukssektorn och den kooperativa sektorn.

| — | Tydliga och samförståndsbaserade regler om egendomsägande. |
| --- | --- |

—

Tydliga och samförståndsbaserade regler om egendomsägande.

| — | Successiv övergång från sysselsättning inom jordbruket till utveckling av landsbygdstjänster. |
| --- | --- |

—

Successiv övergång från sysselsättning inom jordbruket till utveckling av landsbygdstjänster.

| 4.3.2.1 | Ovanstående kan åstadkommas genom ett samarbete som sker dels via avtalen om ekonomiskt partnerskap, dels genom stödprojekten, och som koncentreras på följande:






  — | Integrerade landsbygdsutvecklingsprojekt. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Ovanstående kan åstadkommas genom ett samarbete som sker dels via avtalen om ekonomiskt partnerskap, dels genom stödprojekten, och som koncentreras på följande:

—

Integrerade landsbygdsutvecklingsprojekt.

| — | Inrättande och stärkande av organisationer för jordbrukare och arbetstagare samt kvinnor som är involverade i jordbruksprocesserna, jordbruksindustrin och jordbrukskreditväsendet. |
| --- | --- |

—

Inrättande och stärkande av organisationer för jordbrukare och arbetstagare samt kvinnor som är involverade i jordbruksprocesserna, jordbruksindustrin och jordbrukskreditväsendet.

| — | Inrättande av register över jordbruksfastigheter. |
| --- | --- |

—

Inrättande av register över jordbruksfastigheter.

| — | Lagstiftning om livsmedelscertifiering som kompletteras med certifieringsinstitut, fytosanitära normer och markanalyser som bidrar till miljöskyddet. |
| --- | --- |

—

Lagstiftning om livsmedelscertifiering som kompletteras med certifieringsinstitut, fytosanitära normer och markanalyser som bidrar till miljöskyddet.

| — | Åtgärder som rör bevattningsvatten och dricksvatten. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som rör bevattningsvatten och dricksvatten.

| — | Kapacitetsuppbyggnad för offentliga och privata organisationer och institutioner. |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad för offentliga och privata organisationer och institutioner.

| 4.3.3 | Stora jordbruksarealer är fortfarande drabbade av torka trots att de ligger nära sjöar eller andra vattendrag, av den enkla anledningen att det förutom bevattningsinfrastruktur saknas yrkesmän som kan organisera pumpning av vattnet. |
| --- | --- |

4.3.3

Stora jordbruksarealer är fortfarande drabbade av torka trots att de ligger nära sjöar eller andra vattendrag, av den enkla anledningen att det förutom bevattningsinfrastruktur saknas yrkesmän som kan organisera pumpning av vattnet.

| 4.3.4 | De hydrauliska system som införskaffats med hjälp av samarbetsmedel utnyttjas sällan, eftersom det inte finns någon som kan ta dem i bruk eller, i de flesta fall, reparera dem. |
| --- | --- |

4.3.4

De hydrauliska system som införskaffats med hjälp av samarbetsmedel utnyttjas sällan, eftersom det inte finns någon som kan ta dem i bruk eller, i de flesta fall, reparera dem.

| 4.3.4.1 | I andra fall hindras småföretagens utveckling av den tekniska omvandlingens långsamma takt och kulturella (21) eller institutionella faktorer. |
| --- | --- |

4.3.4.1

I andra fall hindras småföretagens utveckling av den tekniska omvandlingens långsamma takt och kulturella (21) eller institutionella faktorer.

| 4.3.5 | I vissa fall begränsas resultaten också av en mycket ojämn resursfördelning och bristfälliga organisationsmodeller som kan leda till att många befolkningsgrupper länge till kommer att fortsätta leva under osäkra förhållanden och ett allt större migrationstryck. |
| --- | --- |

4.3.5

I vissa fall begränsas resultaten också av en mycket ojämn resursfördelning och bristfälliga organisationsmodeller som kan leda till att många befolkningsgrupper länge till kommer att fortsätta leva under osäkra förhållanden och ett allt större migrationstryck.

| 4.4 | De olika faserna i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap bör bidra till att öka den privata sektorns analyskapacitet. Men den privata sektorns kapacitet bör ökas även utanför förhandlingarna, genom decentraliserat samarbete. Och företrädare för det civila samhället bör hela tiden vara delaktiga. |
| --- | --- |

4.4

De olika faserna i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap bör bidra till att öka den privata sektorns analyskapacitet. Men den privata sektorns kapacitet bör ökas även utanför förhandlingarna, genom decentraliserat samarbete. Och företrädare för det civila samhället bör hela tiden vara delaktiga.

| 4.4.1 | Den process som innebär att man skapar en ny företagaranda, startar företag, fokuserar på jämställdhetsperspektivet och ser till att arbetstagarna blir mer kvalificerade har varit föremål för flera av EESK:s informationsrapporter och yttranden, även på senare tid. |
| --- | --- |

4.4.1

Den process som innebär att man skapar en ny företagaranda, startar företag, fokuserar på jämställdhetsperspektivet och ser till att arbetstagarna blir mer kvalificerade har varit föremål för flera av EESK:s informationsrapporter och yttranden, även på senare tid.

| 4.5 | I AVS-länderna är industrin utvecklad i liten grad eller inte alls, och detta gäller särskilt bearbetningsindustrin. 70 % av arbetstillfällena inom produktionssektorn finns i den informella sektorn och småföretag inom hantverkssektorn. Dessa båda sektorer är så viktiga att de kräver särskild uppmärksamhet och politik för att främja lämpliga utvecklings- och stödformer. |
| --- | --- |

4.5

I AVS-länderna är industrin utvecklad i liten grad eller inte alls, och detta gäller särskilt bearbetningsindustrin. 70 % av arbetstillfällena inom produktionssektorn finns i den informella sektorn och småföretag inom hantverkssektorn. Dessa båda sektorer är så viktiga att de kräver särskild uppmärksamhet och politik för att främja lämpliga utvecklings- och stödformer.

| 4.5.1 | Många av småföretagens traditionella problem – bristande resurser, svårigheter att utnyttja tekniken, begränsad kapacitet inom företagsledningen, liten produktivitet och hinder i form av bestämmelser – förvärras i ett globaliserat och teknikdominerat system, och särskilt i en miljö som AVS-ländernas, som präglas av allvarliga brister i fråga om struktur och infrastruktur. |
| --- | --- |

4.5.1

Många av småföretagens traditionella problem – bristande resurser, svårigheter att utnyttja tekniken, begränsad kapacitet inom företagsledningen, liten produktivitet och hinder i form av bestämmelser – förvärras i ett globaliserat och teknikdominerat system, och särskilt i en miljö som AVS-ländernas, som präglas av allvarliga brister i fråga om struktur och infrastruktur.

| 4.5.2 | Regional integration, som är det mål som skall uppnås genom avtalen om ekonomiskt partnerskap, bör innebära att man främjar skapande och förstärkning av vissa strukturer som är nödvändiga för mikroföretagens och småföretagens tillgång till finansiering, information, marknader, utbildning och teknisk utveckling. Men dessa strukturer förvaltas av företrädare för samhälls- och näringslivsorganisationer. Och dessa företrädare måste få möjlighet att fortbilda sig, utvecklas och utöka sina erfarenheter i möten med andra. Avtalen om ekonomiskt partnerskap tjänar även detta syfte. |
| --- | --- |

4.5.2

Regional integration, som är det mål som skall uppnås genom avtalen om ekonomiskt partnerskap, bör innebära att man främjar skapande och förstärkning av vissa strukturer som är nödvändiga för mikroföretagens och småföretagens tillgång till finansiering, information, marknader, utbildning och teknisk utveckling. Men dessa strukturer förvaltas av företrädare för samhälls- och näringslivsorganisationer. Och dessa företrädare måste få möjlighet att fortbilda sig, utvecklas och utöka sina erfarenheter i möten med andra. Avtalen om ekonomiskt partnerskap tjänar även detta syfte.

| 4.5.3 | Branschorganisationerna hör till de viktigaste aktörerna. Arbetets produktivitet ökar i samma takt som fackföreningarnas insatser förbättras, och detsamma gäller mikroföretagens och småföretagens effektivitet, som bara kan öka om de organisationer som företräder dem utvecklas. |
| --- | --- |

4.5.3

Branschorganisationerna hör till de viktigaste aktörerna. Arbetets produktivitet ökar i samma takt som fackföreningarnas insatser förbättras, och detsamma gäller mikroföretagens och småföretagens effektivitet, som bara kan öka om de organisationer som företräder dem utvecklas.

| 4.5.4 | Genom branschorganisationerna kan man utåt göra företagets värde och företagarkulturen gällande, och inåt stärka förvaltningskapaciteten och se till att man håller sig à jour med utvecklingen och respekterar alla dem som bidrar till att utveckla företaget och samhället. |
| --- | --- |

4.5.4

Genom branschorganisationerna kan man utåt göra företagets värde och företagarkulturen gällande, och inåt stärka förvaltningskapaciteten och se till att man håller sig à jour med utvecklingen och respekterar alla dem som bidrar till att utveckla företaget och samhället.

| 4.5.5 | De värden som präglar företagens sociala ansvar kan med andra ord få förankring i AVS-länderna om dessa får tillräcklig tid, men detta kan endast ske om avtalen om ekonomiskt partnerskap innehåller de element som gjort det möjligt för Europa att bli en ”social marknadsekonomi”. En förutsättning för denna typ av ekonomi är att både arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer är starka och välutvecklade. |
| --- | --- |

4.5.5

De värden som präglar företagens sociala ansvar kan med andra ord få förankring i AVS-länderna om dessa får tillräcklig tid, men detta kan endast ske om avtalen om ekonomiskt partnerskap innehåller de element som gjort det möjligt för Europa att bli en ”social marknadsekonomi”. En förutsättning för denna typ av ekonomi är att både arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer är starka och välutvecklade.

| 4.6 | Mot bakgrund av de skillnader som beskrivs ovan, är vissa frågor särskilt viktiga i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. Det bör påpekas att handeln och den ekonomiska integrationen,

  som utgör drivkrafter för konkurrenskraft och tillväxt

  , bör bidra till att levnadsstandarden, arbetsförhållandena och de sociala rättigheterna förbättras, inte försämras. |
| --- | --- |

4.6

Mot bakgrund av de skillnader som beskrivs ovan, är vissa frågor särskilt viktiga i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. Det bör påpekas att handeln och den ekonomiska integrationen,

  som utgör drivkrafter för konkurrenskraft och tillväxt

  , bör bidra till att levnadsstandarden, arbetsförhållandena och de sociala rättigheterna förbättras, inte försämras.

| 4.6.1 | Därför är det nödvändigt att de ekonomiska och sociala konsekvenserna analyseras (både i förhand och i efterhand) och att regionens näringslivs- och samhällslivsaktörer medverkar i detta (22). |
| --- | --- |

4.6.1

Därför är det nödvändigt att de ekonomiska och sociala konsekvenserna analyseras (både i förhand och i efterhand) och att regionens näringslivs- och samhällslivsaktörer medverkar i detta (22).

| 4.7 | De mänskliga rättigheterna, och framför allt arbetstagarnas rättigheter, skall komma i första rummet. Avtalen om ekonomiskt partnerskap skall innehålla garantier för att de mänskliga rättigheterna och i synnerhet de sociala rättigheterna, med ILO:s definition, respekteras ur alla handelsrelaterade och finansiella aspekter. Dessa rättigheter bör införlivas systematiskt i alla avtal om ekonomiskt partnerskap på regional nivå. |
| --- | --- |

4.7

De mänskliga rättigheterna, och framför allt arbetstagarnas rättigheter, skall komma i första rummet. Avtalen om ekonomiskt partnerskap skall innehålla garantier för att de mänskliga rättigheterna och i synnerhet de sociala rättigheterna, med ILO:s definition, respekteras ur alla handelsrelaterade och finansiella aspekter. Dessa rättigheter bör införlivas systematiskt i alla avtal om ekonomiskt partnerskap på regional nivå.

| 4.7.1 | Det måste finnas ett synligt samband mellan minskning av utlandsskulden och stora investeringar som syftar till social trygghet med hjälp av de offentliga resurser som frigörs när skuldräntorna minskar. |
| --- | --- |

4.7.1

Det måste finnas ett synligt samband mellan minskning av utlandsskulden och stora investeringar som syftar till social trygghet med hjälp av de offentliga resurser som frigörs när skuldräntorna minskar.

| 4.7.2 | Länder som har en stor skuld har ju mycket litet handlingsutrymme för fattigdomsbekämpning (23). Man bör förespråka nya insatser för att lätta skuldbördan för de flesta skuldsatta länderna. Vid sidan av dessa åtgärder bör dock regeringarna åta sig att uppnå nationella mål. |
| --- | --- |

4.7.2

Länder som har en stor skuld har ju mycket litet handlingsutrymme för fattigdomsbekämpning (23). Man bör förespråka nya insatser för att lätta skuldbördan för de flesta skuldsatta länderna. Vid sidan av dessa åtgärder bör dock regeringarna åta sig att uppnå nationella mål.

| 4.7.3 | En konkret plan för social utveckling. Förhandlingsperioden bör utnyttjas till att genomföra ett konkret program för social utveckling som omfattar Cotonouavtalets utvecklingsmål (24), och de ekonomiska och sociala aktörerna bör göras delaktiga i detta. Programmet bör vara en integrerad del av avtalen om ekonomiskt partnerskap när det gäller såväl val av riktlinjer och mål som genomförandestrategi och konsekvensbedömningar. Det bör vara både ett resultat av och ett nödvändigt komplement till den ökning av konkurrenskraften och tillväxten som liberaliseringen av handeln förmodas medföra. |
| --- | --- |

4.7.3

En konkret plan för social utveckling. Förhandlingsperioden bör utnyttjas till att genomföra ett konkret program för social utveckling som omfattar Cotonouavtalets utvecklingsmål (24), och de ekonomiska och sociala aktörerna bör göras delaktiga i detta. Programmet bör vara en integrerad del av avtalen om ekonomiskt partnerskap när det gäller såväl val av riktlinjer och mål som genomförandestrategi och konsekvensbedömningar. Det bör vara både ett resultat av och ett nödvändigt komplement till den ökning av konkurrenskraften och tillväxten som liberaliseringen av handeln förmodas medföra.

| 4.8 | I detta sammanhang behövs ett program med många dimensioner och stor bredd, som i synnerhet kan omfatta modernisering av utbildningsväsendet och sjukvården, garantera inkomster för dem som arbetar inom småskaligt jordbruk och traditionellt fiske, leda till en aktiv politik för att slå vakt om och utveckla anständiga arbetstillfällen (25), och slutligen ha ett angreppssätt som verkligen präglas av deltagande och öppenhet gentemot det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

4.8

I detta sammanhang behövs ett program med många dimensioner och stor bredd, som i synnerhet kan omfatta modernisering av utbildningsväsendet och sjukvården, garantera inkomster för dem som arbetar inom småskaligt jordbruk och traditionellt fiske, leda till en aktiv politik för att slå vakt om och utveckla anständiga arbetstillfällen (25), och slutligen ha ett angreppssätt som verkligen präglas av deltagande och öppenhet gentemot det organiserade civila samhället.

| 4.8.1 | Programmet skulle kunna fokusera på mänskliga resurser, följa den modell och de erfarenheter som utvecklats i EU och förvaltas av Europeiska socialfonden (ESF). Åtgärderna för att åstadkomma kvalifikationer och modernisering med sikte på en öppnare handelskultur bör utformas i samförstånd med företrädare för det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

4.8.1

Programmet skulle kunna fokusera på mänskliga resurser, följa den modell och de erfarenheter som utvecklats i EU och förvaltas av Europeiska socialfonden (ESF). Åtgärderna för att åstadkomma kvalifikationer och modernisering med sikte på en öppnare handelskultur bör utformas i samförstånd med företrädare för det organiserade civila samhället.

5.   Individuella och sociala rättigheter

| 5.1 | I många AVS-länder råder fortfarande en svår situation med avseende på de viktigaste sociala indikatorerna och näringslivets verksamhet. De pågående förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap innebär därför ett viktigt tillfälle för AVS-länderna, och avtalens kvalitet kommer att bli avgörande för den framtida utvecklingen. |
| --- | --- |

5.1

I många AVS-länder råder fortfarande en svår situation med avseende på de viktigaste sociala indikatorerna och näringslivets verksamhet. De pågående förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap innebär därför ett viktigt tillfälle för AVS-länderna, och avtalens kvalitet kommer att bli avgörande för den framtida utvecklingen.

| 5.1.1 | I detta skede bör man också erinra sig att förhandlingarna om avtalen, liksom förhandlingarna om det humanitära biståndet, i första hand syftar till utveckling i AVS-länderna och minskning av fattigdomen. Båda förhandlingsparterna bör agera samfällt och försäkra sig om att deras olika synpunkter verkligen återspeglar dessa prioriteringar. Därför krävs kontinuerlig samordning. |
| --- | --- |

5.1.1

I detta skede bör man också erinra sig att förhandlingarna om avtalen, liksom förhandlingarna om det humanitära biståndet, i första hand syftar till utveckling i AVS-länderna och minskning av fattigdomen. Båda förhandlingsparterna bör agera samfällt och försäkra sig om att deras olika synpunkter verkligen återspeglar dessa prioriteringar. Därför krävs kontinuerlig samordning.

| 5.2 | Mänsklighetens historia visar att yrkesutbildning och annan utbildning ligger till grund för utvecklingen. Utbildning i allmänhet ger människor möjlighet att läsa, förstå och integreras i historien, medan yrkesutbildning ger dem möjlighet att tjäna sitt levebröd och omforma materien, och därigenom bidra till den verksamhet som gör att världen ständigt utvecklas (26). |
| --- | --- |

5.2

Mänsklighetens historia visar att yrkesutbildning och annan utbildning ligger till grund för utvecklingen. Utbildning i allmänhet ger människor möjlighet att läsa, förstå och integreras i historien, medan yrkesutbildning ger dem möjlighet att tjäna sitt levebröd och omforma materien, och därigenom bidra till den verksamhet som gör att världen ständigt utvecklas (26).

| 5.2.1 | Erfarenheterna av samarbete visar att misslyckat samarbete ofta har några av följande orsaker:






  — | Utbildning ges inte tillräcklig uppmärksamhet i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Erfarenheterna av samarbete visar att misslyckat samarbete ofta har några av följande orsaker:

—

Utbildning ges inte tillräcklig uppmärksamhet i utvecklingspolitiken.

| — | Mottagarländerna har svårt att genomföra reformer som möjliggör ett rationellt utnyttjande av både inhemska och internationella resurser. |
| --- | --- |

—

Mottagarländerna har svårt att genomföra reformer som möjliggör ett rationellt utnyttjande av både inhemska och internationella resurser.

| — | De personer som är närmast berörda är inte delaktiga i någon högre grad, särskilt när det gäller teknisk anpassning, innovativ teknik och företagaranda. |
| --- | --- |

—

De personer som är närmast berörda är inte delaktiga i någon högre grad, särskilt när det gäller teknisk anpassning, innovativ teknik och företagaranda.

| 5.2.2 | När avtalen om ekonomiskt partnerskap förbereds och genomförs är utbildningsdimensionen nödvändig för att samarbetsinitiativen skall ge resultat. Att samarbetsprojekt misslyckas beror ofta på att man inte lyckats överföra praktisk kunskap, förvaltningsteknik och en rad element som är nödvändiga för att de potentiella lokala aktörerna skall kunna göra bedömningar, fatta operativa beslut och utnyttja möjligheterna till integrering på de regionala marknaderna, som befinner sig i ständig förvandling. |
| --- | --- |

5.2.2

När avtalen om ekonomiskt partnerskap förbereds och genomförs är utbildningsdimensionen nödvändig för att samarbetsinitiativen skall ge resultat. Att samarbetsprojekt misslyckas beror ofta på att man inte lyckats överföra praktisk kunskap, förvaltningsteknik och en rad element som är nödvändiga för att de potentiella lokala aktörerna skall kunna göra bedömningar, fatta operativa beslut och utnyttja möjligheterna till integrering på de regionala marknaderna, som befinner sig i ständig förvandling.

| 5.2.3 | Moderniseringen, stabiliseringen av marknaden och konkurrenskraften, förstärkningen av formella ekonomiska strukturer, utvecklingen av ett modernt jordbruk och integrationen av jordbruk och industri konfronteras inte i första hand med de ekonomiska förhållandena, utan med bristen på mänskliga och kulturella resurser. |
| --- | --- |

5.2.3

Moderniseringen, stabiliseringen av marknaden och konkurrenskraften, förstärkningen av formella ekonomiska strukturer, utvecklingen av ett modernt jordbruk och integrationen av jordbruk och industri konfronteras inte i första hand med de ekonomiska förhållandena, utan med bristen på mänskliga och kulturella resurser.

| 5.3 | De svaga produktionsstrukturerna måste stärkas genom långsiktiga utbildningsåtgärder. Det handlar kort sagt om att integrera tre typer av åtgärder: sektorspolitik – framför allt på jordbruksområdet –, åtgärder rörande produktionssystemet och distributionsåtgärder. |
| --- | --- |

5.3

De svaga produktionsstrukturerna måste stärkas genom långsiktiga utbildningsåtgärder. Det handlar kort sagt om att integrera tre typer av åtgärder: sektorspolitik – framför allt på jordbruksområdet –, åtgärder rörande produktionssystemet och distributionsåtgärder.

| 5.3.1 | Det behövs insatser för att göra den privata sektorn mer dynamisk, genom följande:






  — | Investeringar i mänskliga resurser och forskning, för att tillföra kunskap som kan leda till socialt godtagbara och långsiktigt hållbara omvandlingsprocesser. |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Det behövs insatser för att göra den privata sektorn mer dynamisk, genom följande:

—

Investeringar i mänskliga resurser och forskning, för att tillföra kunskap som kan leda till socialt godtagbara och långsiktigt hållbara omvandlingsprocesser.

| — | Förstärkning av den organisatoriska och institutionella kapaciteten, vilket innebär institutionsförstärkande åtgärder (institution building) som riktar sig till offentlig förvaltning på central nivå och andra nivåer samt de ekonomiska aktörerna, men framför allt till arbetsgivarnas och arbetstagarnas organisationer. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av den organisatoriska och institutionella kapaciteten, vilket innebär institutionsförstärkande åtgärder (institution building) som riktar sig till offentlig förvaltning på central nivå och andra nivåer samt de ekonomiska aktörerna, men framför allt till arbetsgivarnas och arbetstagarnas organisationer.

| — | Utveckling och spridning av ”tekniska paket” (27). |
| --- | --- |

—

Utveckling och spridning av ”tekniska paket” (27).

| — | Praktiska kurser som bidrar till att förbättra marknadens funktion, genom information om lagring, transporter och förädling av produkter. En viktig insats består i utveckling av föreningsformer som kan utnyttja erfarenheter från olika europeiska miljöer och få stöd genom ett system med incitament för den privata sektorn. Ett sådant system gör det inte bara möjligt att införa nya processer, utan även att minska transport- och omvandlingskostnader. |
| --- | --- |

—

Praktiska kurser som bidrar till att förbättra marknadens funktion, genom information om lagring, transporter och förädling av produkter. En viktig insats består i utveckling av föreningsformer som kan utnyttja erfarenheter från olika europeiska miljöer och få stöd genom ett system med incitament för den privata sektorn. Ett sådant system gör det inte bara möjligt att införa nya processer, utan även att minska transport- och omvandlingskostnader.

| 5.3.2 | Investeringar i humankapital är den viktigaste faktorn i utvecklingsprocesserna och bör tjäna som referenspunkt i de förhandlingar som föreskrivs i avtalen om ekonomiskt partnerskap. Den som har grundskoleutbildning kan vidareutbilda sig inom olika områden, har en större tendens att organisera sig och lättare att mer följa med i den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

5.3.2

Investeringar i humankapital är den viktigaste faktorn i utvecklingsprocesserna och bör tjäna som referenspunkt i de förhandlingar som föreskrivs i avtalen om ekonomiskt partnerskap. Den som har grundskoleutbildning kan vidareutbilda sig inom olika områden, har en större tendens att organisera sig och lättare att mer följa med i den tekniska utvecklingen.

| 5.3.3 | Utbildningsnivån är mycket betydelsefull för kvinnor, eftersom de har en socialt och ekonomiskt viktig roll. I de flesta AVS-länderna står kvinnorna ofta för den enda säkra och kontinuerliga inkomsten i byarna. Därför gynnas hela ekonomin av utbildning som riktar sig särskilt till kvinnor (28). |
| --- | --- |

5.3.3

Utbildningsnivån är mycket betydelsefull för kvinnor, eftersom de har en socialt och ekonomiskt viktig roll. I de flesta AVS-länderna står kvinnorna ofta för den enda säkra och kontinuerliga inkomsten i byarna. Därför gynnas hela ekonomin av utbildning som riktar sig särskilt till kvinnor (28).

| 5.3.4 | I alla regioner bör avtalen om ekonomiskt partnerskap innebära att följande garanteras och förbättras:






  — | Tillgång till utbildning utan diskriminering. |
| --- | --- | --- |

5.3.4

I alla regioner bör avtalen om ekonomiskt partnerskap innebära att följande garanteras och förbättras:

—

Tillgång till utbildning utan diskriminering.

| — | Utveckling och spridning av yrkesutbildning med teknisk inriktning. |
| --- | --- |

—

Utveckling och spridning av yrkesutbildning med teknisk inriktning.

| — | Nära samarbete mellan icke-statliga organisationer och andra icke-statliga aktörer, i syfte att uppnå en bättre fördelning av utbildningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

—

Nära samarbete mellan icke-statliga organisationer och andra icke-statliga aktörer, i syfte att uppnå en bättre fördelning av utbildningsmöjligheterna.

| — | Utbyte av erfarenheter mellan organisationer i EU (29) och AVS-länderna (30). |
| --- | --- |

—

Utbyte av erfarenheter mellan organisationer i EU (29) och AVS-länderna (30).

| 5.3.5 | Det finns ett nära samband mellan utbildningsnivån och möjligheten att få ett fast arbete. Men det är även nödvändigt att unga personer med utbildning får möjlighet att berika sitt ursprungsland och sin region med sin kompetens
   (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Det finns ett nära samband mellan utbildningsnivån och möjligheten att få ett fast arbete. Men det är även nödvändigt att unga personer med utbildning får möjlighet att berika sitt ursprungsland och sin region med sin kompetens
   (31).

| 5.3.6 | Att ungdomar får göra praktik i privata företag och offentliga institutioner, något som har gett utmärkta resultat i Europa, bör även bli vanligt i AVS-länderna och ett inslag i de överenskommelser som uppnås under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

5.3.6

Att ungdomar får göra praktik i privata företag och offentliga institutioner, något som har gett utmärkta resultat i Europa, bör även bli vanligt i AVS-länderna och ett inslag i de överenskommelser som uppnås under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 5.3.7 | Yrkesutbildning och annan utbildning bör bli en grundläggande faktor i förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

5.3.7

Yrkesutbildning och annan utbildning bör bli en grundläggande faktor i förhandlingsprocessen.

| 5.4 | I en tid som präglas av olika globaliseringsfenomen har det civila samhället skapat en kultur som vilar på den sociala marknadsekonomins värden och koncept: individuellt ansvar, erkännande av rättsstaten, respekt för individer och egendom, öppenhet, mänsklig värdighet, jämlikhet och frihet, erkännande av grundläggande fackföreningsrätt och arbetstagarnas rättigheter, tillgång till utbildning för alla oavsett kön och ett välutvecklat socialskydd. Dessa värden och koncept ligger till grund för EU:s globaliseringsstrategi. |
| --- | --- |

5.4

I en tid som präglas av olika globaliseringsfenomen har det civila samhället skapat en kultur som vilar på den sociala marknadsekonomins värden och koncept: individuellt ansvar, erkännande av rättsstaten, respekt för individer och egendom, öppenhet, mänsklig värdighet, jämlikhet och frihet, erkännande av grundläggande fackföreningsrätt och arbetstagarnas rättigheter, tillgång till utbildning för alla oavsett kön och ett välutvecklat socialskydd. Dessa värden och koncept ligger till grund för EU:s globaliseringsstrategi.

| 5.4.1 | Värdena har gjort sig gällande och förstärkts under de senaste årtiondena tack vare den regionaliseringsprocess som Europa genomgått efter det senaste världskriget. De utgör inte bara grunden för fred och framsteg, utan är också den utgångspunkt och de konkreta erfarenheter som avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-länderna måste ta avstamp i. |
| --- | --- |

5.4.1

Värdena har gjort sig gällande och förstärkts under de senaste årtiondena tack vare den regionaliseringsprocess som Europa genomgått efter det senaste världskriget. De utgör inte bara grunden för fred och framsteg, utan är också den utgångspunkt och de konkreta erfarenheter som avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-länderna måste ta avstamp i.

| 5.4.2 | Utbytet mellan myndigheter och det civila samhället i utvecklingsländerna leder inte bara till en bred politisk konsensus, utan har ett särskilt värde i och med att beslutsfattandet närmar sig de olika nivåerna i mångfalden av miljöer i dessa länder. |
| --- | --- |

5.4.2

Utbytet mellan myndigheter och det civila samhället i utvecklingsländerna leder inte bara till en bred politisk konsensus, utan har ett särskilt värde i och med att beslutsfattandet närmar sig de olika nivåerna i mångfalden av miljöer i dessa länder.

| 5.4.3 | Genom partnerskapet ökar chanserna för att landets politik skall kunna ge den sociala och ekonomiska demokratins fördelar största möjliga spridning bland befolkningen, vilket i hög grad bidrar till att minska fattigdomen och därmed gör socialpolitiken effektivare. |
| --- | --- |

5.4.3

Genom partnerskapet ökar chanserna för att landets politik skall kunna ge den sociala och ekonomiska demokratins fördelar största möjliga spridning bland befolkningen, vilket i hög grad bidrar till att minska fattigdomen och därmed gör socialpolitiken effektivare.

| 5.4.4 | Men utveckling av det civila samhället och ”närdemokrati” är inte något som kommer av sig självt. Det är frukten av en deltagarkultur som uppstår genom väl förankrade metoder och modeller som ständigt förbättras. Att dessa modeller är goda och nyttiga och kan användas i det dagliga livet är ett starkt budskap som måste föras fram i partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

5.4.4

Men utveckling av det civila samhället och ”närdemokrati” är inte något som kommer av sig självt. Det är frukten av en deltagarkultur som uppstår genom väl förankrade metoder och modeller som ständigt förbättras. Att dessa modeller är goda och nyttiga och kan användas i det dagliga livet är ett starkt budskap som måste föras fram i partnerskapsavtalen.

| 5.4.5 | Om AVS-länderna fick möjlighet att tillägna sig dessa modeller och anpassa dem till sina egna samhällen, genom djupgående kulturella processer och kontinuerligt utbyte med det europeiska civila samhällets organisationer, skulle de nuvarande djupa klyftorna antagligen kunna överbryggas mycket snabbare. |
| --- | --- |

5.4.5

Om AVS-länderna fick möjlighet att tillägna sig dessa modeller och anpassa dem till sina egna samhällen, genom djupgående kulturella processer och kontinuerligt utbyte med det europeiska civila samhällets organisationer, skulle de nuvarande djupa klyftorna antagligen kunna överbryggas mycket snabbare.

| 5.4.6 | I detta sammanhang, och i sin egenskap av företrädare för EU:s organiserade civila samhälle, betonar kommittén ”att kvinnorna är huvudrollsinnehavare i utvecklingssammanhang” och understryker ”att man måste främja deras organisationer och säkerställa att de deltar på ett jämlikt sätt i de rådgivande och beslutsfattande organen” (32). |
| --- | --- |

5.4.6

I detta sammanhang, och i sin egenskap av företrädare för EU:s organiserade civila samhälle, betonar kommittén ”att kvinnorna är huvudrollsinnehavare i utvecklingssammanhang” och understryker ”att man måste främja deras organisationer och säkerställa att de deltar på ett jämlikt sätt i de rådgivande och beslutsfattande organen” (32).

| 5.4.6.1 | Målet är inte bara att integrera kvinnorna i det civila samhället på ett bättre sätt, utan även att skapa förutsättningar för att de skall kunna delta och få ett verkligt värde och stöd, så att de blir jämställda med männen (33) och kan bidra till utvecklingen i de olika länderna tack vare sin särskilda samhällsroll. |
| --- | --- |

5.4.6.1

Målet är inte bara att integrera kvinnorna i det civila samhället på ett bättre sätt, utan även att skapa förutsättningar för att de skall kunna delta och få ett verkligt värde och stöd, så att de blir jämställda med männen (33) och kan bidra till utvecklingen i de olika länderna tack vare sin särskilda samhällsroll.

| 5.5 | I en studie från Världsbanken från februari 2003 konstateras att minskade inkomstskillnader och minskad lönediskriminering liksom förbättrade ekonomiska prestationer beror på utvecklad fackföreningsverksamhet och stabila arbetsmarknadsrelationer (34). Vidare understryker man behovet av åtgärder för att åstadkomma en bättre balans mellan ekonomiska och sociala värden (35). |
| --- | --- |

5.5

I en studie från Världsbanken från februari 2003 konstateras att minskade inkomstskillnader och minskad lönediskriminering liksom förbättrade ekonomiska prestationer beror på utvecklad fackföreningsverksamhet och stabila arbetsmarknadsrelationer (34). Vidare understryker man behovet av åtgärder för att åstadkomma en bättre balans mellan ekonomiska och sociala värden (35).

| 5.6 | Cotonouavtalets sociala dimension och återverkningar i AVS-länderna återspeglar ILO:s grundläggande konventioner, framför allt konventionerna om






  — | föreningsfrihet, organisationsrätt och kollektiv förhandlingsrätt, |
| --- | --- | --- |

5.6

Cotonouavtalets sociala dimension och återverkningar i AVS-länderna återspeglar ILO:s grundläggande konventioner, framför allt konventionerna om

—

föreningsfrihet, organisationsrätt och kollektiv förhandlingsrätt,

| — | avskaffande av tvångsarbete, |
| --- | --- |

—

avskaffande av tvångsarbete,

| — | avskaffande av barnarbete, och |
| --- | --- |

—

avskaffande av barnarbete, och

| — | icke-diskriminering och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

—

icke-diskriminering och jämställdhet mellan könen.

| 5.6.1 | Även följande konventioner kan nämnas:






  — | Konvention nr 183/2000 om skyddsåtgärder vid graviditet. |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Även följande konventioner kan nämnas:

—

Konvention nr 183/2000 om skyddsåtgärder vid graviditet.

| — | Konvention nr 102/1952 om minimikrav i fråga om social trygghet. |
| --- | --- |

—

Konvention nr 102/1952 om minimikrav i fråga om social trygghet.

| — | Konvention nr 122/1964 om främjande av sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Konvention nr 122/1964 om främjande av sysselsättning.

| — | Konvention nr 142/1975 om yrkesvägledning och yrkesutbildning vid utvecklingen av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

—

Konvention nr 142/1975 om yrkesvägledning och yrkesutbildning vid utvecklingen av mänskliga resurser.

| — | Konventionerna nr 81 (industrisektorer) och 129 (jordbruk) om arbetarskyddsinspektion. |
| --- | --- |

—

Konventionerna nr 81 (industrisektorer) och 129 (jordbruk) om arbetarskyddsinspektion.

| — | Konvention nr 97 om migrerande arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Konvention nr 97 om migrerande arbetstagare.

| 5.6.2 | Att det kriterium som rör sociala förmåner uppfylls (åtagande att respektera minst de åtta ILO-konventionerna om grundläggande rättigheter) bör vara ett grundvillkor för alla investeringar i AVS-länderna. Detsamma gäller den offentliga upphandling inom tjänstesektorn som finansieras av ESF eller andra fonder under Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

5.6.2

Att det kriterium som rör sociala förmåner uppfylls (åtagande att respektera minst de åtta ILO-konventionerna om grundläggande rättigheter) bör vara ett grundvillkor för alla investeringar i AVS-länderna. Detsamma gäller den offentliga upphandling inom tjänstesektorn som finansieras av ESF eller andra fonder under Cotonouavtalet.

| 5.6.3 | Vissa finansiella åtgärder som syftar till att främja företagarandan, nyföretagande och utveckling av företag bör knytas till konkreta insatser som rör företagens ansvar. Man skulle exempelvis kunna ge incitament till företag som ordnar kurser för att höja personalens kvalifikationer, och till mikroföretag och småföretag vars ägare visar att de känner till och tillämpar gällande arbetsmiljöbestämmelser. |
| --- | --- |

5.6.3

Vissa finansiella åtgärder som syftar till att främja företagarandan, nyföretagande och utveckling av företag bör knytas till konkreta insatser som rör företagens ansvar. Man skulle exempelvis kunna ge incitament till företag som ordnar kurser för att höja personalens kvalifikationer, och till mikroföretag och småföretag vars ägare visar att de känner till och tillämpar gällande arbetsmiljöbestämmelser.

6.   Jämställdhetsfrågor

| 6.1 | Jämställdhetsfrågorna (36) bör uppmärksammas både i samband med utvecklingsbiståndet och förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

6.1

Jämställdhetsfrågorna (36) bör uppmärksammas både i samband med utvecklingsbiståndet och förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap.

| 6.1.1 | Analyser och konkreta erfarenheter från AVS-länderna visar följande:






  — | Flickor och kvinnor har begränsad tillgång till yrkesutbildning och annan utbildning (37). |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Analyser och konkreta erfarenheter från AVS-länderna visar följande:

—

Flickor och kvinnor har begränsad tillgång till yrkesutbildning och annan utbildning (37).

| — | Tillgången till finansiella resurser, framför allt mikrokrediter, är begränsad (38). |
| --- | --- |

—

Tillgången till finansiella resurser, framför allt mikrokrediter, är begränsad (38).

| — | Kvinnor hindras att äga jord. |
| --- | --- |

—

Kvinnor hindras att äga jord.

| — | Det råder skillnader i tillgången till den lagliga arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Det råder skillnader i tillgången till den lagliga arbetsmarknaden.

| — | Det råder skillnader mellan mäns och kvinnors löner. |
| --- | --- |

—

Det råder skillnader mellan mäns och kvinnors löner.

| — | Allt fler flickor och kvinnor är hiv-smittade. |
| --- | --- |

—

Allt fler flickor och kvinnor är hiv-smittade.

| — | Våld och arrogant uppträdande mot kvinnor förekommer alltför ofta. |
| --- | --- |

—

Våld och arrogant uppträdande mot kvinnor förekommer alltför ofta.

| 6.2 | I samband med de förhandlingar som föreskrivs i avtalen om ekonomiskt partnerskap är det nödvändigt att kommissionens delegationer drar upp riktlinjerna för, låter utföra och följer upp vissa studier i AVS-regionerna och AVS-länderna, för att kartlägga kvinnoorganisationerna och bedöma deras verksamhet och genomslagskraft. |
| --- | --- |

6.2

I samband med de förhandlingar som föreskrivs i avtalen om ekonomiskt partnerskap är det nödvändigt att kommissionens delegationer drar upp riktlinjerna för, låter utföra och följer upp vissa studier i AVS-regionerna och AVS-länderna, för att kartlägga kvinnoorganisationerna och bedöma deras verksamhet och genomslagskraft.

| 6.2.1 | Tjänstemännen vid kommissionens delegationer bör kontinuerligt vara delaktiga i jämställdhetskulturen och jämställdhetsdebatten. Delegationerna bör få ett särskilt ansvar för integreringen av jämställdhetsfrågorna på alla politikområden (39) och arbetet med att utforma en strategi för kapacitetsuppbyggnad med särskild inriktning mot kvinnor (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Tjänstemännen vid kommissionens delegationer bör kontinuerligt vara delaktiga i jämställdhetskulturen och jämställdhetsdebatten. Delegationerna bör få ett särskilt ansvar för integreringen av jämställdhetsfrågorna på alla politikområden (39) och arbetet med att utforma en strategi för kapacitetsuppbyggnad med särskild inriktning mot kvinnor (40).

| 6.2.2 | Både de åtgärder som utformas av EU:s delegationer och arbetsgrupperna för regionala förberedelser, och som är en följd av avtalen om ekonomiskt partnerskap, och de åtgärder som planeras genom utvecklingssamarbetet skall genomsyras av gemenskapens regelverk (41). Kommittén begär därför att konsekvensanalyserna skall innehålla könsuppdelad statistik, så att man bättre kan bedöma hur de olika handelsåtgärderna påverkar kvinnor och män i AVS-länderna och AVS-regionerna. |
| --- | --- |

6.2.2

Både de åtgärder som utformas av EU:s delegationer och arbetsgrupperna för regionala förberedelser, och som är en följd av avtalen om ekonomiskt partnerskap, och de åtgärder som planeras genom utvecklingssamarbetet skall genomsyras av gemenskapens regelverk (41). Kommittén begär därför att konsekvensanalyserna skall innehålla könsuppdelad statistik, så att man bättre kan bedöma hur de olika handelsåtgärderna påverkar kvinnor och män i AVS-länderna och AVS-regionerna.

| 6.3 | Om vi vill att avtalen om ekonomiskt partnerskap skall ha en jämställdhetsdimension, måste vi inse att övergången till frihandel med EU kommer att få särskilda följder för kvinnorna eftersom de är producenter och konsumenter och därmed har en viktig roll i denna process (42). Genom en konsekvensbedömning kan man avgöra inom vilken näringslivssektor införandet av frihandel kommer att gynna kvinnorna som konsumenter i stället för att missgynna dem som producenter. |
| --- | --- |

6.3

Om vi vill att avtalen om ekonomiskt partnerskap skall ha en jämställdhetsdimension, måste vi inse att övergången till frihandel med EU kommer att få särskilda följder för kvinnorna eftersom de är producenter och konsumenter och därmed har en viktig roll i denna process (42). Genom en konsekvensbedömning kan man avgöra inom vilken näringslivssektor införandet av frihandel kommer att gynna kvinnorna som konsumenter i stället för att missgynna dem som producenter.

| 6.3.1 | Kvinnorna har som bekant en nyckelroll i jordbruket i de flesta AVS-länderna, särskilt i Afrika. Om gemenskapens jordbruksexport till lokala och regionala marknader ökade, skulle de därför drabbas hårt. |
| --- | --- |

6.3.1

Kvinnorna har som bekant en nyckelroll i jordbruket i de flesta AVS-länderna, särskilt i Afrika. Om gemenskapens jordbruksexport till lokala och regionala marknader ökade, skulle de därför drabbas hårt.

| 6.3.2 | Med tanke på att kvinnor redan missgynnas av WTO-reglerna om liberalisering av jordbruket (43), kan det vara nyttigt att analysera de sektorer som har särskild betydelse för kvinnor, i följande syfte:






  — | Att införa eventuella enkla och effektiva skyddsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Med tanke på att kvinnor redan missgynnas av WTO-reglerna om liberalisering av jordbruket (43), kan det vara nyttigt att analysera de sektorer som har särskild betydelse för kvinnor, i följande syfte:

—

Att införa eventuella enkla och effektiva skyddsåtgärder.

| — | Att eventuellt undanta dessa sektorer från förteckningen över sektorer vars produkter skall bli föremål för övergången till frihandel. |
| --- | --- |

—

Att eventuellt undanta dessa sektorer från förteckningen över sektorer vars produkter skall bli föremål för övergången till frihandel.

| — | Att utarbeta särskilda bestämmelser som tillgodoser de specifika intressena i vissa regioner. |
| --- | --- |

—

Att utarbeta särskilda bestämmelser som tillgodoser de specifika intressena i vissa regioner.

| 6.3.3 | När man utifrån ett jämställdhetsperspektiv analyserar de utvecklingsproblem som behandlas i avtalen om ekonomiskt partnerskap, bör man kartlägga i vilka sektorer kvinnor är särskilt missgynnade i fråga om tillgång till produktionsmedel, och undersöka hur man kan underlätta tillgången så att kvinnor blir så väl rustade som möjligt inför frihandeln med EU. |
| --- | --- |

6.3.3

När man utifrån ett jämställdhetsperspektiv analyserar de utvecklingsproblem som behandlas i avtalen om ekonomiskt partnerskap, bör man kartlägga i vilka sektorer kvinnor är särskilt missgynnade i fråga om tillgång till produktionsmedel, och undersöka hur man kan underlätta tillgången så att kvinnor blir så väl rustade som möjligt inför frihandeln med EU.

| 6.3.4 | En annan viktig del av analysen består i att undersöka på vilket sätt kvinnor redan nu gynnas av regeringarnas och EU:s program för att förbättra deras tillgång till resurser. |
| --- | --- |

6.3.4

En annan viktig del av analysen består i att undersöka på vilket sätt kvinnor redan nu gynnas av regeringarnas och EU:s program för att förbättra deras tillgång till resurser.

| 6.3.5 | Studier som kan främjas är de som gör det möjligt att fokusera på den typ av stöd som kvinnor är i störst behov av inför frihandeln. |
| --- | --- |

6.3.5

Studier som kan främjas är de som gör det möjligt att fokusera på den typ av stöd som kvinnor är i störst behov av inför frihandeln.

| 6.4 | Jämställdhetsfrågorna innefattar inte bara kvinnor och de personer som är i störst behov av stöd, utan även de småproducenter som utgör en svag grupp i de förhandlingar som är knutna till avtalen om ekonomiskt partnerskap. När det gäller de ekonomiska problemen och budgetproblemen är två frågor avgörande för kvinnor och småproducenter och bör därför ägnas uppmärksamhet i avtalen.






  — | Sociala tjänster, t.ex. utbildning, hälsovård, användning av vatten och mödravård. |
| --- | --- | --- |

6.4

Jämställdhetsfrågorna innefattar inte bara kvinnor och de personer som är i störst behov av stöd, utan även de småproducenter som utgör en svag grupp i de förhandlingar som är knutna till avtalen om ekonomiskt partnerskap. När det gäller de ekonomiska problemen och budgetproblemen är två frågor avgörande för kvinnor och småproducenter och bör därför ägnas uppmärksamhet i avtalen.

—

Sociala tjänster, t.ex. utbildning, hälsovård, användning av vatten och mödravård.

| — | Ekonomiska tjänster, t.ex. jordbruk, infrastruktur, vägar på landsbygden, finanspolitik, tillgång till mikrokrediter och innovation. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska tjänster, t.ex. jordbruk, infrastruktur, vägar på landsbygden, finanspolitik, tillgång till mikrokrediter och innovation.

| 6.4.1 | I allmänhet är de anslag till sociala och ekonomiska tjänster som föreskrivs genom avtalen om ekonomiskt partnerskap ganska små, när det gäller att skydda de inhemska regionala marknaderna eller erbjuda ett alternativ till det begränsade utbudet. En genomgripande konsekvensbedömning bör visa på vilken nivå stödet bör ligga, för att kompensera AVS-ländernas inkomstminskning till följd av övergången till frihandel med EU. |
| --- | --- |

6.4.1

I allmänhet är de anslag till sociala och ekonomiska tjänster som föreskrivs genom avtalen om ekonomiskt partnerskap ganska små, när det gäller att skydda de inhemska regionala marknaderna eller erbjuda ett alternativ till det begränsade utbudet. En genomgripande konsekvensbedömning bör visa på vilken nivå stödet bör ligga, för att kompensera AVS-ländernas inkomstminskning till följd av övergången till frihandel med EU.

| 6.5 | För att kvinnorna skall kunna integreras bättre och bli mer delaktiga i AVS-ländernas samhällsliv och ekonomiska liv krävs särskilda åtgärder, bl.a. följande:






  — | Särskilda kanaler som ger endast kvinnor tillgång till fondmedel för olika projekt (kapacitetsuppbyggnad, företagande, mikrokrediter, kvinnoorganisationer, utbildning etc.) (44). |
| --- | --- | --- |

6.5

För att kvinnorna skall kunna integreras bättre och bli mer delaktiga i AVS-ländernas samhällsliv och ekonomiska liv krävs särskilda åtgärder, bl.a. följande:

—

Särskilda kanaler som ger endast kvinnor tillgång till fondmedel för olika projekt (kapacitetsuppbyggnad, företagande, mikrokrediter, kvinnoorganisationer, utbildning etc.) (44).

| — | Större stöd till utbildningsprojekt som riktar sig till kvinnor. |
| --- | --- |

—

Större stöd till utbildningsprojekt som riktar sig till kvinnor.

| — | Omfattande åtgärder för att utveckla kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

—

Omfattande åtgärder för att utveckla kvinnligt företagande.

| 6.6 | Den viktigaste aspekten är dock att kvinnor får samma tillgång till utbildning som män, vilket också sägs i den tredje punkten i millenniemålen. |
| --- | --- |

6.6

Den viktigaste aspekten är dock att kvinnor får samma tillgång till utbildning som män, vilket också sägs i den tredje punkten i millenniemålen.

7.   Slutsatser och rekommendationer

| 7.1 | I dagsläget har alla industriländer svårt att hantera globaliseringens många aspekter. Den gradvisa liberaliseringen av marknaderna som ligger till grund för detta fenomen kommer naturligtvis att få olika effekter i varje enskilt land. |
| --- | --- |

7.1

I dagsläget har alla industriländer svårt att hantera globaliseringens många aspekter. Den gradvisa liberaliseringen av marknaderna som ligger till grund för detta fenomen kommer naturligtvis att få olika effekter i varje enskilt land.

| 7.1.1 | De nationer som har ett väl utvecklat tjänstesystem och en ekonomi där bruttoförädlingsvärdet (45) i tillverkningssektorn (BFV 2) har sjunkit, befinner sig i ett gynnsammare läge i ett globaliserat system. I detta historiska skede är det mer än tidigare förmågan att tillhandahålla avancerade tjänster som avgör om en ekonomi skall bli framgångsrik. |
| --- | --- |

7.1.1

De nationer som har ett väl utvecklat tjänstesystem och en ekonomi där bruttoförädlingsvärdet (45) i tillverkningssektorn (BFV 2) har sjunkit, befinner sig i ett gynnsammare läge i ett globaliserat system. I detta historiska skede är det mer än tidigare förmågan att tillhandahålla avancerade tjänster som avgör om en ekonomi skall bli framgångsrik.

| 7.1.2 | AVS-länderna har notoriskt svaga eller obefintliga tillverkningsstrukturer och deras tjänstesystem är i en ännu sämre situation. De måste alltså ha hjälp så att de kan skaffa sig instrument för att bekämpa svält och fattigdom genom att utveckla handeln och produktionen. Detta innebär emellertid att processerna för avreglering och sänkta tullar kommer att dra ut på tiden och ta ännu längre tid än beräknat. |
| --- | --- |

7.1.2

AVS-länderna har notoriskt svaga eller obefintliga tillverkningsstrukturer och deras tjänstesystem är i en ännu sämre situation. De måste alltså ha hjälp så att de kan skaffa sig instrument för att bekämpa svält och fattigdom genom att utveckla handeln och produktionen. Detta innebär emellertid att processerna för avreglering och sänkta tullar kommer att dra ut på tiden och ta ännu längre tid än beräknat.

| 7.1.3 | Det betyder också att den pågående processen kommer att lyckas endast om samhället involveras och känner sig motiverat. Men samhällets reaktioner och medverkan kommer också till uttryck genom de olika organ och sammanslutningar som alltjämt är mycket bräckliga och i många stater fortfarande hindras i sin verksamhet. |
| --- | --- |

7.1.3

Det betyder också att den pågående processen kommer att lyckas endast om samhället involveras och känner sig motiverat. Men samhällets reaktioner och medverkan kommer också till uttryck genom de olika organ och sammanslutningar som alltjämt är mycket bräckliga och i många stater fortfarande hindras i sin verksamhet.

| 7.1.4 | Den första fundamentala uppgift som måste lösas via partnerskapsavtalen är att i de olika regionerna stärka organisationerna för arbetstagare, företagare och konsumenter liksom jämställdhetsorganisationer och de många andra sammanslutningar som bidrar till att skapa kultur och samförstånd kring insatser för att påskynda framsteg på det mänskliga, sociala och ekonomiska planet. |
| --- | --- |

7.1.4

Den första fundamentala uppgift som måste lösas via partnerskapsavtalen är att i de olika regionerna stärka organisationerna för arbetstagare, företagare och konsumenter liksom jämställdhetsorganisationer och de många andra sammanslutningar som bidrar till att skapa kultur och samförstånd kring insatser för att påskynda framsteg på det mänskliga, sociala och ekonomiska planet.

| 7.2 | AVS-länderna skiljer sig mycket åt vad beträffar språk, kultur och religion och följaktligen är också förhållandena i de olika civila samhällena mycket varierande. Dessa skillnader har dokumenterats i olika studier (46) som skulle kunna spela en viktig roll i partnerskapsförhandlingarna. |
| --- | --- |

7.2

AVS-länderna skiljer sig mycket åt vad beträffar språk, kultur och religion och följaktligen är också förhållandena i de olika civila samhällena mycket varierande. Dessa skillnader har dokumenterats i olika studier (46) som skulle kunna spela en viktig roll i partnerskapsförhandlingarna.

| 7.2.1 | Dessa skillnader mellan länderna borde leda till differentierade regioner som ger upphov till ekonomiska partnerskapsavtal med olika innehåll. |
| --- | --- |

7.2.1

Dessa skillnader mellan länderna borde leda till differentierade regioner som ger upphov till ekonomiska partnerskapsavtal med olika innehåll.

| 7.2.2 | AVS-ländernas indelning i sex makroområden gör det å ena sidan möjligt att utveckla syd-syd-förbindelser och således att utvidga de positiva erfarenheter som EU hittills gjort, men å den andra sidan bör påpekas att de AVS-länder som uppmanats att mellan sig knyta ekonomiska och sociala kontakter har nått mycket varierande utvecklingsnivåer. Det kräver en ansenlig insats av kommissionen för att ringa in specifika egenskaper hos de enskilda regionerna på vilka det civila samhället kan koncentrera sin uppmärksamhet och sitt intresse. |
| --- | --- |

7.2.2

AVS-ländernas indelning i sex makroområden gör det å ena sidan möjligt att utveckla syd-syd-förbindelser och således att utvidga de positiva erfarenheter som EU hittills gjort, men å den andra sidan bör påpekas att de AVS-länder som uppmanats att mellan sig knyta ekonomiska och sociala kontakter har nått mycket varierande utvecklingsnivåer. Det kräver en ansenlig insats av kommissionen för att ringa in specifika egenskaper hos de enskilda regionerna på vilka det civila samhället kan koncentrera sin uppmärksamhet och sitt intresse.

| 7.2.3 | De stora projekt som diskuterades i Johannesburg och som också låg till grund för handlingsplanen för det nya millenniet, dvs. hälso- och sjukvård, vattentillgång, bekämpande av svält, hållbar utveckling, kapacitetsuppbyggnad,etc., är de frågor som det civila samhället först måste inrikta sig på för att kunna känna att det står i främsta linjen i förändringsprocessen. |
| --- | --- |

7.2.3

De stora projekt som diskuterades i Johannesburg och som också låg till grund för handlingsplanen för det nya millenniet, dvs. hälso- och sjukvård, vattentillgång, bekämpande av svält, hållbar utveckling, kapacitetsuppbyggnad,etc., är de frågor som det civila samhället först måste inrikta sig på för att kunna känna att det står i främsta linjen i förändringsprocessen.

| 7.2.4 | Under såväl förhandlingarna som projektens genomförande måste man framför allt visa prov på lyhördhet och inkännande. Ett mål som kräver särskilda ansträngningar är hur man skall lyckas integrera de olika sociala aspekterna med de ekonomiska, kulturella och miljömässiga aspekterna. |
| --- | --- |

7.2.4

Under såväl förhandlingarna som projektens genomförande måste man framför allt visa prov på lyhördhet och inkännande. Ett mål som kräver särskilda ansträngningar är hur man skall lyckas integrera de olika sociala aspekterna med de ekonomiska, kulturella och miljömässiga aspekterna.

| 7.3 | Under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen skall handeln användas som en av faktorerna för utveckling, vilket också kommissionsledamot Peter Mandelson har framhållit. Även om frihandeln i sig inte kan råda bot på svält och fattigdom och inte heller är det optimala verktyget för att nå fram till hållbar utveckling, skall den ändå inom ett partnerskapsprojekt anses som en konkurrenskraftsfrämjande faktor. |
| --- | --- |

7.3

Under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen skall handeln användas som en av faktorerna för utveckling, vilket också kommissionsledamot Peter Mandelson har framhållit. Även om frihandeln i sig inte kan råda bot på svält och fattigdom och inte heller är det optimala verktyget för att nå fram till hållbar utveckling, skall den ändå inom ett partnerskapsprojekt anses som en konkurrenskraftsfrämjande faktor.

| 7.3.1 | EESK kräver att det avsätts tillräckliga resurser för att stärka det civila samhällets representation i de sex områdena i AVS-länderna och i de redan befintliga förbindelserna mellan det organiserade civila samhället i EU-länderna och AVS-länderna. |
| --- | --- |

7.3.1

EESK kräver att det avsätts tillräckliga resurser för att stärka det civila samhällets representation i de sex områdena i AVS-länderna och i de redan befintliga förbindelserna mellan det organiserade civila samhället i EU-länderna och AVS-länderna.

| 7.3.2 | Därför borde alla de intrikata faser som rör handelsbestämmelserna diskuteras och lösas i samarbete med företrädare för det civila samhället, eftersom det är denna nivå som kommer att drabbas av konsekvenserna av besluten. |
| --- | --- |

7.3.2

Därför borde alla de intrikata faser som rör handelsbestämmelserna diskuteras och lösas i samarbete med företrädare för det civila samhället, eftersom det är denna nivå som kommer att drabbas av konsekvenserna av besluten.

| 7.3.3 | Europeiska kommissionen borde i synnerhet snarast ge sitt stöd till finansieringen av strukturer för regionalt samarbete med aktörer från det civila samhället i AVS-länderna, först och främst arbetsmarknadens parter, för att främja deltagandet och den direkta integreringen av dessa i AVS-ländernas regionala integreringsprocess och i förberedelserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap. EESK:s uppföljningskommitté AVS-EU har å sin sida lovat att ge prioritet åt att uppmuntra utvecklingen av sådana regionala samarbetsnätverk för det civila samhället i samband med förberedelserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

7.3.3

Europeiska kommissionen borde i synnerhet snarast ge sitt stöd till finansieringen av strukturer för regionalt samarbete med aktörer från det civila samhället i AVS-länderna, först och främst arbetsmarknadens parter, för att främja deltagandet och den direkta integreringen av dessa i AVS-ländernas regionala integreringsprocess och i förberedelserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap. EESK:s uppföljningskommitté AVS-EU har å sin sida lovat att ge prioritet åt att uppmuntra utvecklingen av sådana regionala samarbetsnätverk för det civila samhället i samband med förberedelserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 7.4 | De ekonomiska partnerskapsavtalen kommer endast att nå full verkan och framgång om näringslivets och samhällslivets aktörer garanteras får deltagande i utformningen, utarbetandet och genomförandet av dem – detta gäller särskilt konsekvensanalyserna – liksom i diskussionerna och definitionen rörande avtalens inneboende sociala aspekter. |
| --- | --- |

7.4

De ekonomiska partnerskapsavtalen kommer endast att nå full verkan och framgång om näringslivets och samhällslivets aktörer garanteras får deltagande i utformningen, utarbetandet och genomförandet av dem – detta gäller särskilt konsekvensanalyserna – liksom i diskussionerna och definitionen rörande avtalens inneboende sociala aspekter.

| 7.4.1 | De ekonomiska partnerskapsavtalens positiva aspekter (regional utveckling, tillkomsten av nationella och regionala inre marknader etc.) kan dämpas av






  — | å ena sidan de betydande skillnaderna i utvecklingsnivå mellan EU och AVS-länderna, |
| --- | --- | --- |

7.4.1

De ekonomiska partnerskapsavtalens positiva aspekter (regional utveckling, tillkomsten av nationella och regionala inre marknader etc.) kan dämpas av

—

å ena sidan de betydande skillnaderna i utvecklingsnivå mellan EU och AVS-länderna,

| — | å den andra sidan av skillnader mellan partnerna vad gäller teknisk och finansiell kontroll av marknaderna. |
| --- | --- |

—

å den andra sidan av skillnader mellan partnerna vad gäller teknisk och finansiell kontroll av marknaderna.

| 7.5 | På grundval av resultaten från konsekvensanalyserna kommer det att bli möjligt att avgöra om integrationsprocessen skall fortsätta, ändras eller om den skall skjutas upp med skyddsklausuler eller moratorier som medger regelbundna översyner. |
| --- | --- |

7.5

På grundval av resultaten från konsekvensanalyserna kommer det att bli möjligt att avgöra om integrationsprocessen skall fortsätta, ändras eller om den skall skjutas upp med skyddsklausuler eller moratorier som medger regelbundna översyner.

| 7.6 | Konsekvensanalyserna skall kunna innehålla förslag på rättelser i WTO-bestämmelserna, så att de ekonomiska partnerskapsavtalen kan anpassas till de minst utvecklade ländernas behov. |
| --- | --- |

7.6

Konsekvensanalyserna skall kunna innehålla förslag på rättelser i WTO-bestämmelserna, så att de ekonomiska partnerskapsavtalen kan anpassas till de minst utvecklade ländernas behov.

| 7.6.1 | Det står klart att de minst utvecklade länderna kommer att drabbas av stora sociala och ekonomiska kostnader under övergången mot frihandel. Merparten av de fördelar som följer på de ekonomiska partnerskapsavtalen kommer att vara svåra att kvantifiera. Kommissionen bör därför tillsammans med företrädare för det civila samhället i AVS-länderna uppskatta de kostnader och fördelar som ingångna ekonomiska partnerskapsavtal med EU kan medföra. |
| --- | --- |

7.6.1

Det står klart att de minst utvecklade länderna kommer att drabbas av stora sociala och ekonomiska kostnader under övergången mot frihandel. Merparten av de fördelar som följer på de ekonomiska partnerskapsavtalen kommer att vara svåra att kvantifiera. Kommissionen bör därför tillsammans med företrädare för det civila samhället i AVS-länderna uppskatta de kostnader och fördelar som ingångna ekonomiska partnerskapsavtal med EU kan medföra.

| 7.7 | De ekonomiska partnerskapsavtalens framgång är under alla omständigheter avhängig av om samhället deltar i samtliga förhandlingsfaser. |
| --- | --- |

7.7

De ekonomiska partnerskapsavtalens framgång är under alla omständigheter avhängig av om samhället deltar i samtliga förhandlingsfaser.

| 7.8 | EESK är villig att utöka sitt samarbete med kommissionen och att som hittills ställa sin sakkunskap till förfogande för att intensifiera dialogen och utbytet av välfungerande metoder med företrädare för regionerna i AVS-länderna. Detta kan ske genom att ordna möten, arbetsseminarier och genom att anordna praktiktjänstgöringar för klart definierade yrkesprofiler som är verksamma i organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

7.8

EESK är villig att utöka sitt samarbete med kommissionen och att som hittills ställa sin sakkunskap till förfogande för att intensifiera dialogen och utbytet av välfungerande metoder med företrädare för regionerna i AVS-länderna. Detta kan ske genom att ordna möten, arbetsseminarier och genom att anordna praktiktjänstgöringar för klart definierade yrkesprofiler som är verksamma i organisationer i det civila samhället.

| 7.9 | Några företrädare för det civila samhället i AVS-länderna, särskilt företagare och fackföreningsrepresentanter, skulle behöva ingå i de arbetsgrupper för regional förberedelse som finns i varje region. |
| --- | --- |

7.9

Några företrädare för det civila samhället i AVS-länderna, särskilt företagare och fackföreningsrepresentanter, skulle behöva ingå i de arbetsgrupper för regional förberedelse som finns i varje region.

| 7.10 | Som rekommenderades vid det 24:e sammanträdet för näringslivets och samhällslivets intressegrupper i EU och AVS-länderna föreslår EESK, med stöd av kommissionsledamot Peter Mandelsons uttalade samtycke under sammanträdet, att man inrättar regionala kommittéer för den sociala dialogen, bestående av företrädare för arbetsmarknadsparterna, för att bidra till att utarbeta, föreslå och säkerställa genomförandet och uppföljningen av sociala utvecklingsprogram. Uppdragen för dessa kommittéer skulle kunna gälla de ekonomiska partnerskapsavtalens ekonomiska, sociala och regionala effekter, tillämpningen och kontrollen av ILO:s konventioner om de grundläggande sociala rättigheterna, främjande av sysselsättning och social utveckling, utveckling av utbildning och yrkesutbildning, bestämmelser för social trygghet och resultaten av förhandlingar i informella sektorer. |
| --- | --- |

7.10

Som rekommenderades vid det 24:e sammanträdet för näringslivets och samhällslivets intressegrupper i EU och AVS-länderna föreslår EESK, med stöd av kommissionsledamot Peter Mandelsons uttalade samtycke under sammanträdet, att man inrättar regionala kommittéer för den sociala dialogen, bestående av företrädare för arbetsmarknadsparterna, för att bidra till att utarbeta, föreslå och säkerställa genomförandet och uppföljningen av sociala utvecklingsprogram. Uppdragen för dessa kommittéer skulle kunna gälla de ekonomiska partnerskapsavtalens ekonomiska, sociala och regionala effekter, tillämpningen och kontrollen av ILO:s konventioner om de grundläggande sociala rättigheterna, främjande av sysselsättning och social utveckling, utveckling av utbildning och yrkesutbildning, bestämmelser för social trygghet och resultaten av förhandlingar i informella sektorer.

| 7.11 | EESK är också övertygad om att de viktigaste sociala och könsrelaterade aspekterna, arbetsmarknadens utveckling och garantierna för social trygghet på grundval av mandatet i Cotonouavtalet bör ingå i förhandlingarna och därefter omsättas i konkreta resultat. |
| --- | --- |

7.11

EESK är också övertygad om att de viktigaste sociala och könsrelaterade aspekterna, arbetsmarknadens utveckling och garantierna för social trygghet på grundval av mandatet i Cotonouavtalet bör ingå i förhandlingarna och därefter omsättas i konkreta resultat.

| 7.12 | De ovannämnda aspekterna som är grundläggande för att den ekonomiska och sociala utvecklingen skall ske på ett korrekt sätt, bör i varje fall allvarligt beaktas inom ramen för den utvecklingspolitik som bör åtfölja och komplettera förhandlingarna och de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

7.12

De ovannämnda aspekterna som är grundläggande för att den ekonomiska och sociala utvecklingen skall ske på ett korrekt sätt, bör i varje fall allvarligt beaktas inom ramen för den utvecklingspolitik som bör åtfölja och komplettera förhandlingarna och de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 7.13 | Vi tycks ha uppnått ett skede i globaliseringsprocessen där vi måste rikta större uppmärksamhet på medborgarnas ”kollektiva preferenser och kollektiva medvetenhet” för att minska de nationella och internationella spänningarna och undvika de ”ideologiska” handelskonflikter som blir allt vanligare och som varken mekanismer och bestämmelser som åläggs utifrån eller experter ensamma tycks kunna lösa. |
| --- | --- |

7.13

Vi tycks ha uppnått ett skede i globaliseringsprocessen där vi måste rikta större uppmärksamhet på medborgarnas ”kollektiva preferenser och kollektiva medvetenhet” för att minska de nationella och internationella spänningarna och undvika de ”ideologiska” handelskonflikter som blir allt vanligare och som varken mekanismer och bestämmelser som åläggs utifrån eller experter ensamma tycks kunna lösa.

| 7.14 | Som EESK hävdat också i tidigare yttranden utgör de ekonomiska partnerskapsavtalen en mycket stor utmaning för EU och den globala ekonomin. Avtalen kommer att ingås senare än förutsett (47) och kommer endast att kunna röna framgång om man lyckas engagera det civila samhället och lyfta fram kvinnornas roll i beslutsprocesserna och i genomförandet av konkreta insatser. |
| --- | --- |

7.14

Som EESK hävdat också i tidigare yttranden utgör de ekonomiska partnerskapsavtalen en mycket stor utmaning för EU och den globala ekonomin. Avtalen kommer att ingås senare än förutsett (47) och kommer endast att kunna röna framgång om man lyckas engagera det civila samhället och lyfta fram kvinnornas roll i beslutsprocesserna och i genomförandet av konkreta insatser.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Cotonouavtalet, art. 25.

1

(2)  Gemensamma parlamentsförsamlingens Addis Abeba-resolution, skäl Q (3643/04/def.).

2

(3)  Cotonouavtalet, art. 46.

3

(4)  Cotonouavtalet, art. 48, som återgår på WTO-avtalen.

4

(5)  Se ovan, art. 49.

5

(6)  Se ovan, art. 50.

6

(7)  Se ovan, art. 51.

7

(8)  Se ovan, art. 54.

8

(9)  Se ovan, art. 75.

9

(10)  Cotonouavtalet, art. 45.

10

(11)  Denna bedömning har framkommit i samtal med kommissionens tjänstemän.

11

(12)  Dessa består av företrädare för varje stat och för kommissionen, utsedda av delegationer.

12

(13)  Se t.ex. yttrandena (föredragande: Pezzini) och CESE 521/2002 (föredragande: Baeza Sanjuan).

13

(14)  Vid sidan av det vertikala partnerskapet finns ett horisontellt partnerskap, där det krävs att det civila samhället deltar i genomförande och förvaltning av regionala operativa planer.

14

(15)  I kommissionsdokument (GD Utveckling) anges mer i detalj vilka kategorier som ingår förutom arbetsgivare och arbetstagare: organisationer för försvar av mänskliga rättigheter, basorganisationer, kvinnoorganisationer, ungdomsföreningar, organisationer för skydd av barn, företrädare för ursprungsbefolkningar, miljöskyddsorganisationer, jordbruksorganisationer, konsumentsammanslutningar, företrädare för religiösa samfund, icke-statliga organisationer, sammanslutningar för kultur och medier.

15

(16)  Se särskilt följande artiklar: 2, 4-7, 8, 9, 10, 15, 17, 19-24, 25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74-78, 81. Det civila samhället omnämns i Gemensam förklaring om aktörerna i partnerskapet (Förklaring 1, bifogad slutakten), bilaga IV, art. 4, i sammanställningen av samarbetsstrategier och i riktlinjerna för programplaneringen.

16

(17)  Det civila samhällets aktörer skall fortlöpande informeras, ekonomiska resurser är avsatta för dem, de bör engageras i genomförandet av projekt, de är berättigade till kulturellt och ekonomiskt stöd för att kunna förbättra sin organisation.

17

(18)  Cotonouavtalet, art. 50, och ILO:s grundläggande normer.

18

(19)  Se EUT C 74, 23.3.2005 (föredragande: Florio).

19

(20)  Associering i enlighet med Romfördraget (art. 131), Yaoundé I och II, Lomé I, II, III, IV och IV a.

20

(21)  I många afrikanska kulturer tillhör egendomen inte en enskild familj, utan en mbumba, dvs. hela den patriarkala släkten som omfattar dussintals personer. Därmed motverkas koncentration av tillgångar, eftersom tillgångarna tillhör alla, även dem som inte skapat dem.

21

mbumba

(22)  Se fotnot 17.

22

(23)  ”Att bekämpa fattigdom genom att främja en hållbar utveckling: För gemensamma samarbetsmetoder”, CES 104/2003, föredragande: Ernst Erik Ehnmark.

23

(24)  Jfr artiklarna 19–27.

24

(25)  Jfr ILO:s strategi för anständigt arbete.

25

(26)  Enligt Aristoteles uppfattar människan de idéer som finns i världen genom sinnet och kulturen, och förankrar idéerna i världen genom den praktiska utbildningen och sina händer.

26

(27)  Grödor, produktionsteknik, maskinutrustning, transporter, bevarande och förvaltning av vatten.

27

(28)  Se EUT C 74, 23.3.2005, föredragande: Susanna Florio.

28

(29)  Arbetsgivar-, arbetstagar- och konsumentorganisationer, organisationer för jämställdhet, djurskydd etc.

29

(30)  Den europeiska modellen för förvaltning av yrkesutbildning, med organ som består av företrädare för olika arbetsmarknadsgrupper och administrativa nivåer, har gett ett gott resultat både för ungdomarna och arbetsmarknaden.

30

(31)  Nyligen utförda OECD-studier visar att 50 % av de ungdomar som lämnar utvecklingsländerna har en yrkesutbildning och därmed skulle kunna vara till stor nytta för landets utveckling.

31

(32)  Se yttrandet om ”Grönbok om förbindelserna mellan europeiska unionen och AVS-länderna inför 2000-talet - Utmaningar och valmöjligheter inför ett nytt partnerskap” (föredragande: Henri Malosse) (REX/152).

32

(33)  Se yttrandet EUT C 74, 23.3.2005 om ”Kvinnoorganisationernas roll som icke-statliga aktörer i samband med tillämpningen av Cotonouavtalet” (föredragande: Susanna Florio) (REX/154).

33

(34)  ”Unions and Collective Bargaining: Economic Effects in a Global Environment”, Världsbanken, Washington, 2003.

34

(35)  Se yttrandet EUT C 74, 23.3.2005 om ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (föredragande: Thomas Etty och Renate Hornung-Draus) (REX/182).

35

(36)  Jämställdhetsfrågor rör i synnerhet kvinnor, men även dem som kan komma att diskrimineras av ekonomiska och religiösa skäl eller på grund av ras, ålder eller kulturella aspekter.

36

(37)  Se yttrandet CESE 1205/2004 (föredragande: Susanna Florio). I utvecklingsländerna har 61 % av männen minst grundutbildning, mot 41 % av kvinnorna.

37

(38)  Enligt studier från FAO får afrikanska kvinnor endast 10 % av de krediter som går till små jordägare.

38

(39)  Se yttrandet 1205/2004, enligt ovan.

39

(40)  Se fördragets artikel 3, där det anges att gemenskapen i all verksamhet, inbegripet utvecklingssamarbete, skall sträva efter att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.

40

, inbegripet utvecklingssamarbete

främja jämställdhet mellan dem

(41)  Handlingsprogram för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete (2001/2006) (KOM(2001) 295 slutlig).

41

(42)  Aprodevs konferens om jämställdhetsdimensionen i AVS-länderna i Dakar i oktober 2003.

42

(43)  GERA-programmet, fas II/nätverk tredje världen – Afrika.

43

(44)  EU har omfattande erfarenheter på detta område. Se ILO:s program för europeiska kvinnor på 80-talet och de olika projekt som finansierades av dåvarande GD V för att främja lika möjligheter för kvinnor och män. Man bör även nämna det nuvarande Equal-programmet.

44

(45)  BFV 6 (bruttoförädlingsvärdet i de viktigaste ekonomiska sektorerna som tillsammans bestämmer BNP) – BFV 1: jordbruket, BFV 2: tillverkningssektorn, BFV 3: byggnadsindustrin, BFV 4: handel och turism, BFV 5: krediter och tjänster till företagen, BFV 6: förvaltningen.

45

(46)  Bland annat kan nämnas de studier som initierats av Afrikanska utvecklingsbanken.

46

(47)  Man kan jämföra med de problem som EU fortfarande möter 50 år efter det att unionen upprättades.

47

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/86

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Vägledande dokument om statligt stöd till innovation”

KOM(2005) 436 slutlig

(2006/C 65/16)

Den 21 september 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Vägledande dokument om statligt stöd till innovation”

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium gav facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 422:a plenarsession den 14 december 2005Antonello Pezzini till huvudföredragande och antog följande yttrande med 80 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar det vägledande dokumentet om statligt stöd till innovation, genom vilket kommissionen avser att utarbeta en säker rättslig ram, fastställa kriterier för att rikta stödet bättre och åstadkomma en förenkling av regelverket. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar det vägledande dokumentet om statligt stöd till innovation, genom vilket kommissionen avser att utarbeta en säker rättslig ram, fastställa kriterier för att rikta stödet bättre och åstadkomma en förenkling av regelverket.

| 1.1.1 | Kommittén är medveten om att kommissionsdokumentet för första gången initierar en ingående debatt om följande, för närvarande högst aktuella frågor:






  — | Vad menar vi med innovation? |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Kommittén är medveten om att kommissionsdokumentet för första gången initierar en ingående debatt om följande, för närvarande högst aktuella frågor:

—

Vad menar vi med innovation?

| — | Var går gränsen mellan innovationsfasen, som kan vara föremål för stöd, och marknadsföringsfasen? |
| --- | --- |

—

Var går gränsen mellan innovationsfasen, som kan vara föremål för stöd, och marknadsföringsfasen?

| — | Vilka åtgärder är lämpliga för att kompensera småföretagen för tillväxtens välkända begränsningar? |
| --- | --- |

—

Vilka åtgärder är lämpliga för att kompensera småföretagen för tillväxtens välkända begränsningar?

| — | Hur beter sig våra främsta samarbetspartner i fråga om innovation i den pågående globaliseringsprocessen, och vilka begränsningar godtar vi genom att ansluta oss till WTO-bestämmelserna? |
| --- | --- |

—

Hur beter sig våra främsta samarbetspartner i fråga om innovation i den pågående globaliseringsprocessen, och vilka begränsningar godtar vi genom att ansluta oss till WTO-bestämmelserna?

| 1.2 | Svaren på dessa frågor kommer att ha en avgörande betydelse för den nya rättsliga ram som kommissionen skall lägga fram och som skall leda till samordning mellan medlemsstaterna i syfte att förena utveckling och framsteg och respektera bestämmelserna, särskilt konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

1.2

Svaren på dessa frågor kommer att ha en avgörande betydelse för den nya rättsliga ram som kommissionen skall lägga fram och som skall leda till samordning mellan medlemsstaterna i syfte att förena utveckling och framsteg och respektera bestämmelserna, särskilt konkurrensbestämmelserna.

| 1.3 | Att Europa inte är tillräckligt konkurrenskraftigt beror till stor del på att innovationsnivån är relativt låg, vilket i sin tur ofta beror på marknadsbrister. I dessa fall kan de statliga stöden bidra till att uppmuntra marknadsaktörerna till större investeringar i produkt- och processrelaterad innovation (1). |
| --- | --- |

1.3

Att Europa inte är tillräckligt konkurrenskraftigt beror till stor del på att innovationsnivån är relativt låg, vilket i sin tur ofta beror på marknadsbrister. I dessa fall kan de statliga stöden bidra till att uppmuntra marknadsaktörerna till större investeringar i produkt- och processrelaterad innovation (1).

| 1.4 | Alternativet till innovation är kulturell och ekonomisk tillbakagång inom EU. Kommittén är fullständigt medveten om detta, och genom att dess ledamöter är aktiva inom det organiserade civila samhällets olika sektorer söker den uppnå följande mål (som ett lämpligt utnyttjande av statsstöden också kan bidra till):






  — | Att marknadens externa effekter avhjälps eller avleds. |
| --- | --- | --- |

1.4

Alternativet till innovation är kulturell och ekonomisk tillbakagång inom EU. Kommittén är fullständigt medveten om detta, och genom att dess ledamöter är aktiva inom det organiserade civila samhällets olika sektorer söker den uppnå följande mål (som ett lämpligt utnyttjande av statsstöden också kan bidra till):

—

Att marknadens externa effekter avhjälps eller avleds.

| — | Att företagarandan stärks. |
| --- | --- |

—

Att företagarandan stärks.

| — | Att lämpliga åtgärder vidtas på olika områden för att hjälpa mikroföretag samt små och medelstora företag och göra dem innovativa. |
| --- | --- |

—

Att lämpliga åtgärder vidtas på olika områden för att hjälpa mikroföretag samt små och medelstora företag och göra dem innovativa.

| — | Att företagare och aktörer inom den sociala sektorn får hjälp att förstå och använda de innovationer som är en kontinuerlig del av marknadernas internationalisering. |
| --- | --- |

—

Att företagare och aktörer inom den sociala sektorn får hjälp att förstå och använda de innovationer som är en kontinuerlig del av marknadernas internationalisering.

| — | Att det genomförs olika former av privat kontroll av efterlevnaden för att öka respekten för och underlätta det fullständiga genomförandet av gemenskapslagstiftningen (2). |
| --- | --- |

—

Att det genomförs olika former av privat kontroll av efterlevnaden för att öka respekten för och underlätta det fullständiga genomförandet av gemenskapslagstiftningen (2).

| — | Att det europeiska området för forskningsverksamhet verkligen genomförs, genom att teknikcentrum och högskolor gör samordnade insatser för att sprida och konkretisera forskningsresultaten (3). |
| --- | --- |

—

Att det europeiska området för forskningsverksamhet verkligen genomförs, genom att teknikcentrum och högskolor gör samordnade insatser för att sprida och konkretisera forskningsresultaten (3).

| — | Att olika instrument och resurser gör det möjligt för den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen att anpassa sig till marknadens innovationspräglade efterfrågan på yrkeskompetens och innovation, hjälper samhället att förstå de ständiga förändringarna och bidrar till att sprida kunskap om och stärka principerna för företagens sociala ansvar (4). |
| --- | --- |

—

Att olika instrument och resurser gör det möjligt för den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen att anpassa sig till marknadens innovationspräglade efterfrågan på yrkeskompetens och innovation, hjälper samhället att förstå de ständiga förändringarna och bidrar till att sprida kunskap om och stärka principerna för företagens sociala ansvar (4).

| 1.5 | Hittills har kommissionen inte antagit några särskilda bestämmelser om statligt stöd till innovation. Med utgångspunkt i artiklarna 87 och 88 i fördraget har kommissionen behandlat innovation i samband med andra typer av stöd: regionalstöd, utbildningsstöd, åtgärder rörande investeringskapital, sysselsättningsstöd och åtgärder till stöd för småföretag. |
| --- | --- |

1.5

Hittills har kommissionen inte antagit några särskilda bestämmelser om statligt stöd till innovation. Med utgångspunkt i artiklarna 87 och 88 i fördraget har kommissionen behandlat innovation i samband med andra typer av stöd: regionalstöd, utbildningsstöd, åtgärder rörande investeringskapital, sysselsättningsstöd och åtgärder till stöd för småföretag.

| 1.5.1 | Innovation har på sätt och vis hört till de statliga stöden till forskning och utveckling (5), en stödregim som förlängdes från den 30 juni 2002 till den 31 december 2005 (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Innovation har på sätt och vis hört till de statliga stöden till forskning och utveckling (5), en stödregim som förlängdes från den 30 juni 2002 till den 31 december 2005 (6).

| 1.6 | Kommittén har behandlat många av kommissionens frågeställningar i tidigare yttranden och har, enhälligt eller med stor majoritet, hävdat att man bör göra följande:






  — | Tillåta tillräckliga statliga stöd för att kunna avhjälpa marknadsmisslyckandena. |
| --- | --- | --- |

1.6

Kommittén har behandlat många av kommissionens frågeställningar i tidigare yttranden och har, enhälligt eller med stor majoritet, hävdat att man bör göra följande:

—

Tillåta tillräckliga statliga stöd för att kunna avhjälpa marknadsmisslyckandena.

| — | Ingripa för att kompensera de negativa externa effekterna. |
| --- | --- |

—

Ingripa för att kompensera de negativa externa effekterna.

| — | Fastställa gemensamma kriterier för att kunna utarbeta kriterier för förhandsbedömning, särskilt för småföretagen. |
| --- | --- |

—

Fastställa gemensamma kriterier för att kunna utarbeta kriterier för förhandsbedömning, särskilt för småföretagen.

| — | Lägga vikt vid innovativa processer, inte bara på det tekniska området utan även när det gäller tjänster, handel och administration samt produkt- och processrelaterad innovation. |
| --- | --- |

—

Lägga vikt vid innovativa processer, inte bara på det tekniska området utan även när det gäller tjänster, handel och administration samt produkt- och processrelaterad innovation.

| — | Inrätta innovationsstödsbonusar för sammanhållningsregionerna och områden med geografiskt betingade problem (bergsområden, öar och isolerade landsbygdsområden), något som också kan ta formen av en rättvis tillämpning av regionala skattelättnader (7). |
| --- | --- |

—

Inrätta innovationsstödsbonusar för sammanhållningsregionerna och områden med geografiskt betingade problem (bergsområden, öar och isolerade landsbygdsområden), något som också kan ta formen av en rättvis tillämpning av regionala skattelättnader (7).

| — | Utforma och stödja nya former av finansiellt stöd till småföretag, t.ex. utveckling av mikrokrediter, stöd till rörelsekredit samt värdepapperisering och borgensgarantier till små och medelstora företag som har svårt att få tillgång till riskkapital på grund av sin företagsform, som ofta bygger på personligt ansvar. |
| --- | --- |

—

Utforma och stödja nya former av finansiellt stöd till småföretag, t.ex. utveckling av mikrokrediter, stöd till rörelsekredit samt värdepapperisering och borgensgarantier till små och medelstora företag som har svårt att få tillgång till riskkapital på grund av sin företagsform, som ofta bygger på personligt ansvar.

| — | Stödja organ som genom rådgivning och konkreta insatser bidrar till mikroföretags samt små och medelstora företags innovation. |
| --- | --- |

—

Stödja organ som genom rådgivning och konkreta insatser bidrar till mikroföretags samt små och medelstora företags innovation.

| — | Utbilda personer, även med hjälp av statligt stöd, för att de genom sin yrkesprofil och sakkunskap på olika områden skall kunna hjälpa mikroföretag och småföretag med inriktningen på innovationsprocesser. |
| --- | --- |

—

Utbilda personer, även med hjälp av statligt stöd, för att de genom sin yrkesprofil och sakkunskap på olika områden skall kunna hjälpa mikroföretag och småföretag med inriktningen på innovationsprocesser.

| — | Stärka spjutspetscentra genom offentliga/privata investeringar och främja deras kontakter med företagen och den akademiska världen. |
| --- | --- |

—

Stärka spjutspetscentra genom offentliga/privata investeringar och främja deras kontakter med företagen och den akademiska världen.

| 1.7 | Kommittén har redan haft tillfälle att framhålla att statliga stöd till investeringar i innovativa projekt som genomförs av småföretag bör ges med beaktande av företagens storleksmässiga utveckling och med beaktande av följande:






  — | Stöd till regionala och mellanregionala innovationsnätverk. |
| --- | --- | --- |

1.7

Kommittén har redan haft tillfälle att framhålla att statliga stöd till investeringar i innovativa projekt som genomförs av småföretag bör ges med beaktande av företagens storleksmässiga utveckling och med beaktande av följande:

—

Stöd till regionala och mellanregionala innovationsnätverk.

| — | Främjande av en politik för att skapa ”distrikt” och ”parker” för teknisk industri. |
| --- | --- |

—

Främjande av en politik för att skapa ”distrikt” och ”parker” för teknisk industri.

| — | Inrättande av riskkapitalnätverk och tillhandahållande av tjänster som exempelvis venture technologists och mäklare och konsulenter på patentområdet. |
| --- | --- |

—

Inrättande av riskkapitalnätverk och tillhandahållande av tjänster som exempelvis venture technologists och mäklare och konsulenter på patentområdet.

| — | Inrättande av centrum för tekniköverföring och riskkapital. |
| --- | --- |

—

Inrättande av centrum för tekniköverföring och riskkapital.

| — | Utbildning och rekrytering av tekniskt kvalificerad personal (8). |
| --- | --- |

—

Utbildning och rekrytering av tekniskt kvalificerad personal (8).

2.   Bakgrund

2.1   Sammanfattning av meddelandet

| 2.1.1 | Kommissionens målsättning är att skapa en öppen debatt som leder till att gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd till innovationsprojekt förbättras. |
| --- | --- |

2.1.1

Kommissionens målsättning är att skapa en öppen debatt som leder till att gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd till innovationsprojekt förbättras.

| 2.1.2 | Kommissionen föregriper och förtydligar sin ståndpunkt inom följande sex allmänna områden:






  — | Stöd till inrättande av innovativa företag och deras tillväxt i ett inledande skede. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Kommissionen föregriper och förtydligar sin ståndpunkt inom följande sex allmänna områden:

—

Stöd till inrättande av innovativa företag och deras tillväxt i ett inledande skede.

| — | Utnyttjande av riskkapital. |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av riskkapital.

| — | Möjligheter att inom ramen för nuvarande system integrera innovation i forsknings- och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

—

Möjligheter att inom ramen för nuvarande system integrera innovation i forsknings- och utvecklingsprojekt.

| — | Stöd till småföretag för att de skall kunna köpa tjänster av organ som är specialiserade på innovationsförmedling. |
| --- | --- |

—

Stöd till småföretag för att de skall kunna köpa tjänster av organ som är specialiserade på innovationsförmedling.

| — | Stöd till småföretag för att de skall kunna dra nytta av samarbete med högkvalificerade forskare och tekniker och få möjlighet till ett verkligt utbyte med universitet och stora företag. |
| --- | --- |

—

Stöd till småföretag för att de skall kunna dra nytta av samarbete med högkvalificerade forskare och tekniker och få möjlighet till ett verkligt utbyte med universitet och stora företag.

| — | Främjande och utveckling av spjutspetscentra som är till nytta för alla företag och intressanta för privata investerare. |
| --- | --- |

—

Främjande och utveckling av spjutspetscentra som är till nytta för alla företag och intressanta för privata investerare.

| 2.1.3 | Villkoren för ovanstående är följande:






  — | Stödet skall syfta till att åtgärda en särskild marknadsbrist. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Villkoren för ovanstående är följande:

—

Stödet skall syfta till att åtgärda en särskild marknadsbrist.

| — | Det skall vara det lämpligaste instrumentet. |
| --- | --- |

—

Det skall vara det lämpligaste instrumentet.

| — | Stödet skall uppmuntra stödmottagarna till innovation och stå i proportion till målet. |
| --- | --- |

—

Stödet skall uppmuntra stödmottagarna till innovation och stå i proportion till målet.

| — | Snedvridningen av konkurrensen skall vara begränsad. |
| --- | --- |

—

Snedvridningen av konkurrensen skall vara begränsad.

2.2   Den nuvarande situationen

| 2.2.1 | I sina tidigare yttranden har kommittén alltid framhållit hur viktigt det är att kontrollera de statliga stöden för att möjliggöra följande inom EU:






  — | En konkurrenspolitik som leder till konvergens mellan de olika medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- | --- |

2.2.1

I sina tidigare yttranden har kommittén alltid framhållit hur viktigt det är att kontrollera de statliga stöden för att möjliggöra följande inom EU:

—

En konkurrenspolitik som leder till konvergens mellan de olika medlemsstaternas ekonomier.

| — | En företagaranda som präglas av innovation och entreprenörskap. |
| --- | --- |

—

En företagaranda som präglas av innovation och entreprenörskap.

| — | En sammanhållningspolitik som innebär uppmärksamhet och lyhördhet gentemot mindre gynnade regioner. |
| --- | --- |

—

En sammanhållningspolitik som innebär uppmärksamhet och lyhördhet gentemot mindre gynnade regioner.

| — | En hållbar tillväxt som uppfyller kraven på förbättring av arbetslivet, företagen och miljön. |
| --- | --- |

—

En hållbar tillväxt som uppfyller kraven på förbättring av arbetslivet, företagen och miljön.

| 2.2.2 | Å ena sidan är konkurrenspolitiken (9) avgörande för att den inre marknaden skall fungera korrekt, så att marknaden kan utvecklas utan påverkan av diskriminerande bestämmelser; å andra sidan kan statens åtgärder vara lämpliga och nödvändiga för att avhjälpa marknadsbegränsningar och marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

2.2.2

Å ena sidan är konkurrenspolitiken (9) avgörande för att den inre marknaden skall fungera korrekt, så att marknaden kan utvecklas utan påverkan av diskriminerande bestämmelser; å andra sidan kan statens åtgärder vara lämpliga och nödvändiga för att avhjälpa marknadsbegränsningar och marknadsmisslyckanden.

| 2.2.2.1 | Enligt Lissabonstrategin, som sågs över och blev mer pragmatisk vid vårmötet 2005 (10), bör man ägna särskild uppmärksamhet åt följande:






  — | Marknadsbrister. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Enligt Lissabonstrategin, som sågs över och blev mer pragmatisk vid vårmötet 2005 (10), bör man ägna särskild uppmärksamhet åt följande:

—

Marknadsbrister.

| — | Ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk och social sammanhållning.

| — | Hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Hållbar utveckling.

| — | Innovation. |
| --- | --- |

—

Innovation.

| 2.2.3 | De statliga stöden har minskat något på senare år (11) och har framför allt riktats in på övergripande mål. Under 2003 rörde 79 % av de statliga stöden övergripande mål. Av dessa stöd gick i sin tur 14 % till forskning och utveckling (12). Även Europeiska rådet har tagit fasta på detta, och framhöll vid sitt möte i mars 2005 hur viktigt det är att göra undantag i fall när detta är nödvändigt för att avhjälpa marknadsbrister. |
| --- | --- |

2.2.3

De statliga stöden har minskat något på senare år (11) och har framför allt riktats in på övergripande mål. Under 2003 rörde 79 % av de statliga stöden övergripande mål. Av dessa stöd gick i sin tur 14 % till forskning och utveckling (12). Även Europeiska rådet har tagit fasta på detta, och framhöll vid sitt möte i mars 2005 hur viktigt det är att göra undantag i fall när detta är nödvändigt för att avhjälpa marknadsbrister.

| 2.2.3.1 | I sin resolution ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (13) välkomnar Europaparlamentet den generella minskningen av stöden och påpekar värdet av stöd till forskning, utveckling, utbildning och rådgivning till småföretag. |
| --- | --- |

2.2.3.1

I sin resolution ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (13) välkomnar Europaparlamentet den generella minskningen av stöden och påpekar värdet av stöd till forskning, utveckling, utbildning och rådgivning till småföretag.

| 2.2.4 | När det gäller reformerna av systemet för statligt stöd (14), som även kommittén har yttrat sig över (15), påpekar Europaparlamentet att det är nödvändigt att utarbeta ett tydligare tillvägagångssätt i reformen av det statliga stödet till innovation, dvs. innovation i vid mening och inte bara teknisk sådan (16). Angreppssättet skall fungera övergripande, i alla sektorer, även handels- och tjänstesektorn, som kan bidra till Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

2.2.4

När det gäller reformerna av systemet för statligt stöd (14), som även kommittén har yttrat sig över (15), påpekar Europaparlamentet att det är nödvändigt att utarbeta ett tydligare tillvägagångssätt i reformen av det statliga stödet till innovation, dvs. innovation i vid mening och inte bara teknisk sådan (16). Angreppssättet skall fungera övergripande, i alla sektorer, även handels- och tjänstesektorn, som kan bidra till Lissabonstrategin.

| 2.2.5 | Kommittén understryker att kommissionen 2004 lade fram flera strukturerade förslag till en allmän reform av stöden, förslag som är utformade med hänsyn till marknadsbristerna. De har välkomnats av kommittén och håller på att genomföras genom meddelanden som redan utfärdats. |
| --- | --- |

2.2.5

Kommittén understryker att kommissionen 2004 lade fram flera strukturerade förslag till en allmän reform av stöden, förslag som är utformade med hänsyn till marknadsbristerna. De har välkomnats av kommittén och håller på att genomföras genom meddelanden som redan utfärdats.

| 2.2.6 | Men kommittén är också fullständigt medveten om att det är fråga om en mycket dynamisk situation, som präglas av politiska, sociala, ekonomiska och juridiska förändringar och en allt snabbare internationalisering av marknaderna. Därför krävs regelbundna förändringar (17), samtidigt som den rättsliga ramens tydlighet och öppenhet måste bevaras. |
| --- | --- |

2.2.6

Men kommittén är också fullständigt medveten om att det är fråga om en mycket dynamisk situation, som präglas av politiska, sociala, ekonomiska och juridiska förändringar och en allt snabbare internationalisering av marknaderna. Därför krävs regelbundna förändringar (17), samtidigt som den rättsliga ramens tydlighet och öppenhet måste bevaras.

| 2.2.7 | När det gäller internationaliseringen av marknaderna bör man särskilt uppmärksamma WTO:s multilaterala ram å ena sidan och Europas viktigaste handelspartner å den andra. |
| --- | --- |

2.2.7

När det gäller internationaliseringen av marknaderna bör man särskilt uppmärksamma WTO:s multilaterala ram å ena sidan och Europas viktigaste handelspartner å den andra.

| 2.2.8 | I USA får små och medelstora företag innovationsstöd från myndigheten United States Small Business Administration (SBA) genom en rad offentliga federala program. Därtill kommer stöd från delstaterna och det federala initiativet Small Business Innovation Research Program (SBIR). |
| --- | --- |

2.2.8

I USA får små och medelstora företag innovationsstöd från myndigheten United States Small Business Administration (SBA) genom en rad offentliga federala program. Därtill kommer stöd från delstaterna och det federala initiativet Small Business Innovation Research Program (SBIR).

| 2.2.8.1 | SBA utvecklar följande program:






  — | Basic Loan Program, som ger garantier (upp till 75 %) för lån som kan uppgå till 2 miljoner USD per företag. |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA utvecklar följande program:

—

Basic Loan Program, som ger garantier (upp till 75 %) för lån som kan uppgå till 2 miljoner USD per företag.

| — | SBA Investment Program för investeringar av affärsänglar och riskkapital. |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program för investeringar av affärsänglar och riskkapital.

| — | Certified Development Company ”504” Loan Program, med åtgärder för innovation och modernisering på upp till fyra miljoner USD. |
| --- | --- |

—

Certified Development Company ”504” Loan Program, med åtgärder för innovation och modernisering på upp till fyra miljoner USD.

| — | Microloan Program med kortfristiga insatser på upp till 35 000 USD, genom finansmäklare. |
| --- | --- |

—

Microloan Program med kortfristiga insatser på upp till 35 000 USD, genom finansmäklare.

| — | Prequalification Loan Program med åtgärder på upp till 250 000 USD, alltid genom finansmäklare. |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program med åtgärder på upp till 250 000 USD, alltid genom finansmäklare.

| — | Export Working Capital Program med garantier på 90 % till ett maximibelopp på 1,5 miljoner USD. |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program med garantier på 90 % till ett maximibelopp på 1,5 miljoner USD.

| — | SBA Express med insatser på upp till 350 000 USD och garantier på 50 %. |
| --- | --- |

—

SBA Express med insatser på upp till 350 000 USD och garantier på 50 %.

| — | SBA Community Express med insatser på upp till 250 000 USD och garantier på 75 %. |
| --- | --- |

—

SBA Community Express med insatser på upp till 250 000 USD och garantier på 75 %.

| — | SBA Secondary Market Program och SBA Asset Sales Program för underlättande av tillgången till aktiemarknaden. |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program och SBA Asset Sales Program för underlättande av tillgången till aktiemarknaden.

| — | SBA Women's Network for Entrepeneurial Training Initiative, ett initiativ för kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepeneurial Training Initiative, ett initiativ för kvinnliga företagare.

| 2.2.8.2 | Det ovannämnda initiativet SBIR, för offentligt innovations- och forskningsstöd till småföretag, omfattar startkapitalsinsatser för genomförbarhetsstudier på upp till 100 000 USD i en första fas och insatser på upp till 750 000 dollar i en andra fas med utveckling av prototyper. För den tredje fasen finns inga SBIR-medel avsatta, men det finns mekanismer för att söka offentliga och privata medel för marknadsföringsfasen. |
| --- | --- |

2.2.8.2

Det ovannämnda initiativet SBIR, för offentligt innovations- och forskningsstöd till småföretag, omfattar startkapitalsinsatser för genomförbarhetsstudier på upp till 100 000 USD i en första fas och insatser på upp till 750 000 dollar i en andra fas med utveckling av prototyper. För den tredje fasen finns inga SBIR-medel avsatta, men det finns mekanismer för att söka offentliga och privata medel för marknadsföringsfasen.

| 2.2.9 | Kommissionens rådgivande organ EURAB, som företräder både universitetsvärlden och företagen inom EU, påpekar i sina nyligen utfärdade rekommendationer hur viktigt det är att inrätta en liknande mekanism både på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå, som ett komplement till ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, och menar att detta kan kräva en ändring av bestämmelserna om statligt stöd
   (18)
  . |
| --- | --- |

2.2.9

Kommissionens rådgivande organ EURAB, som företräder både universitetsvärlden och företagen inom EU, påpekar i sina nyligen utfärdade rekommendationer hur viktigt det är att inrätta en liknande mekanism både på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå, som ett komplement till ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, och menar att detta kan kräva en ändring av bestämmelserna om statligt stöd
   (18)
  .

| 2.2.10 | I Japan erbjuder byrån för små och medelstora företag olika typer av offentligt innovationsstöd, t.ex. följande:






  — | Startprogrammet som står för en del av kostnaderna för praktisk tillämpning av forskning och utveckling, teknisk utvärdering och erhållande av patent (50 procents minskning av registrerings- och förnyelsekostnaderna under tre år). |
| --- | --- | --- |

2.2.10

I Japan erbjuder byrån för små och medelstora företag olika typer av offentligt innovationsstöd, t.ex. följande:

—

Startprogrammet som står för en del av kostnaderna för praktisk tillämpning av forskning och utveckling, teknisk utvärdering och erhållande av patent (50 procents minskning av registrerings- och förnyelsekostnaderna under tre år).

| — | Programmet för forskning och utveckling om kreativ teknik. |
| --- | --- |

—

Programmet för forskning och utveckling om kreativ teknik.

| — | Programmet för lokal revitalisering av forskning och utveckling. |
| --- | --- |

—

Programmet för lokal revitalisering av forskning och utveckling.

| — | Programmet för främjande av samarbete mellan industrin, universitetsvärlden, regeringsföreträdare och offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

—

Programmet för främjande av samarbete mellan industrin, universitetsvärlden, regeringsföreträdare och offentliga tjänstemän.

| — | Programmet för innovationsforskning för småföretag (jämför SBIR i USA), vars syfte är att stimulera utvecklingen av småföretagens tekniska kapacitet, ge offentligt stöd till deras kreativa verksamhet och finansiera marknadsföringen av forskningsresultat. |
| --- | --- |

—

Programmet för innovationsforskning för småföretag (jämför SBIR i USA), vars syfte är att stimulera utvecklingen av småföretagens tekniska kapacitet, ge offentligt stöd till deras kreativa verksamhet och finansiera marknadsföringen av forskningsresultat.

| — | Det program som med offentliga medel stöder införande och utveckling av informationsteknik inom småföretagen. |
| --- | --- |

—

Det program som med offentliga medel stöder införande och utveckling av informationsteknik inom småföretagen.

| — | Stödprogrammet för småföretags innovation. |
| --- | --- |

—

Stödprogrammet för småföretags innovation.

| — | Stödprogrammet för stärkande av småföretags resurser. |
| --- | --- |

—

Stödprogrammet för stärkande av småföretags resurser.

| — | Programmet för undantag från kreditgarantier. |
| --- | --- |

—

Programmet för undantag från kreditgarantier.

| — | Programmet för minskning av räntorna på lån från Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) och Shoko Chukin Bank. |
| --- | --- |

—

Programmet för minskning av räntorna på lån från Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) och Shoko Chukin Bank.

| — | Planen för skattelättnader för småföretag. |
| --- | --- |

—

Planen för skattelättnader för småföretag.

| — | Planen för investeringar på upp till 300 000 yen från Small and Medium Business Investment and Consultation Companies. |
| --- | --- |

—

Planen för investeringar på upp till 300 000 yen från Small and Medium Business Investment and Consultation Companies.

| — | Den plan för som föreskrivs i lagen om främjande av förbättrad sysselsättningspolicy i småföretag för att garantera tillgång till personal och skapa arbetstillfällen med hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Den plan för som föreskrivs i lagen om främjande av förbättrad sysselsättningspolicy i småföretag för att garantera tillgång till personal och skapa arbetstillfällen med hög kvalitet.

| 2.2.11 | I planen för WTO:s multilaterala avtal definieras begreppet ”särskilt statligt stöd” som ett stöd som endast kan tilldelas ett företag, en industri eller en grupp av industrier i den stat som ger stödet. WTO-bestämmelserna tillämpas endast på dessa stöd, med undantag av jordbrukssektorn, och det finns två kategorier: otillåtna stöd och aktiverbara stöd. |
| --- | --- |

2.2.11

I planen för WTO:s multilaterala avtal definieras begreppet ”särskilt statligt stöd” som ett stöd som endast kan tilldelas ett företag, en industri eller en grupp av industrier i den stat som ger stödet. WTO-bestämmelserna tillämpas endast på dessa stöd, med undantag av jordbrukssektorn, och det finns två kategorier: otillåtna stöd och aktiverbara stöd.

| 2.2.12 | Otillåtna stöd är direkta stöd till exportfrämjande eller främjande av inhemska varor i förhållande till importerade varor, vilket snedvrider den internationella handeln och därmed hindrar andra länders handel. Dessa stöd är föremål för WTO:s granskning, med ett snabbt förfarande för förhindrande av stödinsatsen eller motåtgärder med tullavgifter från det eller de drabbade ländernas sida. |
| --- | --- |

2.2.12

Otillåtna stöd är direkta stöd till exportfrämjande eller främjande av inhemska varor i förhållande till importerade varor, vilket snedvrider den internationella handeln och därmed hindrar andra länders handel. Dessa stöd är föremål för WTO:s granskning, med ett snabbt förfarande för förhindrande av stödinsatsen eller motåtgärder med tullavgifter från det eller de drabbade ländernas sida.

| 2.2.13 | När det gäller aktiverbara stöd skall det land som väcker talan mot ett annat lands stöd bevisa att detta har fått negativa effekter för det drabbade landets lagliga intressen, med utgångspunkt i tre ”skadekategorier” (19). I annat fall tillåts den statliga stödinsatsen. När negativa effekter har bevisats och erkänts av WTO:s tvistlösningsinstans, skall det land som har gett stödet dra in det. Annars har det drabbade landet rätt att införa kompenserande tullar. |
| --- | --- |

2.2.13

När det gäller aktiverbara stöd skall det land som väcker talan mot ett annat lands stöd bevisa att detta har fått negativa effekter för det drabbade landets lagliga intressen, med utgångspunkt i tre ”skadekategorier” (19). I annat fall tillåts den statliga stödinsatsen. När negativa effekter har bevisats och erkänts av WTO:s tvistlösningsinstans, skall det land som har gett stödet dra in det. Annars har det drabbade landet rätt att införa kompenserande tullar.

2.3   Allmänna kommentarer

| 2.3.1 | Kommittén välkomnar kommissionens förslag, som syftar till att kartlägga det samband mellan statliga stöd och innovation i Europa som för närvarande finns och som kan förbättras. Att EU inte är tillräckligt konkurrenskraftigt i förhållande till andra delar av världen beror till stor del på brister i innovationsprocessen, brister som förvärras av globaliseringen. |
| --- | --- |

2.3.1

Kommittén välkomnar kommissionens förslag, som syftar till att kartlägga det samband mellan statliga stöd och innovation i Europa som för närvarande finns och som kan förbättras. Att EU inte är tillräckligt konkurrenskraftigt i förhållande till andra delar av världen beror till stor del på brister i innovationsprocessen, brister som förvärras av globaliseringen.

| 2.3.1.1 | Det är också positivt att problemen i samband med de statliga innovationsstöden blir föremål för ett offentligt samråd som kan göra de närmast berörda aktörerna delaktiga i denna känsliga fråga. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Det är också positivt att problemen i samband med de statliga innovationsstöden blir föremål för ett offentligt samråd som kan göra de närmast berörda aktörerna delaktiga i denna känsliga fråga.

| 2.3.1.2 | Frågeställningarna i meddelandena är omfattande och välformulerade och berör de flesta problemen i samband med marknadsmisslyckanden och möjligheten att förenkla förfaranden. Tidsbrist och brist på diskussion i studiegrupperna gör att föredraganden inte kan gå djupare in på de olika frågorna och ge välgrundade svar på var och en av dem. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Frågeställningarna i meddelandena är omfattande och välformulerade och berör de flesta problemen i samband med marknadsmisslyckanden och möjligheten att förenkla förfaranden. Tidsbrist och brist på diskussion i studiegrupperna gör att föredraganden inte kan gå djupare in på de olika frågorna och ge välgrundade svar på var och en av dem.

| 2.3.2 | Kommittén är medveten om att de statliga innovationsstöden inte ensamma kan lösa problemen med EU:s konkurrenskraft. I åtskilliga EU-dokument och olika yttranden från kommittén har det påpekats att gemenskapsåtgärderna har följande begränsningar:






  — | Innovationsnivån är för låg, inte bara i tekniskt hänseende. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Kommittén är medveten om att de statliga innovationsstöden inte ensamma kan lösa problemen med EU:s konkurrenskraft. I åtskilliga EU-dokument och olika yttranden från kommittén har det påpekats att gemenskapsåtgärderna har följande begränsningar:

—

Innovationsnivån är för låg, inte bara i tekniskt hänseende.

| — | De gemensamma bestämmelserna och åtgärderna är otillräckliga. |
| --- | --- |

—

De gemensamma bestämmelserna och åtgärderna är otillräckliga.

| — | Finansmarknaderna är svaga och fortfarande alltför splittrade. |
| --- | --- |

—

Finansmarknaderna är svaga och fortfarande alltför splittrade.

| — | Sysselsättningsgraden är alltför låg. |
| --- | --- |

—

Sysselsättningsgraden är alltför låg.

| — | Produktmarknaden fungerar dåligt. |
| --- | --- |

—

Produktmarknaden fungerar dåligt.

| — | Den politiska samordningen är bristfällig. |
| --- | --- |

—

Den politiska samordningen är bristfällig.

| — | Det är svårt att få tillgång till tjänster på marknaden. |
| --- | --- |

—

Det är svårt att få tillgång till tjänster på marknaden.

| — | Det ges inte tillräckligt stöd till ny produktion och nya produktionskombinationer som tillför mervärde och kvalitativa arbetstillfällen och som bör ge Europa en komparativ fördel (20). |
| --- | --- |

—

Det ges inte tillräckligt stöd till ny produktion och nya produktionskombinationer som tillför mervärde och kvalitativa arbetstillfällen och som bör ge Europa en komparativ fördel (20).

| 2.3.3 | Detta har lett till en viss rättslig osäkerhet som endast kan avhjälpas genom att man ingående granskar de begränsningar och möjligheter som de statliga stöden inom denna sektor erbjuder. |
| --- | --- |

2.3.3

Detta har lett till en viss rättslig osäkerhet som endast kan avhjälpas genom att man ingående granskar de begränsningar och möjligheter som de statliga stöden inom denna sektor erbjuder.

| 2.3.4 | Innovation i alla sina aspekter, både i fråga om produkter och processer (21), får i slutändan följder för marknaden och kan därmed i hög grad påverka verksamheter som har effekter på konkurrensen och handeln. |
| --- | --- |

2.3.4

Innovation i alla sina aspekter, både i fråga om produkter och processer (21), får i slutändan följder för marknaden och kan därmed i hög grad påverka verksamheter som har effekter på konkurrensen och handeln.

| 2.3.5 | För att kunna ge förhandstillstånd måste man kunna fastställa en särskild, öppen och gemensam referensram, en anda av partnerskap och aktivt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3.5

För att kunna ge förhandstillstånd måste man kunna fastställa en särskild, öppen och gemensam referensram, en anda av partnerskap och aktivt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna.

2.3.6   Definitionen av innovation och innovationsprocessen

| 2.3.6.1 | Kommittén är medveten om att den definition av innovation som på sin tid formulerades i grönboken bör uppdateras, med tanke på de förändringar som skett under det senaste årtiondet. Det är också nödvändigt att fördjupa faserna mellan innovationsprocesserna och marknadsföringsfasen. Detta för att konkurrensbestämmelserna inte skall snedvridas i alltför hög grad. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Kommittén är medveten om att den definition av innovation som på sin tid formulerades i grönboken bör uppdateras, med tanke på de förändringar som skett under det senaste årtiondet. Det är också nödvändigt att fördjupa faserna mellan innovationsprocesserna och marknadsföringsfasen. Detta för att konkurrensbestämmelserna inte skall snedvridas i alltför hög grad.

| 2.3.6.2 | En gång i tiden var samhällsutvecklingen så långsam att den inte kunde skönjas under en livstid. I dag är den snabb och svår att förstå. Samhällena i sin helhet, men framför allt företagen, förvaltningarna och tjänsterna, genomgår i dag en lång rad förändringar som leder till att förvärvad kunskap inte längre känns helt relevant. |
| --- | --- |

2.3.6.2

En gång i tiden var samhällsutvecklingen så långsam att den inte kunde skönjas under en livstid. I dag är den snabb och svår att förstå. Samhällena i sin helhet, men framför allt företagen, förvaltningarna och tjänsterna, genomgår i dag en lång rad förändringar som leder till att förvärvad kunskap inte längre känns helt relevant.

| 2.3.6.3 | Innovation blir en social process, genom vilken de personer och olika organ som har utsetts till att tillägna sig kunskap och därför har mest av denna hjälper de ”andra” att förstå effekterna av denna kunskap och överföra den i sitt yrkesliv och sina yrkesmässiga relationer. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Innovation blir en social process, genom vilken de personer och olika organ som har utsetts till att tillägna sig kunskap och därför har mest av denna hjälper de ”andra” att förstå effekterna av denna kunskap och överföra den i sitt yrkesliv och sina yrkesmässiga relationer.

| 2.3.6.4 | Om utopi är ett projekt som kommer att förverkligas i framtiden, kan man säga följande: ”Innovation är en bekräftelse på alla utopier” (22). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Om utopi är ett projekt som kommer att förverkligas i framtiden, kan man säga följande: ”Innovation är en bekräftelse på alla utopier” (22).

| 2.3.6.5 | Efter grönboken har kommissionen lämpligt nog definierat innovation som ”framgångsrikt införande och utnyttjande av förnyelse i ekonomisk och annan samhällelig verksamhet”
   (23). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Efter grönboken har kommissionen lämpligt nog definierat innovation som ”framgångsrikt införande och utnyttjande av förnyelse i ekonomisk och annan samhällelig verksamhet”
   (23).

| 2.3.6.6 | Innovation är en komplex process. Förutom utvecklingen av forskning och bättre tillämpning av teknik bidrar åtskilliga andra, ofta föränderliga faktorer och villkor till innovation. Följande kan nämnas:






  — | Innovationsinriktad företagskultur. |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Innovation är en komplex process. Förutom utvecklingen av forskning och bättre tillämpning av teknik bidrar åtskilliga andra, ofta föränderliga faktorer och villkor till innovation. Följande kan nämnas:

—

Innovationsinriktad företagskultur.

| — | Förbindelser och samspel med andra företag, organ och offentliga myndigheter som är viktiga för skapandet och spridningen av kunskaper och innovation. |
| --- | --- |

—

Förbindelser och samspel med andra företag, organ och offentliga myndigheter som är viktiga för skapandet och spridningen av kunskaper och innovation.

| — | Den relevanta regelramen, särskilt vad avser immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

—

Den relevanta regelramen, särskilt vad avser immateriell äganderätt.

| — | Tillgången till kapitalmarknaden, särskilt marknaden för riskkapital och startkapital. |
| --- | --- |

—

Tillgången till kapitalmarknaden, särskilt marknaden för riskkapital och startkapital.

| — | Utbildningstjänster och förbindelserna mellan universitetsvärlden, forskningssamfundet och företaget. |
| --- | --- |

—

Utbildningstjänster och förbindelserna mellan universitetsvärlden, forskningssamfundet och företaget.

| — | Stödstrukturer (exempelvis företagskuvöser, distriktsnät, industri- och teknikparker) och innovationsförmedling. |
| --- | --- |

—

Stödstrukturer (exempelvis företagskuvöser, distriktsnät, industri- och teknikparker) och innovationsförmedling.

| 2.3.6.7 | Kommittén har redan fått tillfälle att bekräfta att innovation är en social process (24) som får sin näring av forskningen, genomförs med hjälp av ett konkurrenssystem och får sitt rättmätiga utrymme när den sprids, och attityden till förändringar och risker är positiv. Resultatet består i ökad konkurrenskraft, bättre sammanhållning och större socialt och ekonomiskt välstånd. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Kommittén har redan fått tillfälle att bekräfta att innovation är en social process (24) som får sin näring av forskningen, genomförs med hjälp av ett konkurrenssystem och får sitt rättmätiga utrymme när den sprids, och attityden till förändringar och risker är positiv. Resultatet består i ökad konkurrenskraft, bättre sammanhållning och större socialt och ekonomiskt välstånd.

| 2.3.6.8 | I syfte att åstadkomma objektiva kriterier uppmanar EESK kommissionen att, med hjälp av organ som företräder det civila samhället och via samordning med Eurostat, klargöra vilken produktion och vilka tjänster som i dag kan definieras som innovativ verksamhet. Riktlinjer skulle vara till stor nytta inom denna komplicerade och föränderliga sektor. |
| --- | --- |

2.3.6.8

I syfte att åstadkomma objektiva kriterier uppmanar EESK kommissionen att, med hjälp av organ som företräder det civila samhället och via samordning med Eurostat, klargöra vilken produktion och vilka tjänster som i dag kan definieras som innovativ verksamhet. Riktlinjer skulle vara till stor nytta inom denna komplicerade och föränderliga sektor.

| 2.3.6.9 | Innovationsstöd (enligt grönbokens definition (25)). Enligt kommittén, som redan haft tillfälle att påpeka detta (26), bör den befintliga ramen utvidgas till att omfatta sådana typer av stöd som inte omfattas av de nuvarande riktlinjerna, och det bör fastställas ytterligare bedömningskriterier med större utrymme för medlemsstaterna att ge stöd utan anmälningsplikt. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Innovationsstöd (enligt grönbokens definition (25)). Enligt kommittén, som redan haft tillfälle att påpeka detta (26), bör den befintliga ramen utvidgas till att omfatta sådana typer av stöd som inte omfattas av de nuvarande riktlinjerna, och det bör fastställas ytterligare bedömningskriterier med större utrymme för medlemsstaterna att ge stöd utan anmälningsplikt.

| 2.3.6.10 | I meddelandet betonas småföretagens särskilda behov, som flera gånger åberopas i Europaparlamentets, rådets, EESK:s och kommissionens dokument. Kommittén är även övertygad om att konkurrenskraften verkligen kan stärkas genom innovativa, konkreta och välriktade åtgärder för mikroföretagen samt de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

2.3.6.10

I meddelandet betonas småföretagens särskilda behov, som flera gånger åberopas i Europaparlamentets, rådets, EESK:s och kommissionens dokument. Kommittén är även övertygad om att konkurrenskraften verkligen kan stärkas genom innovativa, konkreta och välriktade åtgärder för mikroföretagen samt de små och medelstora företagen.

| 2.3.6.11 | Både inom små och stora företag kräver innovationsprocesserna medverkan av hela personalen och åtaganden på olika nivåer. Detta är möjligt om det råder ett samarbetsvänligt klimat och alla kan acceptera och intresserar sig för stimulans av nytänkande. En förutsättning för detta är ständig fortbildning. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Både inom små och stora företag kräver innovationsprocesserna medverkan av hela personalen och åtaganden på olika nivåer. Detta är möjligt om det råder ett samarbetsvänligt klimat och alla kan acceptera och intresserar sig för stimulans av nytänkande. En förutsättning för detta är ständig fortbildning.

| 2.3.6.12 | Enligt EESK är det nödvändigt att alla länder ökar sina ansträngningar för att göra naturvetenskapliga och tekniska ämnen mer begripliga och få fler ungdomar att ägna sig åt dem (27). Även TV-program kan bidra till innovationskulturen (28). Genom utbildning, bland annat genom TV, kan man stärka människors förmåga att kommunicera, i syfte att förbättra informationen och därmed innovationen och konkurrenskraften. Välriktad och tillgänglig information bidrar till att göra människor mer medvetna om naturvetenskap och teknik och leder till innovation. |
| --- | --- |

2.3.6.12

Enligt EESK är det nödvändigt att alla länder ökar sina ansträngningar för att göra naturvetenskapliga och tekniska ämnen mer begripliga och få fler ungdomar att ägna sig åt dem (27). Även TV-program kan bidra till innovationskulturen (28). Genom utbildning, bland annat genom TV, kan man stärka människors förmåga att kommunicera, i syfte att förbättra informationen och därmed innovationen och konkurrenskraften. Välriktad och tillgänglig information bidrar till att göra människor mer medvetna om naturvetenskap och teknik och leder till innovation.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2003 utgjorde exporten av högteknologiska produkter 17,8 % av den totala exporten från EU-25. Motsvarande siffror var 22,7 % för Japan och 26,9 % för USA (källa: Eurostat, Science and technology 8/2005).

1

(2)  Se INT 268, punkt 6.2.

2

(3)  Målet är att komma till rätta med den sk. europeiska paradoxen, dvs. det faktum att vi ligger långt fram inom forskningen men är dåliga på att utnyttja forskningsresultaten kommersiellt.

3

(4)  Se grönboken om företagens sociala ansvar.

4

(5)  EGT C 45, 17.2.1996, ändrad genom EGT C 48, 13.2.1998.

5

(6)  EGT C 111, 8.5.2002.

6

(7)  Jfr. finansieringstekniska planer och krediters sociala funktion.

7

(8)  Se INT 268.

8

(9)  Fördraget, avdelning VI, avsnitt 2: Konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning.

9

(10)  KOM(2005) 24 slutlig, 2.2.2005: ”Medlemsstaterna bör minska sitt statliga stöd och ändra dess inriktning i syfte att åtgärda marknadsmisslyckanden inom sektorer med stor tillväxtpotential och att stimulera innovation”.

10

(11)  Under perioden 1999–2001 utgjorde de 0,61 % av gemenskapens BNP. Under perioden 2001–2003 var motsvarande siffra 0,59 %. KOM(2005) 147 slutlig, 20.4.2005.

11

(12)  Källa: KOM(2005) 147 slutlig, 20.4.2005, tabell 7: 23 % till miljö och energibesparingar, 21 % till regional utveckling; 13 % till småföretag, 3 % till utbildning, 3 % till sysselsättning och 2 % till kultur och bevarande av kulturarvet.

12

(13)  Resolutionen PE_6TA(2005)0230 (Betänkande PE A6-0148/2005, 12.5.2005, punkt 36).

13

(14)  KOM(2005) 107 slutlig: ”Handlingsplan för statligt stöd”.

14

(15)  INT 268.

15

(16)  Se fotnot 5 ovan, Europaparlamentets resolution, punkt 50.

16

(17)  Se SEK(2005) 795, 7.6.2005.

17

(18)  EURAB – dokumentet European Research Advisory Board 02.053 slutlig, 2005, om förbättring av innovation.

18

(19)  I avtalet definieras tre typer av skador som ett stöd kan åsamka. Ett lands stöd kan få negativa effekter för den inhemska industrin i ett importerande land. Stöden kan åsamka skador för exportörer från ett annat land när båda länderna konkurrerar på ett tredje lands marknad. Och inhemska stöd i ett land kan få negativa effekter för exportörer som försöker konkurrera på detta lands inhemska marknad.

19

(20)  Europaparlamentet, yttrande från utskottet för sysselsättning och sociala frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi, A6-0148/2005, punkt 4.

20

(21)  Grönboken om innovation KOM(95) 688 slutlig.

21

(22)  Oscar Wilde.

22

(23)  KOM(2003) 112 slutlig.

23

(24)  Se yttrandet om grönboken om innovation, Sirkeinen/Konitzer, EGT C 212, 1996.

24

(25)  KOM(1995) 688 slutlig.

25

(26)  INT 268.

26

(27)  2003 arbetade 27 % av den yrkesverksamma befolkningen i EU-25, cirka 50 miljoner personer, med vetenskap och teknik (något som på engelska betecknas med förkortningen HRSTO: Human resources in Science and Technology Occupation). (Källa: Eurostat, Science and technology, 11/2004).

27

(28)  Enligt statistiska uppgifter får sju av tio personer information via TV.

28

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/92

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt”

KOM(2005) 494 slutlig

(2006/C 65/17)

Den 13 oktober 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt”

I enlighet med artikel 19.1 i arbetsordningen beslutade kommittén vid sin 421:a plenarsession den 26-27 oktober 2005 att tillsätta en underkommitté för att bereda ärendet.

Underkommittén ”Under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt”, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt utkast till yttrande den 1 december 2005. Föredragande var Jillian van Turnhout.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 83 röster för, 7 röster emot och 13 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har medvetet valt att ge ett kort och pragmatiskt svar på Europeiska kommissionens meddelande. Det innehåller ett mindre antal konkreta åtgärder på områden där vi anser att kommittén på egen hand och i samarbete med övriga institutioner kan ge ett viktigt bidrag till den breda debatten under reflektionsperioden och därefter. De två grundläggande budskapen är följande: att föregripa det konstitutionella fördragets bestämmelser om EU:s demokratiska liv genom att förverkliga deltagandedemokratin med utgångspunkt i de båda pelarna civil dialog och en stärkt social dialog på EU-nivå, samt att se till att det organiserade civila samhället och dess företrädare får komma till tals i den omfattande debatten.

2.   Inledning

Bakgrund:

| — | Yttrandet skulle utarbetas inom mycket snäva tidsgränser. |
| --- | --- |

—

Yttrandet skulle utarbetas inom mycket snäva tidsgränser.

| — | I kommitténs yttrande till Europaparlamentet om ”perioden av eftertanke” (1) av den 26 oktober 2005 beskrivs en mycket detaljerad metod. |
| --- | --- |

—

I kommitténs yttrande till Europaparlamentet om ”perioden av eftertanke” (1) av den 26 oktober 2005 beskrivs en mycket detaljerad metod.

| — | Europeiska kommissionen kommer inom kort att anta sin vitbok om en kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen kommer inom kort att anta sin vitbok om en kommunikationsstrategi.

| — | Europeiska rådet meddelade i slutsatserna från mötet den 16–17 juni 2005 (2) att man skulle utvärdera situationen under det första halvåret 2006. Därför är det bråttom att främja en så bred debatt som möjligt i EU och medlemsstaterna, liksom inom det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

—

Europeiska rådet meddelade i slutsatserna från mötet den 16–17 juni 2005 (2) att man skulle utvärdera situationen under det första halvåret 2006. Därför är det bråttom att främja en så bred debatt som möjligt i EU och medlemsstaterna, liksom inom det organiserade civila samhället.

För att bidra till en så bred debatt som möjligt i syfte att stödja deltagardemokratin på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå, beslutade kommittén att i sitt yttrande endast ta upp ett antal rekommendationer för verksamheten genom vilka kommittén själv skulle kunna främja debatten och stärka sin roll som en bro mellan EU och det organiserade civila samhället.

EESK ställer sig positiv till kommissionens initiativ att lägga fram meddelandet om ”Plan D”. Planen är som sig bör ambitiös när det gäller målsättningarna, men kommittén anser dock att de verkliga effekterna av förslagen kan ifrågasättas, i synnerhet som det saknas konkreta exempel på hur de föreslagna åtgärderna skall tillämpas. Kommittén ser därför fram emot att så småningom få ta del av de konkreta förslag som vi förväntar oss att kommissionen kommer att lägga fram. Det är vår avsikt att bidra till att göra kommissionens förslag effektivare, framför allt på de områden som inbegriper det organiserade civila samhället.

3.   Rekommendationer

| 3.1 | Mot bakgrund av ett framgångsrikt pilotprojekt har kommittén för avsikt att generalisera ledamöternas användning av ett system med ”elektroniska visitkort”. Det innebär att skräddarsydda nyhetsbrev skickas ut till personliga e-postlistor, vilket kan stärka ledamöternas roll som förbindelselänk. |
| --- | --- |

3.1

Mot bakgrund av ett framgångsrikt pilotprojekt har kommittén för avsikt att generalisera ledamöternas användning av ett system med ”elektroniska visitkort”. Det innebär att skräddarsydda nyhetsbrev skickas ut till personliga e-postlistor, vilket kan stärka ledamöternas roll som förbindelselänk.

| 3.2 | De forum för berörda aktörer som hölls i Bryssel i april och november 2005 om hållbar utveckling respektive ”att överbrygga klyftan” – där en anpassad version av Open Space-metoden fick en lyckad tillämpning – rönte stor framgång, och med dessa som utgångspunkt har kommittén för avsikt att hjälpa sina ledamöter samt de ekonomiska och sociala råden att anordna liknande forum för berörda aktörer i medlemsstaterna. Kommittén kan bidra genom följande insatser:






  — | Engagera ledamöternas olika nätverk och organisationer och därmed utnyttja deras potentiella multiplikatoreffekter. |
| --- | --- | --- |

3.2

De forum för berörda aktörer som hölls i Bryssel i april och november 2005 om hållbar utveckling respektive ”att överbrygga klyftan” – där en anpassad version av Open Space-metoden fick en lyckad tillämpning – rönte stor framgång, och med dessa som utgångspunkt har kommittén för avsikt att hjälpa sina ledamöter samt de ekonomiska och sociala råden att anordna liknande forum för berörda aktörer i medlemsstaterna. Kommittén kan bidra genom följande insatser:

—

Engagera ledamöternas olika nätverk och organisationer och därmed utnyttja deras potentiella multiplikatoreffekter.

| — | Bidra med sakkunskap när det gäller Open Space-metoden. |
| --- | --- |

—

Bidra med sakkunskap när det gäller Open Space-metoden.

| — | Utarbeta en handledning med utgångspunkt i kommitténs hittills vunna erfarenheter av hur man bäst organiserar denna typ av forum. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en handledning med utgångspunkt i kommitténs hittills vunna erfarenheter av hur man bäst organiserar denna typ av forum.

| — | Se till att övriga institutioner, framför allt Europeiska kommissionen, engagerar sig både som organisatör och deltagare. |
| --- | --- |

—

Se till att övriga institutioner, framför allt Europeiska kommissionen, engagerar sig både som organisatör och deltagare.

Det räcker inte med sådana forum för att lösa EU:s kommunikationsproblem, men vid sidan av förbättrade samråd kan de bidra till att öka medborgarnas deltagande i EU-debatten.

| 3.3 | Mot bakgrund av rekommendationerna i vårt yttrande till Europaparlamentet om ”en period av eftertanke” kommer kommittén att fortsätta att uppmuntra institutionerna att föregripa det konstitutionella fördragets bestämmelser om deltagardemokrati. EESK vill framför allt framhålla följande:






  — | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att lägga fram ett eller flera förslag om nya vägar och förfaranden för att öka det organiserade civila samhällets deltagande i EU:s politiska och lagstiftande processer i enlighet med artikel I-47 i det konstitutionella fördraget. |
| --- | --- | --- |

3.3

Mot bakgrund av rekommendationerna i vårt yttrande till Europaparlamentet om ”en period av eftertanke” kommer kommittén att fortsätta att uppmuntra institutionerna att föregripa det konstitutionella fördragets bestämmelser om deltagardemokrati. EESK vill framför allt framhålla följande:

—

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att lägga fram ett eller flera förslag om nya vägar och förfaranden för att öka det organiserade civila samhällets deltagande i EU:s politiska och lagstiftande processer i enlighet med artikel I-47 i det konstitutionella fördraget.

| — | Vi anmodar Europeiska kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att öka medborgarnas direkta deltagande i den politiska processen på EU-nivå genom att lägga fram ett förslag i syfte att ge det europeiska medborgarinitiativet rättslig giltighet i enlighet med artikel I-47.4 i det konstitutionella fördraget. |
| --- | --- |

—

Vi anmodar Europeiska kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att öka medborgarnas direkta deltagande i den politiska processen på EU-nivå genom att lägga fram ett förslag i syfte att ge det europeiska medborgarinitiativet rättslig giltighet i enlighet med artikel I-47.4 i det konstitutionella fördraget.

| — | Vi anser att Europeiska kommissionen bör överväga att lägga fram ett förslag till en kommunikationspolitik i egentlig mening. |
| --- | --- |

—

Vi anser att Europeiska kommissionen bör överväga att lägga fram ett förslag till en kommunikationspolitik i egentlig mening.

| — | Vi ser fram emot att det nya samarbetsprotokollet mellan Europeiska kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (3) genomförs fullt ut och respekteras. Det skall säkerställa ”en kultur som i högre grad präglas av dialog och samråd med det organiserade civila samhället och dess företrädare i anslutning till utarbetandet och genomförandet av EU:s politik och beslut” . |
| --- | --- |

—

Vi ser fram emot att det nya samarbetsprotokollet mellan Europeiska kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (3) genomförs fullt ut och respekteras. Det skall säkerställa ”en kultur som i högre grad präglas av dialog och samråd med det organiserade civila samhället och dess företrädare i anslutning till utarbetandet och genomförandet av EU:s politik och beslut” .

| 3.4 | I linje med tankarna bakom Europeiska kommissionens ”Plan D” vill kommittén uppmuntra Europeiska kommissionen – och framför allt representationerna i medlemsstaterna – att fullt ut involvera kommitténs ledamöter i samtliga initiativ som syftar till att främja debatten på medlemsstatsnivå. På så sätt kan man säkerställa att det organiserade civila samhällets röst fortlöpande kan göra sig hörd på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.4

I linje med tankarna bakom Europeiska kommissionens ”Plan D” vill kommittén uppmuntra Europeiska kommissionen – och framför allt representationerna i medlemsstaterna – att fullt ut involvera kommitténs ledamöter i samtliga initiativ som syftar till att främja debatten på medlemsstatsnivå. På så sätt kan man säkerställa att det organiserade civila samhällets röst fortlöpande kan göra sig hörd på ett lämpligt sätt.

| 3.5 | Vi har tagit del av de särskilda åtgärder som Europeiska kommissionen föreslår för att stimulera en bredare allmän debatt och öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen, och vi uppmanar kommissionen att fullt ut involvera kommittén och dess ledamöter – framför allt på de områden där det organiserade civila samhället bör komma till tals. |
| --- | --- |

3.5

Vi har tagit del av de särskilda åtgärder som Europeiska kommissionen föreslår för att stimulera en bredare allmän debatt och öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen, och vi uppmanar kommissionen att fullt ut involvera kommittén och dess ledamöter – framför allt på de områden där det organiserade civila samhället bör komma till tals.

| 3.6 | Kommittén har tagit del av meddelandets kapitel 5 om finansiering, och framför allt har vi noterat kommissionens synpunkt ”att de återstående medlen bör användas till att stödja medlemsstaternas och det civila samhällets initiativ”. Som påpekats ovan är kommittén villig att sprida kunskap om sin framgångsrika modell för forum för berörda aktörer. Kommittén är därför beredd att samarbeta med Europeiska kommissionen om liknande projekt på medlemsstatsnivå – även i fråga om gemensamma finansieringsåtgärder. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén har tagit del av meddelandets kapitel 5 om finansiering, och framför allt har vi noterat kommissionens synpunkt ”att de återstående medlen bör användas till att stödja medlemsstaternas och det civila samhällets initiativ”. Som påpekats ovan är kommittén villig att sprida kunskap om sin framgångsrika modell för forum för berörda aktörer. Kommittén är därför beredd att samarbeta med Europeiska kommissionen om liknande projekt på medlemsstatsnivå – även i fråga om gemensamma finansieringsåtgärder.

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen”.

1

(2)  Se dokument 10255/1/05 rév. 1.

2

(3)  Avtalet undertecknades i Bryssel den 7 november 2005. Dokumentet återfinns på EESK:s webbplats.

3

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/94

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Vägen till det europeiska kunskapsbaserade samhället – det organiserade civila samhällets bidrag till Lissabonstrategin”

(2006/C 65/18)

Den 22 april 2005 beslutade EU:s blivande österrikiska ordförandeskap att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Vägen till det europeiska kunskapsbaserade samhället – det organiserade civila samhällets bidrag till Lissabonstrategin”

I enlighet med artikel 19.1 i arbetsordningen beslutade kommittén att tillsätta en underkommitté för att bereda kommitténs arbete i ärendet.

Underkommittén antog sitt utkast till yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Jan Olsson och medföredragande Eva Belabed och Joost van Iersel.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 14 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 127 röster för, 1 emot och 8 nedlagda röster:

Rekommendationer och slutsatser

| 1. | EESK föreslår att medlemsstaterna och EU-institutionerna med ett tidsperspektiv bortom år 2010 engagerar sig för att skapa ett gemensamt europeiskt kunskapsområde baserat på ett intensifierat samarbete när det gäller politiken för lärande, innovation och forskning. Detta kommer att utgöra ett viktigt steg mot en nystart för Lissabonstrategin och en förstärkning av den europeiska samhällsmodellen, och därmed överbrygga klyftan mellan EU och medborgarna. |
| --- | --- |

1.

EESK föreslår att medlemsstaterna och EU-institutionerna med ett tidsperspektiv bortom år 2010 engagerar sig för att skapa ett gemensamt europeiskt kunskapsområde baserat på ett intensifierat samarbete när det gäller politiken för lärande, innovation och forskning. Detta kommer att utgöra ett viktigt steg mot en nystart för Lissabonstrategin och en förstärkning av den europeiska samhällsmodellen, och därmed överbrygga klyftan mellan EU och medborgarna.

| 2. | En sådan nylansering förutsätter att offentliga myndigheter och det organiserade civila samhället i varje medlemsstat mobiliseras i detta syfte för att identifiera nyckelprioriteringar samt föreslå och vidta åtgärder såväl i egen regi som i samarbete med varandra. Detta bör även återspeglas i de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

2.

En sådan nylansering förutsätter att offentliga myndigheter och det organiserade civila samhället i varje medlemsstat mobiliseras i detta syfte för att identifiera nyckelprioriteringar samt föreslå och vidta åtgärder såväl i egen regi som i samarbete med varandra. Detta bör även återspeglas i de nationella reformprogrammen.

| 3. | Medlemsstaterna, kommissionen, Europaparlamentet och de nationella parlamenten, näringslivet, finansinstitutionerna och det civila samhället måste engagera sig för ett gemensamt europeiskt kunskapsområde som riktar sig till samtliga medborgare, organisationer och företag och som grundar sig på klart definierade mål, benchmarking, tidtabeller och klara ansvarsförhållanden. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna, kommissionen, Europaparlamentet och de nationella parlamenten, näringslivet, finansinstitutionerna och det civila samhället måste engagera sig för ett gemensamt europeiskt kunskapsområde som riktar sig till samtliga medborgare, organisationer och företag och som grundar sig på klart definierade mål, benchmarking, tidtabeller och klara ansvarsförhållanden.

| 4. | Inre marknaden är fortfarande hörnstenen i den integrationsprocess som leder till en mer välfungerande ekonomi, fler och bättre jobb, sociala framsteg och en hållbar utveckling. Samverkan mellan det gemensamma europeiska kunskapsområdet och inre marknaden kommer att frigöra en ny tillväxtpotential. Därför måste de hinder för inre marknaden som hämmar övergången till en kunskapsbaserad ekonomi undanröjas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.

Inre marknaden är fortfarande hörnstenen i den integrationsprocess som leder till en mer välfungerande ekonomi, fler och bättre jobb, sociala framsteg och en hållbar utveckling. Samverkan mellan det gemensamma europeiska kunskapsområdet och inre marknaden kommer att frigöra en ny tillväxtpotential. Därför måste de hinder för inre marknaden som hämmar övergången till en kunskapsbaserad ekonomi undanröjas så snart som möjligt.

| 5. | Alla medborgare, alla samhällssektorer och alla regioner måste uppmuntras att delta i och utnyttja fördelarna med kunskapssamhället, som ger unika möjligheter att överbrygga de klyftor som finns. |
| --- | --- |

5.

Alla medborgare, alla samhällssektorer och alla regioner måste uppmuntras att delta i och utnyttja fördelarna med kunskapssamhället, som ger unika möjligheter att överbrygga de klyftor som finns.

| 6. | Rörlighet är ett sätt att tillägna sig och överföra färdigheter. Den fria rörligheten för arbetstagare, forskare och studenter måste stimuleras och kompletteras med skäliga löner och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

6.

Rörlighet är ett sätt att tillägna sig och överföra färdigheter. Den fria rörligheten för arbetstagare, forskare och studenter måste stimuleras och kompletteras med skäliga löner och arbetsvillkor.

| 7. | EU, medlemsstaterna och regionerna måste styra de offentliga utgifterna så att de går till tillväxtskapande investeringar. I samarbete med privata aktörer bör medlemsstaterna satsa på att genomföra ett nationellt program för ”kunskapslyft” med stöd av EU-finansiering. |
| --- | --- |

7.

EU, medlemsstaterna och regionerna måste styra de offentliga utgifterna så att de går till tillväxtskapande investeringar. I samarbete med privata aktörer bör medlemsstaterna satsa på att genomföra ett nationellt program för ”kunskapslyft” med stöd av EU-finansiering.

| 8. | EESK anser att man bör hålla fast vid kommissionens förslag när det gäller finansiering av forskning, innovation och lärande i budgetplanen 2007–2013. Det föreslagna sjunde forskningsramprogrammet måste genomföras fullt ut och inriktas på att bidra till att öka EU:s innovationsförmåga. |
| --- | --- |

8.

EESK anser att man bör hålla fast vid kommissionens förslag när det gäller finansiering av forskning, innovation och lärande i budgetplanen 2007–2013. Det föreslagna sjunde forskningsramprogrammet måste genomföras fullt ut och inriktas på att bidra till att öka EU:s innovationsförmåga.

| 9. | EESK uppmanar näringslivet, finansinstitutionerna och privata stiftelser att öka investeringarna i kunskapsekonomin. De bör också stödjas med skattemässiga incitament att göra detta. |
| --- | --- |

9.

EESK uppmanar näringslivet, finansinstitutionerna och privata stiftelser att öka investeringarna i kunskapsekonomin. De bör också stödjas med skattemässiga incitament att göra detta.

| 10. | Kommissionen bör få utökade befogenheter att ge policyriktlinjer och övervaka framstegen. Den bör publicera en årlig framstegsrapport som kan diskuteras av rådet, Europaparlamentet och de nationella parlamenten samt av berörda intressenter och allmänheten. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen bör få utökade befogenheter att ge policyriktlinjer och övervaka framstegen. Den bör publicera en årlig framstegsrapport som kan diskuteras av rådet, Europaparlamentet och de nationella parlamenten samt av berörda intressenter och allmänheten.

| 11. | EESK föreslår att man inleder en permanent och strukturerad debatt för att motivera beslutsfattare på alla nivåer och för att främja dialogen med medborgarna. |
| --- | --- |

11.

EESK föreslår att man inleder en permanent och strukturerad debatt för att motivera beslutsfattare på alla nivåer och för att främja dialogen med medborgarna.

| 12. | Både de nationella parlamenten och de nationella ekonomiska och sociala råden har en avgörande roll, och de måste ta del i debatten. Lokala och regionala aktörer bör också engageras. |
| --- | --- |

12.

Både de nationella parlamenten och de nationella ekonomiska och sociala råden har en avgörande roll, och de måste ta del i debatten. Lokala och regionala aktörer bör också engageras.

| 13. | De privata intressenterna bör agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. De sociala och civila dialogerna är betydelsefulla verktyg för att främja politiken för livslångt lärande, innovationer och teknikutveckling. |
| --- | --- |

13.

De privata intressenterna bör agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. De sociala och civila dialogerna är betydelsefulla verktyg för att främja politiken för livslångt lärande, innovationer och teknikutveckling.

| 14. | En sund makroekonomisk politik med fokus på tillväxt och sysselsättning bör etablera villkoren för att skapa kunskapssamhället, och den bör prioritera insatser som ger ett efterfrågetryck på ny teknik. |
| --- | --- |

14.

En sund makroekonomisk politik med fokus på tillväxt och sysselsättning bör etablera villkoren för att skapa kunskapssamhället, och den bör prioritera insatser som ger ett efterfrågetryck på ny teknik.

| 15. | Livslångt lärande är nyckeln till kunskapssamhället. EESK upprepar sin uppmaning att en stadga om livslångt lärande sätts i verket på samtliga nivåer. Den bör stödjas av offentliga och privata investeringar och av strukturfonderna. Sysselsättningspolitiken och nya former för social trygghet måste skapa gynnsamma villkor som ger arbetstagarna möjlighet att i full utsträckning delta i livslångt lärande. Den danska satsningen på ”flexicurity” (flexibilitet med trygghet) kan ses som ett inspirerande exempel. |
| --- | --- |

15.

Livslångt lärande är nyckeln till kunskapssamhället. EESK upprepar sin uppmaning att en stadga om livslångt lärande sätts i verket på samtliga nivåer. Den bör stödjas av offentliga och privata investeringar och av strukturfonderna. Sysselsättningspolitiken och nya former för social trygghet måste skapa gynnsamma villkor som ger arbetstagarna möjlighet att i full utsträckning delta i livslångt lärande. Den danska satsningen på ”flexicurity” (flexibilitet med trygghet) kan ses som ett inspirerande exempel.

| 16. | Högt satta ambitioner för att främja god hälsa, hållbar miljö, högkvalitativ infrastruktur i städer och på landsbygden, smarta transportlösningar och säkrare och bättre arbetsplatser samt för att trygga vårt kulturarv kommer att bidra till att ny teknik utvecklas och att nya innovativa produkter och tjänster tas fram. De bör stödjas av goda betingelser för innovation och skapande av nya arbetstillfällen inom företagen. |
| --- | --- |

16.

Högt satta ambitioner för att främja god hälsa, hållbar miljö, högkvalitativ infrastruktur i städer och på landsbygden, smarta transportlösningar och säkrare och bättre arbetsplatser samt för att trygga vårt kulturarv kommer att bidra till att ny teknik utvecklas och att nya innovativa produkter och tjänster tas fram. De bör stödjas av goda betingelser för innovation och skapande av nya arbetstillfällen inom företagen.

| 17. | Kunskapsspridning är en kritisk faktor inom politiken för att främja innovationer och konkurrenskraft. Industriregioner, teknikparker och andra nyskapande företagsmiljöer bör främjas. |
| --- | --- |

17.

Kunskapsspridning är en kritisk faktor inom politiken för att främja innovationer och konkurrenskraft. Industriregioner, teknikparker och andra nyskapande företagsmiljöer bör främjas.

1.   Inledning

| 1.1 | Detta yttrande tar upp frågan om hur det organiserade civila samhället kan bidra till kunskapssamhället. Fokus ligger vid den roll som arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället kan spela för att skapa ett ”Gemensamt europeiskt kunskapsområde” som ett centralt moment i Lissabonstrategin. Vi betonar det ansvar som faller på organisationerna i medlemsstaternas civila samhälle att mobilisera satsningar på detta mål. Yttrandet kommer att understödjas av andra EESK-yttranden i anknutna ämnen och av en sammanfattande rapport som utarbetas i samverkan med de nationella ekonomiska och sociala råden. |
| --- | --- |

1.1

Detta yttrande tar upp frågan om hur det organiserade civila samhället kan bidra till kunskapssamhället. Fokus ligger vid den roll som arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället kan spela för att skapa ett ”Gemensamt europeiskt kunskapsområde” som ett centralt moment i Lissabonstrategin. Vi betonar det ansvar som faller på organisationerna i medlemsstaternas civila samhälle att mobilisera satsningar på detta mål. Yttrandet kommer att understödjas av andra EESK-yttranden i anknutna ämnen och av en sammanfattande rapport som utarbetas i samverkan med de nationella ekonomiska och sociala råden.

2.   Ramar och analys

| 2.1 | Europa är ett projekt för folket, av folket. Den senaste utvecklingen har emellertid öppnat en klyfta mellan EU och dess medborgare. Hållbarheten i vår unika samhällsmodell, som baseras på demokrati och social och civil dialog, hotas samtidigt av ökande global konkurrens, en åldrande befolkning och påfrestningarna på miljön. Det är olika filosofier om politikens inriktning som ligger bakom EU:s nuvarande kris. För att återupprätta förtroendet för det europeiska projektet måste politiken återigen först och främst inriktas på de ursprungliga målen att förbättra levnads- och arbetsförhållandena. Krisen innebär ett utsökt tillfälle att genomföra denna omorientering. |
| --- | --- |

2.1

Europa är ett projekt för folket, av folket. Den senaste utvecklingen har emellertid öppnat en klyfta mellan EU och dess medborgare. Hållbarheten i vår unika samhällsmodell, som baseras på demokrati och social och civil dialog, hotas samtidigt av ökande global konkurrens, en åldrande befolkning och påfrestningarna på miljön. Det är olika filosofier om politikens inriktning som ligger bakom EU:s nuvarande kris. För att återupprätta förtroendet för det europeiska projektet måste politiken återigen först och främst inriktas på de ursprungliga målen att förbättra levnads- och arbetsförhållandena. Krisen innebär ett utsökt tillfälle att genomföra denna omorientering.

| 2.2 | Det centrala i en sådan omorientering är en politik som leder till långsiktigt hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och högre realinkomster genom att förverkliga ett kunskapssamhälle baserat på mänskliga resurser, lärande, forskning och innovation.
  Företagen har en nyckelposition med avseende på en sådan omorientering. De bör styra sina investeringar därefter, men en förutsättning är dock ramvillkor som kan stödja deras möjligheter till innovation, tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.2

Det centrala i en sådan omorientering är en politik som leder till långsiktigt hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och högre realinkomster genom att förverkliga ett kunskapssamhälle baserat på mänskliga resurser, lärande, forskning och innovation.

Företagen har en nyckelposition med avseende på en sådan omorientering. De bör styra sina investeringar därefter, men en förutsättning är dock ramvillkor som kan stödja deras möjligheter till innovation, tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen.

| 2.3 | Kunskapssamhället, som bygger på privata och offentliga aktörers ansvarstagande, måste ge upphov till ett samhälle med större sammanhållning som bekämpar alla typer av ojämlikhet. Den sociala sammanhållningen är i sin tur också en grundförutsättning för en smidigare övergång till kunskapssamhället. |
| --- | --- |

2.3

Kunskapssamhället, som bygger på privata och offentliga aktörers ansvarstagande, måste ge upphov till ett samhälle med större sammanhållning som bekämpar alla typer av ojämlikhet. Den sociala sammanhållningen är i sin tur också en grundförutsättning för en smidigare övergång till kunskapssamhället.

| 2.4 | Framtidsutsikterna ser ganska oroande ut (1). Den forskning som finansieras av företagen har minskat sedan år 2000. EU:s totala utgifter för forskning och utveckling stagnerar och når inte upp till 3 %-målet. De ligger på 2 %, vilket skall jämföras med 2,7 % i USA och över 3 % i Japan. Kunskapsflykten är en mycket oroande företeelse. Dessutom håller stora tillväxtekonomier som Kina på att hinna ifatt EU när det gäller forskningsutgifter.
  Den europeiska resultattavlan för innovation visar att Europa ligger efter USA i 10 av 11 indikatorer. Detta är resultatet av en aktiv USA-politik för att stödja forskning och innovation genom bland annat offentlig upphandling, skattelättnader, garantier för riskkapitalfonder och lån till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.4

Framtidsutsikterna ser ganska oroande ut (1). Den forskning som finansieras av företagen har minskat sedan år 2000. EU:s totala utgifter för forskning och utveckling stagnerar och når inte upp till 3 %-målet. De ligger på 2 %, vilket skall jämföras med 2,7 % i USA och över 3 % i Japan. Kunskapsflykten är en mycket oroande företeelse. Dessutom håller stora tillväxtekonomier som Kina på att hinna ifatt EU när det gäller forskningsutgifter.

Den europeiska resultattavlan för innovation visar att Europa ligger efter USA i 10 av 11 indikatorer. Detta är resultatet av en aktiv USA-politik för att stödja forskning och innovation genom bland annat offentlig upphandling, skattelättnader, garantier för riskkapitalfonder och lån till små och medelstora företag.

| 2.5 | En bedömning av utgifterna för forskning och av framstegen i innovation för Europa jämfört med USA kräver emellertid en fördjupad analys. Europa har starka sidor på både medlemsstats- och sektorsnivå. Det europeiska samarbetet inom flygsektorn och Galileoprojektet kan lyftas fram som exempel, liksom att antalet teknologer är högre än i USA. För att öka sin innovationskapacitet behöver Europa ökade investeringar i livslångt lärande, ytterligare 700 000 forskare, fler teknikpoler och teknikkluster, stöd till småföretag och förbättrade metoder för att sprida kunnande. |
| --- | --- |

2.5

En bedömning av utgifterna för forskning och av framstegen i innovation för Europa jämfört med USA kräver emellertid en fördjupad analys. Europa har starka sidor på både medlemsstats- och sektorsnivå. Det europeiska samarbetet inom flygsektorn och Galileoprojektet kan lyftas fram som exempel, liksom att antalet teknologer är högre än i USA. För att öka sin innovationskapacitet behöver Europa ökade investeringar i livslångt lärande, ytterligare 700 000 forskare, fler teknikpoler och teknikkluster, stöd till småföretag och förbättrade metoder för att sprida kunnande.

| 2.6 | De offentliga investeringarna i utbildning ökar inte så snabbt som de borde. Pisaundersökningen belyser vissa av bristerna i utbildningssystemet. Deltagandet i vuxenutbildning har bara uppnått 65 % av målet för 2010. Avhoppen från skolor fortsätter på samma nivå. De universitetsstuderande möts av arbetslöshet när de tar ut examen. Dessutom kommer mer än en miljon grundskole- och gymnasielärare att behöva rekryteras till år 2015 (2). Beträffande grundläggande lärande skulle kommissionen kunna inleda en studie för att utröna nycklarna till framgång i de länder som ligger i täten i den internationella Pisaundersökningen.
  De privata och offentliga aktörerna på området måste inse att hela utbildningssystemet måste reformeras för att fungera effektivare och ge alla, från tidig barndom till ålderdom, möjligheter att aktivt delta i kunskapssamhället. De måste i full utsträckning stödja denna reform, som också förutsätter nya pedagogiska modeller och kvalificerade lärare. |
| --- | --- |

2.6

De offentliga investeringarna i utbildning ökar inte så snabbt som de borde. Pisaundersökningen belyser vissa av bristerna i utbildningssystemet. Deltagandet i vuxenutbildning har bara uppnått 65 % av målet för 2010. Avhoppen från skolor fortsätter på samma nivå. De universitetsstuderande möts av arbetslöshet när de tar ut examen. Dessutom kommer mer än en miljon grundskole- och gymnasielärare att behöva rekryteras till år 2015 (2). Beträffande grundläggande lärande skulle kommissionen kunna inleda en studie för att utröna nycklarna till framgång i de länder som ligger i täten i den internationella Pisaundersökningen.

De privata och offentliga aktörerna på området måste inse att hela utbildningssystemet måste reformeras för att fungera effektivare och ge alla, från tidig barndom till ålderdom, möjligheter att aktivt delta i kunskapssamhället. De måste i full utsträckning stödja denna reform, som också förutsätter nya pedagogiska modeller och kvalificerade lärare.

| 2.7 | Övergången till kunskapssamhället innebär en förändring av arbetets beskaffenhet och organisation och företagens uppbyggnad. Ett kunskapsbaserat samhälle och ny teknik erbjuder stora möjligheter men alstrar också nya risker, och många människor hamnar på efterkälken. Arbeten omstruktureras och arbetsuppgifter definieras om.
  Det finns också en risk att huvudkontor, forskning och produktion utlokaliseras från Europa.
  Nya och bättre arbetstillfällen måste skapas genom ökade investeringar i lärande, innovationer och teknik. Kunskapsflykten måste motverkas genom att man hittar nya attraktiva sysselsättningsalternativ för dem som tar universitetsexamen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.7

Övergången till kunskapssamhället innebär en förändring av arbetets beskaffenhet och organisation och företagens uppbyggnad. Ett kunskapsbaserat samhälle och ny teknik erbjuder stora möjligheter men alstrar också nya risker, och många människor hamnar på efterkälken. Arbeten omstruktureras och arbetsuppgifter definieras om.

Det finns också en risk att huvudkontor, forskning och produktion utlokaliseras från Europa.

Nya och bättre arbetstillfällen måste skapas genom ökade investeringar i lärande, innovationer och teknik. Kunskapsflykten måste motverkas genom att man hittar nya attraktiva sysselsättningsalternativ för dem som tar universitetsexamen i alla medlemsstater.

| 2.8 | Kunskapssamhället är ett grundläggande val för att möta utmaningarna och det påverkar många politikområden. Det krävs en övergripande och heltäckande strategi för att förverkliga det. Framstegen på vägen mot kunskapssamhället måste ses i ett mer långsiktigt perspektiv, bortanför 2010. Politiken måste drivas med beslutsamhet. |
| --- | --- |

2.8

Kunskapssamhället är ett grundläggande val för att möta utmaningarna och det påverkar många politikområden. Det krävs en övergripande och heltäckande strategi för att förverkliga det. Framstegen på vägen mot kunskapssamhället måste ses i ett mer långsiktigt perspektiv, bortanför 2010. Politiken måste drivas med beslutsamhet.

| 2.9 | Utmaningen och chansen för Europa ligger i att skärpa sin globala konkurrenskraft genom att lita till sin förmåga att använda människornas kunskap och kreativitet för att skapa produkter och tjänster med högt mervärde. Resurser måste styras om mot tillväxthöjande teknik och nyskapande system som säkerställer de väsentliga delarna av den europeiska ekonomiska och sociala modellen i det vidare sammanhang som utgörs av den hållbara utvecklingen. |
| --- | --- |

2.9

Utmaningen och chansen för Europa ligger i att skärpa sin globala konkurrenskraft genom att lita till sin förmåga att använda människornas kunskap och kreativitet för att skapa produkter och tjänster med högt mervärde. Resurser måste styras om mot tillväxthöjande teknik och nyskapande system som säkerställer de väsentliga delarna av den europeiska ekonomiska och sociala modellen i det vidare sammanhang som utgörs av den hållbara utvecklingen.

| 2.10 | Skapandet, tillämpningen och spridningen av kunskap måste svara mot samhällets behov. Alla har rätt att skörda frukterna av kunskapssamhället, men å andra sidan har alla ett ansvar att, om de får adekvat stöd, delta i och bidra till att kunskapssamhället förverkligas. |
| --- | --- |

2.10

Skapandet, tillämpningen och spridningen av kunskap måste svara mot samhällets behov. Alla har rätt att skörda frukterna av kunskapssamhället, men å andra sidan har alla ett ansvar att, om de får adekvat stöd, delta i och bidra till att kunskapssamhället förverkligas.

| 2.11 | Att sätta människorna främst innebär att fokusera på lärande, förståelse samt civilisationsmönster och kulturella mönster för att främja en miljö som stimulerar kunskaper i vidast tänkbara bemärkelse. Det handlar om människans strävan efter kunskap som inte har den omedelbara nyttan som huvudsyfte, och som tjänar som grund för den blandning av teoretisk, social och praktisk kompetens som behövs i framtiden. |
| --- | --- |

2.11

Att sätta människorna främst innebär att fokusera på lärande, förståelse samt civilisationsmönster och kulturella mönster för att främja en miljö som stimulerar kunskaper i vidast tänkbara bemärkelse. Det handlar om människans strävan efter kunskap som inte har den omedelbara nyttan som huvudsyfte, och som tjänar som grund för den blandning av teoretisk, social och praktisk kompetens som behövs i framtiden.

| 2.12 | Livslångt lärande är nyckeln till kunskapssamhället. Livslångt lärande med hög kvalitet bygger på modeller som gör utbildning och fortbildning tillgänglig för alla, som ger alla möjlighet att få ständigt nya impulser och kunskaper och att spela en fullvärdig roll i samhället, i familjen, i den närmaste omgivningen och på arbetsplatsen. Det utgör grunden för innovation, arbetskraftens rörlighet och ökad produktivitet. Motivationen för livslångt lärande börjar med att man väcker nyfikenheten att lära i den tidiga barndomen. |
| --- | --- |

2.12

Livslångt lärande är nyckeln till kunskapssamhället. Livslångt lärande med hög kvalitet bygger på modeller som gör utbildning och fortbildning tillgänglig för alla, som ger alla möjlighet att få ständigt nya impulser och kunskaper och att spela en fullvärdig roll i samhället, i familjen, i den närmaste omgivningen och på arbetsplatsen. Det utgör grunden för innovation, arbetskraftens rörlighet och ökad produktivitet. Motivationen för livslångt lärande börjar med att man väcker nyfikenheten att lära i den tidiga barndomen.

| 2.13 | I detta sammanhang är det viktigt att förstärka och samordna de olika länkarna i kunskapskedjan. Den trekant som sammanbinder privata och offentliga forsknings-institutioner, universitet och näringslivet (särskilt småföretagen) bör stärkas. Både nationellt och gränsöverskridande utbyte av kvalificerad personal kan bidra i hög grad. Grundutbildning – från daghem till gymnasieutbildning – och livslångt lärande måste kopplas till universiteten så att kvaliteten på lärare och övrig undervisningspersonal kan höjas och deras kunnande aktualiseras. |
| --- | --- |

2.13

I detta sammanhang är det viktigt att förstärka och samordna de olika länkarna i kunskapskedjan. Den trekant som sammanbinder privata och offentliga forsknings-institutioner, universitet och näringslivet (särskilt småföretagen) bör stärkas. Både nationellt och gränsöverskridande utbyte av kvalificerad personal kan bidra i hög grad. Grundutbildning – från daghem till gymnasieutbildning – och livslångt lärande måste kopplas till universiteten så att kvaliteten på lärare och övrig undervisningspersonal kan höjas och deras kunnande aktualiseras.

3.   Brister i Lissabonstrategin

| 3.1 | ”Vid sidan av obestridliga framsteg förekommer uppenbara bristfälligheter och dröjsmål” i genomförandet av Lissabonstrategin, konstaterade Europeiska rådet i mars 2005 (3). |
| --- | --- |

3.1

”Vid sidan av obestridliga framsteg förekommer uppenbara bristfälligheter och dröjsmål” i genomförandet av Lissabonstrategin, konstaterade Europeiska rådet i mars 2005 (3).

| 3.2 | Det finns många orsaker till dessa brister och förseningar. |
| --- | --- |

3.2

Det finns många orsaker till dessa brister och förseningar.

| 3.2.1 | Det saknas engagemang för strategin. Vi måste hålla i minnet att Lissabonstrategin lanserades av Europeiska rådet utan en tydligt definierad roll för kommissionen. Bristen på konsekvens i en europeisk strategi som skall genomföras främst på nationell nivå är ett grundläggande problem. Medlemsstaterna har inte visat något verkligt engagemang för de mål och åtgärder man kom överens om. Den öppna samordningsmetoden har inte gett förväntade resultat. Nationella handlingsplaner har förvandlats till byråkratiska verksamhetsrapporter och syftena med strategin har endast delvis uppfyllts. Fragmenteringen av politikområden fortsätter. Det ges för lite stöd från EU:s budget. Bästa praxis från andra medlemsstater utnyttjas inte. Medlemsstaterna underlåter också att beakta de sociala och ekonomiska konsekvenser deras politik har på andra medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.1

Det saknas engagemang för strategin. Vi måste hålla i minnet att Lissabonstrategin lanserades av Europeiska rådet utan en tydligt definierad roll för kommissionen. Bristen på konsekvens i en europeisk strategi som skall genomföras främst på nationell nivå är ett grundläggande problem. Medlemsstaterna har inte visat något verkligt engagemang för de mål och åtgärder man kom överens om. Den öppna samordningsmetoden har inte gett förväntade resultat. Nationella handlingsplaner har förvandlats till byråkratiska verksamhetsrapporter och syftena med strategin har endast delvis uppfyllts. Fragmenteringen av politikområden fortsätter. Det ges för lite stöd från EU:s budget. Bästa praxis från andra medlemsstater utnyttjas inte. Medlemsstaterna underlåter också att beakta de sociala och ekonomiska konsekvenser deras politik har på andra medlemsstater.

| 3.2.2 | Kommissionen spelar endast en liten roll i strategin. Den har inte tillräckliga och effektiva befogenheter för att ge policyriktlinjer och övervaka framstegen. Den öppna samordningsmetoden har t.ex. inget alarmsystem som skulle kunna varna. |
| --- | --- |

3.2.2

Kommissionen spelar endast en liten roll i strategin. Den har inte tillräckliga och effektiva befogenheter för att ge policyriktlinjer och övervaka framstegen. Den öppna samordningsmetoden har t.ex. inget alarmsystem som skulle kunna varna.

| 3.2.3 | Strategin är alltför abstrakt. Lissabonstrategin har mest blivit en uppgift för byråkrater och experter och är ingen realitet, vare sig i människors medvetande eller i media och den politiska debatten. Det finns inga synliga effekter av strategin. Allmänheten gör ingen skillnad mellan globaliseringens, EU-politikens och den nationella politikens effekter på deras levnads- och arbetsvillkor. Skillnaderna och samspelet mellan olika politiknivåer måste lyftas fram så att människor kan få en fullständig och tydligare bild av vad EU står för. |
| --- | --- |

3.2.3

Strategin är alltför abstrakt. Lissabonstrategin har mest blivit en uppgift för byråkrater och experter och är ingen realitet, vare sig i människors medvetande eller i media och den politiska debatten. Det finns inga synliga effekter av strategin. Allmänheten gör ingen skillnad mellan globaliseringens, EU-politikens och den nationella politikens effekter på deras levnads- och arbetsvillkor. Skillnaderna och samspelet mellan olika politiknivåer måste lyftas fram så att människor kan få en fullständig och tydligare bild av vad EU står för.

| 3.2.4 | Strategin är en uppifrån-och-ned-process. Det organiserade civila samhället i medlemsstaterna är fortfarande alltför lite involverat, även om det ibland har förekommit ett rimligt samråd, särskilt i de länder där den sociala och civila dialogen har en stark tradition. Det gäller i all synnerhet inom den öppna samordningsmetoden för forskning och utbildning. Samrådet tenderar att vara formellt och begränsat till den nationella nivån, vilket inte ger det civila samhällets organisationer på alla nivåer tillräckliga möjligheter att delta. Arbetsgivare och fackföreningar liksom andra berörda aktörer måste bli mer medvetna om sitt ansvar och sina roller. Det låga deltagandet innebär också att reformer som genomförs kan ha fel inriktning och få negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för dem som berörs. EU är alltför inriktat på strukturreformer och saknar en politik för att ge människorna och deras organisationer en möjlighet att klara utmaningarna i en värld i ständig förändring. |
| --- | --- |

3.2.4

Strategin är en uppifrån-och-ned-process. Det organiserade civila samhället i medlemsstaterna är fortfarande alltför lite involverat, även om det ibland har förekommit ett rimligt samråd, särskilt i de länder där den sociala och civila dialogen har en stark tradition. Det gäller i all synnerhet inom den öppna samordningsmetoden för forskning och utbildning. Samrådet tenderar att vara formellt och begränsat till den nationella nivån, vilket inte ger det civila samhällets organisationer på alla nivåer tillräckliga möjligheter att delta. Arbetsgivare och fackföreningar liksom andra berörda aktörer måste bli mer medvetna om sitt ansvar och sina roller. Det låga deltagandet innebär också att reformer som genomförs kan ha fel inriktning och få negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för dem som berörs. EU är alltför inriktat på strukturreformer och saknar en politik för att ge människorna och deras organisationer en möjlighet att klara utmaningarna i en värld i ständig förändring.

4.   Nystarten för Lissabonstrategin – Europeiska rådets möte i mars 2005

| 4.1. | Dessa brister och förseningar fick Europeiska rådet att lansera Lissabonstrategin på nytt och prioritera tillväxt och sysselsättning: ”Europa måste förnya grunderna för sin konkurrenskraft, öka sin tillväxtpotential och sin produktivitet samt förstärka den sociala sammanhållningen, genom att främst satsa på kunskap, innovation och bättre utnyttjande av humankapitalet”
   (4). Europeiska rådet konstaterade vidare:
  ”Man måste främja en verklig dialog mellan de berörda aktörerna inom den privata och den offentliga sektorn i kunskapssamhället” (5).
  Europeiska rådet lade fast tydligt definierade mål och föreslog flera åtgärder för att främja kunskapsutveckling och innovation (6).
  För perioden 2005–2008 formulerades 24 integrerade riktlinjer där man anger tre områden för reformer: de makroekonomiska och mikroekonomiska områdena samt sysselsättningen (7). |
| --- | --- |

4.1.

Dessa brister och förseningar fick Europeiska rådet att lansera Lissabonstrategin på nytt och prioritera tillväxt och sysselsättning: ”Europa måste förnya grunderna för sin konkurrenskraft, öka sin tillväxtpotential och sin produktivitet samt förstärka den sociala sammanhållningen, genom att främst satsa på kunskap, innovation och bättre utnyttjande av humankapitalet”
   (4). Europeiska rådet konstaterade vidare:

”Man måste främja en verklig dialog mellan de berörda aktörerna inom den privata och den offentliga sektorn i kunskapssamhället” (5).

Europeiska rådet lade fast tydligt definierade mål och föreslog flera åtgärder för att främja kunskapsutveckling och innovation (6).

För perioden 2005–2008 formulerades 24 integrerade riktlinjer där man anger tre områden för reformer: de makroekonomiska och mikroekonomiska områdena samt sysselsättningen (7).

| 4.2. | Eftersom Europeiska rådet ville förvissa sig om att Lissabonstrategins nya inriktning genomförs på ett effektivt sätt, efterlyste man bättre styresformer baserade på ökat engagemang från medlemsstaternas sida (8).
  Efter samråd med alla berörda aktörer skulle medlemsstaterna senast den 15 oktober utforma nationella reformprogram med centrala prioriterade områden för olika åtgärder. Huvudaktörernas bidrag och ansvarsområden skulle belysas. Förändringar när det gäller den politiska situationen i vissa länder har emellertid lett till förseningar. Den öppna samordningsmetoden kommer att användas på vissa områden. |
| --- | --- |

4.2.

Eftersom Europeiska rådet ville förvissa sig om att Lissabonstrategins nya inriktning genomförs på ett effektivt sätt, efterlyste man bättre styresformer baserade på ökat engagemang från medlemsstaternas sida (8).

Efter samråd med alla berörda aktörer skulle medlemsstaterna senast den 15 oktober utforma nationella reformprogram med centrala prioriterade områden för olika åtgärder. Huvudaktörernas bidrag och ansvarsområden skulle belysas. Förändringar när det gäller den politiska situationen i vissa länder har emellertid lett till förseningar. Den öppna samordningsmetoden kommer att användas på vissa områden.

5.   Ett gemensamt europeiskt kunskapsområde

| 5.1 | EESK föreslår att medlemsstaterna och EU-institutionerna engagerar sig i ett gemensamt europeiskt kunskapsområde som ett gemensamt projekt bortom år 2010 för att uppnå Lissabonstrategins mål genom ett ökat europeiskt samarbete inom lärande, innovation och forskning. Detta förslag lades fram i samförstånd med de nationella ekonomiska och sociala råden i Luxemburgdeklarationen (9). |
| --- | --- |

5.1

EESK föreslår att medlemsstaterna och EU-institutionerna engagerar sig i ett gemensamt europeiskt kunskapsområde som ett gemensamt projekt bortom år 2010 för att uppnå Lissabonstrategins mål genom ett ökat europeiskt samarbete inom lärande, innovation och forskning. Detta förslag lades fram i samförstånd med de nationella ekonomiska och sociala råden i Luxemburgdeklarationen (9).

| 5.2 | Samarbetet bör bygga på tydligt definierade mål kompletterade av lämplig lagstiftning och andra åtgärder. En avgörande faktor kommer att vara utveckling av effektiva system för att överföra kunskap och utnyttja bästa praxis. |
| --- | --- |

5.2

Samarbetet bör bygga på tydligt definierade mål kompletterade av lämplig lagstiftning och andra åtgärder. En avgörande faktor kommer att vara utveckling av effektiva system för att överföra kunskap och utnyttja bästa praxis.

| 5.3 | EESK inser att den konstitutionella basen för det gemensamma europeiska kunskapsområdet inte är densamma som för den gemensamma jordbrukspolitiken, EMU eller inre marknaden. För att nå framsteg måste man dock utnyttja alla relevanta möjligheter i fördraget fullt ut. Medlemsstaterna bör kompensera frånvaron av konstitutionella befogenheter genom att visa politisk beslutsamhet och genomföra en gemensam politik på europeisk nivå med hjälp av ett bättre och mer effektivt samarbete i syfte att förverkliga ett gemensamt kunskapsområde. Kommissionen måste få en starkare roll för att den skall kunna leda denna process. |
| --- | --- |

5.3

EESK inser att den konstitutionella basen för det gemensamma europeiska kunskapsområdet inte är densamma som för den gemensamma jordbrukspolitiken, EMU eller inre marknaden. För att nå framsteg måste man dock utnyttja alla relevanta möjligheter i fördraget fullt ut. Medlemsstaterna bör kompensera frånvaron av konstitutionella befogenheter genom att visa politisk beslutsamhet och genomföra en gemensam politik på europeisk nivå med hjälp av ett bättre och mer effektivt samarbete i syfte att förverkliga ett gemensamt kunskapsområde. Kommissionen måste få en starkare roll för att den skall kunna leda denna process.

| 5.4 | Det civila samhällets organisationer i medlemsstaterna har också ett ansvar för framstegen i riktning mot ett gemensamt kunskapsområde. Större privata aktörer i varje land måste mobiliseras. På så sätt kan de delta i den ”äkta dialog” som Europeiska rådet har efterlyst och kan delvis kompensera bristen på politisk vilja. De måste ange vad som måste prioriteras samt föreslå och genomföra åtgärder själva och i samarbete med offentliga myndigheter. Dessutom måste frågan om finansieringen behandlas. Arbetsmarknadens parter bör försöka komma fram till avtal som främjar kunskapssamhället. Även andra sektorer i det organiserade civila samhället, däribland universitet/högskolor och forskarsamhället måste bidra på ett lämpligt sätt och utarbeta sina egna plattformar för reformer. |
| --- | --- |

5.4

Det civila samhällets organisationer i medlemsstaterna har också ett ansvar för framstegen i riktning mot ett gemensamt kunskapsområde. Större privata aktörer i varje land måste mobiliseras. På så sätt kan de delta i den ”äkta dialog” som Europeiska rådet har efterlyst och kan delvis kompensera bristen på politisk vilja. De måste ange vad som måste prioriteras samt föreslå och genomföra åtgärder själva och i samarbete med offentliga myndigheter. Dessutom måste frågan om finansieringen behandlas. Arbetsmarknadens parter bör försöka komma fram till avtal som främjar kunskapssamhället. Även andra sektorer i det organiserade civila samhället, däribland universitet/högskolor och forskarsamhället måste bidra på ett lämpligt sätt och utarbeta sina egna plattformar för reformer.

| 5.5 | Inre marknaden är fortfarande hörnstenen i den integrationsprocess som leder till en mer välfungerande ekonomi, sociala framsteg och en hållbar utveckling. Samspelet mellan det gemensamma kunskapsområdet och inre marknaden medför samverkanseffekter som kommer att frigöra en ny tillväxtpotential. Åtgärder för att främja lärande, innovation och forskning kommer att leda till större konkurrenskraft. En välfungerande inre marknad kommer att möjliggöra fri rörlighet inte bara för varor, arbetskraft, tjänster och kapital utan också för kunskaper och idéer. |
| --- | --- |

5.5

Inre marknaden är fortfarande hörnstenen i den integrationsprocess som leder till en mer välfungerande ekonomi, sociala framsteg och en hållbar utveckling. Samspelet mellan det gemensamma kunskapsområdet och inre marknaden medför samverkanseffekter som kommer att frigöra en ny tillväxtpotential. Åtgärder för att främja lärande, innovation och forskning kommer att leda till större konkurrenskraft. En välfungerande inre marknad kommer att möjliggöra fri rörlighet inte bara för varor, arbetskraft, tjänster och kapital utan också för kunskaper och idéer.

| 5.5.1 | Därför måste vissa kvarvarande hinder för inre marknaden som hämmar övergången till en kunskapsbaserad ekonomi undanröjas så snart som möjligt. För att realisera dessa samordningsvinster och utvecklingsmöjligheter är det viktigt att anta lagstiftningen om det europeiska patentet och systemet för intellektuell äganderätt. |
| --- | --- |

5.5.1

Därför måste vissa kvarvarande hinder för inre marknaden som hämmar övergången till en kunskapsbaserad ekonomi undanröjas så snart som möjligt. För att realisera dessa samordningsvinster och utvecklingsmöjligheter är det viktigt att anta lagstiftningen om det europeiska patentet och systemet för intellektuell äganderätt.

| 5.5.2 | Företagens och övriga aktörers investeringar i lärande, innovationer och forskning bör underlättas, bland annat genom system för statsstöd och offentlig upphandling och inom ramen för konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

5.5.2

Företagens och övriga aktörers investeringar i lärande, innovationer och forskning bör underlättas, bland annat genom system för statsstöd och offentlig upphandling och inom ramen för konkurrensreglerna.

| 5.5.3 | En moderniserad näringslivspolitik inom EU som kännetecknas av ett sektorsinriktat synsätt är en viktig byggsten i kunskapssamhället när det gäller att slå samman resurserna och erbjuda stabila och förutsebara ramvillkor för företagens utveckling. |
| --- | --- |

5.5.3

En moderniserad näringslivspolitik inom EU som kännetecknas av ett sektorsinriktat synsätt är en viktig byggsten i kunskapssamhället när det gäller att slå samman resurserna och erbjuda stabila och förutsebara ramvillkor för företagens utveckling.

| 5.5.4 | Det är också viktigt att tillåta större rörlighet mellan medlemsstaterna för arbetskraften i allmänhet och att stimulera fri rörlighet för forskare och studenter. Rörlighet är ett naturligt sätt att tillägna sig och överföra färdigheter, men den måste kombineras med rimliga löne- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

5.5.4

Det är också viktigt att tillåta större rörlighet mellan medlemsstaterna för arbetskraften i allmänhet och att stimulera fri rörlighet för forskare och studenter. Rörlighet är ett naturligt sätt att tillägna sig och överföra färdigheter, men den måste kombineras med rimliga löne- och arbetsvillkor.

| 5.5.5 | Universitet och yrkesutbildningsinstitut måste stödja det gemensamma europeiska kunskapsområdet genom att ge sin verksamhet en europeisk inriktning. De instrument som finns för att godkänna kvalifikationer måste stödjas (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Universitet och yrkesutbildningsinstitut måste stödja det gemensamma europeiska kunskapsområdet genom att ge sin verksamhet en europeisk inriktning. De instrument som finns för att godkänna kvalifikationer måste stödjas (10).

| 5.6 | Ett gemensamt kunskapsområde bygger på allas grundläggande rätt att skörda frukterna av forskning, ny teknik, innovation och lärande. Alla människor, alla sektorer och alla regioner måste kunna delta. Också villkoren för livslångt lärande måste vara sådana att alla har möjlighet att delta. Grund- och yrkesutbildning är förutsättningar för kunskapssamhället och måste därför, som allmänna nyttigheter, handhas av de offentliga myndigheterna för att allas tillgång skall garanteras med samma rättigheter och möjligheter. |
| --- | --- |

5.6

Ett gemensamt kunskapsområde bygger på allas grundläggande rätt att skörda frukterna av forskning, ny teknik, innovation och lärande. Alla människor, alla sektorer och alla regioner måste kunna delta. Också villkoren för livslångt lärande måste vara sådana att alla har möjlighet att delta. Grund- och yrkesutbildning är förutsättningar för kunskapssamhället och måste därför, som allmänna nyttigheter, handhas av de offentliga myndigheterna för att allas tillgång skall garanteras med samma rättigheter och möjligheter.

| 5.6.1 | Kunskapssamhället skall inte vara ett projekt för eliten som är övertygad om fördelarna med ny teknik. Det måste i stället utformas som en del av ett övergripande projekt och integreras i andra politikområden som har alla medborgare som målgrupp. Det innebär personlig utveckling, medborgarutbildning och livslångt lärande i enlighet med 2000-talets utmaningar. Det skapar ett unikt tillfälle att överbrygga existerande klyftor och riva ned de barriärer som finns. Därför är det viktigt att ny teknik görs tillgänglig även för eftersatta grupper som invandrare och personer med funktionshinder. Ny teknik och innovationer måste därför i större utsträckning utvecklas på grundval av användarnas initiativ och efterfrågan. |
| --- | --- |

5.6.1

Kunskapssamhället skall inte vara ett projekt för eliten som är övertygad om fördelarna med ny teknik. Det måste i stället utformas som en del av ett övergripande projekt och integreras i andra politikområden som har alla medborgare som målgrupp. Det innebär personlig utveckling, medborgarutbildning och livslångt lärande i enlighet med 2000-talets utmaningar. Det skapar ett unikt tillfälle att överbrygga existerande klyftor och riva ned de barriärer som finns. Därför är det viktigt att ny teknik görs tillgänglig även för eftersatta grupper som invandrare och personer med funktionshinder. Ny teknik och innovationer måste därför i större utsträckning utvecklas på grundval av användarnas initiativ och efterfrågan.

| 5.6.2 | En grundutbildning av hög kvalitet har en avgörande betydelse. Alla måste behärska baskunskaperna för att man skall kunna nå målet om utbildning för alla. Detta motiverar en god barntillsyn som ger alla barn oberoende av deras sociala bakgrund lika möjligheter till lärande i livets tidigaste skeden. |
| --- | --- |

5.6.2

En grundutbildning av hög kvalitet har en avgörande betydelse. Alla måste behärska baskunskaperna för att man skall kunna nå målet om utbildning för alla. Detta motiverar en god barntillsyn som ger alla barn oberoende av deras sociala bakgrund lika möjligheter till lärande i livets tidigaste skeden.

6.   Ökade ekonomiska resurser krävs för att förverkliga kunskapssamhället

| 6.1 | EU, medlemsstaterna och regionerna måste styra om de ekonomiska anslagen till tillväxtskapande investeringar i lärande, innovation och forskning för att förverkliga det europeiska kunskapsområdet. EESK föreslår att medlemsstaterna åtar sig att i partnerskap med privata aktörer genomföra ett ”nationellt program för kunskapsutveckling” som skall syfta till ökade investeringar i infrastruktur för kunskap och lärande för alla. |
| --- | --- |

6.1

EU, medlemsstaterna och regionerna måste styra om de ekonomiska anslagen till tillväxtskapande investeringar i lärande, innovation och forskning för att förverkliga det europeiska kunskapsområdet. EESK föreslår att medlemsstaterna åtar sig att i partnerskap med privata aktörer genomföra ett ”nationellt program för kunskapsutveckling” som skall syfta till ökade investeringar i infrastruktur för kunskap och lärande för alla.

| 6.2 | Här kan medlemsstaterna och regionerna få EU-stöd via Sammanhållnings- och strukturfonderna. Det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer också att spela en central roll. Även programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP), programmet för livslångt lärande och Progressprogrammet är viktiga stödinstrument. |
| --- | --- |

6.2

Här kan medlemsstaterna och regionerna få EU-stöd via Sammanhållnings- och strukturfonderna. Det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer också att spela en central roll. Även programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP), programmet för livslångt lärande och Progressprogrammet är viktiga stödinstrument.

| 6.3 | EESK anser att man måste hålla fast vid kommissionens förslag till finansiering av forskning, innovation och lärande i budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

6.3

EESK anser att man måste hålla fast vid kommissionens förslag till finansiering av forskning, innovation och lärande i budgetplanen 2007–2013.

| 6.4 | Det sjunde FoU-ramprogrammet är ett pilotfall. Kommissionen har föreslagit en fördubbling av resurserna till 72 miljarder euro. Kommittén anser att denna nivå måste upprätthållas om inte treprocentmålet för forskningssatsningar skall äventyras. Om medlemsstaterna beslutar att minska den finansiering på EU-nivå som ursprungligen föreslagits måste de kompensera detta genom att tillföra ytterligare resurser på nationell nivå. |
| --- | --- |

6.4

Det sjunde FoU-ramprogrammet är ett pilotfall. Kommissionen har föreslagit en fördubbling av resurserna till 72 miljarder euro. Kommittén anser att denna nivå måste upprätthållas om inte treprocentmålet för forskningssatsningar skall äventyras. Om medlemsstaterna beslutar att minska den finansiering på EU-nivå som ursprungligen föreslagits måste de kompensera detta genom att tillföra ytterligare resurser på nationell nivå.

| 6.5 | EESK uppmanar näringslivet, finansinstitutionerna och privata stiftelser att ta sitt ansvar för att öka investeringarna i kunskapsekonomin. Kommittén förordar offentlig-privata partnerskap på europeisk, nationell och regional nivå som ett sätt att finansiera investeringar. EESK föreslår att finanspolitiska incitament för att främja FoU i form av bidrag, skattelättnader och lånegarantier införs i hela EU under förutsättning att den kunskap som genereras görs tillgänglig. De små och medelstora företagen, inklusive organisationer i den sociala ekonomin, måste få särskilt ekonomiskt och annat stöd om de skall kunna delta fullt ut i det gemensamma kunskapsområdet. Det måste också finnas tillräcklig finansiering samt incitament för medborgare och deras organisationer att delta aktivt. |
| --- | --- |

6.5

EESK uppmanar näringslivet, finansinstitutionerna och privata stiftelser att ta sitt ansvar för att öka investeringarna i kunskapsekonomin. Kommittén förordar offentlig-privata partnerskap på europeisk, nationell och regional nivå som ett sätt att finansiera investeringar. EESK föreslår att finanspolitiska incitament för att främja FoU i form av bidrag, skattelättnader och lånegarantier införs i hela EU under förutsättning att den kunskap som genereras görs tillgänglig. De små och medelstora företagen, inklusive organisationer i den sociala ekonomin, måste få särskilt ekonomiskt och annat stöd om de skall kunna delta fullt ut i det gemensamma kunskapsområdet. Det måste också finnas tillräcklig finansiering samt incitament för medborgare och deras organisationer att delta aktivt.

7.   Förbättrade styresformer

| 7.1 | EESK stöder slutsatserna från toppmötet om förbättrade styresformer, eftersom de utgör ett svar på kommitténs återkommande begäran om att engagera medlemsstaternas regeringar och alla aktörer på regional och nationell nivå, inbegripet parlamentariska organ. Kommittén förväntar sig att de nationella reformprogrammen kommer att utarbetas i samråd med det organiserade civila samhället, och då även med de ekonomiska och sociala råden i de länder som har sådana. Kommittén kommer att noga följa denna samrådsprocess. |
| --- | --- |

7.1

EESK stöder slutsatserna från toppmötet om förbättrade styresformer, eftersom de utgör ett svar på kommitténs återkommande begäran om att engagera medlemsstaternas regeringar och alla aktörer på regional och nationell nivå, inbegripet parlamentariska organ. Kommittén förväntar sig att de nationella reformprogrammen kommer att utarbetas i samråd med det organiserade civila samhället, och då även med de ekonomiska och sociala råden i de länder som har sådana. Kommittén kommer att noga följa denna samrådsprocess.

| 7.2 | De integrerade riktlinjer som rådet fastställde återspeglar inte i full utsträckning behovet av förstärkt samordning mellan olika reformområden utan förblir splittrade. Ett tydligt bevis är att ett tiotal riktlinjer berör kunskapssamhället. Rådet bör överväga en ny lydelse i syfte att sammanföra olika politiska initiativ för att upprätta ett gemensamt europeiskt kunskapsområde. |
| --- | --- |

7.2

De integrerade riktlinjer som rådet fastställde återspeglar inte i full utsträckning behovet av förstärkt samordning mellan olika reformområden utan förblir splittrade. Ett tydligt bevis är att ett tiotal riktlinjer berör kunskapssamhället. Rådet bör överväga en ny lydelse i syfte att sammanföra olika politiska initiativ för att upprätta ett gemensamt europeiskt kunskapsområde.

| 7.3 | Kommittén vill betona styrning och effektivt genomförande som viktiga delar i processen. Detta kräver å ena sidan mål, riktmärken och tidtabeller, och å andra sidan tydlig ansvarsfördelning när det gäller att utveckla, genomföra och övervaka åtgärder. |
| --- | --- |

7.3

Kommittén vill betona styrning och effektivt genomförande som viktiga delar i processen. Detta kräver å ena sidan mål, riktmärken och tidtabeller, och å andra sidan tydlig ansvarsfördelning när det gäller att utveckla, genomföra och övervaka åtgärder.

| 7.4 | Även om det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av Lissabonstrategin bör kommissionens kapacitet förstärkas, så att den kan ge politiska riktlinjer, övervaka framstegen och rikta kraftfulla påstötningar till de länder som inte respekterar sina åtaganden inom nationella reformprogram, till exempel enligt följande:






  — | Samordna gemenskapens ekonomiska resurser, program och organ på området i ett integrerat EU-program för ett gemensamt europeiskt kunskapsområde. |
| --- | --- | --- |

7.4

Även om det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av Lissabonstrategin bör kommissionens kapacitet förstärkas, så att den kan ge politiska riktlinjer, övervaka framstegen och rikta kraftfulla påstötningar till de länder som inte respekterar sina åtaganden inom nationella reformprogram, till exempel enligt följande:

—

Samordna gemenskapens ekonomiska resurser, program och organ på området i ett integrerat EU-program för ett gemensamt europeiskt kunskapsområde.

| — | Se över och vid behov anpassa existerande resultattavlor för att mäta framstegen mot ett gemensamt europeiskt kunskapsområde med särskild inriktning på mål, tidsgränser och utvärdering av de insatser som medlemsstaterna gjort. |
| --- | --- |

—

Se över och vid behov anpassa existerande resultattavlor för att mäta framstegen mot ett gemensamt europeiskt kunskapsområde med särskild inriktning på mål, tidsgränser och utvärdering av de insatser som medlemsstaterna gjort.

| — | Mäta den verkliga graden av engagemang från berörda aktörer i utarbetandet av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

—

Mäta den verkliga graden av engagemang från berörda aktörer i utarbetandet av de nationella reformprogrammen.

| — | Lägga upp en tidsram för konvergens med ett exakt schema och verkligt deltagande från aktörerna i WTO, i synnerhet i fråga om forskning, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Lägga upp en tidsram för konvergens med ett exakt schema och verkligt deltagande från aktörerna i WTO, i synnerhet i fråga om forskning, utbildning och sysselsättning.

| — | Ta fram indikatorer, riktmärken och uppgifter som återspeglar vad medborgarna anser vara angeläget och förväntar sig. |
| --- | --- |

—

Ta fram indikatorer, riktmärken och uppgifter som återspeglar vad medborgarna anser vara angeläget och förväntar sig.

| — | Sammanfatta utvecklingen mot kunskapssamhället i en årlig rapport. |
| --- | --- |

—

Sammanfatta utvecklingen mot kunskapssamhället i en årlig rapport.

| 7.5 | Rådet (konkurrens och sysselsättning) samt Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör diskutera den årliga rapporten och även involvera berörda aktörer och allmänheten. |
| --- | --- |

7.5

Rådet (konkurrens och sysselsättning) samt Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör diskutera den årliga rapporten och även involvera berörda aktörer och allmänheten.

| 7.6 | EESK föreslår att man inleder en permanent och strukturerad debatt för att motivera beslutsfattare på alla nivåer, och att man fortsätter utveckla dialogen med medborgarna för att ta hänsyn till deras förhoppningar och farhågor och därmed undanröja den växande skepsisen och bristen på engagemang. Debatten måste också föras på lokal, regional och europeisk nivå och med innovativa metoder. Framtida utmaningar och strategiska val måste tas upp. |
| --- | --- |

7.6

EESK föreslår att man inleder en permanent och strukturerad debatt för att motivera beslutsfattare på alla nivåer, och att man fortsätter utveckla dialogen med medborgarna för att ta hänsyn till deras förhoppningar och farhågor och därmed undanröja den växande skepsisen och bristen på engagemang. Debatten måste också föras på lokal, regional och europeisk nivå och med innovativa metoder. Framtida utmaningar och strategiska val måste tas upp.

| 7.7 | De nationella parlamenten har en avgörande roll och måste delta. EESK rekommenderar också att debatter om de nationella reformprogrammen organiseras i samtliga parlament före debatten i rådet, under samma månad och om möjligt samma vecka. Nationella ekonomiska och sociala råd och liknande organ har också ett ansvar i detta sammanhang, och i de länder där sådana råd inte finns bör arbetsmarknadsparterna och andra civila samhällsorganisationer främja debatten. |
| --- | --- |

7.7

De nationella parlamenten har en avgörande roll och måste delta. EESK rekommenderar också att debatter om de nationella reformprogrammen organiseras i samtliga parlament före debatten i rådet, under samma månad och om möjligt samma vecka. Nationella ekonomiska och sociala råd och liknande organ har också ett ansvar i detta sammanhang, och i de länder där sådana råd inte finns bör arbetsmarknadsparterna och andra civila samhällsorganisationer främja debatten.

| 7.8 | Innovation och lärande har en lokal bas. Kommittén vill betona de regionala och lokala aktörernas engagemang när det gäller att skapa ett gemensamt europeiskt kunskapsområde, och deras ansvar för att medverka i genomförandet av Lissabonstrategin. I detta avseende är främst stadsområden och storstadsområden viktiga, men alla regioners deltagande måste främjas. EESK ser mycket positivt på att en av den framtida sammanhållningspolitikens tre prioriteringar är att uppmuntra innovationer, företagande och kunskapsekonomin. |
| --- | --- |

7.8

Innovation och lärande har en lokal bas. Kommittén vill betona de regionala och lokala aktörernas engagemang när det gäller att skapa ett gemensamt europeiskt kunskapsområde, och deras ansvar för att medverka i genomförandet av Lissabonstrategin. I detta avseende är främst stadsområden och storstadsområden viktiga, men alla regioners deltagande måste främjas. EESK ser mycket positivt på att en av den framtida sammanhållningspolitikens tre prioriteringar är att uppmuntra innovationer, företagande och kunskapsekonomin.

8.   Det organiserade civila samhällets deltagande: de viktigaste aktörernas bidrag

| 8.1 | Europeiska rådet uppmanade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att tillsammans med medlemsstaternas ekonomiska och sociala råd och andra partnerorganisationer inrätta ett interaktivt nätverk för initiativ från det civila samhället i syfte att främja genomförandet av strategin (11). Detta arbete pågår nu. Samarbetet i samband med detta yttrande och den sammanfattande rapporten är ett viktigt steg i denna riktning. Goda metoder och erfarenheter från det organiserade civila samhällets deltagande i åtgärder och politiska initiativ för att skapa kunskapssamhället kommer att presenteras (12). |
| --- | --- |

8.1

Europeiska rådet uppmanade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att tillsammans med medlemsstaternas ekonomiska och sociala råd och andra partnerorganisationer inrätta ett interaktivt nätverk för initiativ från det civila samhället i syfte att främja genomförandet av strategin (11). Detta arbete pågår nu. Samarbetet i samband med detta yttrande och den sammanfattande rapporten är ett viktigt steg i denna riktning. Goda metoder och erfarenheter från det organiserade civila samhällets deltagande i åtgärder och politiska initiativ för att skapa kunskapssamhället kommer att presenteras (12).

| 8.2 | Det finns ett akut behov av att överbrygga den befintliga informationsklyftan mellan EU och medborgarna, vilkas önskemål och farhågor måste ställas i centrum. Det behövs ett modernt sätt att informera och öka medvetenheten i syfte att engagera, motivera och möjligen övertyga allmänheten så att medborgarna tar större ansvar. Press och medier måste också delta i större utsträckning i debatten om Europas framtid. Mot denna bakgrund skulle kommittén vilja hänvisa till den handlingsplan för kommissionen som föreslagits av Margot Wallström på grundval av de tre principerna ”lyssna, kommunicera, arbeta lokalt” (13). Slutsatserna från det forum för aktörerna som kommittén anordnade i samarbete med kommissionen den 7–8 november bör följas upp. |
| --- | --- |

8.2

Det finns ett akut behov av att överbrygga den befintliga informationsklyftan mellan EU och medborgarna, vilkas önskemål och farhågor måste ställas i centrum. Det behövs ett modernt sätt att informera och öka medvetenheten i syfte att engagera, motivera och möjligen övertyga allmänheten så att medborgarna tar större ansvar. Press och medier måste också delta i större utsträckning i debatten om Europas framtid. Mot denna bakgrund skulle kommittén vilja hänvisa till den handlingsplan för kommissionen som föreslagits av Margot Wallström på grundval av de tre principerna ”lyssna, kommunicera, arbeta lokalt” (13). Slutsatserna från det forum för aktörerna som kommittén anordnade i samarbete med kommissionen den 7–8 november bör följas upp.

| 8.3 | Deltagande innebär också att de privata intressenterna måste agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. Privata initiativ som bidrar till det gemensamma kunskapsområdet måste välkomnas och stödjas av myndigheterna. |
| --- | --- |

8.3

Deltagande innebär också att de privata intressenterna måste agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. Privata initiativ som bidrar till det gemensamma kunskapsområdet måste välkomnas och stödjas av myndigheterna.

| 8.4 | EESK vill framhålla några av de viktigaste aktörernas tänkbara bidrag:






  — | Den sociala dialogen är ett viktigt verktyg när det gäller att bygga upp kunskapssamhället. Det är viktigt att även de små och medelstora företagen deltar i dialogen. Livslångt lärande, innovation och kompletterande socialt skydd är några av de viktiga frågor som kan behandlas inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- | --- |

8.4

EESK vill framhålla några av de viktigaste aktörernas tänkbara bidrag:

—

Den sociala dialogen är ett viktigt verktyg när det gäller att bygga upp kunskapssamhället. Det är viktigt att även de små och medelstora företagen deltar i dialogen. Livslångt lärande, innovation och kompletterande socialt skydd är några av de viktiga frågor som kan behandlas inom ramen för den sociala dialogen.

| — | I många medlemsstater har arbetsmarknadsparterna lämnat viktiga bidrag, i synnerhet genom gemensamma deklarationer och kollektivavtal om livslångt lärande. Långt ifrån alla arbetstagare omfattas emellertid av sådana gemensamma avtal. Även om dessa åtgärder är av mycket skilda slag innehåller de gemensamma drag, till exempel alla arbetstagares rätt att delta i fortlöpande utbildning samt upprättandet av planer för karriärutveckling och ramar för bedömning av kvalifikationer. Genomförandet på nationell nivå av ramavtalet från 2002 mellan arbetsmarknadsparterna på EU-nivå bör utvärderas. |
| --- | --- |

—

I många medlemsstater har arbetsmarknadsparterna lämnat viktiga bidrag, i synnerhet genom gemensamma deklarationer och kollektivavtal om livslångt lärande. Långt ifrån alla arbetstagare omfattas emellertid av sådana gemensamma avtal. Även om dessa åtgärder är av mycket skilda slag innehåller de gemensamma drag, till exempel alla arbetstagares rätt att delta i fortlöpande utbildning samt upprättandet av planer för karriärutveckling och ramar för bedömning av kvalifikationer. Genomförandet på nationell nivå av ramavtalet från 2002 mellan arbetsmarknadsparterna på EU-nivå bör utvärderas.

| — | Kollektiva avtalsförhandlingar kan avhjälpa bristerna hos företag som inte investerar tillräckligt i utbildning (14). Genom branschvisa och nationella kollektivavtal skapas lika villkor som gör det möjligt för företag att öka investeringarna i utbildning även för mindre kvalificerade arbetstagare. Tillgången till livslångt lärande har ökat genom att man delat på investeringskostnaderna för mänskliga resurser. |
| --- | --- |

—

Kollektiva avtalsförhandlingar kan avhjälpa bristerna hos företag som inte investerar tillräckligt i utbildning (14). Genom branschvisa och nationella kollektivavtal skapas lika villkor som gör det möjligt för företag att öka investeringarna i utbildning även för mindre kvalificerade arbetstagare. Tillgången till livslångt lärande har ökat genom att man delat på investeringskostnaderna för mänskliga resurser.

| — | Företag är nyckelaktörer när det gäller att skapa fler och bättre jobb inom det gemensamma europeiska kunskapsområdet. De bör föregripa och hantera förändringar genom att göra strategiska investeringar i kunskapsgenerering och kunskapstillämpning och som en del av sitt sociala ansvar rapportera öppet om vilka åtgärder som vidtagits för livslångt lärande, innovation och forskning samt omstrukturering. |
| --- | --- |

—

Företag är nyckelaktörer när det gäller att skapa fler och bättre jobb inom det gemensamma europeiska kunskapsområdet. De bör föregripa och hantera förändringar genom att göra strategiska investeringar i kunskapsgenerering och kunskapstillämpning och som en del av sitt sociala ansvar rapportera öppet om vilka åtgärder som vidtagits för livslångt lärande, innovation och forskning samt omstrukturering.

| — | Finans- och riskkapitalinstitut kan bidra med privat kapital och riskkapital samt finansiering av innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, och tillsammans med de offentliga myndigheterna utveckla integrerade stödpaket. De bör använda de möjligheter som erbjuds av programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP) (15) och Europeiska investeringsfonden (EIF) samt hitta nya ekonomiska lösningar. |
| --- | --- |

—

Finans- och riskkapitalinstitut kan bidra med privat kapital och riskkapital samt finansiering av innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, och tillsammans med de offentliga myndigheterna utveckla integrerade stödpaket. De bör använda de möjligheter som erbjuds av programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP) (15) och Europeiska investeringsfonden (EIF) samt hitta nya ekonomiska lösningar.

| — | Organisationer inom den sociala ekonomin som grundar sig på solidaritet kan främja både ekonomiska och sociala innovationer som syftar till att skapa sysselsättning och bekämpa social utestängning genom att integrera missgynnade grupper. |
| --- | --- |

—

Organisationer inom den sociala ekonomin som grundar sig på solidaritet kan främja både ekonomiska och sociala innovationer som syftar till att skapa sysselsättning och bekämpa social utestängning genom att integrera missgynnade grupper.

| — | Icke-formella utbildningsorganisationer utanför det offentliga utbildningssystemet (exempelvis sådana som drivs av arbetsmarknadsparterna eller andra sammanslutningar) har visat sig mycket effektiva när det gäller att tillhandahålla och anpassa strukturer och metoder för livslångt lärande så att alla samhällsgrupper kan delta i kunskapssamhället. |
| --- | --- |

—

Icke-formella utbildningsorganisationer utanför det offentliga utbildningssystemet (exempelvis sådana som drivs av arbetsmarknadsparterna eller andra sammanslutningar) har visat sig mycket effektiva när det gäller att tillhandahålla och anpassa strukturer och metoder för livslångt lärande så att alla samhällsgrupper kan delta i kunskapssamhället.

| — | Konsumenter kan gynna och stimulera innovationer och teknik som syftar till att förbättra livskvaliteten och ta hänsyn till sociala och etiska konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Konsumenter kan gynna och stimulera innovationer och teknik som syftar till att förbättra livskvaliteten och ta hänsyn till sociala och etiska konsekvenser.

| — | För ungdomar är nyttan särskilt stor eftersom de är öppna för nya kunskaper och teknik. De kan bidra genom pakten för ungdomsfrågor inom ramen för Lissabonstrategin (16). Viktiga åtgärdsområden är att skapa arbetstillfällen för studenter i högre utbildning och åtgärder för att reducera antalet elever som lämnar skolan i förtid. |
| --- | --- |

—

För ungdomar är nyttan särskilt stor eftersom de är öppna för nya kunskaper och teknik. De kan bidra genom pakten för ungdomsfrågor inom ramen för Lissabonstrategin (16). Viktiga åtgärdsområden är att skapa arbetstillfällen för studenter i högre utbildning och åtgärder för att reducera antalet elever som lämnar skolan i förtid.

| — | De fria yrkena och egenföretagarna har också en roll att spela i kunskapssamhället genom att ställa upp krav för rätten att utöva verksamheten och genom att erbjuda livslångt lärande inom branschen. |
| --- | --- |

—

De fria yrkena och egenföretagarna har också en roll att spela i kunskapssamhället genom att ställa upp krav för rätten att utöva verksamheten och genom att erbjuda livslångt lärande inom branschen.

| — | Universitet och högre utbildningsanstalter måste delta aktivt eftersom de är centrala institutioner för framsteg på vägen mot kunskapssamhället. Det är viktigt att uppmuntra samarbete mellan näringslivet och den akademiska världen för att kunna dra nytta av resultaten av den tillämpade forskningen, samt att främja studenternas rörlighet över gränserna. |
| --- | --- |

—

Universitet och högre utbildningsanstalter måste delta aktivt eftersom de är centrala institutioner för framsteg på vägen mot kunskapssamhället. Det är viktigt att uppmuntra samarbete mellan näringslivet och den akademiska världen för att kunna dra nytta av resultaten av den tillämpade forskningen, samt att främja studenternas rörlighet över gränserna.

| — | Forskningssamfundet kan tillsammans med medlemsstaterna verka för att forskning som yrke värderas högre och engagera forskare i samarbete över nationsgränserna i enlighet med den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, så att forskarkarriären blir mer attraktiv. |
| --- | --- |

—

Forskningssamfundet kan tillsammans med medlemsstaterna verka för att forskning som yrke värderas högre och engagera forskare i samarbete över nationsgränserna i enlighet med den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, så att forskarkarriären blir mer attraktiv.

9.   Fyra prioriteringsförslag

9.1   Makroekonomiskt politiskt ramverk som gynnar kunskapssamhället

| 9.1.1 | Vid toppmötet godkände Europeiska rådet en reform av stabilitets- och tillväxtpakten. Reformen innebär att den makroekonomiska stabiliteten och överensstämmelsen med reglerna även fortsättningsvis skall vara en central fråga (17). Att offentliga utgifter bör styras om mot FoU och innovation är en av de viktiga faktorer som måste beaktas av EU vid bedömningen av tillfälliga underskott i de offentliga finanserna som överskrider 3 % eller i definitionen av hur justeringar skall ske. |
| --- | --- |

9.1.1

Vid toppmötet godkände Europeiska rådet en reform av stabilitets- och tillväxtpakten. Reformen innebär att den makroekonomiska stabiliteten och överensstämmelsen med reglerna även fortsättningsvis skall vara en central fråga (17). Att offentliga utgifter bör styras om mot FoU och innovation är en av de viktiga faktorer som måste beaktas av EU vid bedömningen av tillfälliga underskott i de offentliga finanserna som överskrider 3 % eller i definitionen av hur justeringar skall ske.

| 9.1.2 | Ekonomisk tillväxt och sysselsättning behövs eftersom det underlättar genomförandet av de flesta övriga politiska mål och dämpar effekterna av reformer. EU:s nuvarande politik fokuserar dock inte tillräckligt på tillväxt och sysselsättning. Den politik som fastställs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken är obalanserad, eftersom den bygger på att uppnå stabilitet på bekostnad av tillväxt och i huvudsak är inriktad på åtgärder på utbudssidan. Den bortser från att reformer som skall öka tillväxtmöjligheterna måste kompletteras med åtgärder för att stimulera verklig efterfrågan. |
| --- | --- |

9.1.2

Ekonomisk tillväxt och sysselsättning behövs eftersom det underlättar genomförandet av de flesta övriga politiska mål och dämpar effekterna av reformer. EU:s nuvarande politik fokuserar dock inte tillräckligt på tillväxt och sysselsättning. Den politik som fastställs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken är obalanserad, eftersom den bygger på att uppnå stabilitet på bekostnad av tillväxt och i huvudsak är inriktad på åtgärder på utbudssidan. Den bortser från att reformer som skall öka tillväxtmöjligheterna måste kompletteras med åtgärder för att stimulera verklig efterfrågan.

| 9.1.3 | I detta sammanhang är det också viktigt med ökad samordning mellan medlemsstaterna när det gäller den ekonomiska politiken, och att den makroekonomiska dialogen kopplas till arbetsmarknadsparternas trepartstoppmöte samt att fördjupade diskussioner med ECB inleds. |
| --- | --- |

9.1.3

I detta sammanhang är det också viktigt med ökad samordning mellan medlemsstaterna när det gäller den ekonomiska politiken, och att den makroekonomiska dialogen kopplas till arbetsmarknadsparternas trepartstoppmöte samt att fördjupade diskussioner med ECB inleds.

| 9.1.4 | Mot denna bakgrund bör den makroekonomiska politiken, dvs. budget- och skattepolitiken, främja kunskapssamhället, framför allt genom att en ökad efterfrågan på ny teknik prioriteras. |
| --- | --- |

9.1.4

Mot denna bakgrund bör den makroekonomiska politiken, dvs. budget- och skattepolitiken, främja kunskapssamhället, framför allt genom att en ökad efterfrågan på ny teknik prioriteras.

9.2   Strukturer och resurser för livslångt lärande

| 9.2.1 | Vid vårtoppmötet slog man fast att ”livslångt lärande är en absolut förutsättning för att Lissabonmålen skall uppnås” (18). |
| --- | --- |

9.2.1

Vid vårtoppmötet slog man fast att ”livslångt lärande är en absolut förutsättning för att Lissabonmålen skall uppnås” (18).

| 9.2.2 | Det bör påpekas att i länder med de bästa ekonomiska och sociala resultaten deltar också den största andelen av den vuxna befolkningen i utbildningsinsatser, medan motsatsen gäller för länder med sämre resultat. Principen om ”en ny chans” bör erkännas, och alla som missat första möjligheten till grundutbildning bör föreslås ett kontrakt. Denna idé kan komma till uttryck på flera sätt, exempelvis som ett erbjudande om utbildning eller som ett ”förmånsbevis” om disponibel tid under hela livet för att göra det möjligt att återinhämta baskunskaper. |
| --- | --- |

9.2.2

Det bör påpekas att i länder med de bästa ekonomiska och sociala resultaten deltar också den största andelen av den vuxna befolkningen i utbildningsinsatser, medan motsatsen gäller för länder med sämre resultat. Principen om ”en ny chans” bör erkännas, och alla som missat första möjligheten till grundutbildning bör föreslås ett kontrakt. Denna idé kan komma till uttryck på flera sätt, exempelvis som ett erbjudande om utbildning eller som ett ”förmånsbevis” om disponibel tid under hela livet för att göra det möjligt att återinhämta baskunskaper.

| 9.2.3 | Slutsatserna från toppmötet måste omsättas i verkligheten. EESK upprepar sitt krav om att en europeisk stadga för livslångt lärande bör upprättas (19). EU och medlemsstaterna måste tillsammans med de viktigaste intressenterna identifiera de viktigaste prioriteringarna och åtgärderna, ge dem en rättslig grund samt tillhandahålla tillräckliga finansiella medel. Medlemsstaterna bör förbinda sig att genomföra stadgan på samtliga nivåer med hjälp av ”livslångt lärande-avtal” eller liknande arrangemang. Såväl den offentliga som den privata sektorns roll och ansvarsområden bör fastställas mot bakgrund av inställningen att livslångt lärande ingår i konceptet ”tjänster i allmänhetens intresse”. |
| --- | --- |

9.2.3

Slutsatserna från toppmötet måste omsättas i verkligheten. EESK upprepar sitt krav om att en europeisk stadga för livslångt lärande bör upprättas (19). EU och medlemsstaterna måste tillsammans med de viktigaste intressenterna identifiera de viktigaste prioriteringarna och åtgärderna, ge dem en rättslig grund samt tillhandahålla tillräckliga finansiella medel. Medlemsstaterna bör förbinda sig att genomföra stadgan på samtliga nivåer med hjälp av ”livslångt lärande-avtal” eller liknande arrangemang. Såväl den offentliga som den privata sektorns roll och ansvarsområden bör fastställas mot bakgrund av inställningen att livslångt lärande ingår i konceptet ”tjänster i allmänhetens intresse”.

| 9.2.4 | Det finns behov av betydande investeringar i samtliga faser av livslångt lärande, även i den tidiga barndomen. Medlemsstaterna bör enas om ett kvantitativt mål uttryckt som en procentsats för investeringar på utbildningsområdet, inklusive livslångt lärande. Den offentliga budgeten kan emellertid inte ensam täcka kostnaderna för utbildning, utan måste kompletteras genom kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare, samt av företag och enskilda efter deras möjligheter. Privata och offentliga aktörer har en roll att spela när det gäller att ge människor stimulans och möjligheter att delta och att ge dem ansvar för att anpassa sig till ändrade förhållanden. |
| --- | --- |

9.2.4

Det finns behov av betydande investeringar i samtliga faser av livslångt lärande, även i den tidiga barndomen. Medlemsstaterna bör enas om ett kvantitativt mål uttryckt som en procentsats för investeringar på utbildningsområdet, inklusive livslångt lärande. Den offentliga budgeten kan emellertid inte ensam täcka kostnaderna för utbildning, utan måste kompletteras genom kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare, samt av företag och enskilda efter deras möjligheter. Privata och offentliga aktörer har en roll att spela när det gäller att ge människor stimulans och möjligheter att delta och att ge dem ansvar för att anpassa sig till ändrade förhållanden.

| 9.2.5 | EU och medlemsstaterna bör även enas om en miniminivå för de resurser som avsätts för livslångt lärande inom ramen för strukturfonderna, exempelvis minst en tredjedel av totalbeloppet (20). Fonderna bör fokusera på och stödja ”livslångt lärande-avtal” som stärker utbildningsmöjligheterna för alla arbetstagare samt även initiativ som är skräddarsydda för de mest eftersatta grupperna. Varje medlemsstat bör visa att utnyttjande av socialfonden bidrar till genomförandet av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

9.2.5

EU och medlemsstaterna bör även enas om en miniminivå för de resurser som avsätts för livslångt lärande inom ramen för strukturfonderna, exempelvis minst en tredjedel av totalbeloppet (20). Fonderna bör fokusera på och stödja ”livslångt lärande-avtal” som stärker utbildningsmöjligheterna för alla arbetstagare samt även initiativ som är skräddarsydda för de mest eftersatta grupperna. Varje medlemsstat bör visa att utnyttjande av socialfonden bidrar till genomförandet av de nationella reformprogrammen.

| 9.2.6 | På lokal nivå kan öppna utbildningscentrum, livslångt lärande-avtal eller liknande utbildningsarrangemang upprättas inom ramen för ett brett partnerskap. Universiteten måste också spela en större roll i det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

9.2.6

På lokal nivå kan öppna utbildningscentrum, livslångt lärande-avtal eller liknande utbildningsarrangemang upprättas inom ramen för ett brett partnerskap. Universiteten måste också spela en större roll i det livslånga lärandet.

9.3   Användarvänlig politik för innovation och teknisk utveckling

| 9.3.1 | EESK ger sitt starka stöd för vårtoppmötets slutsatser, som lyfter fram sjunde forskningsramprogrammet som ett sätt att avhjälpa bristerna på teknikområdet och vikten av att medlemsstaterna utformar en heltäckande innovationspolitik som med stöd via CIP (gemenskapsprogrammet för konkurrenskraft och innovation) skall främja konkurrenskraften för i synnerhet de små och medelstora företagen. Vi stöder även förslaget att Europa behöver en aktiv industripolitik och att detta kan åstadkommas genom olika initiativ på teknikområdet (21). |
| --- | --- |

9.3.1

EESK ger sitt starka stöd för vårtoppmötets slutsatser, som lyfter fram sjunde forskningsramprogrammet som ett sätt att avhjälpa bristerna på teknikområdet och vikten av att medlemsstaterna utformar en heltäckande innovationspolitik som med stöd via CIP (gemenskapsprogrammet för konkurrenskraft och innovation) skall främja konkurrenskraften för i synnerhet de små och medelstora företagen. Vi stöder även förslaget att Europa behöver en aktiv industripolitik och att detta kan åstadkommas genom olika initiativ på teknikområdet (21).

| 9.3.2 | Övervakningen och utvärderingen av forskningsprogrammen måste stärkas för att säkerställa att resurserna verkligen bidrar till att öka EU:s innovationsförmåga. Innovation måste betraktas som ett allomfattande begrepp om det skall fungera som stöd för den europeiska samhällsmodellen, och inte bara rikta in sig på processer, produkter och teknik utan också på styresformer, hållbar utveckling och ekonomiska svar på olika samhällsfrågor. Innovationstanken måste genomsyra hela samhället. Den sociala och den civila dialogen är viktiga komplement för att främja innovation. Om arbetstagarna får delta i samband med att nya produkter och ny teknik utformas kommer detta att mildra följderna av omstrukturering. |
| --- | --- |

9.3.2

Övervakningen och utvärderingen av forskningsprogrammen måste stärkas för att säkerställa att resurserna verkligen bidrar till att öka EU:s innovationsförmåga. Innovation måste betraktas som ett allomfattande begrepp om det skall fungera som stöd för den europeiska samhällsmodellen, och inte bara rikta in sig på processer, produkter och teknik utan också på styresformer, hållbar utveckling och ekonomiska svar på olika samhällsfrågor. Innovationstanken måste genomsyra hela samhället. Den sociala och den civila dialogen är viktiga komplement för att främja innovation. Om arbetstagarna får delta i samband med att nya produkter och ny teknik utformas kommer detta att mildra följderna av omstrukturering.

| 9.3.3 | Högt satta ambitioner för att främja god hälsa, hållbar miljö, högkvalitativ infrastruktur i städer och på landsbygden, smarta transportlösningar och säkrare och bättre arbetsplatser samt för att trygga vårt kulturarv kommer att bidra till att ny teknik utvecklas och till att nya innovativa produkter och tjänster tas fram. Ny teknik och innovationer kan därmed främja livskvalitet och arbetskvalitet och svara mot såväl samhällets som marknadens behov, samtidigt som både de sociala och de etiska följderna beaktas. |
| --- | --- |

9.3.3

Högt satta ambitioner för att främja god hälsa, hållbar miljö, högkvalitativ infrastruktur i städer och på landsbygden, smarta transportlösningar och säkrare och bättre arbetsplatser samt för att trygga vårt kulturarv kommer att bidra till att ny teknik utvecklas och till att nya innovativa produkter och tjänster tas fram. Ny teknik och innovationer kan därmed främja livskvalitet och arbetskvalitet och svara mot såväl samhällets som marknadens behov, samtidigt som både de sociala och de etiska följderna beaktas.

| 9.3.4 | För att stärka sin konkurrenskraft måste Europa inrikta sig mer på tekniköverföring genom att utnyttja resultaten av sjunde ramprogrammet och främja en innovationsvänlig marknad. EU:s och medlemsstaternas mekanismer för kunskapsspridning – vare sig det rör sig om forskningsresultat, ny teknik, innovativa system eller inlärningsmetoder – bör prioriteras och mer resurser bör avsättas för detta syfte. En ny generation offentlig-privata partnerskap skulle kunna utvecklas som en modell för ökad kunskapsspridning. Större insatser bör göras för att snabbare omsätta den tekniska utvecklingen i kommersiella produkter och tjänster. |
| --- | --- |

9.3.4

För att stärka sin konkurrenskraft måste Europa inrikta sig mer på tekniköverföring genom att utnyttja resultaten av sjunde ramprogrammet och främja en innovationsvänlig marknad. EU:s och medlemsstaternas mekanismer för kunskapsspridning – vare sig det rör sig om forskningsresultat, ny teknik, innovativa system eller inlärningsmetoder – bör prioriteras och mer resurser bör avsättas för detta syfte. En ny generation offentlig-privata partnerskap skulle kunna utvecklas som en modell för ökad kunskapsspridning. Större insatser bör göras för att snabbare omsätta den tekniska utvecklingen i kommersiella produkter och tjänster.

| 9.3.5 | EESK efterlyser en mer regelbunden och systematisk dialog med nyckelaktörer på alla nivåer i syfte att utforma och övervaka en användarvänlig politik för innovationer och teknisk utveckling. Kommissionen bör ge sitt stöd för detta genom att lägga fram riktlinjer och rekommendationer och även ge exempel på välfungerande metoder. I detta sammanhang är det viktigt att främja industriregioner, teknikparker och andra nyskapande företagsmiljöer. |
| --- | --- |

9.3.5

EESK efterlyser en mer regelbunden och systematisk dialog med nyckelaktörer på alla nivåer i syfte att utforma och övervaka en användarvänlig politik för innovationer och teknisk utveckling. Kommissionen bör ge sitt stöd för detta genom att lägga fram riktlinjer och rekommendationer och även ge exempel på välfungerande metoder. I detta sammanhang är det viktigt att främja industriregioner, teknikparker och andra nyskapande företagsmiljöer.

| 9.3.6 | Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att involvera de små och medelstora företagen och företagen i den sociala ekonomin och tillgodose deras behov genom att se till att de har tillgång till FoTU och forskningstjänster och genom att engagera dem i FoTU-verksamhet. Små och medelstora företag har en viktig roll när det gäller att skapa regionala klusterbildningar för spetskompetens. Man bör även överväga åtgärder för att öka de små och medelstora företagens andel vid offentlig upphandling. Här kan de positiva erfarenheterna från USA när det gäller att ge stöd till nya högteknologiska småföretag tjäna som förebild. |
| --- | --- |

9.3.6

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att involvera de små och medelstora företagen och företagen i den sociala ekonomin och tillgodose deras behov genom att se till att de har tillgång till FoTU och forskningstjänster och genom att engagera dem i FoTU-verksamhet. Små och medelstora företag har en viktig roll när det gäller att skapa regionala klusterbildningar för spetskompetens. Man bör även överväga åtgärder för att öka de små och medelstora företagens andel vid offentlig upphandling. Här kan de positiva erfarenheterna från USA när det gäller att ge stöd till nya högteknologiska småföretag tjäna som förebild.

| 9.3.7 | De branschledda teknikplattformar som lanserades under 2003 av olika intressenter med stöd från kommissionen håller på att bli en viktig faktor inom EU:s forskningspolitik och en bas för unionens industripolitik. EESK menar att företagen borde reagera positivt på kommissionens uppmaning att de bör spela en ännu mer aktiv roll när det gäller teknikplattformarna. Vi föreslår emellertid även att plattformarna öppnas för arbetsmarknadsparterna och övriga organisationer inom det civila samhället, så att även dessa aktörer kan involveras i arbetet med att fastställa målen för forskningen. |
| --- | --- |

9.3.7

De branschledda teknikplattformar som lanserades under 2003 av olika intressenter med stöd från kommissionen håller på att bli en viktig faktor inom EU:s forskningspolitik och en bas för unionens industripolitik. EESK menar att företagen borde reagera positivt på kommissionens uppmaning att de bör spela en ännu mer aktiv roll när det gäller teknikplattformarna. Vi föreslår emellertid även att plattformarna öppnas för arbetsmarknadsparterna och övriga organisationer inom det civila samhället, så att även dessa aktörer kan involveras i arbetet med att fastställa målen för forskningen.

9.4   Det sociala skyddet måste underlätta övergången till kunskapssamhället

| 9.4.1 | Det måste finnas en stark känsla av anställningstrygghet för att arbetstagarna skall kunna motiveras att aktivt ta del i övergången till kunskapssamhället. Flexibiliteten måste gå hand i hand med en aktiv arbetsmarknadspolitik som stimulerar arbetstagarna till livslångt lärande. Den danska satsningen på ”flexicurity” (flexibilitet med trygghet) kan ses som ett inspirerande exempel. |
| --- | --- |

9.4.1

Det måste finnas en stark känsla av anställningstrygghet för att arbetstagarna skall kunna motiveras att aktivt ta del i övergången till kunskapssamhället. Flexibiliteten måste gå hand i hand med en aktiv arbetsmarknadspolitik som stimulerar arbetstagarna till livslångt lärande. Den danska satsningen på ”flexicurity” (flexibilitet med trygghet) kan ses som ett inspirerande exempel.

| 9.4.2 | Nya system för social trygghet måste inrättas för att underlätta arbetstagarnas kompetensutveckling och yrkesmässiga rörlighet och deras val mellan arbete, utbildning och familj, men också när det gäller olika former av ny arbetsorganisation och övergången mellan olika livssituationer. Därigenom kan man undvika avtal och villkor på arbetsmarknaden som hotar arbetstagarnas rättigheter och inverkar negativt på deras möjligheter att delta i kunskapssamhället. |
| --- | --- |

9.4.2

Nya system för social trygghet måste inrättas för att underlätta arbetstagarnas kompetensutveckling och yrkesmässiga rörlighet och deras val mellan arbete, utbildning och familj, men också när det gäller olika former av ny arbetsorganisation och övergången mellan olika livssituationer. Därigenom kan man undvika avtal och villkor på arbetsmarknaden som hotar arbetstagarnas rättigheter och inverkar negativt på deras möjligheter att delta i kunskapssamhället.

| 9.4.3 | I Kok 1-rapporten (22) föreslås att sysselsättningsförsäkringar och socialförsäkringssystem skall understödja flexibiliteten genom att underlätta sådana övergångar under varje enskild persons livscykel. Exempelvis kan nya former av arbetslivscykelförsäkringar införas, t.ex. genom att personliga ”utbildningskonton” inrättas som delvis finansieras via socialförsäkringsavgifter. |
| --- | --- |

9.4.3

I Kok 1-rapporten (22) föreslås att sysselsättningsförsäkringar och socialförsäkringssystem skall understödja flexibiliteten genom att underlätta sådana övergångar under varje enskild persons livscykel. Exempelvis kan nya former av arbetslivscykelförsäkringar införas, t.ex. genom att personliga ”utbildningskonton” inrättas som delvis finansieras via socialförsäkringsavgifter.

| 9.4.4 | EESK föreslår att Kommittén för socialt skydd skall studera denna fråga och bland annat fastställa god praxis och föreslå riktlinjer för nya socialförsäkringsformer. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommer också att bidra med ett yttrande om ”flexicurity” (23). |
| --- | --- |

9.4.4

EESK föreslår att Kommittén för socialt skydd skall studera denna fråga och bland annat fastställa god praxis och föreslå riktlinjer för nya socialförsäkringsformer. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommer också att bidra med ett yttrande om ”flexicurity” (23).

Bryssel den 14 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  European Innovation Scoreboard 2004 – Comparative analysis of innovation performance, kommissionens interna arbetsdokument [ej på svenska], SEK(2004) 1475, 19.11.2004.

1

(2)  Progress towards the Lisbon objectives in education and training (2005 report), kommissionens interna arbetsdokument [ej på svenska], SEK(2005) 419, 22.03.2005.

2

(3)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 22–23 mars 2005, punkt 4.

3

(4)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 22–23 mars 2005, punkt 5.

4

(5)  Se fotnot 4, punkt 10.

5

(6)  Se fotnot 4, punkterna 20–28.

6

(7)  Se bilagan.

7

(8)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 22–23 mars 2005, punkterna 38–41.

8

(9)  Luxemburgdeklarationen från ordförandena för ekonomiska och sociala råd inom EU samt EESK, 26 november 2004.

9

(10)  T.ex. den europeiska kvalifikationsramen, Europeiska gemenskapens system för överföring av studiemeriter och systemet för överföring av meriter på yrkesutbildningsområdet.

10

(11)  Se föregående fotnot.

11

(12)  En webbplats har skapats: http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Mer information om detta förslag återfinns i EESK:s yttrande ”Förbättra genomförandet av Lissabonstrategin”, punkterna 6.4–6.9 (EUT C 120, 20.5.2005, s. 79).

12

(13)  Handlingsplan för att förbättra strategin för att förmedla Europa.

13

(14)  Se ”Facing the challenge, the Lisbon Strategy for Growth and Employment”, rapport från högnivågruppen under ledning av Wim Kok, november 2004.

14

(15)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) – KOM(2005) 121 slutlig, av den 6.4.2005.

15

(16)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, punkt 37 samt bilaga I.

16

(17)  Kommittén håller på att utarbeta ett yttrande om ”Förbättrad ekonomisk styrning – reformen av stabilitets- och tillväxtpakten” (ECO/160).

17

(18)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, punkt 34.

18

(19)  EESK:s yttrande ”Förbättra genomförandet av Lissabonstrategin”, EUT C 120, 20.5.2005, s. 79.

19

(20)  Av de strukturfondsmedel som anslagits till Irland har 37 % gått till investeringar i mänskliga resurser.

20

(21)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, punkterna 13, 14 och 16.

21

(22)  Report of the High Level Group on the future of social policy in an enlarged European Union, maj 2004.

22

Report of the High Level Group on the future of social policy in an enlarged European Union

(23)  ”Flexicurity” i Danmark (ECO/167), läggs fram under 2006.

23

”Flexicurity” i Danmark

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/103

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller vissa åtgärder för att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra skattefusk eller skatteundandragande samt om upphävande av vissa beslut om tillstånd till avvikelser”

KOM (2005) 89 slutlig – 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Den 14 april 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 november 2005. Föredragande var Viliam Páleník.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 15 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 69 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | I mars 2005 lade kommissionen fram ett förslag till rådets direktiv (1), om ändring av det sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) i syfte att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och stödja kampen mot skattefusket. |
| --- | --- |

1.1

I mars 2005 lade kommissionen fram ett förslag till rådets direktiv (1), om ändring av det sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) i syfte att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och stödja kampen mot skattefusket.

| 1.2 | Enligt artikel 27 i det sjätte mervärdesskattedirektivet får rådet på förslag av kommissionen ge en medlemsstat tillstånd att vidta särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet för att förenkla skatteuppbörden eller förhindra skatteundandragande. Denna bestämmelse har använts mycket ofta och för närvarande finns det mer än 140 avvikelser som medlemsstaterna kan använda sig av. Kommissionen förväntar sig att antalet tillstånd till avvikelser under den närmaste framtiden kommer att öka ytterligare på grund av de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.2

Enligt artikel 27 i det sjätte mervärdesskattedirektivet får rådet på förslag av kommissionen ge en medlemsstat tillstånd att vidta särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet för att förenkla skatteuppbörden eller förhindra skatteundandragande. Denna bestämmelse har använts mycket ofta och för närvarande finns det mer än 140 avvikelser som medlemsstaterna kan använda sig av. Kommissionen förväntar sig att antalet tillstånd till avvikelser under den närmaste framtiden kommer att öka ytterligare på grund av de nya medlemsstaterna.

2.   Kommissionsdokumentet KOM(2005) 89 slutlig

| 2.1 | Som ett led i strategin för förbättring av mervärdesskattesystemets funktion inom ramen för den inre marknaden (2) har kommissionen föresatt sig att företa en rationalisering bland det stora antalet särskilda avvikelser. Många av dessa avvikelser har visat sig vara berättigade och har använts i mer än en medlemsstat. Innan en särskild avvikelse kan träda i kraft måste rådet dock pröva varje enskild begäran, och detta är en mycket tidskrävande process. I dokumentet i fråga föreslås därför att alla medlemsstater skall kunna använda sig av de vanligaste avvikelserna genom ett tillägg till det sjätte mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

2.1

Som ett led i strategin för förbättring av mervärdesskattesystemets funktion inom ramen för den inre marknaden (2) har kommissionen föresatt sig att företa en rationalisering bland det stora antalet särskilda avvikelser. Många av dessa avvikelser har visat sig vara berättigade och har använts i mer än en medlemsstat. Innan en särskild avvikelse kan träda i kraft måste rådet dock pröva varje enskild begäran, och detta är en mycket tidskrävande process. I dokumentet i fråga föreslås därför att alla medlemsstater skall kunna använda sig av de vanligaste avvikelserna genom ett tillägg till det sjätte mervärdesskattedirektivet.

| 2.2 | I förslaget till rådets direktiv föreslås att följande åtgärder tas med i det sjätte mervärdesskattedirektivet:






  — | En ändring av föreskrifterna på området ”grupperingar” och ”överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen” i syfte att förhindra att berörda parter otillbörligen gynnas eller missgynnas. |
| --- | --- | --- |

2.2

I förslaget till rådets direktiv föreslås att följande åtgärder tas med i det sjätte mervärdesskattedirektivet:

—

En ändring av föreskrifterna på området ”grupperingar” och ”överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen” i syfte att förhindra att berörda parter otillbörligen gynnas eller missgynnas.

| — | Åtgärder för att bekämpa system för undandragande av mervärdesskatt på investeringsguld som används som råmaterial vid tillverkning av konsumtionsvaror. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bekämpa system för undandragande av mervärdesskatt på investeringsguld som används som råmaterial vid tillverkning av konsumtionsvaror.

| — | Omvärdering till marknadsvärde av beskattningsunderlaget för transaktioner av varor och tjänster i vissa särskilda fall. |
| --- | --- |

—

Omvärdering till marknadsvärde av beskattningsunderlaget för transaktioner av varor och tjänster i vissa särskilda fall.

| — | Utredning och belysning av kapitaltjänsters status. |
| --- | --- |

—

Utredning och belysning av kapitaltjänsters status.

| — | Ändring av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

—

Ändring av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet inom vissa sektorer.

| 2.3 | Vid gruppering av företag och överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen tar kommissionen tillfället i akt och utökar medlemsstaternas spelrum på områden där missbruk i form av skatteflykt kan förekomma. Med detta förslag kan medlemsstaterna därför vidta åtgärder för att tillämpningen av föreskrifterna skall leda till rättvisa resultat och berörda parter inte otillbörligen gynnas eller missgynnas. |
| --- | --- |

2.3

Vid gruppering av företag och överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen tar kommissionen tillfället i akt och utökar medlemsstaternas spelrum på områden där missbruk i form av skatteflykt kan förekomma. Med detta förslag kan medlemsstaterna därför vidta åtgärder för att tillämpningen av föreskrifterna skall leda till rättvisa resultat och berörda parter inte otillbörligen gynnas eller missgynnas.

| 2.4 | Investeringsguld, i form av tackor eller ”wafers”, är befriat från mervärdesskatt. När det säljs i en sådan form att det inte längre uppfyller kriterierna för att betraktas som investeringsguld bör mervärdesskatt uppbäras på transaktionen. Så är fallet till exempel när det används för att tillverka smycken. Om en kund eller köpare lämnar eget guld för tillverkningen anses transaktionen endast bestå i själva bearbetningen. Även om guldet upphört att vara investeringsguld och därför inte längre är undantaget från skatteplikt kommer det inte att ske någon beskattning. Det är detta missbruk man försöker förhindra genom en del av de nuvarande avvikelserna. Kommissionen lägger därför fram ett förslag till en frivillig regel som gör det möjligt för alla medlemsstater att fastställa att värdet på det guld som ingår i produkten, beräknat på grundval av det aktuella marknadsvärdet, också skall ingå i beskattningsunderlaget. |
| --- | --- |

2.4

Investeringsguld, i form av tackor eller ”wafers”, är befriat från mervärdesskatt. När det säljs i en sådan form att det inte längre uppfyller kriterierna för att betraktas som investeringsguld bör mervärdesskatt uppbäras på transaktionen. Så är fallet till exempel när det används för att tillverka smycken. Om en kund eller köpare lämnar eget guld för tillverkningen anses transaktionen endast bestå i själva bearbetningen. Även om guldet upphört att vara investeringsguld och därför inte längre är undantaget från skatteplikt kommer det inte att ske någon beskattning. Det är detta missbruk man försöker förhindra genom en del av de nuvarande avvikelserna. Kommissionen lägger därför fram ett förslag till en frivillig regel som gör det möjligt för alla medlemsstater att fastställa att värdet på det guld som ingår i produkten, beräknat på grundval av det aktuella marknadsvärdet, också skall ingå i beskattningsunderlaget.

| 2.5 | I sin strävan att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt gör kommissionen det med detta förslag möjligt för medlemsstaterna att omvärdera transaktioner, förutsatt att vissa ytterligare kriterier är uppfyllda. En sådan omvärdering kan endast ske i tre tydligt avgränsade fall och på villkor att det finns något slags band mellan de berörda aktörerna. För att få tillämpa regeln måste medlemsstaterna definiera vilka slags band mellan parterna som avses. Definitionen måste ligga inom ramen för de kategorier som anges i direktivet. Själva omvärderingen skall enligt förslaget ske på grundval av marknadsvärdet. Marknadsvärdet är det belopp som köparen eller kunden skulle behöva betala för att erhålla varan eller tjänsten i fråga i samma försäljningsled, under fri konkurrens och vid den tidpunkt då transaktionen äger rum. I förslaget står det uttryckligen att marknadsvärdet, förutom om det är berättigat på grund av marknadsförhållandena, inte får vara lägre än kostnaden för leverantören eller tillhandahållaren att utföra transaktionen. |
| --- | --- |

2.5

I sin strävan att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt gör kommissionen det med detta förslag möjligt för medlemsstaterna att omvärdera transaktioner, förutsatt att vissa ytterligare kriterier är uppfyllda. En sådan omvärdering kan endast ske i tre tydligt avgränsade fall och på villkor att det finns något slags band mellan de berörda aktörerna. För att få tillämpa regeln måste medlemsstaterna definiera vilka slags band mellan parterna som avses. Definitionen måste ligga inom ramen för de kategorier som anges i direktivet. Själva omvärderingen skall enligt förslaget ske på grundval av marknadsvärdet. Marknadsvärdet är det belopp som köparen eller kunden skulle behöva betala för att erhålla varan eller tjänsten i fråga i samma försäljningsled, under fri konkurrens och vid den tidpunkt då transaktionen äger rum. I förslaget står det uttryckligen att marknadsvärdet, förutom om det är berättigat på grund av marknadsförhållandena, inte får vara lägre än kostnaden för leverantören eller tillhandahållaren att utföra transaktionen.

| 2.6 | Kommissionen klargör i förslaget att den justering av avdrag i fråga om investeringsvaror som avses i artikel 20 i det sjätte mervärdesskattedirektivet även får tillämpas på tjänster, förutsatt att de har karaktär av investeringsvaror och behandlas som tillgångar med ett kontinuerligt bokfört värde. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen klargör i förslaget att den justering av avdrag i fråga om investeringsvaror som avses i artikel 20 i det sjätte mervärdesskattedirektivet även får tillämpas på tjänster, förutsatt att de har karaktär av investeringsvaror och behandlas som tillgångar med ett kontinuerligt bokfört värde.

| 2.7 | Kommissionen utvidgar även möjligheten att använda den frivilliga mekanismen för omvänd betalningsskyldighet till att omfatta vissa transaktioner till beskattningsbara personer inom sektorer som visat sig vara svårövervakade. Denna mekanism innebär att betalningsskyldigheten övergår till mottagaren av transaktionen. De sektorer det gäller är tjänster avseende byggnader, tillhandahållande av personal för tjänster avseende byggnader, tillhandahållande av fast egendom som är undantagen från beskattning enligt artikel 13 B g och 13 B h, om tillhandahållaren eller leverantören valt att transaktionen skall beskattas enligt artikel 13 C b, samt leveranser av avfall, skrot och material för återvinning från vissa bearbetningstjänster. Medlemsstaterna kan på samma sätt använda mekanismen för omvänd betalningsskyldighet i vissa särskilda fall, när tillhandahållaren eller leverantören befinner sig i ekonomiska svårigheter och inte kan betala sina skulder, inklusive förpliktelser gentemot skattemyndigheterna. En medlemsstat kan använda sig av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet efter samråd med mervärdesskattekommittén. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen utvidgar även möjligheten att använda den frivilliga mekanismen för omvänd betalningsskyldighet till att omfatta vissa transaktioner till beskattningsbara personer inom sektorer som visat sig vara svårövervakade. Denna mekanism innebär att betalningsskyldigheten övergår till mottagaren av transaktionen. De sektorer det gäller är tjänster avseende byggnader, tillhandahållande av personal för tjänster avseende byggnader, tillhandahållande av fast egendom som är undantagen från beskattning enligt artikel 13 B g och 13 B h, om tillhandahållaren eller leverantören valt att transaktionen skall beskattas enligt artikel 13 C b, samt leveranser av avfall, skrot och material för återvinning från vissa bearbetningstjänster. Medlemsstaterna kan på samma sätt använda mekanismen för omvänd betalningsskyldighet i vissa särskilda fall, när tillhandahållaren eller leverantören befinner sig i ekonomiska svårigheter och inte kan betala sina skulder, inklusive förpliktelser gentemot skattemyndigheterna. En medlemsstat kan använda sig av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet efter samråd med mervärdesskattekommittén.

| 2.8 | Enligt kommissionen finns det tio beslut om tillstånd till avvikelser enligt artikel 27 i det sjätte mervärdesskattedirektivet som täcks av förslaget och därför bör upphävas genom direktivet. Kommissionen anser också att det finns sju beslut om tillstånd till avvikelser som täcks av förslaget men inte behöver upphävas. |
| --- | --- |

2.8

Enligt kommissionen finns det tio beslut om tillstånd till avvikelser enligt artikel 27 i det sjätte mervärdesskattedirektivet som täcks av förslaget och därför bör upphävas genom direktivet. Kommissionen anser också att det finns sju beslut om tillstånd till avvikelser som täcks av förslaget men inte behöver upphävas.

3.   Kommitténs synpunkter

| 3.1 | EESK stöder en förenkling av mervärdesskattesystemet på den gemensamma marknaden i linje med bestämmelserna i kommissionens förslag KOM(2000) 348 slutlig. |
| --- | --- |

3.1

EESK stöder en förenkling av mervärdesskattesystemet på den gemensamma marknaden i linje med bestämmelserna i kommissionens förslag KOM(2000) 348 slutlig.

| 3.2 | EESK instämmer i kommissionens uppfattning att man bör företa en rationalisering bland de särskilda åtgärderna för avvikelser från bestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet, eftersom de gör det svårare för personer som bedriver gränsöverskridande handel att förstå skattesystemet. EESK stöder tanken på att ändra det sjätte mervärdesskattedirektivet för att göra det möjligt för alla medlemsstater att tillämpa vissa vanliga avvikelser. |
| --- | --- |

3.2

EESK instämmer i kommissionens uppfattning att man bör företa en rationalisering bland de särskilda åtgärderna för avvikelser från bestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet, eftersom de gör det svårare för personer som bedriver gränsöverskridande handel att förstå skattesystemet. EESK stöder tanken på att ändra det sjätte mervärdesskattedirektivet för att göra det möjligt för alla medlemsstater att tillämpa vissa vanliga avvikelser.

| 3.3 | EESK är av den uppfattningen att dessa ändringar i det sjätte mervärdesskattedirektivet, förutsatt att genomförandet i medlemsstaterna är korrekt, kommer att bli till ett verkningsfullt instrument i kampen mot problemet med skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

3.3

EESK är av den uppfattningen att dessa ändringar i det sjätte mervärdesskattedirektivet, förutsatt att genomförandet i medlemsstaterna är korrekt, kommer att bli till ett verkningsfullt instrument i kampen mot problemet med skatteflykt och skatteundandragande.

| 3.4 | I fråga om gruppering av företag, överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen och beskattning av investeringsguld som exempelvis används som råmaterial vid tillverkning av smycken har EESK inga invändningar mot kommissionens förslag, som är en logisk lösning på tidigare brister. |
| --- | --- |

3.4

I fråga om gruppering av företag, överlåtelse av rörelser enligt fortlevnadsprincipen och beskattning av investeringsguld som exempelvis används som råmaterial vid tillverkning av smycken har EESK inga invändningar mot kommissionens förslag, som är en logisk lösning på tidigare brister.

| 3.5 | EESK håller med om att man i vissa fall, där det föreligger misstanke om skatteundandragande i form av övervärdering eller undervärdering av en transaktion, bör fastställa beskattningsunderlaget på grundval av marknadsvärdet. I praktiken kan det dock uppstå svårigheter när man skall bedöma om det föreligger en betydande avvikelse mellan transaktionens värde och marknadsvärdet, dels för att det inte finns någon tydlig definition av begreppet ”marknadsvärde”, som kan tolkas olika av olika aktörer, dels på grund av den otydliga definitionen av vad som menas med en ”betydande” avvikelse i värde. EESK befarar att bristen på tydlighet kan leda till osäkerhet bland företagen. Användningen av detta instrument i medlemsstaternas lagstiftning bör därför förenas med en tydlig definition av begreppet marknadsvärde och gränser för vad som menas med en betydande avvikelse. |
| --- | --- |

3.5

EESK håller med om att man i vissa fall, där det föreligger misstanke om skatteundandragande i form av övervärdering eller undervärdering av en transaktion, bör fastställa beskattningsunderlaget på grundval av marknadsvärdet. I praktiken kan det dock uppstå svårigheter när man skall bedöma om det föreligger en betydande avvikelse mellan transaktionens värde och marknadsvärdet, dels för att det inte finns någon tydlig definition av begreppet ”marknadsvärde”, som kan tolkas olika av olika aktörer, dels på grund av den otydliga definitionen av vad som menas med en ”betydande” avvikelse i värde. EESK befarar att bristen på tydlighet kan leda till osäkerhet bland företagen. Användningen av detta instrument i medlemsstaternas lagstiftning bör därför förenas med en tydlig definition av begreppet marknadsvärde och gränser för vad som menas med en betydande avvikelse.

| 3.6 | När det gäller kapitaltjänster är EESK av samma uppfattning som kommissionen, nämligen att man bör förtydliga att bestämmelsen om justering av avdrag i fråga om investeringsvaror även gäller tjänster av samma slag. |
| --- | --- |

3.6

När det gäller kapitaltjänster är EESK av samma uppfattning som kommissionen, nämligen att man bör förtydliga att bestämmelsen om justering av avdrag i fråga om investeringsvaror även gäller tjänster av samma slag.

| 3.7 | Mekanismen för omvänd betalningsskyldighet är enligt EESK ett verktyg som kan behövas för att man skall kunna förhindra skatteundandragande. Särskilt lämplig är den i fall där tillhandahållaren eller leverantören befinner sig i ekonomiska svårigheter och det finns anledning att tvivla på dennes förmåga att fullgöra sina skattemässiga förpliktelser. Praktisk erfarenhet av den frivilliga mekanismen för omvänd betalningsskyldighet kan leda till förslag om ytterligare områden där den skulle kunna införas. |
| --- | --- |

3.7

Mekanismen för omvänd betalningsskyldighet är enligt EESK ett verktyg som kan behövas för att man skall kunna förhindra skatteundandragande. Särskilt lämplig är den i fall där tillhandahållaren eller leverantören befinner sig i ekonomiska svårigheter och det finns anledning att tvivla på dennes förmåga att fullgöra sina skattemässiga förpliktelser. Praktisk erfarenhet av den frivilliga mekanismen för omvänd betalningsskyldighet kan leda till förslag om ytterligare områden där den skulle kunna införas.

4.   Allmänna synpunkter

| 4.1 | Förslaget till rådets direktiv är realistiskt och genomförbart och ligger i linje med det mål som kommissionen fastställde i sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 7 juni 2000, nämligen att rationalisera bland den stora mängd avvikelser från det sjätte mervärdesskattedirektivet som gäller för närvarande. EESK påminner dock om att en mer omfattande omarbetning av mervärdesskattelagstiftningen och en mer långtgående harmonisering av skattebestämmelserna skulle leda till att det gemensamma mervärdesskattesystemet blev ännu mer effektivt och enkelt. |
| --- | --- |

4.1

Förslaget till rådets direktiv är realistiskt och genomförbart och ligger i linje med det mål som kommissionen fastställde i sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 7 juni 2000, nämligen att rationalisera bland den stora mängd avvikelser från det sjätte mervärdesskattedirektivet som gäller för närvarande. EESK påminner dock om att en mer omfattande omarbetning av mervärdesskattelagstiftningen och en mer långtgående harmonisering av skattebestämmelserna skulle leda till att det gemensamma mervärdesskattesystemet blev ännu mer effektivt och enkelt.

| 4.2 | Det bör påpekas att den alltför stora komplexiteten i de europeiska lagarna och direktiven rent allmänt gör det svårare att korrekt och tillräckligt snabbt genomföra och effektivt inskärpa dem i medlemsstaterna. Detta förslag är mot denna bakgrund, och förutsatt att det tillräckligt snabbt och korrekt genomförs i medlemsstaterna, ett steg åt rätt håll. EESK är av den uppfattningen att det bör åtföljas av ytterligare åtgärder för att förenkla det gemensamma mervärdesskattesystemet. |
| --- | --- |

4.2

Det bör påpekas att den alltför stora komplexiteten i de europeiska lagarna och direktiven rent allmänt gör det svårare att korrekt och tillräckligt snabbt genomföra och effektivt inskärpa dem i medlemsstaterna. Detta förslag är mot denna bakgrund, och förutsatt att det tillräckligt snabbt och korrekt genomförs i medlemsstaterna, ett steg åt rätt håll. EESK är av den uppfattningen att det bör åtföljas av ytterligare åtgärder för att förenkla det gemensamma mervärdesskattesystemet.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89 slutlig.

1

(2)  KOM(2000) 348 slutlig och KOM(2003) 614 slutlig.

2

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/105

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förnybara energikällor”

(2006/C 65/20)

Den 10 februari 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Förnybara energikällor”.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2005. Föredragande var Ulla Sirkeinen och medföredragande Gerd Wolf.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 15 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 142 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster:

EESK har på senare tid antagit viktiga yttranden
   (1)
  om olika grundläggande aspekter av energifrågan. Tyngdpunken har hittills legat på enskilda energislag och motsvarande källor. Det strategiska målet med denna yttrandeserie, som avslutas med föreliggande yttrande och yttrandet (TEN/212) om traditionella fossila bränslen – kol, olja och naturgas – är att ge en solid grundval för att utarbeta hanterliga och realistiska alternativ för en framtida energimix. I ett senare yttrande om”EU:s energiförsörjning: En strategi för en optimal energimix”kommer vi sedan att ställa samman alla dessa yttranden.

1.   Inledning

| 1.1 | Förbrukningsenergin (2) utgör grunden för dagens livsstil och kultur. Det var inte förrän man förfogade över tillräckliga kvantiteter av den som dagens levnadsstandard möjliggjordes. Behovet av en säkrad, överkomlig, miljövänlig och hållbar tillgång till förbrukningsenergi står i centrum för besluten från rådets möten i Lissabon, Göteborg och Barcelona. |
| --- | --- |

1.1

Förbrukningsenergin (2) utgör grunden för dagens livsstil och kultur. Det var inte förrän man förfogade över tillräckliga kvantiteter av den som dagens levnadsstandard möjliggjordes. Behovet av en säkrad, överkomlig, miljövänlig och hållbar tillgång till förbrukningsenergi står i centrum för besluten från rådets möten i Lissabon, Göteborg och Barcelona.

| 1.2 | Vi bevittnar en snabb tillväxt i den globala efterfrågan på begränsade fossila energiresurser, huvudsakligen i nyligen industrialiserade länder och i vissa utvecklingsländer. En stor del av utbudet kommer från områden där normala marknadsförhållanden eller politiska regler inte gäller, och energifrågan håller i allt högre grad på att hamna i den politiska blickpunkten. Priserna är instabila och trenden är uppåtgående. Vad gäller energins miljöaspekter finns det en del marknadsaktörer som är mindre oroade än andra, särskilt i fråga om de potentiella effekterna på världens klimat. Den fossila energin är föremål för ett separat EESK-yttrande som utarbetas parallellt med detta. |
| --- | --- |

1.2

Vi bevittnar en snabb tillväxt i den globala efterfrågan på begränsade fossila energiresurser, huvudsakligen i nyligen industrialiserade länder och i vissa utvecklingsländer. En stor del av utbudet kommer från områden där normala marknadsförhållanden eller politiska regler inte gäller, och energifrågan håller i allt högre grad på att hamna i den politiska blickpunkten. Priserna är instabila och trenden är uppåtgående. Vad gäller energins miljöaspekter finns det en del marknadsaktörer som är mindre oroade än andra, särskilt i fråga om de potentiella effekterna på världens klimat. Den fossila energin är föremål för ett separat EESK-yttrande som utarbetas parallellt med detta.

| 1.3 | Energipolitiken i EU måste ta itu med tre centrala utmaningar: Garantera säkerheten i energiförsörjningen, svara mot ekonomiska krav samt minska effekterna på miljön. Försörjningstryggheten i EU hotas av ett starkt och växande beroende av externa energiresurser. För att säkerställa medborgarnas grundläggande behov till överkomliga priser och industrins konkurrenskraft bör inte energipriserna drivas upp på konstlad väg genom politiska beslut, utan bör i stället ge incitament till adekvata investeringar inom energisektorn. Miljöhoten måste angripas på ett kostnadseffektivt sätt genom att de externa kostnaderna räknas in i energipriserna, och med hänsyn till behovet av konkurrenskraft på världsnivå. |
| --- | --- |

1.3

Energipolitiken i EU måste ta itu med tre centrala utmaningar: Garantera säkerheten i energiförsörjningen, svara mot ekonomiska krav samt minska effekterna på miljön. Försörjningstryggheten i EU hotas av ett starkt och växande beroende av externa energiresurser. För att säkerställa medborgarnas grundläggande behov till överkomliga priser och industrins konkurrenskraft bör inte energipriserna drivas upp på konstlad väg genom politiska beslut, utan bör i stället ge incitament till adekvata investeringar inom energisektorn. Miljöhoten måste angripas på ett kostnadseffektivt sätt genom att de externa kostnaderna räknas in i energipriserna, och med hänsyn till behovet av konkurrenskraft på världsnivå.

| 1.4 | Kommittén har upprepade gånger konstaterat att produktion och konsumtion av energi förknippas med miljöpåfrestningar, risker, uttömda resurser, utrikespolitiska beroendeförhållanden och oberäkneliga faktorer. I tekniskt avseende är det inga av de potentiella framtida alternativen och tekniska lösningarna på energiområdet som är fulländade. Inga är helt befriade från skadliga miljöeffekter. Inga är tillräckliga för att täcka alla behov, och det är svårt att mäta deras långsiktiga potential på ett rimligt sätt. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén har upprepade gånger konstaterat att produktion och konsumtion av energi förknippas med miljöpåfrestningar, risker, uttömda resurser, utrikespolitiska beroendeförhållanden och oberäkneliga faktorer. I tekniskt avseende är det inga av de potentiella framtida alternativen och tekniska lösningarna på energiområdet som är fulländade. Inga är helt befriade från skadliga miljöeffekter. Inga är tillräckliga för att täcka alla behov, och det är svårt att mäta deras långsiktiga potential på ett rimligt sätt.

| 1.5 | För att säkerställa en hållbar framtid i energihänseende måste Europa för det första utnyttja den befintliga potentialen för högre energieffektivitet. EESK håller på att utarbeta ett förberedande yttrande (på kommissionens begäran) i denna fråga. För det andra har de förnybara energikällorna en framträdande roll att spela eftersom de per definition är långsiktigt hållbara. De kan utnyttjas lokalt och avger inga växthusgaser, och de bidrar på så sätt både till försörjningssäkerheten och till att bekämpa klimatförändringarna. Inom överskådlig tid kan de emellertid inte ensamma täcka alla behov. EESK kommer att börja arbeta på ett yttrande om Europas framtida energimix, på grundval av resultaten från kommitténs yttranden om olika energikällor. |
| --- | --- |

1.5

För att säkerställa en hållbar framtid i energihänseende måste Europa för det första utnyttja den befintliga potentialen för högre energieffektivitet. EESK håller på att utarbeta ett förberedande yttrande (på kommissionens begäran) i denna fråga. För det andra har de förnybara energikällorna en framträdande roll att spela eftersom de per definition är långsiktigt hållbara. De kan utnyttjas lokalt och avger inga växthusgaser, och de bidrar på så sätt både till försörjningssäkerheten och till att bekämpa klimatförändringarna. Inom överskådlig tid kan de emellertid inte ensamma täcka alla behov. EESK kommer att börja arbeta på ett yttrande om Europas framtida energimix, på grundval av resultaten från kommitténs yttranden om olika energikällor.

| 1.6 | Ämnet för detta yttrande är dagsläget och utvecklingspotentialen för följande förnybara energikällor: småskalig vattenkraft, vindkraft, biomassa, solenergi och jordvärme. Detta ligger i linje med definitionen på förnybara energikällor i direktivet om el från förnybara energikällor. Vi utesluter större anläggningar för vattenkraft, som i tekniskt hänseende är klart förnybar och som också brukar räknas in under förnybar energi i energistatistiken. |
| --- | --- |

1.6

Ämnet för detta yttrande är dagsläget och utvecklingspotentialen för följande förnybara energikällor: småskalig vattenkraft, vindkraft, biomassa, solenergi och jordvärme. Detta ligger i linje med definitionen på förnybara energikällor i direktivet om el från förnybara energikällor. Vi utesluter större anläggningar för vattenkraft, som i tekniskt hänseende är klart förnybar och som också brukar räknas in under förnybar energi i energistatistiken.

| 1.7 | I yttrandet kommer vi att studera huvuddragen i dessa typer av energiteknik med utgångspunkt i energipolitik (tryggad energiförsörjning, diversifiering, jämvikt mellan utbud och efterfrågan), ekonomisk politik (kostnadseffektivitet, konkurrens mellan olika energislag, stödarrangemang) samt miljöpolitik (utsläpp, Kyotoprotokollet), och vi kommer att analysera vilket bidrag de realistiskt sett kan svara för i en framtida energimix. |
| --- | --- |

1.7

I yttrandet kommer vi att studera huvuddragen i dessa typer av energiteknik med utgångspunkt i energipolitik (tryggad energiförsörjning, diversifiering, jämvikt mellan utbud och efterfrågan), ekonomisk politik (kostnadseffektivitet, konkurrens mellan olika energislag, stödarrangemang) samt miljöpolitik (utsläpp, Kyotoprotokollet), och vi kommer att analysera vilket bidrag de realistiskt sett kan svara för i en framtida energimix.

| 1.8 | Användning av vätgas är en ny energiteknik som tilldrar sig mycket uppmärksamhet och stora förväntningar. Som energibärare kan den erbjuda en lösning på problemet med lagring av elektricitet (från instabila elektricitetskällor). Vätgasen kan framställas av naturgas, ett fossilt primärt energislag som det finns stor efterfrågan på för andra ändamål, eller från vatten, vilket kräver mycket elenergi. Det krävs fortfarande mycket FoU för att möjligtvis komma fram till säkert och effektivt utnyttjande av vätgasen. Bränslecelltekniken kopplas ofta till effektivt utnyttjande av vätgas, men den kan i princip fungera med andra bränslen, även bearbetade förnybara energislag. Dessa möjligheter undersöks inte specifikt i detta yttrande, men de kräver fortsatt uppmärksamhet. |
| --- | --- |

1.8

Användning av vätgas är en ny energiteknik som tilldrar sig mycket uppmärksamhet och stora förväntningar. Som energibärare kan den erbjuda en lösning på problemet med lagring av elektricitet (från instabila elektricitetskällor). Vätgasen kan framställas av naturgas, ett fossilt primärt energislag som det finns stor efterfrågan på för andra ändamål, eller från vatten, vilket kräver mycket elenergi. Det krävs fortfarande mycket FoU för att möjligtvis komma fram till säkert och effektivt utnyttjande av vätgasen. Bränslecelltekniken kopplas ofta till effektivt utnyttjande av vätgas, men den kan i princip fungera med andra bränslen, även bearbetade förnybara energislag. Dessa möjligheter undersöks inte specifikt i detta yttrande, men de kräver fortsatt uppmärksamhet.

2.   Utveckling av förnybara energikällor

| 2.1 | Enligt kommissionens statistik från 2002 används omkring 1 100 TWh förnybar energi inom EU-25, av den totala förbrukningen av primärenergi på nästan 20 000 TWh. Detta innebär att de förnybara källornas andel är 5,7 %. Av den sammanlagda elproduktionen, 3 018 TWh, utgör de förnybara källorna 387 TWh, vilket motsvarar en andel på närmare 13 %. |
| --- | --- |

2.1

Enligt kommissionens statistik från 2002 används omkring 1 100 TWh förnybar energi inom EU-25, av den totala förbrukningen av primärenergi på nästan 20 000 TWh. Detta innebär att de förnybara källornas andel är 5,7 %. Av den sammanlagda elproduktionen, 3 018 TWh, utgör de förnybara källorna 387 TWh, vilket motsvarar en andel på närmare 13 %.

| 2.2 | EU har intagit en aktiv ledarroll i att utveckla förnybara energikällor. Vägledande mål har ställts upp om att öka de förnybara källornas andel i den totala energimixen från 6 till 12 %, och beträffande el från 13 till 21 % för EU-25. Enligt kommissionens etappberäkningar kommer man sannolikt inte att nå ända fram till dessa mål, men de framsteg som gjorts har varit imponerande. Det råder allmän enighet om att den förnybara energin måste få en större andel i energimixen och att det krävs fortsatt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

2.2

EU har intagit en aktiv ledarroll i att utveckla förnybara energikällor. Vägledande mål har ställts upp om att öka de förnybara källornas andel i den totala energimixen från 6 till 12 %, och beträffande el från 13 till 21 % för EU-25. Enligt kommissionens etappberäkningar kommer man sannolikt inte att nå ända fram till dessa mål, men de framsteg som gjorts har varit imponerande. Det råder allmän enighet om att den förnybara energin måste få en större andel i energimixen och att det krävs fortsatt ekonomiskt stöd.

| 2.3 | Utnyttjandet av vindkraft har uppvisat ofantliga tillväxttal under de senaste åren, trots att den nu utsätts för alltmer kritik av både miljömässiga och ekonomiska skäl. Samtidigt har ökningen i utnyttjandet av biomassa inte uppfyllt förväntningarna, även om den redan används i betydande omfattning. |
| --- | --- |

2.3

Utnyttjandet av vindkraft har uppvisat ofantliga tillväxttal under de senaste åren, trots att den nu utsätts för alltmer kritik av både miljömässiga och ekonomiska skäl. Samtidigt har ökningen i utnyttjandet av biomassa inte uppfyllt förväntningarna, även om den redan används i betydande omfattning.

| 2.4 | Det finns en sedan länge etablerad tradition att tillvarata energin i rinnande eller uppdämda vattenmassor i inlandet, men utnyttjandet av havsströmmar, vågor och tidvatten är fortfarande i utvecklingsfasen. Ett yttrande skulle kunna ägnas dessa aspekter i ett senare skede. |
| --- | --- |

2.4

Det finns en sedan länge etablerad tradition att tillvarata energin i rinnande eller uppdämda vattenmassor i inlandet, men utnyttjandet av havsströmmar, vågor och tidvatten är fortfarande i utvecklingsfasen. Ett yttrande skulle kunna ägnas dessa aspekter i ett senare skede.

| 2.5 | Nivån på utnyttjandet av förnybara energikällor varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, beroende på naturförhållanden och nationella energipolitiska vägval. Utvecklingen av utnyttjandet som reaktion på EU-politiken varierar också mycket, liksom medlemsstaternas åtgärder för att öka produktion och användning av dessa källor. I direktiv 2001/77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor överlåter man på medlemsstaterna att organisera stödet till förnybar energi, utan några försök att harmonisera stödmekanismerna. Detta bäddar inte för en välfungerande inre marknad (se punkt 5.6). |
| --- | --- |

2.5

Nivån på utnyttjandet av förnybara energikällor varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, beroende på naturförhållanden och nationella energipolitiska vägval. Utvecklingen av utnyttjandet som reaktion på EU-politiken varierar också mycket, liksom medlemsstaternas åtgärder för att öka produktion och användning av dessa källor. I direktiv 2001/77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor överlåter man på medlemsstaterna att organisera stödet till förnybar energi, utan några försök att harmonisera stödmekanismerna. Detta bäddar inte för en välfungerande inre marknad (se punkt 5.6).

| 2.6 | Att stödja förnybara energikällor är berättigat av de strategiska skälen försörjningssäkerhet och klimatpolitik. Det kan också ses i perspektivet av att externa kostnader bakas in i priset, som kompensation för otillräckliga hänsyn till externa kostnader eller på grund av stöd som nu eller tidigare riktats till vissa traditionella energikällor (3). Det är inte meningen att stödet skall snedvrida marknaden när det riktas till aktiviteter långt från den konkurrensutsatta fasen. |
| --- | --- |

2.6

Att stödja förnybara energikällor är berättigat av de strategiska skälen försörjningssäkerhet och klimatpolitik. Det kan också ses i perspektivet av att externa kostnader bakas in i priset, som kompensation för otillräckliga hänsyn till externa kostnader eller på grund av stöd som nu eller tidigare riktats till vissa traditionella energikällor (3). Det är inte meningen att stödet skall snedvrida marknaden när det riktas till aktiviteter långt från den konkurrensutsatta fasen.

| 2.7 | Partsintressen kan fördröja förändringar och hindra rättvis konkurrens på energimarknaderna. Detta innefattar statsmakternas behov av stabila skatteintäkter eller andra inkomster. Vissa energikällor, särskilt oljeprodukter, är starkt skattebelastade inom EU. |
| --- | --- |

2.7

Partsintressen kan fördröja förändringar och hindra rättvis konkurrens på energimarknaderna. Detta innefattar statsmakternas behov av stabila skatteintäkter eller andra inkomster. Vissa energikällor, särskilt oljeprodukter, är starkt skattebelastade inom EU.

3.   Olika förnybara energikällor: särdrag och potential

3.1   Småskalig vattenkraft

| 3.1.1 | Tillväxt och utveckling på senare tid. Vattenkraften kan delas in i storskalig och småskalig kraftproduktion. Det finns gott om resurser för småskalig vattenkraft (mindre än 10 Mwe) inom Europeiska unionen, och det finns fortfarande en betydande potential (nästan 6 000 MW enbart i EU-15). Den totala småskaliga vattenkraftskapaciteten i drift i slutet av 2003 i EU-15 uppskattades till omkring 10 700 MW. |
| --- | --- |

3.1.1

Tillväxt och utveckling på senare tid. Vattenkraften kan delas in i storskalig och småskalig kraftproduktion. Det finns gott om resurser för småskalig vattenkraft (mindre än 10 Mwe) inom Europeiska unionen, och det finns fortfarande en betydande potential (nästan 6 000 MW enbart i EU-15). Den totala småskaliga vattenkraftskapaciteten i drift i slutet av 2003 i EU-15 uppskattades till omkring 10 700 MW.

| 3.1.2 | Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Småskalig vattenkraft är idealisk för elproduktion på isolerade platser, och den bidrar till den nationella elkraftsproduktionen när den är inkopplad på elnätet. Tillträde till nätet är det första och viktigaste steget mot att tillåta oberoende producenter att operera effektivt på marknaden. |
| --- | --- |

3.1.2

Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Småskalig vattenkraft är idealisk för elproduktion på isolerade platser, och den bidrar till den nationella elkraftsproduktionen när den är inkopplad på elnätet. Tillträde till nätet är det första och viktigaste steget mot att tillåta oberoende producenter att operera effektivt på marknaden.

| 3.1.3 | Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Den småskaliga vattenkraftsproduktionen har varit tekniskt möjlig i hundratals år, och om lokalförhållandena är gynnsamma kan den vara ekonomiskt attraktiv. Investeringskostnaderna i EU (2001) varierar mellan 1 000 euro/kW i Grekland och Spanien och 6 000 euro/kW i Tyskland, och de genomsnittliga produktionskostnaderna varierar mellan 1,8 cent/kWh i Belgien och 14 cent/kWh i Österrike. |
| --- | --- |

3.1.3

Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Den småskaliga vattenkraftsproduktionen har varit tekniskt möjlig i hundratals år, och om lokalförhållandena är gynnsamma kan den vara ekonomiskt attraktiv. Investeringskostnaderna i EU (2001) varierar mellan 1 000 euro/kW i Grekland och Spanien och 6 000 euro/kW i Tyskland, och de genomsnittliga produktionskostnaderna varierar mellan 1,8 cent/kWh i Belgien och 14 cent/kWh i Österrike.

| 3.1.4 | Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Den småskaliga vattenkraften är en säker källa, och den kan bidra till säkerhet i elförsörjningen. Vattenkraften kan generera elektricitet ögonblickligen och kan svara för både basbelastning och förbrukningstoppar, den har lång livstid, den är relativt lätt att underhålla och den har mycket tillförlitlig och mogen teknik. |
| --- | --- |

3.1.4

Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Den småskaliga vattenkraften är en säker källa, och den kan bidra till säkerhet i elförsörjningen. Vattenkraften kan generera elektricitet ögonblickligen och kan svara för både basbelastning och förbrukningstoppar, den har lång livstid, den är relativt lätt att underhålla och den har mycket tillförlitlig och mogen teknik.

| 3.1.5 | Miljöprestanda. Den småskaliga vattenkraften är en ren resurs och den medför ingen förbränning, så man undviker förorenande utsläpp. Den har dock ändå en miljöeffekt lokalt på anläggningsplatsen, särskilt i samband med anläggningsarbetet och på grund av de vattenekologiska förändringar som den medför (t.ex. genom fördämningar som hindrar fisken från att förflytta sig), men det finns åtgärder för att reducera eller eliminera dessa effekter. |
| --- | --- |

3.1.5

Miljöprestanda. Den småskaliga vattenkraften är en ren resurs och den medför ingen förbränning, så man undviker förorenande utsläpp. Den har dock ändå en miljöeffekt lokalt på anläggningsplatsen, särskilt i samband med anläggningsarbetet och på grund av de vattenekologiska förändringar som den medför (t.ex. genom fördämningar som hindrar fisken från att förflytta sig), men det finns åtgärder för att reducera eller eliminera dessa effekter.

| 3.1.6 | Tillväxtutsikter och roll. Det första mål som ställdes upp för år 2003 uppnåddes inte (12 500 MW). Vad beträffar målen för 2010 torde den europeiska småskaliga vattenkraften komma att svara för omkring 12 000 MW om man tillämpar den genomsnittliga tillväxttakten under de senaste fyra åren. Även denna siffra kommer att ligga under de mål som angavs i kommissionens vitbok. |
| --- | --- |

3.1.6

Tillväxtutsikter och roll. Det första mål som ställdes upp för år 2003 uppnåddes inte (12 500 MW). Vad beträffar målen för 2010 torde den europeiska småskaliga vattenkraften komma att svara för omkring 12 000 MW om man tillämpar den genomsnittliga tillväxttakten under de senaste fyra åren. Även denna siffra kommer att ligga under de mål som angavs i kommissionens vitbok.

3.2   Vindkraft

| 3.2.1 | Tillväxt och utveckling på senare tid. Vindkraften är i dagens läge den elproduktionsteknik som växer snabbast. På specifika platser med gynnsamma villkor kan den till och med bli kostnadseffektiv utan extra stöd. Årliga tillväxttakter på över 35 % mellan 1996 och 2004 har gjort Europa ledande inom vindkraft. I slutet av 2004 uppgick den installerade vindkraftskapaciteten till nästan 35 GW i EU-25 och till över 47 GW i hela världen. |
| --- | --- |

3.2.1

Tillväxt och utveckling på senare tid. Vindkraften är i dagens läge den elproduktionsteknik som växer snabbast. På specifika platser med gynnsamma villkor kan den till och med bli kostnadseffektiv utan extra stöd. Årliga tillväxttakter på över 35 % mellan 1996 och 2004 har gjort Europa ledande inom vindkraft. I slutet av 2004 uppgick den installerade vindkraftskapaciteten till nästan 35 GW i EU-25 och till över 47 GW i hela världen.

| 3.2.2 | Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Intensivt utnyttjande av vindkraft är förenat med avsevärda utmaningar i fråga om driften. Kontinuerlig tillgång till vindkraft kan i de flesta regioner inte garanteras. Genom belastningsstyrning i kombination med andra förnybara energislag, särskilt biomassa, biogas, vatten- och solkraft samt nya lagringsmedier, kan denna nackdel emellertid minskas i stor utsträckning.
  Den garanterade vindkraftskapaciteten (kapacitetskrediten) varierar givetvis med årstiden. Det är exempelvis fallet i Tyskland, där den totala installerade vindkraftskapaciteten beräknas till 36 000 MW år 2015, och därav kan en kapacitet på omkring 1 820–2 300 MW betraktas som säkrad för att täcka den maximala säsongsbetingade belastningen (med en tillförlitlighetsgrad för energitillförseln på 99 %). Detta motsvarar en andel på ungefär 6 % av den installerade vindkraftskapaciteten. Hur mycket vindrelaterad reglering och reservkraft som behövs är avhängigt av kvaliteten på de kortsiktiga vindkraftsprognoserna och den påföljande avvikelsen mellan förutsedda och faktiska värden på vindkraftstillskottet. |
| --- | --- |

3.2.2

Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Intensivt utnyttjande av vindkraft är förenat med avsevärda utmaningar i fråga om driften. Kontinuerlig tillgång till vindkraft kan i de flesta regioner inte garanteras. Genom belastningsstyrning i kombination med andra förnybara energislag, särskilt biomassa, biogas, vatten- och solkraft samt nya lagringsmedier, kan denna nackdel emellertid minskas i stor utsträckning.

Den garanterade vindkraftskapaciteten (kapacitetskrediten) varierar givetvis med årstiden. Det är exempelvis fallet i Tyskland, där den totala installerade vindkraftskapaciteten beräknas till 36 000 MW år 2015, och därav kan en kapacitet på omkring 1 820–2 300 MW betraktas som säkrad för att täcka den maximala säsongsbetingade belastningen (med en tillförlitlighetsgrad för energitillförseln på 99 %). Detta motsvarar en andel på ungefär 6 % av den installerade vindkraftskapaciteten. Hur mycket vindrelaterad reglering och reservkraft som behövs är avhängigt av kvaliteten på de kortsiktiga vindkraftsprognoserna och den påföljande avvikelsen mellan förutsedda och faktiska värden på vindkraftstillskottet.

| 3.2.3 | Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Eftersom elproduktionen i hög grad är beroende på vindförhållandena är det direkt avgörande att välja rätt lokalisering för att man skall närma sig ekonomisk bärkraft (se emellertid punkt 3.2.2). Kraftproduktionskostnaderna för vindgenererad el har sjunkit stadigt efter hand som tekniken har utvecklats. En kostnadssänkning på över 50 % under de senaste 15 åren har realiserats för elektricitet från vindkraft. För närvarande närmar sig vindkraftens konkurrenskraft andra bränslen i prishänseende. I Storbritannien kostar exempelvis vindkraftproduktion på land 3,2 pence/kWh (priset på el i ”grossistledet” är 3 pence/kWh). Merkostnaden för att kompensera den ojämna tillförseln (t.ex. reservkraft) är 0,17 pence/kWh så länge det bara finns högst 20 % vindkraft på nätet. |
| --- | --- |

3.2.3

Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Eftersom elproduktionen i hög grad är beroende på vindförhållandena är det direkt avgörande att välja rätt lokalisering för att man skall närma sig ekonomisk bärkraft (se emellertid punkt 3.2.2). Kraftproduktionskostnaderna för vindgenererad el har sjunkit stadigt efter hand som tekniken har utvecklats. En kostnadssänkning på över 50 % under de senaste 15 åren har realiserats för elektricitet från vindkraft. För närvarande närmar sig vindkraftens konkurrenskraft andra bränslen i prishänseende. I Storbritannien kostar exempelvis vindkraftproduktion på land 3,2 pence/kWh (priset på el i ”grossistledet” är 3 pence/kWh). Merkostnaden för att kompensera den ojämna tillförseln (t.ex. reservkraft) är 0,17 pence/kWh så länge det bara finns högst 20 % vindkraft på nätet.

| 3.2.4 | Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Den ökade användningen av vindkraft i Europa har lett till att det numera också uppstår fluktuationer på produktionssidan, beroende på att vindkraftens inmatning till nätet fluktuerar, vilket ökar kraven på kontroller och åstadkommer ökande nätkostnader. För att kunna säkerställa stabil drift på nätet trots att tillskottet från vindkraften varierar så kraftigt, blir distributionssystemens operatörer beroende av så korrekta prognoser som möjligt över förväntad vindkraftsproduktion.
  Den väntade framtida utbyggnaden av vindkraft i Europa innebär att det i framtiden blir nödvändigt att ägna mer uppmärksamhet än tidigare åt tillförlitligheten i utbudet när man utformar nya vindkraftsanläggningar. På grund av den mycket stora och pågående utbyggnaden av vindkraft har det blivit allt svårare att garantera stabiliteten i elleveranserna – särskilt när ett strömavbrott inträffar. Framtida utvecklingsprojekt till sjöss kan ge mycket fler driftstimmar i jämförelse med landanläggningar. |
| --- | --- |

3.2.4

Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Den ökade användningen av vindkraft i Europa har lett till att det numera också uppstår fluktuationer på produktionssidan, beroende på att vindkraftens inmatning till nätet fluktuerar, vilket ökar kraven på kontroller och åstadkommer ökande nätkostnader. För att kunna säkerställa stabil drift på nätet trots att tillskottet från vindkraften varierar så kraftigt, blir distributionssystemens operatörer beroende av så korrekta prognoser som möjligt över förväntad vindkraftsproduktion.

Den väntade framtida utbyggnaden av vindkraft i Europa innebär att det i framtiden blir nödvändigt att ägna mer uppmärksamhet än tidigare åt tillförlitligheten i utbudet när man utformar nya vindkraftsanläggningar. På grund av den mycket stora och pågående utbyggnaden av vindkraft har det blivit allt svårare att garantera stabiliteten i elleveranserna – särskilt när ett strömavbrott inträffar. Framtida utvecklingsprojekt till sjöss kan ge mycket fler driftstimmar i jämförelse med landanläggningar.

| 3.2.5 | Miljöprestanda. Vindturbiner orsakar praktiskt taget inga föroreningar eller utsläpp under drift, och mycket lite under tillverkning, installation, underhåll och bortforsling. Vindkraften är en ren teknik men den är inte fri från effekter på miljön. Huvudfrågan är visuella effekter. |
| --- | --- |

3.2.5

Miljöprestanda. Vindturbiner orsakar praktiskt taget inga föroreningar eller utsläpp under drift, och mycket lite under tillverkning, installation, underhåll och bortforsling. Vindkraften är en ren teknik men den är inte fri från effekter på miljön. Huvudfrågan är visuella effekter.

| 3.2.6 | Tillväxtutsikter och roll. Enligt de senaste prognoserna från kommissionen förväntas vindkraften i Europa kunna nå upp till sammanlagt omkring 70 GW år 2010. Om man blickar ännu längre in i framtiden så har EWEA, Europeiska vindkraftsföreningen, antagit ett mål som innebär att man skall uppnå totalt 180 GW fram till 2020, varav 70 GW skulle förläggas offshore. År 2010 förväntas detta svara för 50 % av nettoökningen, och år 2020 för drygt 70 %. |
| --- | --- |

3.2.6

Tillväxtutsikter och roll. Enligt de senaste prognoserna från kommissionen förväntas vindkraften i Europa kunna nå upp till sammanlagt omkring 70 GW år 2010. Om man blickar ännu längre in i framtiden så har EWEA, Europeiska vindkraftsföreningen, antagit ett mål som innebär att man skall uppnå totalt 180 GW fram till 2020, varav 70 GW skulle förläggas offshore. År 2010 förväntas detta svara för 50 % av nettoökningen, och år 2020 för drygt 70 %.

3.3   Biomassa

| 3.3.1 | Tillväxt och utveckling på senare tid. Under 2001 uppgick den totala användningen av biomassa för energiproduktion till 650 TWh. För att uppnå målet om 12 % för förnybara energikällor krävs ytterligare 860 TWh fram till 2010. Alla sektorer måste bidra: el 370 TWh, värme 280 TWh och biobränslen 210 TWh. Detta skulle innebära en total, ackumulerad energiproduktion från biomassa på cirka 1 500 TWh 2010. Denna ökning av produktionen av biomassa kan på kort sikt endast åstadkommas genom kraftiga och målinriktade åtgärder och insatser inom alla de tre sektorerna. Andelen flytande biobränslen avsedda för transport beräknas ligga på 1 % av den europeiska konsumtionen i dag. Denna siffra kommer dock troligtvis att stiga snabbt eftersom EU har fastställt mål på 2 % respektive nästan 6 % för åren 2005 och 2010 i ett särskilt direktiv. Biobränslen bör främst användas i lantbruk och skogsbruk samt, eftersom de är biologiskt nedbrytbara, inom sjöfarten, liksom i andra miljöer där de kan tillföra särskild miljönytta, t.ex. tätorter där en stor del av kollektiv busstrafik redan i dag körs på bioenergi. |
| --- | --- |

3.3.1

Tillväxt och utveckling på senare tid. Under 2001 uppgick den totala användningen av biomassa för energiproduktion till 650 TWh. För att uppnå målet om 12 % för förnybara energikällor krävs ytterligare 860 TWh fram till 2010. Alla sektorer måste bidra: el 370 TWh, värme 280 TWh och biobränslen 210 TWh. Detta skulle innebära en total, ackumulerad energiproduktion från biomassa på cirka 1 500 TWh 2010. Denna ökning av produktionen av biomassa kan på kort sikt endast åstadkommas genom kraftiga och målinriktade åtgärder och insatser inom alla de tre sektorerna. Andelen flytande biobränslen avsedda för transport beräknas ligga på 1 % av den europeiska konsumtionen i dag. Denna siffra kommer dock troligtvis att stiga snabbt eftersom EU har fastställt mål på 2 % respektive nästan 6 % för åren 2005 och 2010 i ett särskilt direktiv. Biobränslen bör främst användas i lantbruk och skogsbruk samt, eftersom de är biologiskt nedbrytbara, inom sjöfarten, liksom i andra miljöer där de kan tillföra särskild miljönytta, t.ex. tätorter där en stor del av kollektiv busstrafik redan i dag körs på bioenergi.

| 3.3.2 | Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Biomasse-el kan produceras från energigrödor, jordbruks- och industriavfall i form av biomassa eller genom fermentering av biomassa till biogas i kombinerade värme- och elkraftverk. Kraftverk som bygger på biomassa kan säkerställa basnivån för energiförsörjningen. |
| --- | --- |

3.3.2

Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Biomasse-el kan produceras från energigrödor, jordbruks- och industriavfall i form av biomassa eller genom fermentering av biomassa till biogas i kombinerade värme- och elkraftverk. Kraftverk som bygger på biomassa kan säkerställa basnivån för energiförsörjningen.

| 3.3.3 | Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Kostnaderna för energiproduktion från biomassa beror på vilken teknik som används, storleken på kraftverket samt kostnaden för bränsletillförseln (biomassan). Det finns olika system och olika stödnivåer för biomassa i de europeiska länderna (2003). Det finns till exempel system med fasta priser som ligger på 3–10 eurocent/kWh och stöd genom skattelättnader eller licenspriser som varierar mellan 0,6 och 0,8 eurocent/kWh. |
| --- | --- |

3.3.3

Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Kostnaderna för energiproduktion från biomassa beror på vilken teknik som används, storleken på kraftverket samt kostnaden för bränsletillförseln (biomassan). Det finns olika system och olika stödnivåer för biomassa i de europeiska länderna (2003). Det finns till exempel system med fasta priser som ligger på 3–10 eurocent/kWh och stöd genom skattelättnader eller licenspriser som varierar mellan 0,6 och 0,8 eurocent/kWh.

| 3.3.4 | Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Europas potential vad avser biomassa betraktas som stor och ännu inte fullständigt utnyttjad. Detta är uppenbarligen fallet i vissa medlemsstater. Biomassa kan erhållas från ett antal olika platser och resurser – skog, jordbruk eller avfallsflöden. Trä från skogsbruket och träindustrin utgör den största resursen, och upphandlingslogistiken från skog till bioenergikraftverk håller på att förbättras i stor skala. Decentraliserad användning, särskilt trä från skogsgallring och träavfall i träflisverk (till värme- och elproduktion), och framställning av träpellets innebär en fantastisk möjlighet att stärka den regionala ekonomin, skapa arbetstillfällen på landsbygden och minska EU:s oljeimport. Det finns emellertid farhågor för att man skall överstimulera användningen av biomassa, vilket skulle få negativa konsekvenser för andra områden som inte stöds. |
| --- | --- |

3.3.4

Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Europas potential vad avser biomassa betraktas som stor och ännu inte fullständigt utnyttjad. Detta är uppenbarligen fallet i vissa medlemsstater. Biomassa kan erhållas från ett antal olika platser och resurser – skog, jordbruk eller avfallsflöden. Trä från skogsbruket och träindustrin utgör den största resursen, och upphandlingslogistiken från skog till bioenergikraftverk håller på att förbättras i stor skala. Decentraliserad användning, särskilt trä från skogsgallring och träavfall i träflisverk (till värme- och elproduktion), och framställning av träpellets innebär en fantastisk möjlighet att stärka den regionala ekonomin, skapa arbetstillfällen på landsbygden och minska EU:s oljeimport. Det finns emellertid farhågor för att man skall överstimulera användningen av biomassa, vilket skulle få negativa konsekvenser för andra områden som inte stöds.

| 3.3.5 | Miljöprestanda. Trä är den förnybara energikälla som lättast kan användas för att ersätta fossila bränslen. Trä är dessutom ledande bland de förnybara sektorerna för primärenergiproduktion i Europa. Dess användning som energikälla bidrar till kampen mot den globala uppvärmningen eftersom den koldioxid som frigörs vid förbränningen återabsorberas av den växande skogen, till skillnad från koldioxiden från fossila bränslen. Förbränning av träbaserad biomassa medför emellertid utsläpp av andra förorenande ämnen om inte filtrering sker på lämpligt sätt. Det finns en risk för att intensiv odling av särskilt snabbväxande eller högproduktiva former av biomassa kan leda till mycket stora regionala eller – i fråga om avverkning av primärskogar för odling av biomassa – till och med globala miljö- och naturskyddsproblem som kan påverka miljöjämvikten. |
| --- | --- |

3.3.5

Miljöprestanda. Trä är den förnybara energikälla som lättast kan användas för att ersätta fossila bränslen. Trä är dessutom ledande bland de förnybara sektorerna för primärenergiproduktion i Europa. Dess användning som energikälla bidrar till kampen mot den globala uppvärmningen eftersom den koldioxid som frigörs vid förbränningen återabsorberas av den växande skogen, till skillnad från koldioxiden från fossila bränslen. Förbränning av träbaserad biomassa medför emellertid utsläpp av andra förorenande ämnen om inte filtrering sker på lämpligt sätt. Det finns en risk för att intensiv odling av särskilt snabbväxande eller högproduktiva former av biomassa kan leda till mycket stora regionala eller – i fråga om avverkning av primärskogar för odling av biomassa – till och med globala miljö- och naturskyddsproblem som kan påverka miljöjämvikten.

| 3.3.6 | Tillväxtutsikter och roll. Det krävs ett stort deltagande från näringslivet i all forskningsverksamhet utom grundforskningen, om energi från biomassa skall kunna bidra på ett verksamt sätt till att uppnå EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

3.3.6

Tillväxtutsikter och roll. Det krävs ett stort deltagande från näringslivet i all forskningsverksamhet utom grundforskningen, om energi från biomassa skall kunna bidra på ett verksamt sätt till att uppnå EU:s politiska mål.

| 3.3.7 | Biobränslen. Det är omstritt (4) huruvida man alltid uppnår en nettoenergivinst eller ens en nettomiljövinst genom att använda flytande biobränslen om man jämför den energi som investeras i form av till exempel gödningsmedel, jordbruksmaskiner, förädling osv. med de potentiella energivinsterna från de biobränslen som produceras. Å andra sidan visar studier som kommissionen låtit genomföra att det positiva överväger totalt sett men att nettoresultatet naturligtvis skiljer sig åt mellan olika grödor. Kommittén rekommenderar därför ett klargörande på denna punkt till exempel genom ytterligare studier i ämnet, eftersom frågan om hur vi hanterar det stora globala oljeberoendet står högt på den politiska dagordningen. En annan viktig fråga som måste undersökas är EU:s försörjningstrygghet och därmed sammanhängande ekonomiska och handelsmässiga aspekter på ökad användning av flytande biobränslen. |
| --- | --- |

3.3.7

Biobränslen. Det är omstritt (4) huruvida man alltid uppnår en nettoenergivinst eller ens en nettomiljövinst genom att använda flytande biobränslen om man jämför den energi som investeras i form av till exempel gödningsmedel, jordbruksmaskiner, förädling osv. med de potentiella energivinsterna från de biobränslen som produceras. Å andra sidan visar studier som kommissionen låtit genomföra att det positiva överväger totalt sett men att nettoresultatet naturligtvis skiljer sig åt mellan olika grödor. Kommittén rekommenderar därför ett klargörande på denna punkt till exempel genom ytterligare studier i ämnet, eftersom frågan om hur vi hanterar det stora globala oljeberoendet står högt på den politiska dagordningen. En annan viktig fråga som måste undersökas är EU:s försörjningstrygghet och därmed sammanhängande ekonomiska och handelsmässiga aspekter på ökad användning av flytande biobränslen.

3.4   Solcellsteknik

| 3.4.1 | Tillväxt och utveckling på senare tid. Under 2003 togs solcellsinstallationer på ytterligare 180 MWp i bruk inom EU. Den totala kapaciteten inom EU är nu 570 MWp. Dessutom är en större andel av den installerade kapaciteten ansluten till elnätet: De anslutna installationerna utgör 86 % av den totala europeiska kapaciteten |
| --- | --- |

3.4.1

Tillväxt och utveckling på senare tid. Under 2003 togs solcellsinstallationer på ytterligare 180 MWp i bruk inom EU. Den totala kapaciteten inom EU är nu 570 MWp. Dessutom är en större andel av den installerade kapaciteten ansluten till elnätet: De anslutna installationerna utgör 86 % av den totala europeiska kapaciteten

| 3.4.2 | Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Den populäraste typen av solcellssystem för hushåll och företag i den utvecklade världen är ansluten till elnätet. Genom anslutningen till det lokala elnätet kan den producerade energin säljas för användning.
  Ett system som är helt oberoende av elnätet kräver ett batteri för att normala hushållsmaskiner skall kunna fungera. Apparater som inte är anslutna till elnätet är normalt sett industriell utrustning, t.ex. repeater-stationer för mobiltelefoni eller elförsörjningsaggregat på landsbygden. |
| --- | --- |

3.4.2

Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Den populäraste typen av solcellssystem för hushåll och företag i den utvecklade världen är ansluten till elnätet. Genom anslutningen till det lokala elnätet kan den producerade energin säljas för användning.

Ett system som är helt oberoende av elnätet kräver ett batteri för att normala hushållsmaskiner skall kunna fungera. Apparater som inte är anslutna till elnätet är normalt sett industriell utrustning, t.ex. repeater-stationer för mobiltelefoni eller elförsörjningsaggregat på landsbygden.

| 3.4.3 | Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Investeringskostnaderna, som fortfarande är relativt höga, utgör för närvarande ett stort hinder för utvecklingen av marknaden för solceller på kort till medellång sikt, även om priserna sjunker allt eftersom tiden går och produktionsvolymerna blir större och i takt med att framsteg hela tiden görs i fråga om utvinningsgrad. I genomsnitt har modulpriserna emellertid fallit med cirka 5 % per år under de senaste 20 åren, och man förutser att priserna kommer att fortsätta att sjunka. De ligger fortfarande på cirka 0,5 euro/kWh. För närvarande är kapitalkostnaden för installation av solcellssystem i normalfallet 5–8 euro/W, vilket gör att solcellssystem i dag är den absolut dyraste formen av förnybar energi. |
| --- | --- |

3.4.3

Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Investeringskostnaderna, som fortfarande är relativt höga, utgör för närvarande ett stort hinder för utvecklingen av marknaden för solceller på kort till medellång sikt, även om priserna sjunker allt eftersom tiden går och produktionsvolymerna blir större och i takt med att framsteg hela tiden görs i fråga om utvinningsgrad. I genomsnitt har modulpriserna emellertid fallit med cirka 5 % per år under de senaste 20 åren, och man förutser att priserna kommer att fortsätta att sjunka. De ligger fortfarande på cirka 0,5 euro/kWh. För närvarande är kapitalkostnaden för installation av solcellssystem i normalfallet 5–8 euro/W, vilket gör att solcellssystem i dag är den absolut dyraste formen av förnybar energi.

| 3.4.4 | Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Solenergi utgör en enorm energiresurs för jorden. Den totala mängden energi som solen avger till jordens yta under ett år motsvarar ungefär 10 000 gånger den årliga globala energikonsumtionen. Solcellssystem kan bidra till ökad försörjningstrygghet för el i samtliga fall: nätanslutna system, separata system eller hybridsystem. |
| --- | --- |

3.4.4

Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Solenergi utgör en enorm energiresurs för jorden. Den totala mängden energi som solen avger till jordens yta under ett år motsvarar ungefär 10 000 gånger den årliga globala energikonsumtionen. Solcellssystem kan bidra till ökad försörjningstrygghet för el i samtliga fall: nätanslutna system, separata system eller hybridsystem.

| 3.4.5 | Miljöprestanda. Energiproduktion från solenergi ger inte upphov till några förorenande utsläpp eller sådana miljöproblem som är förknippade med konventionell energiproduktionsteknik, men produktionen av solceller sker med hjälp av teknik som även använder giftiga ämnen. Vissa landskapsestetiska och ekologiska problem som stora anläggningar på obebyggd mark kan innebära uppstår inte vid anläggningar som installeras vid och på befintliga byggnader. |
| --- | --- |

3.4.5

Miljöprestanda. Energiproduktion från solenergi ger inte upphov till några förorenande utsläpp eller sådana miljöproblem som är förknippade med konventionell energiproduktionsteknik, men produktionen av solceller sker med hjälp av teknik som även använder giftiga ämnen. Vissa landskapsestetiska och ekologiska problem som stora anläggningar på obebyggd mark kan innebära uppstår inte vid anläggningar som installeras vid och på befintliga byggnader.

| 3.4.6 | Tillväxtutsikter och roll. En total kapacitet på ungefär 520 MWp förväntades för EU fram till slutet av 2003. I Tyskland hade 800 MWp installerats fram till slutet av 2004, med en tillväxt på 94 % under 2004. Målet på 650 MWp från kommissionens startkampanj överträffades därmed med bred marginal. EU:s framtida kapacitet beräknas till cirka 1 400 MWp år 2010. Prognoser som gjorts av EPIA (European Photovoltaic Industry Association) är mycket mer optimistiska. Europeiska kommissionens scenario på 3 000 MWp vid slutet av 2010 kan uppnås, men möjligheterna beror framför allt på den politiska viljan i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.4.6

Tillväxtutsikter och roll. En total kapacitet på ungefär 520 MWp förväntades för EU fram till slutet av 2003. I Tyskland hade 800 MWp installerats fram till slutet av 2004, med en tillväxt på 94 % under 2004. Målet på 650 MWp från kommissionens startkampanj överträffades därmed med bred marginal. EU:s framtida kapacitet beräknas till cirka 1 400 MWp år 2010. Prognoser som gjorts av EPIA (European Photovoltaic Industry Association) är mycket mer optimistiska. Europeiska kommissionens scenario på 3 000 MWp vid slutet av 2010 kan uppnås, men möjligheterna beror framför allt på den politiska viljan i de enskilda medlemsstaterna.

3.5   Termisk solenergi

3.5.1   Tillväxt och utveckling på senare tid.

Den termiska solenergins enorma potential är en central fråga för hållbarheten inom sektorn för uppvärmning och kylning och när det gäller att minska miljökonsekvenserna och energiimporten. Den totala tekniska potentialen beräknas till 1,4 miljarder m2 solfångaryta, vilket skulle ge ett årligt solenergitillskott som motsvarar cirka 700 TWh/år. Marknaden i EU har mer än fördubblats sedan mitten av 1990-talet och är nu tre gånger större än i slutet av 1980-talet. Mellan 1990 och 2001 har marknadstillväxten legat på 13,6 % årligen. Sedan 2000 har marknaden klart passerat 1 miljon m2 ny solfångaryta per år. Efter en märkbar nedgång under 2002, huvudsakligen i Tyskland, steg siffran åter till 1,4 miljoner m2 2003. Användningen av termisk solenergi är hittills mycket ojämnt fördelad över EU. Österrike har god täckning. Vissa Medelhavsländer har trots sina klimatfördelar knappast utvecklats alls i detta avseende, medan andra (t.ex. Grekland) använder denna energikälla i mycket stor utsträckning. Dålig lönsamhet torde alltså inte vara orsaken till denna ojämna fördelning.

3.5.2   Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten.

Termisk solenergi kan endast spridas via fjärrvärmesystem. Den termiska solenergins betydelse i det elektriska systemet är ännu försumbar. Att omvandla solvärme till elektrisk energi genom system för koncentration av termisk solenergi (trågkollektorer eller soltorn, tekniker för att med stora speglar fokusera solvärme till höga temperaturer som kan omvandlas till elektricitet) är på väg att lämna FoU-stadiet (5) och gå in i demonstrations- och kommersialiseringsfasen. Det finns redan några sådana kraftverk i Spanien.

3.5.3   Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem.

Termisk solenergi konkurrerar i huvudsak med konventionella uppvärmningssystem baserade på fossila bränslen eller elektricitet. I jämförelse med dessa har den termiska solenergin stora investeringskostnader (90–99 % av de totala kostnaderna) men ganska låga driftskostnader. Ett typiskt solkraftverk för vattenuppvärmning i ett hus avsett för en familj kostar någonstans mellan 700 och 5 000 euro. Ett välgjort solkraftverk producerar eller ersätter för närvarande värme till ett pris på 3–9 eurocent/kWh. Med tanke på dagens priser på el, olja och gas och på de förväntade ökningarna kan sådana system i kombination med moderna lagringssystem med effektivare värmeisolering få bred spridning för produktion av såväl varmvatten som värme.

3.5.4   Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten.

Teoretiskt är solenergins potential enorm. Den praktiska potentialen begränsas emellertid av både tekniska och socioekonomiska faktorer. Dessutom är energin som minst tillgänglig när efterfrågan på värme är som störst, molniga vinterdagar.

3.5.5   Miljöprestanda.

Termisk solenergi orsakar praktiskt taget inga föreningar eller utsläpp under drift. Miljökonsekvenserna är större vid tillverkning, installation, underhåll och bortforsling. Solenergi är en ren teknik men den är inte fri från effekter på miljön.

3.5.6   Tillväxtutsikter och roll.

Om den politiska satsningen på termisk solenergi förblir oförändrad förväntas denna energiform växa med nästan 12 % årligen inom EU. Om man antar att tillväxttakten är konstant kommer hälften av tillväxten i absoluta tal att äga rum mellan 2010 och 2015. Termisk solenergi kommer att växa snabbt i de soliga delarna av Asien och Afrika om oljepriserna fortsätter att ligga så högt som nu (ca 60 dollar/fat).

3.6   Geotermisk energi

3.6.1   Tillväxt och utveckling på senare tid.

3.6.1.1   El

Endast fem EU-länder har de naturresurser som krävs för att med rimlig effektivitet producera elektricitet genom geotermisk energi. I slutet av 2003 uppgick den installerade geotermiska energikapaciteten för elproduktion i EU till 820 MWe. Mer än 96 % (790 MWe) av denna installerade kapacitet finns i Italien.

3.6.1.2   Värme

Geotermisk värmeproduktion kan ske på två mycket olika sätt, antingen genom att direkt ta tillvara de vattenförande lagren (akvifererna), vilkas temperatur ligger mellan 30 °C and 150 °C (s.k. låg- och mellanenergitillämpningar) eller genom att använda geotermiska värmepumpar. Den totala installerade kapaciteten för geotermisk lågenergiproduktion i EU uppskattas till 1 130 MWth, dvs. en ökning på 7,5 % i förhållande till 2002.

| 3.6.2 | Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Hittills kan geotermiskt producerad elektricitet endast bidra till elproduktionen inom områden med geotermisk potential. |
| --- | --- |

3.6.2

Rollen i elektriska system och konsekvenserna för elnäten. Hittills kan geotermiskt producerad elektricitet endast bidra till elproduktionen inom områden med geotermisk potential.

| 3.6.3 | Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Att ta tillvara geotermisk energi anses vara en högriskinvestering. I fråga om investeringar i elkraftverk påverkas investeringsbehovet i varje fas i mycket stor utsträckning av de anläggningsspecifika förhållandena.
  Investerings- och driftskostnaderna för värmeproduktion varierar avsevärt mellan länderna och mellan olika användningsområden. Kostnaderna är också beroende av energiresursens egenskaper (de lokala geologiska förhållandena), den lokala värmeefterfrågan och lokala värmekonsumtionsmönster (t.ex. fjärrvärmesystem eller geotermiska vattenpumpsystem i villor eller andra byggnader). Kostnaderna inom EU ligger inom följande intervall:






  — | Investeringskostnaderna varierar mellan 0,2 och 1,2 miljoner euro/MW. |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Ekonomiska aspekter, inklusive stödsystem. Att ta tillvara geotermisk energi anses vara en högriskinvestering. I fråga om investeringar i elkraftverk påverkas investeringsbehovet i varje fas i mycket stor utsträckning av de anläggningsspecifika förhållandena.

Investerings- och driftskostnaderna för värmeproduktion varierar avsevärt mellan länderna och mellan olika användningsområden. Kostnaderna är också beroende av energiresursens egenskaper (de lokala geologiska förhållandena), den lokala värmeefterfrågan och lokala värmekonsumtionsmönster (t.ex. fjärrvärmesystem eller geotermiska vattenpumpsystem i villor eller andra byggnader). Kostnaderna inom EU ligger inom följande intervall:

—

Investeringskostnaderna varierar mellan 0,2 och 1,2 miljoner euro/MW.

| — | Produktionskostnaderna varierar mellan 5 och 45 euro/MW. |
| --- | --- |

—

Produktionskostnaderna varierar mellan 5 och 45 euro/MW.

| 3.6.4 | Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Jordens geotermiska energi är enorm, men endast en bråkdel kan användas om man inte borrar mycket djupt (teknik, kostnad). Hittills har användningen av denna energiform framför allt begränsats till områden med geotermiska avvikelser, där de geologiska förhållandena medger att en energibärare överför värme från djupt belägna värmezoner upp till markytan. Förhoppningen är att ”Hot Dry Rock”-resurser (HDR – het torr sten) eller andra former av djupborrningsteknik (3–5 km) (se punkt 3.6.6) som analyseras för närvarande skall leda till nya elproduktionsområden under de närmaste tio åren. |
| --- | --- |

3.6.4

Tillgänglighet och betydelse för försörjningstryggheten. Jordens geotermiska energi är enorm, men endast en bråkdel kan användas om man inte borrar mycket djupt (teknik, kostnad). Hittills har användningen av denna energiform framför allt begränsats till områden med geotermiska avvikelser, där de geologiska förhållandena medger att en energibärare överför värme från djupt belägna värmezoner upp till markytan. Förhoppningen är att ”Hot Dry Rock”-resurser (HDR – het torr sten) eller andra former av djupborrningsteknik (3–5 km) (se punkt 3.6.6) som analyseras för närvarande skall leda till nya elproduktionsområden under de närmaste tio åren.

| 3.6.5 | Miljöprestanda. Ett ökat utnyttjande av geotermisk energi skulle kunna ha en stor, positiv nettoeffekt på miljön i jämförelse med utvecklingen av fossila bränslen. Miljöproblem uppstår i samband med verksamheten vid den geotermiska anläggningen. Geotermiska vätskor (ånga eller varmt vatten) innehåller vanligtvis gaser såsom koldioxid (CO2), svavelväte (H2S), ammoniak (NH3) eller metangas (CH4) samt spårelement av andra gaser liksom av andra upplösta ämnen vilkas koncentration vanligtvis ökar med temperaturen. Bland annat natriumklorid (NaCl), bor (B), arsenik (As) och kvicksilver (Hg) leder till föroreningar om de släpps ut i naturen. Slutna koaxialrör för värmeledning gör det möjligt att undvika att dessa ämnen transporteras upp till ytan. |
| --- | --- |

3.6.5

Miljöprestanda. Ett ökat utnyttjande av geotermisk energi skulle kunna ha en stor, positiv nettoeffekt på miljön i jämförelse med utvecklingen av fossila bränslen. Miljöproblem uppstår i samband med verksamheten vid den geotermiska anläggningen. Geotermiska vätskor (ånga eller varmt vatten) innehåller vanligtvis gaser såsom koldioxid (CO2), svavelväte (H2S), ammoniak (NH3) eller metangas (CH4) samt spårelement av andra gaser liksom av andra upplösta ämnen vilkas koncentration vanligtvis ökar med temperaturen. Bland annat natriumklorid (NaCl), bor (B), arsenik (As) och kvicksilver (Hg) leder till föroreningar om de släpps ut i naturen. Slutna koaxialrör för värmeledning gör det möjligt att undvika att dessa ämnen transporteras upp till ytan.

| 3.6.6 | Tillväxtutsikter och roll. I fråga om elproduktion har satsningar gjorts framför allt i Österrike, och EU:s totala produktion uppgår till cirka 1 GWe. För att man skall kunna producera energi som är tekniskt användbar för just elproduktion måste de geotermiska reserverna ligga tillräckligt djupt. Eftersom detta äger rum på djup som uppgår till minst 2 500 meter, men helst 4-5 km eller ännu mer, krävs kostnadskrävande djupborrningsarbete.
  Det andra EU-målet gäller värmeproduktion. Prognoserna bygger på en genomsnittlig ökning på 50 MWth per år. Alla dessa satsningar innebär att sektorn når upp till 8 200 MWth, vilket är klart högre än målet på 5 000 MWth. Ytnära värmepumpar, som ofta anses ingå i kategorin ”geotermisk energi” har dock en stor potential när det gäller effektiva lågtemperaturtillämpningar, t.ex. uppvärmning av byggnader.
  Strategin bör lägga tillräcklig tonvikt vid de FoU-åtgärder som krävs för att utveckla den geotermiska energin, fram till dess att det blir möjligt – på en förändrad energimarknad – att göra en mer exakt bedömning och utvärdering av de långsiktiga kostnaderna och av denna tekniks potential. |
| --- | --- |

3.6.6

Tillväxtutsikter och roll. I fråga om elproduktion har satsningar gjorts framför allt i Österrike, och EU:s totala produktion uppgår till cirka 1 GWe. För att man skall kunna producera energi som är tekniskt användbar för just elproduktion måste de geotermiska reserverna ligga tillräckligt djupt. Eftersom detta äger rum på djup som uppgår till minst 2 500 meter, men helst 4-5 km eller ännu mer, krävs kostnadskrävande djupborrningsarbete.

Det andra EU-målet gäller värmeproduktion. Prognoserna bygger på en genomsnittlig ökning på 50 MWth per år. Alla dessa satsningar innebär att sektorn når upp till 8 200 MWth, vilket är klart högre än målet på 5 000 MWth. Ytnära värmepumpar, som ofta anses ingå i kategorin ”geotermisk energi” har dock en stor potential när det gäller effektiva lågtemperaturtillämpningar, t.ex. uppvärmning av byggnader.

Strategin bör lägga tillräcklig tonvikt vid de FoU-åtgärder som krävs för att utveckla den geotermiska energin, fram till dess att det blir möjligt – på en förändrad energimarknad – att göra en mer exakt bedömning och utvärdering av de långsiktiga kostnaderna och av denna tekniks potential.

4.   Ståndpunkter avseende de förnybara energikällornas framtida roll fram till 2030–2040

| 4.1 | Kommissionen har utarbetat ett antal energiscenarier fram till 2030. Enligt kommissionens dokument ”Europeisk energi och transport – trender fram till 2030” (6) kommer andelen förnybara energikällor enligt huvudscenariot, inbegripet vattenkraft, vindkraft, biomassa och andra förnybara energikällor, att utgöra cirka 8,6 % av primärenergianvändningen och 17 % av elproduktionen år 2030. Detta scenario tar inte hänsyn till effekterna av EU:s politik för förnybar energi som genomförts under de första åren av detta århundrade. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen har utarbetat ett antal energiscenarier fram till 2030. Enligt kommissionens dokument ”Europeisk energi och transport – trender fram till 2030” (6) kommer andelen förnybara energikällor enligt huvudscenariot, inbegripet vattenkraft, vindkraft, biomassa och andra förnybara energikällor, att utgöra cirka 8,6 % av primärenergianvändningen och 17 % av elproduktionen år 2030. Detta scenario tar inte hänsyn till effekterna av EU:s politik för förnybar energi som genomförts under de första åren av detta århundrade.

| 4.2 | Internationella energibyrån (IEA) förutspår en global fördubbling av efterfrågan på el fram till år 2030. Den största efterfrågeökningen kommer att ske i utvecklingsländerna. De förnybara energikällorna kommer att öka sin andel från 2 % till 6 % globalt fram till 2030. I OECD-länderna kommer andelen förnybara energikällor att öka från 6,4 % år 2000 till 8 % år 2030. |
| --- | --- |

4.2

Internationella energibyrån (IEA) förutspår en global fördubbling av efterfrågan på el fram till år 2030. Den största efterfrågeökningen kommer att ske i utvecklingsländerna. De förnybara energikällorna kommer att öka sin andel från 2 % till 6 % globalt fram till 2030. I OECD-länderna kommer andelen förnybara energikällor att öka från 6,4 % år 2000 till 8 % år 2030.

| 4.3 | IEA har också utarbetat scenarier avseende elproduktionen från förnybara energikällor, och man förutspår att Europa kommer att vara världsledande i industrivärlden när det gäller att utveckla förnybara energikällor. Enligt IEA:s referensscenario kommer andelen el som produceras från förnybara energikällor inom Europas OECD-länder att uppgå till cirka 20 % år 2030. Om hela den arsenal av olika politiska styrinstrument som nu studeras tillämpas i Europa, kan andelen elektricitet som produceras från förnybara energikällor komma att uppgå till nästan 33 % år 2030 (enligt det alternativa scenariot). Detta kräver dock utan tvivel att man vidtar en lång rad olika politiska stödåtgärder. |
| --- | --- |

4.3

IEA har också utarbetat scenarier avseende elproduktionen från förnybara energikällor, och man förutspår att Europa kommer att vara världsledande i industrivärlden när det gäller att utveckla förnybara energikällor. Enligt IEA:s referensscenario kommer andelen el som produceras från förnybara energikällor inom Europas OECD-länder att uppgå till cirka 20 % år 2030. Om hela den arsenal av olika politiska styrinstrument som nu studeras tillämpas i Europa, kan andelen elektricitet som produceras från förnybara energikällor komma att uppgå till nästan 33 % år 2030 (enligt det alternativa scenariot). Detta kräver dock utan tvivel att man vidtar en lång rad olika politiska stödåtgärder.

| 4.4 | Den europeiska elindustrins sammanslutning Eurelectric har också tagit fram olika scenarier, och andelen förnybara energikällor, inbegripet vattenkraft, bedöms öka från cirka 16 % år 2000 (i EU-15) till 22,5 % år 2020 (i EU-25), inbegripet Norge och Schweiz. |
| --- | --- |

4.4

Den europeiska elindustrins sammanslutning Eurelectric har också tagit fram olika scenarier, och andelen förnybara energikällor, inbegripet vattenkraft, bedöms öka från cirka 16 % år 2000 (i EU-15) till 22,5 % år 2020 (i EU-25), inbegripet Norge och Schweiz.

| 4.5 | Europeiska rådet för förnybar energi (EREC) har nyligen offentliggjort sin ståndpunkt att man bör eftersträva att de förnybara energikällorna skall utgöra 50 % av den globala primärenergikonsumtionen år 2040. EREC föreställer sig också att 80 % av den globala elproduktionen grundar sig på förnybara energikällor år 2040. |
| --- | --- |

4.5

Europeiska rådet för förnybar energi (EREC) har nyligen offentliggjort sin ståndpunkt att man bör eftersträva att de förnybara energikällorna skall utgöra 50 % av den globala primärenergikonsumtionen år 2040. EREC föreställer sig också att 80 % av den globala elproduktionen grundar sig på förnybara energikällor år 2040.

| 4.6 | Världsenergirådet gör bedömningen att de förnybara energikällorna kommer att spela en relativt marginell roll i världen på kort sikt, men att deras betydelse kommer att öka på lång sikt. Världsenergirådet stöder inte några obligatoriska mål i fråga om förnybar energi. |
| --- | --- |

4.6

Världsenergirådet gör bedömningen att de förnybara energikällorna kommer att spela en relativt marginell roll i världen på kort sikt, men att deras betydelse kommer att öka på lång sikt. Världsenergirådet stöder inte några obligatoriska mål i fråga om förnybar energi.

| 4.7 | En sammanfattning av ovanstående scenarier ger vid handen att de olika instanserna generellt förutspår en successiv förändring av bränslekonsumtionen. Ett anmärkningsvärt undantag är dock EREC, som presenterar en tämligen revolutionerande framtidsvision. |
| --- | --- |

4.7

En sammanfattning av ovanstående scenarier ger vid handen att de olika instanserna generellt förutspår en successiv förändring av bränslekonsumtionen. Ett anmärkningsvärt undantag är dock EREC, som presenterar en tämligen revolutionerande framtidsvision.

| 4.8 | Europaparlamentet röstade (vid sin plenarsession i september) om ett betänkande om förnybar energi, som bl.a. innehåller ett förslag om att andelen förnybar energi skall uppgå till 20 % år 2020. |
| --- | --- |

4.8

Europaparlamentet röstade (vid sin plenarsession i september) om ett betänkande om förnybar energi, som bl.a. innehåller ett förslag om att andelen förnybar energi skall uppgå till 20 % år 2020.

| 4.9 | Kommissionen kommer före slutet av 2005 att offentliggöra sitt meddelande om dagsläget avseende direktivet om främjande av el producerad från förnybara energikällor. Meddelandet kommer att omfatta en bedömning av hur långt unionen har kommit när det gäller att uppnå 2010 års mål, och även innehålla eventuella förslag på ytterligare åtgärder, bl.a. en harmonisering av stödsystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.9

Kommissionen kommer före slutet av 2005 att offentliggöra sitt meddelande om dagsläget avseende direktivet om främjande av el producerad från förnybara energikällor. Meddelandet kommer att omfatta en bedömning av hur långt unionen har kommit när det gäller att uppnå 2010 års mål, och även innehålla eventuella förslag på ytterligare åtgärder, bl.a. en harmonisering av stödsystemen i medlemsstaterna.

5.   Slutsatser

| 5.1 | I föregående kapitel har vi visat att förnybara energikällor spelar en viktig roll för EU:s energimix och att dessa energikällor har stor potential att öka som andel av den totala energikonsumtionen och energiproduktionen i EU. Många former av förnybar energi är särskilt väl lämpade för småskaliga lokala lösningar. |
| --- | --- |

5.1

I föregående kapitel har vi visat att förnybara energikällor spelar en viktig roll för EU:s energimix och att dessa energikällor har stor potential att öka som andel av den totala energikonsumtionen och energiproduktionen i EU. Många former av förnybar energi är särskilt väl lämpade för småskaliga lokala lösningar.

| 5.2 | Ingen energiform eller energisektor kan möta den totala efterfrågan i den utvidgade unionen eller globalt. EU behöver en balanserad energimix som stämmer överens med hållbarhetsstrategins mål. De förnybara energikällorna har potential att utgöra en stor andel av denna framtida energimix, men många problem återstår att lösa innan denna potential, som kommissionen och parlamentet också räknar med, kan utnyttjas. EESK håller på att utarbeta ett separat yttrande om energimixen. |
| --- | --- |

5.2

Ingen energiform eller energisektor kan möta den totala efterfrågan i den utvidgade unionen eller globalt. EU behöver en balanserad energimix som stämmer överens med hållbarhetsstrategins mål. De förnybara energikällorna har potential att utgöra en stor andel av denna framtida energimix, men många problem återstår att lösa innan denna potential, som kommissionen och parlamentet också räknar med, kan utnyttjas. EESK håller på att utarbeta ett separat yttrande om energimixen.

| 5.3 | En stor del av EU:s utveckling av förnybara energikällor bygger på intermittenta källor, såsom vindkraft och solcellspaneler, som ökar snarare än ersätter produktionskapaciteten och nätverksbehoven. Detta väcker frågor om en eventuell förstärkning av kraftöverföringsnäten och de operativa aspekterna av försörjningstryggheten i fråga om elektricitet. Det råder fortfarande delade meningar om i vilken utsträckning intermittenta energikällor kan absorberas av elsystemet. Ofta nämns en gräns på mellan 15 och 20 % av den totala elenergiproduktionen. För att överskrida denna gräns krävs kompletterande former av lagringsteknik (t.ex. väte). |
| --- | --- |

5.3

En stor del av EU:s utveckling av förnybara energikällor bygger på intermittenta källor, såsom vindkraft och solcellspaneler, som ökar snarare än ersätter produktionskapaciteten och nätverksbehoven. Detta väcker frågor om en eventuell förstärkning av kraftöverföringsnäten och de operativa aspekterna av försörjningstryggheten i fråga om elektricitet. Det råder fortfarande delade meningar om i vilken utsträckning intermittenta energikällor kan absorberas av elsystemet. Ofta nämns en gräns på mellan 15 och 20 % av den totala elenergiproduktionen. För att överskrida denna gräns krävs kompletterande former av lagringsteknik (t.ex. väte).

| 5.4 | Frågan om att komma till rätta med världens oljeberoende står högt på den politiska dagordningen. Kommittén rekommenderar därför att man ytterligare studerar frågorna om de nettoenergivinster och den nettoeffekt i miljöhänseende som kan skapas med hjälp av flytande biobränslen som utvinns ur olika grödor. Frågan om EU:s försörjningstrygghet och relaterade ekonomiska och handelsmässiga aspekter av en ökad användning av flytande biobränslen måste studeras mycket ingående. |
| --- | --- |

5.4

Frågan om att komma till rätta med världens oljeberoende står högt på den politiska dagordningen. Kommittén rekommenderar därför att man ytterligare studerar frågorna om de nettoenergivinster och den nettoeffekt i miljöhänseende som kan skapas med hjälp av flytande biobränslen som utvinns ur olika grödor. Frågan om EU:s försörjningstrygghet och relaterade ekonomiska och handelsmässiga aspekter av en ökad användning av flytande biobränslen måste studeras mycket ingående.

| 5.5 | Det krävs ytterligare teknisk utveckling för att man skall kunna dra nytta av de förnybara energikällornas fulla potential. Att utvinna värme eller kyla från miljön via värmepumpar – en teknik med enorm potential – uppmärksammas nästan inte alls i EU:s politik för förnybar energi. Lika förvånande är det att man i utvecklingsarbetet med förnybar energi inte uppmärksammar solcellspaneler för varmvattenproduktion i särskilt stor utsträckning. Detta är en teknik som är väl marknadsanpassad för stora delar av Europa. EESK menar att det redan i dag finns ett stort antal områden där det är ekonomiskt lönsamt att ersätta fossil energi med förnybara energislag i uppvärmningssyfte. |
| --- | --- |

5.5

Det krävs ytterligare teknisk utveckling för att man skall kunna dra nytta av de förnybara energikällornas fulla potential. Att utvinna värme eller kyla från miljön via värmepumpar – en teknik med enorm potential – uppmärksammas nästan inte alls i EU:s politik för förnybar energi. Lika förvånande är det att man i utvecklingsarbetet med förnybar energi inte uppmärksammar solcellspaneler för varmvattenproduktion i särskilt stor utsträckning. Detta är en teknik som är väl marknadsanpassad för stora delar av Europa. EESK menar att det redan i dag finns ett stort antal områden där det är ekonomiskt lönsamt att ersätta fossil energi med förnybara energislag i uppvärmningssyfte.

| 5.6 | Utvecklingen av förnybara energikällor kräver ekonomiskt stöd, eftersom många av dessa tekniska lösningar ännu inte kan konkurrera på marknaden. De globala energimarknaderna förändras dock, framför allt genom ökade priser och en ökad prisvolatilitet för olja. Oron i fråga om försörjningstryggheten leder också till en ny situation med hänsyn till de förnybara energikällorna. Deras potential för innovation och nya företag och arbetsplatser, efter en lyckad introduktion på marknaden, är av allt större betydelse. EU kan med sin världsledande ställning i fråga om olika teknikformer för förnybar energi också skapa incitament för företag inom denna bransch som därigenom kan vinna stor framgång på världsmarknaden. |
| --- | --- |

5.6

Utvecklingen av förnybara energikällor kräver ekonomiskt stöd, eftersom många av dessa tekniska lösningar ännu inte kan konkurrera på marknaden. De globala energimarknaderna förändras dock, framför allt genom ökade priser och en ökad prisvolatilitet för olja. Oron i fråga om försörjningstryggheten leder också till en ny situation med hänsyn till de förnybara energikällorna. Deras potential för innovation och nya företag och arbetsplatser, efter en lyckad introduktion på marknaden, är av allt större betydelse. EU kan med sin världsledande ställning i fråga om olika teknikformer för förnybar energi också skapa incitament för företag inom denna bransch som därigenom kan vinna stor framgång på världsmarknaden.

| 5.7 | Genom att främja användningen av förnybar energi kan man skapa incitament för nya företag och fler arbetstillfällen. Om denna fråga hanteras på ett felaktigt sätt, kan den dock bli en stor börda för ekonomin, framför allt för konsumenterna och den energiintensiva industrin. En politik som leder till ännu högre energipriser kan vara farlig i en situation där alla åtgärder måste vara inriktade mot Lissabonstrategin, dvs. förbättrad konkurrenskraft, ökad ekonomisk tillväxt och en långsiktigt hållbar sysselsättning i EU. Höga oljepriser slår mot hela världsekonomin, men orimligt höga elpriser kan framför allt skada EU:s 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

5.7

Genom att främja användningen av förnybar energi kan man skapa incitament för nya företag och fler arbetstillfällen. Om denna fråga hanteras på ett felaktigt sätt, kan den dock bli en stor börda för ekonomin, framför allt för konsumenterna och den energiintensiva industrin. En politik som leder till ännu högre energipriser kan vara farlig i en situation där alla åtgärder måste vara inriktade mot Lissabonstrategin, dvs. förbättrad konkurrenskraft, ökad ekonomisk tillväxt och en långsiktigt hållbar sysselsättning i EU. Höga oljepriser slår mot hela världsekonomin, men orimligt höga elpriser kan framför allt skada EU:s 25 medlemsstater.

| 5.8 | Vissa av dagens nationella stödsystem tycks vara mycket kostnadskrävande och de äventyrar både konsumenternas intressen och det europeiska näringslivets konkurrenskraft. Om vi antar att EU:s mål avseende förnybar energi kommer att uppnås år 2010, kommer kostnaderna för stödsystemen och nätverken att motsvara en ökning på 13 % av de totala elpriserna, eller till och med 25 %, om de stödnivåer som redan tillämpas i Tyskland krävs för att nå målet. Om de beräknade nätverks- och regleringskostnaderna inkluderas ökar denna siffra till 34 %. Motsvarande kostnad per ton CO2 som undviks beräknas uppgå till 88 euro, 109 euro respektive 150 euro. |
| --- | --- |

5.8

Vissa av dagens nationella stödsystem tycks vara mycket kostnadskrävande och de äventyrar både konsumenternas intressen och det europeiska näringslivets konkurrenskraft. Om vi antar att EU:s mål avseende förnybar energi kommer att uppnås år 2010, kommer kostnaderna för stödsystemen och nätverken att motsvara en ökning på 13 % av de totala elpriserna, eller till och med 25 %, om de stödnivåer som redan tillämpas i Tyskland krävs för att nå målet. Om de beräknade nätverks- och regleringskostnaderna inkluderas ökar denna siffra till 34 %. Motsvarande kostnad per ton CO2 som undviks beräknas uppgå till 88 euro, 109 euro respektive 150 euro.

| 5.9 | Stödsystemen måste således vara väl genomtänkta och noggrant utformade. De måste vara kostnadseffektiva och ge önskat resultat till lägsta möjliga kostnad. Vissa förnybara energiformer vars pris redan ligger nära marknadspriset behöver knappast något stöd, medan andra energiformer ännu bara behöver stöd för fortsatta FoU-åtgärder. I fråga om biomassa måste man ta hänsyn till icke-subventionerad användning från begränsade landområden. En ökning av de allmänna (framför allt fossila) energipriserna föranleder en översyn av vilka stödbehov som finns och på vilken nivå stödet bör ligga. Effekterna av EU:s handel med utsläppsrätter är särskilt viktiga, eftersom dessa redan har lett till höjda elpriser. För att uppnå samma mål måste överlappande åtgärder undvikas. |
| --- | --- |

5.9

Stödsystemen måste således vara väl genomtänkta och noggrant utformade. De måste vara kostnadseffektiva och ge önskat resultat till lägsta möjliga kostnad. Vissa förnybara energiformer vars pris redan ligger nära marknadspriset behöver knappast något stöd, medan andra energiformer ännu bara behöver stöd för fortsatta FoU-åtgärder. I fråga om biomassa måste man ta hänsyn till icke-subventionerad användning från begränsade landområden. En ökning av de allmänna (framför allt fossila) energipriserna föranleder en översyn av vilka stödbehov som finns och på vilken nivå stödet bör ligga. Effekterna av EU:s handel med utsläppsrätter är särskilt viktiga, eftersom dessa redan har lett till höjda elpriser. För att uppnå samma mål måste överlappande åtgärder undvikas.

| 5.10 | Det krävs stödsystem för att ny teknik skall mogna och kunna introduceras på marknaden, men stödet kan inte upprätthållas i all oändlighet. Konsekvenserna för sysselsättningen måste analyseras ingående, så att det inte skapas arbetstillfällen som går förlorade när stödet upphör. |
| --- | --- |

5.10

Det krävs stödsystem för att ny teknik skall mogna och kunna introduceras på marknaden, men stödet kan inte upprätthållas i all oändlighet. Konsekvenserna för sysselsättningen måste analyseras ingående, så att det inte skapas arbetstillfällen som går förlorade när stödet upphör.

| 5.11 | Enligt EU:s direktiv om främjande av el producerad från förnybara energikällor ansvarar medlemsstaterna för handläggningen av sådant stöd. Detta har givit upphov till inkonsekventa system som överlappar varandra och som i vissa fall snedvrider marknaden. Samordningsvinster går därmed förlorade. På vissa håll inom EU leder systemet till bristande marknadsincitament, och på andra håll blir kostnaderna onödigt höga. Mycket av detta skulle kunna undvikas genom en enhetlig EU-hantering. Redan i sitt yttrande om direktivet om främjande av el producerad från förnybara energikällor (se fotnot 1) tog EESK upp detta problem. En idealisk gemensam lösning för hela EU saknas fortfarande. De flesta medlemsstater tycks dock vara positiva till en ökad användning av gröna certifikat. När vi har skaffat oss större erfarenhet måste frågan analyseras och utvecklas på nytt. |
| --- | --- |

5.11

Enligt EU:s direktiv om främjande av el producerad från förnybara energikällor ansvarar medlemsstaterna för handläggningen av sådant stöd. Detta har givit upphov till inkonsekventa system som överlappar varandra och som i vissa fall snedvrider marknaden. Samordningsvinster går därmed förlorade. På vissa håll inom EU leder systemet till bristande marknadsincitament, och på andra håll blir kostnaderna onödigt höga. Mycket av detta skulle kunna undvikas genom en enhetlig EU-hantering. Redan i sitt yttrande om direktivet om främjande av el producerad från förnybara energikällor (se fotnot 1) tog EESK upp detta problem. En idealisk gemensam lösning för hela EU saknas fortfarande. De flesta medlemsstater tycks dock vara positiva till en ökad användning av gröna certifikat. När vi har skaffat oss större erfarenhet måste frågan analyseras och utvecklas på nytt.

| 5.12 | Efter en inledande ”pionjärfas” är det definitivt dags att på nytt se över EU:s politik för förnybara energikällor. Den förändrade situationen på de globala energimarknaderna, med höga och fluktuerande priser, påverkar EU:s politik på energiområdet, framför allt handeln med utsläppsrätter, och hänsyn måste tas till Lissabonstrategins målsättningar. Vi måste sätta fokus på frågan om hur vi kan garantera en kontinuerlig långsiktig utveckling genom att koncentrera oss på FoU-åtgärder och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

5.12

Efter en inledande ”pionjärfas” är det definitivt dags att på nytt se över EU:s politik för förnybara energikällor. Den förändrade situationen på de globala energimarknaderna, med höga och fluktuerande priser, påverkar EU:s politik på energiområdet, framför allt handeln med utsläppsrätter, och hänsyn måste tas till Lissabonstrategins målsättningar. Vi måste sätta fokus på frågan om hur vi kan garantera en kontinuerlig långsiktig utveckling genom att koncentrera oss på FoU-åtgärder och teknisk utveckling.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se ”Främjande av förnybar energi: Åtgärder och finansieringsinstrument” (EUT C 108, 30.4.2004), ”Fusionsenergi” (EUT C 302, 7.12.2004), ”Användning av geotermisk energi – jordvärme” (EUT C 108, 30.4.2004).

1

(2)  Energi förbrukas inte, den omvandlas och används i den processen. Detta sker genom särskilda omvandlingsprocesser, exempelvis vid kolförbränning, vindenergi som omvandlas till elektricitet eller vid kärnklyvning (energiprincipen;. E = mc2). I detta sammanhang talar man också om ”energiförsörjning”, ”energiproduktion” eller ”energiförbrukning”.

2

2

(3)  I en del medlemsstater (Tyskland) är allt energiutnyttjande – med mycket få undantag – föremål för beskattning (Öko-Steuer).

3

(4)  David Pimentel och Ted. W. Patzek, Natural Resources Research Vol. 14, No 1, 2005.

4

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

5

(6)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för energi och transport, januari 2003.

6

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/113

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok: Hypotekslån inom EU

KOM(2005) 327 slutlig

(2006/C 65/21)

Den 19 juli 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok: Hypotekslån inom EU”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 november 2005. Föredragande var Umberto Burani.

Vid sin 422:a plenarsession den 15 december 2005 (sammanträdet den 15 december 2005) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning av kommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Grönboken om hypotekslån för bostäder i EU är ett led i politiken för en integration av de finansiella tjänsterna på EU-nivå. Berörda sektorer håller för närvarande på att ta ställning till grönboken. |
| --- | --- |

1.1

Grönboken om hypotekslån för bostäder i EU är ett led i politiken för en integration av de finansiella tjänsterna på EU-nivå. Berörda sektorer håller för närvarande på att ta ställning till grönboken.

| 1.2 | Kommittén instämmer visserligen i de mål som kommissionen föreslår men anser att det kan vara svårt att uppnå en fullständig integration på kort sikt. Man får inte glömma att EU:s marknader för hypotekslån är mycket olika och att var och en har sina särdrag. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén instämmer visserligen i de mål som kommissionen föreslår men anser att det kan vara svårt att uppnå en fullständig integration på kort sikt. Man får inte glömma att EU:s marknader för hypotekslån är mycket olika och att var och en har sina särdrag.

| 1.3 | Kommissionen ställer i grönboken ett antal frågor som kommittén företagit sig att besvara. Den första raden av frågor rör konsumentskyddet: EESK anser i det sammanhanget att uppförandekoderna bör utarbetas av sammanslutningarna för de europeiska finansinstituten i samråd med konsumentorganisationerna, kontrolleras av de nationella ombudsmännen och registreras vid domstolar eller handelskammare. Dessutom föreslås bestämmelser om att klar och överskådlig information skall lämnas (även innan avtal ingås), och att dessa kanske bör tillämpas ännu strängare på mellanhänder i långivningen. När det gäller förtidsinlösen anser EESK att beräkningen bör grunda sig på finansmatematiska formler som också tar hänsyn till den faktiska kostnad som långivaren får bära. I frågan huruvida det borde finnas en europeisk standard för både beräkningsmetod och kostnadselement, anser EESK att en minsta gemensamma nämnare skulle kunna utgöras av registreringskostnaderna för ärendet, uppläggningskostnaderna för hypotekslånet, tydligt angivna administrativa kostnader och försäkringskostnader. Kommittén påminner hur som helst om att förslaget om en standardisering av låneavtalen inte får stå i vägen för nya produkter, och att man annars lägger hämsko på innovationen. Kommittén ställer sig också positiv till att man inrättar medlingsinstitut men inte skiljedomsinstitut, eftersom de senare inte omfattas av konsumentskyddet. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionen ställer i grönboken ett antal frågor som kommittén företagit sig att besvara. Den första raden av frågor rör konsumentskyddet: EESK anser i det sammanhanget att uppförandekoderna bör utarbetas av sammanslutningarna för de europeiska finansinstituten i samråd med konsumentorganisationerna, kontrolleras av de nationella ombudsmännen och registreras vid domstolar eller handelskammare. Dessutom föreslås bestämmelser om att klar och överskådlig information skall lämnas (även innan avtal ingås), och att dessa kanske bör tillämpas ännu strängare på mellanhänder i långivningen. När det gäller förtidsinlösen anser EESK att beräkningen bör grunda sig på finansmatematiska formler som också tar hänsyn till den faktiska kostnad som långivaren får bära. I frågan huruvida det borde finnas en europeisk standard för både beräkningsmetod och kostnadselement, anser EESK att en minsta gemensamma nämnare skulle kunna utgöras av registreringskostnaderna för ärendet, uppläggningskostnaderna för hypotekslånet, tydligt angivna administrativa kostnader och försäkringskostnader. Kommittén påminner hur som helst om att förslaget om en standardisering av låneavtalen inte får stå i vägen för nya produkter, och att man annars lägger hämsko på innovationen. Kommittén ställer sig också positiv till att man inrättar medlingsinstitut men inte skiljedomsinstitut, eftersom de senare inte omfattas av konsumentskyddet.

| 1.4 | En andra grupp frågor gäller de rättsliga aspekterna. EESK vill här begränsa sig till ett fåtal iakttagelser. Kommittén påpekar framför allt att regeln om konsumentens bosättningsland kraftigt begränsar utbudet, och kommittén påminner vidare om att man tydligt måste fastställa vilket språk som skall användas i avtal, vid kontakter och i brevväxling. |
| --- | --- |

1.4

En andra grupp frågor gäller de rättsliga aspekterna. EESK vill här begränsa sig till ett fåtal iakttagelser. Kommittén påpekar framför allt att regeln om konsumentens bosättningsland kraftigt begränsar utbudet, och kommittén påminner vidare om att man tydligt måste fastställa vilket språk som skall användas i avtal, vid kontakter och i brevväxling.

| 1.5 | En tredje grupp frågor gäller pantförskrivning. EESK anser att kommissionen bör fortsätta sitt arbete med att främja samarbete mellan ägare och registeransvariga (och att den bör utarbeta en årsrapport om de resultat som uppnås). Rent allmänt anser EESK att idén om ett eurohypotekslån (Euromortage) bör uppmuntras. |
| --- | --- |

1.5

En tredje grupp frågor gäller pantförskrivning. EESK anser att kommissionen bör fortsätta sitt arbete med att främja samarbete mellan ägare och registeransvariga (och att den bör utarbeta en årsrapport om de resultat som uppnås). Rent allmänt anser EESK att idén om ett eurohypotekslån (Euromortage) bör uppmuntras.

| 1.6 | Den sista frågan gäller slutligen finansieringen av hypotekslånen. På denna punkt instämmer EESK i idén om ett sådant europatäckande system för refinansiering som kommissionen föreslår, men anser att ett sådant mål endast kan uppnås på lång sikt och förbehåller sig rätten att klargöra sin ståndpunkt vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

1.6

Den sista frågan gäller slutligen finansieringen av hypotekslånen. På denna punkt instämmer EESK i idén om ett sådant europatäckande system för refinansiering som kommissionen föreslår, men anser att ett sådant mål endast kan uppnås på lång sikt och förbehåller sig rätten att klargöra sin ståndpunkt vid ett senare tillfälle.

2.   Motivering

| 2.1 | Inom ramen för politiken för integrering av finansiella tjänster tar kommissionen upp frågan om kreditlån för bostadslån i EU, och föreslår att man vidtar konkreta regleringsåtgärder om de studier som pågår och de kontakter som tagits skulle visa att sådana åtgärder skulle resultera i en integrerad marknad som är mer effektiv och konkurrenskraftig och som gynnar alla parter. Den grönbok som här behandlas bygger på en studie (Integration av marknaderna för hypotekslån inom EU) som för kommissionens räkning sammanställts av arbetsgruppen för hypotekslån, även om grönboken inte alltid nödvändigtvis följer samma linje. |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för politiken för integrering av finansiella tjänster tar kommissionen upp frågan om kreditlån för bostadslån i EU, och föreslår att man vidtar konkreta regleringsåtgärder om de studier som pågår och de kontakter som tagits skulle visa att sådana åtgärder skulle resultera i en integrerad marknad som är mer effektiv och konkurrenskraftig och som gynnar alla parter. Den grönbok som här behandlas bygger på en studie (Integration av marknaderna för hypotekslån inom EU) som för kommissionens räkning sammanställts av arbetsgruppen för hypotekslån, även om grönboken inte alltid nödvändigtvis följer samma linje.

| 2.2 | Samtliga berörda sektorers reaktioner på grönboken väntas i slutet av november 2005 och kommer att följas av en hearing i december. Därefter kommer kommissionen att avgöra om den skall vidta åtgärder och i så fall vilka. |
| --- | --- |

2.2

Samtliga berörda sektorers reaktioner på grönboken väntas i slutet av november 2005 och kommer att följas av en hearing i december. Därefter kommer kommissionen att avgöra om den skall vidta åtgärder och i så fall vilka.

3.   Grönboken: kommitténs kommentarer

3.1   Skall kommissionen vidta åtgärder? (punkt I i grönboken)

| 3.1.1 | Kommissionen anser att marknaden för hypotekslån är en av de mest komplicerade finansmarknaderna, både vad gäller de många aktörer som är inblandade och de olika tekniska former som den kan anta. Det föreligger dessutom ett direkt förhållande mellan hypotekslånemarknaden och makroekonomin i så måtto att varje variation i de ekonomiska cyklerna och räntesatserna påverkar hypotekslånens omfång och utveckling. Volymökningen på hypotekslånen i EU har påverkats av makroekonomiska faktorer (sänkta räntesatser och kraftigt ökade fastighetspriser i många länder) och av strukturella faktorer (ökad avreglering och integrering av finansmarknaderna). |
| --- | --- |

3.1.1

Kommissionen anser att marknaden för hypotekslån är en av de mest komplicerade finansmarknaderna, både vad gäller de många aktörer som är inblandade och de olika tekniska former som den kan anta. Det föreligger dessutom ett direkt förhållande mellan hypotekslånemarknaden och makroekonomin i så måtto att varje variation i de ekonomiska cyklerna och räntesatserna påverkar hypotekslånens omfång och utveckling. Volymökningen på hypotekslånen i EU har påverkats av makroekonomiska faktorer (sänkta räntesatser och kraftigt ökade fastighetspriser i många länder) och av strukturella faktorer (ökad avreglering och integrering av finansmarknaderna).

| 3.1.2 | Trots dessa gemensamma tendenser förblir EU:s hypotekslånemarknader mycket olikartade. Var och en har sina egna särdrag vad gäller produkter, låntagarprofiler, distributionsstrukturer, lånens löptid, fastighetsbeskattning och refinansieringsmekanismerna. Dessa skillnader är resultatet av medlemsstaternas olika förhållningssätt på lagstiftningsområdet, men beror också på historiska, ekonomiska och sociala faktorer, som tidvis uppvisar egenskaper som är svåra att hänföra till en gemensam nämnare. Statliga ingripanden i subventionerat boende, beskattning, försiktighetsregler, konkurrensnivå och risker för betalningsoförmåga, som skiljer sig från land till land, bidrar till att komplicera bilden ytterligare. |
| --- | --- |

3.1.2

Trots dessa gemensamma tendenser förblir EU:s hypotekslånemarknader mycket olikartade. Var och en har sina egna särdrag vad gäller produkter, låntagarprofiler, distributionsstrukturer, lånens löptid, fastighetsbeskattning och refinansieringsmekanismerna. Dessa skillnader är resultatet av medlemsstaternas olika förhållningssätt på lagstiftningsområdet, men beror också på historiska, ekonomiska och sociala faktorer, som tidvis uppvisar egenskaper som är svåra att hänföra till en gemensam nämnare. Statliga ingripanden i subventionerat boende, beskattning, försiktighetsregler, konkurrensnivå och risker för betalningsoförmåga, som skiljer sig från land till land, bidrar till att komplicera bilden ytterligare.

| 3.1.3 | Inför en sådan situation är det inte förvånansvärt att marknaderna är föga integrerade, men man måste beakta att den gränsöverskridande försäljningen av bostäder står för knappt1 % av det totala bostadsbyggandet. Kommissionen anser att fördelarna med en integration hypotetiskt sett skulle bestå i minskade kostnader för hypotekslån, en högre lagstadgad konsumentskyddsnivå och en ökning av antalet potentiella hypotekslåntagare, tack vare att man inkluderar låntagare som har en låg eller ofullständig kreditprofil. |
| --- | --- |

3.1.3

Inför en sådan situation är det inte förvånansvärt att marknaderna är föga integrerade, men man måste beakta att den gränsöverskridande försäljningen av bostäder står för knappt1 % av det totala bostadsbyggandet. Kommissionen anser att fördelarna med en integration hypotetiskt sett skulle bestå i minskade kostnader för hypotekslån, en högre lagstadgad konsumentskyddsnivå och en ökning av antalet potentiella hypotekslåntagare, tack vare att man inkluderar låntagare som har en låg eller ofullständig kreditprofil.

| 3.1.4 | Kommittén stöder de mål som kommissionen föreslår. Vi anser emellertid att skillnaderna mellan de olika marknader som kommissionen räknar upp (och övriga som kommer att lyftas fram i detta dokument) är så många och av sådan art att man kan anta att en fullständig integration kommer att bli svår att uppnå på kort sikt. I nuläget bör man gå vidare i de sektorer där en harmonisering inte innebär alltför stora problem, och varje gång fråga sig om det är värt mödan och utan att hysa ambitionen att diktera regler – eller att ändra dem – bara för att rätta sig efter programmatiska eller ideologiska krav. |
| --- | --- |

3.1.4

Kommittén stöder de mål som kommissionen föreslår. Vi anser emellertid att skillnaderna mellan de olika marknader som kommissionen räknar upp (och övriga som kommer att lyftas fram i detta dokument) är så många och av sådan art att man kan anta att en fullständig integration kommer att bli svår att uppnå på kort sikt. I nuläget bör man gå vidare i de sektorer där en harmonisering inte innebär alltför stora problem, och varje gång fråga sig om det är värt mödan och utan att hysa ambitionen att diktera regler – eller att ändra dem – bara för att rätta sig efter programmatiska eller ideologiska krav.

| 3.1.5 | En fråga bör man framför allt hålla i minnet. Som tidigare nämnts utgör de gränsöverskridande fastighetsförvärven endast 1 % av marknaden och rör nästan uteslutande fritidshus och fastigheter i gränsområdena. Det verkar därför knappast troligt att det är denna lilla del av marknaden som kommissionen främst riktar in sig på utan snarare det strategiska mål som anges i punkt 3.1.3. Kommissionen har med andra ord en integration i sikte som gör det möjligt för varje unionsmedborgare att förvärva en bostad i sitt eget land eller i ett annat land genom att vända sig till en ekonomisk mellanhand i det egna landet, i det land där bostaden är belägen eller i tredje land. |
| --- | --- |

3.1.5

En fråga bör man framför allt hålla i minnet. Som tidigare nämnts utgör de gränsöverskridande fastighetsförvärven endast 1 % av marknaden och rör nästan uteslutande fritidshus och fastigheter i gränsområdena. Det verkar därför knappast troligt att det är denna lilla del av marknaden som kommissionen främst riktar in sig på utan snarare det strategiska mål som anges i punkt 3.1.3. Kommissionen har med andra ord en integration i sikte som gör det möjligt för varje unionsmedborgare att förvärva en bostad i sitt eget land eller i ett annat land genom att vända sig till en ekonomisk mellanhand i det egna landet, i det land där bostaden är belägen eller i tredje land.

3.2   Konsumentskydd (punkt II i grönboken)

| 3.2.1 | Vad gäller information ställer kommissionen fyra frågor. Vad beträffar den första frågan, uppförandekoden
   (1), vill EESK påpeka att en sådan per definition är frivillig. Problemet gäller innehållet, som bör utarbetas av sammanslutningarna för de europeiska finansinstituten i samråd med konsumentorganisationer och direkt bör innehålla sanktionsmekanismer eller kontrolleras av de nationella ombudsmännen och registreras vid domstolar och handelskammare. Uppförandekoden bör undertecknas av samtliga berörda i sektorn, och i kontrakten och informationsdokumenten skall uttryckligen nämnas att långivaren har accepterat uppförandekoden. |
| --- | --- |

3.2.1

Vad gäller information ställer kommissionen fyra frågor. Vad beträffar den första frågan, uppförandekoden
   (1), vill EESK påpeka att en sådan per definition är frivillig. Problemet gäller innehållet, som bör utarbetas av sammanslutningarna för de europeiska finansinstituten i samråd med konsumentorganisationer och direkt bör innehålla sanktionsmekanismer eller kontrolleras av de nationella ombudsmännen och registreras vid domstolar och handelskammare. Uppförandekoden bör undertecknas av samtliga berörda i sektorn, och i kontrakten och informationsdokumenten skall uttryckligen nämnas att långivaren har accepterat uppförandekoden.

| 3.2.2 | Den andra frågan rör informationsinnehållet, som är ett grundläggande inslag. Samtliga aspekter av kontraktet – juridiska, tekniska och redovisningsmässiga – skall vara begripliga för konsumenten. Det är emellertid inte lätt att nå fram till en tillfredsställande kompromiss mellan öppenhet, precision och lättbegriplighet. Kravet på att förklara tekniska begrepp leder till att texterna blir längre, och bidrar inte nödvändigtvis till att göra dem tydliga. Även en beskrivning av kontraktsmässiga försumligheter och deras konsekvenser borde ingå i informationen. EESK föreslår att informationen rörande de vanligaste aspekterna infogas i uppförandekoden i form av en standardtext. |
| --- | --- |

3.2.2

Den andra frågan rör informationsinnehållet, som är ett grundläggande inslag. Samtliga aspekter av kontraktet – juridiska, tekniska och redovisningsmässiga – skall vara begripliga för konsumenten. Det är emellertid inte lätt att nå fram till en tillfredsställande kompromiss mellan öppenhet, precision och lättbegriplighet. Kravet på att förklara tekniska begrepp leder till att texterna blir längre, och bidrar inte nödvändigtvis till att göra dem tydliga. Även en beskrivning av kontraktsmässiga försumligheter och deras konsekvenser borde ingå i informationen. EESK föreslår att informationen rörande de vanligaste aspekterna infogas i uppförandekoden i form av en standardtext.

| 3.2.3 | Fråga tre: Ovannämnda synpunkter gäller också, åtminstone delvis, den information som skall lämnas innan ett avtal ingås. Denna information skulle kunna möjliggöra jämförelser med andra erbjudanden inom det egna landet, och på så sätt bidra till ett medvetet val, men skulle på detta stadium knappast vara till hjälp vid en jämförelse med lån som erbjuds av andra länder. Det finns för övrigt ett EU-initiativ på området som initierats av branschsammanslutningar som har antagit European Information Sheet, ett resultat av ett samarbete mellan olika konsumentorganisationer. Trots att detta initiativ har undertecknats av de flesta finansinstitut tycks det enligt vissa användas halvhjärtat i ett antal länder. Kommissionen håller på att undersöka saken och skulle vid behov kunna vidta tvångsåtgärder genom att eventuellt omvandla avtalstexten till en rättsakt. |
| --- | --- |

3.2.3

Fråga tre: Ovannämnda synpunkter gäller också, åtminstone delvis, den information som skall lämnas innan ett avtal ingås. Denna information skulle kunna möjliggöra jämförelser med andra erbjudanden inom det egna landet, och på så sätt bidra till ett medvetet val, men skulle på detta stadium knappast vara till hjälp vid en jämförelse med lån som erbjuds av andra länder. Det finns för övrigt ett EU-initiativ på området som initierats av branschsammanslutningar som har antagit European Information Sheet, ett resultat av ett samarbete mellan olika konsumentorganisationer. Trots att detta initiativ har undertecknats av de flesta finansinstitut tycks det enligt vissa användas halvhjärtat i ett antal länder. Kommissionen håller på att undersöka saken och skulle vid behov kunna vidta tvångsåtgärder genom att eventuellt omvandla avtalstexten till en rättsakt.

| 3.2.4 | Fråga fyra: Det råder inget tvivel om att bestämmelserna om informationen bör tillämpas på lånemäklare, och kanske ännu strängare i deras fall. |
| --- | --- |

3.2.4

Fråga fyra: Det råder inget tvivel om att bestämmelserna om informationen bör tillämpas på lånemäklare, och kanske ännu strängare i deras fall.

| 3.2.5 | Med avseende på rådgivning till låntagare ställer kommissionen två frågor. Den första rör ett problem som diskuterats länge: Skall det ställas krav på att långivaren ger råd om den bästa låneformen, löptid, pris etc.? Kommissionen anser att en skriftlig rådgivning – som konsumenterna kräver – utsätter långivarna för juridiska risker och skadeståndskrav. En långivare skulle få svårt att ta på sig en sådan börda, särskilt som det skulle bli svårt att i efterhand bevisa att vederbörande inte haft tillgång till samtliga faktorer som krävs för en bedömning eller att framtida eventualiteter inte har beaktats. Att införa krav på sådan rådgivning skulle kraftigt minska låneutbudet och är därför inte önskvärt. Man skall dock inte utesluta att några långivare eller mäklare under trycket från konkurrensen kan besluta att erbjuda denna tjänst kostnadsfritt eller mot betalning. |
| --- | --- |

3.2.5

Med avseende på rådgivning till låntagare ställer kommissionen två frågor. Den första rör ett problem som diskuterats länge: Skall det ställas krav på att långivaren ger råd om den bästa låneformen, löptid, pris etc.? Kommissionen anser att en skriftlig rådgivning – som konsumenterna kräver – utsätter långivarna för juridiska risker och skadeståndskrav. En långivare skulle få svårt att ta på sig en sådan börda, särskilt som det skulle bli svårt att i efterhand bevisa att vederbörande inte haft tillgång till samtliga faktorer som krävs för en bedömning eller att framtida eventualiteter inte har beaktats. Att införa krav på sådan rådgivning skulle kraftigt minska låneutbudet och är därför inte önskvärt. Man skall dock inte utesluta att några långivare eller mäklare under trycket från konkurrensen kan besluta att erbjuda denna tjänst kostnadsfritt eller mot betalning.

| 3.2.6 | Angående fråga två, som rör ansvaret för alla råd eller uppgifter som tillhandahålls skriftligen, frivilligt eller obligatoriskt, bör man skilja mellan

  råd och information
  . När det gäller råd står svaret att finna i den andra delen av punkten ovan. Däremot medför varje felaktig eller förtigen information – vare sig det sker avsiktligt eller av försumlighet – ett ansvar från långivarens sida. Informationens omfattning måste dock klargöras. Den får inte begränsas till att bara omfatta tekniska aspekter, utan skall – och bör – fungera så att konsumenten förfogar över alla övriga uppgifter som kan krävas för att göra ett slutligt oberoende och förnuftigt val. Uppförandekoderna, eller om nödvändigt civillagstiftningen, bör innehålla en vägledning för hur man löser eventuella tvister. |
| --- | --- |

3.2.6

Angående fråga två, som rör ansvaret för alla råd eller uppgifter som tillhandahålls skriftligen, frivilligt eller obligatoriskt, bör man skilja mellan

  råd och information
  . När det gäller råd står svaret att finna i den andra delen av punkten ovan. Däremot medför varje felaktig eller förtigen information – vare sig det sker avsiktligt eller av försumlighet – ett ansvar från långivarens sida. Informationens omfattning måste dock klargöras. Den får inte begränsas till att bara omfatta tekniska aspekter, utan skall – och bör – fungera så att konsumenten förfogar över alla övriga uppgifter som kan krävas för att göra ett slutligt oberoende och förnuftigt val. Uppförandekoderna, eller om nödvändigt civillagstiftningen, bör innehålla en vägledning för hur man löser eventuella tvister.

| 3.2.7 | Med avseende på förtidsinlösen ställer kommissionen tre frågor. Den första rör ett tema som dryftats länge: Skall möjligheten till förtidsinlösen vara konsumentens lagstadgade rättighet eller ett val parterna emellan? I allmänhet begär konsumenten förtidsinlösen om ränteförändringarna är till hans eller hennes nackdel, både vad gäller lån till fast ränta och till rörlig ränta, som i fallet med sådana ränteförändringar som skett i vissa länder till följd av en kraftig inflation. I alla händelser är det alltid konsumenten som begär förtidsinlösen, vilket långivaren sällan vägrar, oberoende av om avtalet medger förtidsinlösen eller ej. Problemet gäller inte så mycket den eventuella möjligheten till förtidsinlösen som det problem som följande fråga gäller. |
| --- | --- |

3.2.7

Med avseende på förtidsinlösen ställer kommissionen tre frågor. Den första rör ett tema som dryftats länge: Skall möjligheten till förtidsinlösen vara konsumentens lagstadgade rättighet eller ett val parterna emellan? I allmänhet begär konsumenten förtidsinlösen om ränteförändringarna är till hans eller hennes nackdel, både vad gäller lån till fast ränta och till rörlig ränta, som i fallet med sådana ränteförändringar som skett i vissa länder till följd av en kraftig inflation. I alla händelser är det alltid konsumenten som begär förtidsinlösen, vilket långivaren sällan vägrar, oberoende av om avtalet medger förtidsinlösen eller ej. Problemet gäller inte så mycket den eventuella möjligheten till förtidsinlösen som det problem som följande fråga gäller.

| 3.2.8 | Hur skall ersättningen för en förtidsinlösen beräknas? Finansieringsmetoderna för hypotekslån varierar från land till land, men i regel skaffar sig långivaren medel genom att ge ut obligationer som garanteras av inteckningar i fastigheter som säljs på de primära och sekundära marknaderna. Metoder och produkter, bland annat den helt nya equity release, varierar för övrigt kraftigt beroende på lånens löptid, fasta eller rörliga räntor, ersättningar eller de metoder eller förfaranden som används på marknaden. En förtidsinlösen innebär – förutom att vara till fördel för konsumenten – en börda för långivaren, som mycket generellt och förenklat uttryckt måste återanvända den summa som erhållits i förväg för köp av obligationer som inte täcks av någon garanti. Den finansiella matematiken tillhandahåller formeln för att beräkna den kostnad som långivaren drabbas av, som kan variera allt efter den period som återstår, ränteutvecklingen och situationen på marknaden. EESK anser att svaret på denna fråga ligger i tillämpningen av en rättviseprincip: Vid sidan av konsumentens nytta bör man beräkna den faktiska kostnad som långivaren får bära i samband med en förtidsinlösen. |
| --- | --- |

3.2.8

Hur skall ersättningen för en förtidsinlösen beräknas? Finansieringsmetoderna för hypotekslån varierar från land till land, men i regel skaffar sig långivaren medel genom att ge ut obligationer som garanteras av inteckningar i fastigheter som säljs på de primära och sekundära marknaderna. Metoder och produkter, bland annat den helt nya equity release, varierar för övrigt kraftigt beroende på lånens löptid, fasta eller rörliga räntor, ersättningar eller de metoder eller förfaranden som används på marknaden. En förtidsinlösen innebär – förutom att vara till fördel för konsumenten – en börda för långivaren, som mycket generellt och förenklat uttryckt måste återanvända den summa som erhållits i förväg för köp av obligationer som inte täcks av någon garanti. Den finansiella matematiken tillhandahåller formeln för att beräkna den kostnad som långivaren drabbas av, som kan variera allt efter den period som återstår, ränteutvecklingen och situationen på marknaden. EESK anser att svaret på denna fråga ligger i tillämpningen av en rättviseprincip: Vid sidan av konsumentens nytta bör man beräkna den faktiska kostnad som långivaren får bära i samband med en förtidsinlösen.

| 3.2.9 | Beräkningsnormerna bör ingå i uppförandekoden eller ännu hellre i varje enskilt avtal. De enda standardiserade normer som är möjliga på detta område är de som tillämpas inom den finansiella matematiken. Det är inte särskilt svårt att beräkna fördelar och nackdelar med de räntor som tillämpats och de löpande räntorna utifrån den tid som har gått och den som återstår. Resultatet, som är ren finansmatematik, skall kompletteras av beräkningen av de fördelar och nackdelar för finansinstitutet som under den aktuella perioden härrör från återinvesteringen av de likvida medel som förvärvats i förväg. Under alla omständigheter bör straffavgifter uteslutas. |
| --- | --- |

3.2.9

Beräkningsnormerna bör ingå i uppförandekoden eller ännu hellre i varje enskilt avtal. De enda standardiserade normer som är möjliga på detta område är de som tillämpas inom den finansiella matematiken. Det är inte särskilt svårt att beräkna fördelar och nackdelar med de räntor som tillämpats och de löpande räntorna utifrån den tid som har gått och den som återstår. Resultatet, som är ren finansmatematik, skall kompletteras av beräkningen av de fördelar och nackdelar för finansinstitutet som under den aktuella perioden härrör från återinvesteringen av de likvida medel som förvärvats i förväg. Under alla omständigheter bör straffavgifter uteslutas.

| 3.2.10 | Den tredje frågan, dvs. hur konsumenten bör informeras om möjligheterna till förtidsinlösen, har redan besvarats i andra delen av föregående punkt. Det finns inget skäl till att möjligheten till förtidsinlösen inte kan finnas upptagen såväl i förhandsinformationen som i den löpande informationen, eller ännu hellre i själva avtalet. |
| --- | --- |

3.2.10

Den tredje frågan, dvs. hur konsumenten bör informeras om möjligheterna till förtidsinlösen, har redan besvarats i andra delen av föregående punkt. Det finns inget skäl till att möjligheten till förtidsinlösen inte kan finnas upptagen såväl i förhandsinformationen som i den löpande informationen, eller ännu hellre i själva avtalet.

| 3.2.11 | Fyra frågor rör den effektiva räntan. Den första gäller en frågeställning som diskuterats ingående innan det aktuella direktivet antogs, nämligen huruvida syftet med den effektiva räntan skall vara att informera, möjliggöra jämförelser eller bådadera. Det faktum att kommissionen efter ett antal år tar upp frågan på nytt tyder på att det fortfarande råder oklarhet på området. Den formel som antagits för att beräkna den effektiva räntan motsvarar en exakt matematisk och ekonomisk logik och skulle enligt lagstiftaren också motsvara kriterierna för information, insyn och möjlighet att jämföra olika räntesatser. De konsumenter som inte är experter på finansiell matematik kan dock i praktiken inte göra annat än att ta del av det belopp som meddelas dem. Kraven på information och insyn respekteras således endast formellt. Vad beträffar jämförelser med andra erbjudanden är sådana möjliga under förutsättning att de erbjuder

  exakt

  samma produkter och har tillämpat samma beräkningsmetoder och att de siffror som använts för beräkningen specificeras i detalj. |
| --- | --- |

3.2.11

Fyra frågor rör den effektiva räntan. Den första gäller en frågeställning som diskuterats ingående innan det aktuella direktivet antogs, nämligen huruvida syftet med den effektiva räntan skall vara att informera, möjliggöra jämförelser eller bådadera. Det faktum att kommissionen efter ett antal år tar upp frågan på nytt tyder på att det fortfarande råder oklarhet på området. Den formel som antagits för att beräkna den effektiva räntan motsvarar en exakt matematisk och ekonomisk logik och skulle enligt lagstiftaren också motsvara kriterierna för information, insyn och möjlighet att jämföra olika räntesatser. De konsumenter som inte är experter på finansiell matematik kan dock i praktiken inte göra annat än att ta del av det belopp som meddelas dem. Kraven på information och insyn respekteras således endast formellt. Vad beträffar jämförelser med andra erbjudanden är sådana möjliga under förutsättning att de erbjuder

  exakt

  samma produkter och har tillämpat samma beräkningsmetoder och att de siffror som använts för beräkningen specificeras i detalj.

| 3.2.12 | Den andra frågan – huruvida det skall finnas en EU-standard som omfattar såväl beräkningsmetoden som kostnadselementen – kan i princip besvaras positivt. I praktiken kommer det emellertid inte att bli möjligt att fastställa en sådan standard så länge det inte finns harmoniserade system, exakt jämförbara produkter och standardiserade administrativa förfaranden, ett mål som är svårt att uppnå på kort sikt. |
| --- | --- |

3.2.12

Den andra frågan – huruvida det skall finnas en EU-standard som omfattar såväl beräkningsmetoden som kostnadselementen – kan i princip besvaras positivt. I praktiken kommer det emellertid inte att bli möjligt att fastställa en sådan standard så länge det inte finns harmoniserade system, exakt jämförbara produkter och standardiserade administrativa förfaranden, ett mål som är svårt att uppnå på kort sikt.

| 3.2.13 | Vad angår den tredje frågan – vilka slags kostnadselement en EU-standard borde innehålla – anser EESK att en minsta gemensam nämnare skulle kunna utgöras av kostnaderna för ärendet, uppläggningskostnaderna för hypotekslånet, tydligt angivna administrativa kostnader och försäkringskostnader. Enligt en första uppskattning borde detta räcka för att konsumenten skall kunna jämföra olika erbjudanden. Varje långivare bör emellertid klart och tydligt varna konsumenterna för att träffa ett alltför lätt val som endast bygger på en effektiv ränta som beräknas på ovannämnda sätt. |
| --- | --- |

3.2.13

Vad angår den tredje frågan – vilka slags kostnadselement en EU-standard borde innehålla – anser EESK att en minsta gemensam nämnare skulle kunna utgöras av kostnaderna för ärendet, uppläggningskostnaderna för hypotekslånet, tydligt angivna administrativa kostnader och försäkringskostnader. Enligt en första uppskattning borde detta räcka för att konsumenten skall kunna jämföra olika erbjudanden. Varje långivare bör emellertid klart och tydligt varna konsumenterna för att träffa ett alltför lätt val som endast bygger på en effektiv ränta som beräknas på ovannämnda sätt.

| 3.2.14 | Den sista frågan – huruvida det är önskvärt att långivaren skall tillhandahålla separat information om de kostnader som inte ingår i beräkningen av den effektiva räntan och konkret redogöra för dess effekter, t.ex. lånets månadskostnad eller totalkostnad – kräver två separata svar. EESK ger ett jakande svar på den första delen av frågan, bland annat därför att redogörelsen för de kostnader som inte inkluderas i den effektiva räntan skulle göra det möjligt att undanröja förbehållet för den jämförelse av olika villkor som nämns i punkten ovan. Vad angår den ”konkreta” redogörelsen för effekterna av den effektiva räntan i den mening som kommissionen avser, anser EESK att en sådan är möjlig och att det finns dataprogram som kan uppfylla detta krav – om det verkligen rör sig om ett krav. Däremot kan man ifrågasätta de skäl som anförs i punkt 3.2.11. Konsumenterna riskerar nämligen att bli ännu mer förvirrade om de samtidigt ställs inför en återbetalningsplan – något som de verkligen är betjänta av – och en annan plan som skiljer sig från den första, även om den är korrekt ur finansmatematisk synvinkel. |
| --- | --- |

3.2.14

Den sista frågan – huruvida det är önskvärt att långivaren skall tillhandahålla separat information om de kostnader som inte ingår i beräkningen av den effektiva räntan och konkret redogöra för dess effekter, t.ex. lånets månadskostnad eller totalkostnad – kräver två separata svar. EESK ger ett jakande svar på den första delen av frågan, bland annat därför att redogörelsen för de kostnader som inte inkluderas i den effektiva räntan skulle göra det möjligt att undanröja förbehållet för den jämförelse av olika villkor som nämns i punkten ovan. Vad angår den ”konkreta” redogörelsen för effekterna av den effektiva räntan i den mening som kommissionen avser, anser EESK att en sådan är möjlig och att det finns dataprogram som kan uppfylla detta krav – om det verkligen rör sig om ett krav. Däremot kan man ifrågasätta de skäl som anförs i punkt 3.2.11. Konsumenterna riskerar nämligen att bli ännu mer förvirrade om de samtidigt ställs inför en återbetalningsplan – något som de verkligen är betjänta av – och en annan plan som skiljer sig från den första, även om den är korrekt ur finansmatematisk synvinkel.

| 3.2.15 | Kommissionen ställer fyra frågor med avseende på ockerregler och rörlig ränta. Vad beträffar den förstnämnda, som rör de konsekvenser på marknadsintegreringen som ockerreglerna (som finns i vissa medlemsstater) får, måste man först göra följande påpekande: I de medlemsstater där lagen föreskriver bindande gränser för räntesatserna, förefaller det som om dessa gränser har fastställts med tanke på konsumentkrediter, övertrassering av bankkonton och personliga krediter, men däremot inte hypotekslån, enligt EESK:s förmenande. Hur som helst är detta en känslig fråga. En medlemsstat som har lagt fast sådana gränser skulle kunna vilja väcka talan mot en långivare från ett annat land som har brutit mot bestämmelser som han eller hon inte omfattas av, men som rör ett avtal som är giltigt på långivarens eget territorium. Den nationella bestämmelserna om ocker utgör emellertid ett hinder för integreringen av finansmarknaderna. |
| --- | --- |

3.2.15

Kommissionen ställer fyra frågor med avseende på ockerregler och rörlig ränta. Vad beträffar den förstnämnda, som rör de konsekvenser på marknadsintegreringen som ockerreglerna (som finns i vissa medlemsstater) får, måste man först göra följande påpekande: I de medlemsstater där lagen föreskriver bindande gränser för räntesatserna, förefaller det som om dessa gränser har fastställts med tanke på konsumentkrediter, övertrassering av bankkonton och personliga krediter, men däremot inte hypotekslån, enligt EESK:s förmenande. Hur som helst är detta en känslig fråga. En medlemsstat som har lagt fast sådana gränser skulle kunna vilja väcka talan mot en långivare från ett annat land som har brutit mot bestämmelser som han eller hon inte omfattas av, men som rör ett avtal som är giltigt på långivarens eget territorium. Den nationella bestämmelserna om ocker utgör emellertid ett hinder för integreringen av finansmarknaderna.

| 3.2.16 | Den andra frågan rör möjligheten att undersöka ockerräntor i ett bredare sammanhang som inte har specifikt att göra med hypotekslån. EESK svarar ja på den frågan. Om det visar sig nödvändigt efter ytterligare undersökningar, skulle en gemenskapslagstiftning kunna ersätta de olika befintliga nationella bestämmelserna. EESK varnar dock för enkla lösningar. Med en enhetlig ockerräntegräns riskerar man att inte beakta varje marknads specifika egenskaper. Det skulle vara meningslöst att fastställa en enhetlig räntegräns och den frågan borde överlåtas på de enskilda medlemsstaterna sedan problemet i andra delen av punkt 3.2.15 har fått en lösning. |
| --- | --- |

3.2.16

Den andra frågan rör möjligheten att undersöka ockerräntor i ett bredare sammanhang som inte har specifikt att göra med hypotekslån. EESK svarar ja på den frågan. Om det visar sig nödvändigt efter ytterligare undersökningar, skulle en gemenskapslagstiftning kunna ersätta de olika befintliga nationella bestämmelserna. EESK varnar dock för enkla lösningar. Med en enhetlig ockerräntegräns riskerar man att inte beakta varje marknads specifika egenskaper. Det skulle vara meningslöst att fastställa en enhetlig räntegräns och den frågan borde överlåtas på de enskilda medlemsstaterna sedan problemet i andra delen av punkt 3.2.15 har fått en lösning.

| 3.2.17 | Fråga tre gäller huruvida de begränsningar som finns i vissa medlemsstater vad gäller användningen av sammansatt ränta förhindrar marknadsintegreringen. EESK måste här lämna samma svar som gavs angående ockerräntan i punkten ovan. Kommissionen bör dessutom kontrollera nivån på den enkla räntan i länder som inte tillämpar sammansatt ränta. Om dessa räntesatser i genomsnitt skulle vara högre än i andra länder för jämförbara transaktioner, skulle man kunna misstänka att förlusten i sammansatt ränta har uppvägts av högre nivåer på den enkla räntan, om man tillämpar en marknadslogik utan insyn och som inte innebär några fördelar för konsumenten. |
| --- | --- |

3.2.17

Fråga tre gäller huruvida de begränsningar som finns i vissa medlemsstater vad gäller användningen av sammansatt ränta förhindrar marknadsintegreringen. EESK måste här lämna samma svar som gavs angående ockerräntan i punkten ovan. Kommissionen bör dessutom kontrollera nivån på den enkla räntan i länder som inte tillämpar sammansatt ränta. Om dessa räntesatser i genomsnitt skulle vara högre än i andra länder för jämförbara transaktioner, skulle man kunna misstänka att förlusten i sammansatt ränta har uppvägts av högre nivåer på den enkla räntan, om man tillämpar en marknadslogik utan insyn och som inte innebär några fördelar för konsumenten.

| 3.2.18 | Den fjärde frågan rör produkten equity release och gäller vilka konsekvenser som begränsningar i användningen av sammansatta räntor kan få på utvecklingen av denna produkt. Eftersom det rör sig om en ny produkt som man inte har så många erfarenheter av avstår EESK från att ta ställning och överlåter svaret på experter med specifika erfarenheter av marknaden. |
| --- | --- |

3.2.18

Den fjärde frågan rör produkten equity release och gäller vilka konsekvenser som begränsningar i användningen av sammansatta räntor kan få på utvecklingen av denna produkt. Eftersom det rör sig om en ny produkt som man inte har så många erfarenheter av avstår EESK från att ta ställning och överlåter svaret på experter med specifika erfarenheter av marknaden.

| 3.2.19 | Kommissionen påpekar att standardisering av låneavtal måste bedömas i ett vidare sammanhang, nämligen initiativet till europeisk avtalsrätt. Standardiseringen kan uppnås antingen genom klassisk harmonisering eller genom den s.k. 26th regime, ett rättsligt instrument som fungerar parallellt med de nationella bestämmelserna och som med parternas samtycke kan användas som ett alternativ till dessa. EESK anser att det för ögonblicket är för tidigt att ta till det första alternativet, och att det andra inte kan bli något realistiskt alternativ förrän man efter ett ingående studium av lagar och avtal i alla de 25 medlemsstaterna försäkrat sig om att det ”parallella” instrumentet inte strider mot lagar eller bestämmelser i någon av dessa. I vilket fall som helst får standardiseringsreglerna inte stå i vägen för nya produkter och därigenom lägga hämsko på innovationen. I avvaktan på att de olika problemen får en lösning borde det dock inte vara så svårt att få till stånd en överenskommelse mellan finansinstituten, konsumenterna och kommissionen om en mall för standardkontrakt som åtminstone omfattar de klausuler som används mest och som är gemensamma för alla slags avtal. |
| --- | --- |

3.2.19

Kommissionen påpekar att standardisering av låneavtal måste bedömas i ett vidare sammanhang, nämligen initiativet till europeisk avtalsrätt. Standardiseringen kan uppnås antingen genom klassisk harmonisering eller genom den s.k. 26th regime, ett rättsligt instrument som fungerar parallellt med de nationella bestämmelserna och som med parternas samtycke kan användas som ett alternativ till dessa. EESK anser att det för ögonblicket är för tidigt att ta till det första alternativet, och att det andra inte kan bli något realistiskt alternativ förrän man efter ett ingående studium av lagar och avtal i alla de 25 medlemsstaterna försäkrat sig om att det ”parallella” instrumentet inte strider mot lagar eller bestämmelser i någon av dessa. I vilket fall som helst får standardiseringsreglerna inte stå i vägen för nya produkter och därigenom lägga hämsko på innovationen. I avvaktan på att de olika problemen får en lösning borde det dock inte vara så svårt att få till stånd en överenskommelse mellan finansinstituten, konsumenterna och kommissionen om en mall för standardkontrakt som åtminstone omfattar de klausuler som används mest och som är gemensamma för alla slags avtal.

| 3.2.20 | De två sista frågorna rör rättsliga mekanismer för skydd av konsumenternas rättigheter. I varje land finns det vid sidan om domstolsförfarandena, som ofta är alltför långsamma och kostsamma för konsumenten, alternativ i form av medling och skiljedom: Kommissionen efterlyser i första hand synpunkter på möjligheten att tvinga medlemsstaterna att inrätta särskilda medlings- och skiljedomsinstitut för frågor rörande hypotekslån. Kommittén ställer sig i stora drag positiv till medlingsinstitut men inte till skiljedomsinstitut, eftersom de senare inte omfattas av konsumentskyddet. Kommittén påpekar dessutom att lagstiftningen om hypotekslån av naturliga skäl hänger samman med en rad andra lagar och bestämmelser inom civilprocessrätt, arvsrätt, konkursrätt, äganderätt, lagstiftning rörande fastighetsregister och skatterätt. En till domstolarna alternativ institution som skall fatta beslut som håller för rättslig prövning kan behöva en organisation och resurser liknande domstolarnas. Vissa medlemsstater verkar dock stå öppna för denna möjlighet, och skulle efter en rimlig försöksperiod därför kunna rapportera och dela med sig av nyttiga lärdomar innan en allmän tillämpning eventuellt blir aktuell. |
| --- | --- |

3.2.20

De två sista frågorna rör rättsliga mekanismer för skydd av konsumenternas rättigheter. I varje land finns det vid sidan om domstolsförfarandena, som ofta är alltför långsamma och kostsamma för konsumenten, alternativ i form av medling och skiljedom: Kommissionen efterlyser i första hand synpunkter på möjligheten att tvinga medlemsstaterna att inrätta särskilda medlings- och skiljedomsinstitut för frågor rörande hypotekslån. Kommittén ställer sig i stora drag positiv till medlingsinstitut men inte till skiljedomsinstitut, eftersom de senare inte omfattas av konsumentskyddet. Kommittén påpekar dessutom att lagstiftningen om hypotekslån av naturliga skäl hänger samman med en rad andra lagar och bestämmelser inom civilprocessrätt, arvsrätt, konkursrätt, äganderätt, lagstiftning rörande fastighetsregister och skatterätt. En till domstolarna alternativ institution som skall fatta beslut som håller för rättslig prövning kan behöva en organisation och resurser liknande domstolarnas. Vissa medlemsstater verkar dock stå öppna för denna möjlighet, och skulle efter en rimlig försöksperiod därför kunna rapportera och dela med sig av nyttiga lärdomar innan en allmän tillämpning eventuellt blir aktuell.

| 3.2.21 | Kommissionen efterlyser därför förslag på hur man kan öka trovärdigheten hos befintliga alternativa prövningssystem, framför allt på området hypotekslån. De system som finns ger såvitt EESK vet ganska goda resultat, som i många fall skulle kunna bli ännu bättre om beslutsfattandet påskyndades. När det gäller just hypotekslånen bör det med tanke på föregående punkt påpekas att instituten för medling och skiljedom måste vara trovärdiga för båda parterna och inte bara för konsumenten: Eftersom tvistesumman som regel är stor måste besluten vara opartiska och oantastliga också ur rättslig synvinkel, så att ett överklagande vid domstol kan undvikas. |
| --- | --- |

3.2.21

Kommissionen efterlyser därför förslag på hur man kan öka trovärdigheten hos befintliga alternativa prövningssystem, framför allt på området hypotekslån. De system som finns ger såvitt EESK vet ganska goda resultat, som i många fall skulle kunna bli ännu bättre om beslutsfattandet påskyndades. När det gäller just hypotekslånen bör det med tanke på föregående punkt påpekas att instituten för medling och skiljedom måste vara trovärdiga för båda parterna och inte bara för konsumenten: Eftersom tvistesumman som regel är stor måste besluten vara opartiska och oantastliga också ur rättslig synvinkel, så att ett överklagande vid domstol kan undvikas.

3.3   Rättsliga frågor (punkt III i grönboken)

| 3.3.1 | Kommissionen anser det lämpligt att de rättsliga aspekterna på hypotekslånen behandlas mot bakgrund av den pågående översynen av 1980 års Romkonvention, som skall omvandlas till en EU-förordning. I fråga om tillämplig rätt är för närvarande följande tre lösningar föremål för granskning:






  — | Att fastställa en särskild ordning för vilken lagstiftning som skall vara tillämplig i samband med hypotekslåneavtal: Den lagstiftning som är tillämplig på sådana avtal skulle kunna anpassas till lagstiftningen i det land där egendomen är belägen. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Kommissionen anser det lämpligt att de rättsliga aspekterna på hypotekslånen behandlas mot bakgrund av den pågående översynen av 1980 års Romkonvention, som skall omvandlas till en EU-förordning. I fråga om tillämplig rätt är för närvarande följande tre lösningar föremål för granskning:

—

Att fastställa en särskild ordning för vilken lagstiftning som skall vara tillämplig i samband med hypotekslåneavtal: Den lagstiftning som är tillämplig på sådana avtal skulle kunna anpassas till lagstiftningen i det land där egendomen är belägen.

| — | Att hålla fast vid de allmänna principerna i Romkonventionen och låta parterna välja vilken rätt som skall vara tillämplig, förutsatt att bestämmelser som är bindande i det land där konsumenten är bosatt respekteras. |
| --- | --- |

—

Att hålla fast vid de allmänna principerna i Romkonventionen och låta parterna välja vilken rätt som skall vara tillämplig, förutsatt att bestämmelser som är bindande i det land där konsumenten är bosatt respekteras.

| — | Att se till att hypotekslåneavtal inte omfattas av bindande bestämmelser som gäller i det land där konsumenten är bosatt, förutsatt att en högre grad av konsumentskydd garanteras på ”europeisk” nivå. |
| --- | --- |

—

Att se till att hypotekslåneavtal inte omfattas av bindande bestämmelser som gäller i det land där konsumenten är bosatt, förutsatt att en högre grad av konsumentskydd garanteras på ”europeisk” nivå.

| — | När det gäller den säkerhet som ställs anser inte kommissionen det vara motiverat att frångå den numera etablerade principen om att det är rätten i den stat där egendomen är belägen som skall vara tillämplig – och EESK instämmer helt och hållet i denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

—

När det gäller den säkerhet som ställs anser inte kommissionen det vara motiverat att frångå den numera etablerade principen om att det är rätten i den stat där egendomen är belägen som skall vara tillämplig – och EESK instämmer helt och hållet i denna ståndpunkt.

| 3.3.1.1 | De tre lösningar som nämns under föregående punkt skulle behöva behandlas mer ingående i ett separat yttrande: Ämnet är nämligen invecklat och varje lösning har sina fördelar och nackdelar. EESK begränsar sig här till ett fåtal korta och elementära iakttagelser:






  a) | Ingen av de tre lösningarna kan utan problem tillämpas i det hypotetiska fallet med en konsument i land A, en långivare i land B och egendom i land C (som också kan vara belägen utanför EU). |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

De tre lösningar som nämns under föregående punkt skulle behöva behandlas mer ingående i ett separat yttrande: Ämnet är nämligen invecklat och varje lösning har sina fördelar och nackdelar. EESK begränsar sig här till ett fåtal korta och elementära iakttagelser:

a)

Ingen av de tre lösningarna kan utan problem tillämpas i det hypotetiska fallet med en konsument i land A, en långivare i land B och egendom i land C (som också kan vara belägen utanför EU).

| b) | Regeln om konsumentens bosättningsland begränsar kraftigt utbudet eller, rättare sagt, tillgången till tjänster som erbjuds av långivare med säte i ett annat land: Långivare drar sig i allmänhet för att ingå avtal som omfattas av en lagstiftning som de inte känner till, eftersom de vet att de vid en eventuell tvist måste söka juridiskt bistånd utomlands och använda ett annat språk än sitt eget. |
| --- | --- |

b)

Regeln om konsumentens bosättningsland begränsar kraftigt utbudet eller, rättare sagt, tillgången till tjänster som erbjuds av långivare med säte i ett annat land: Långivare drar sig i allmänhet för att ingå avtal som omfattas av en lagstiftning som de inte känner till, eftersom de vet att de vid en eventuell tvist måste söka juridiskt bistånd utomlands och använda ett annat språk än sitt eget.

| c) | Man måste tydligt fastställa vilket språk som skall användas i avtalet, vid kontakter och vid brevväxling: Om man väljer konsumentens språk kan detta bli ytterligare en avskräckande faktor utöver den som nämns under punkt b. |
| --- | --- |

c)

Man måste tydligt fastställa vilket språk som skall användas i avtalet, vid kontakter och vid brevväxling: Om man väljer konsumentens språk kan detta bli ytterligare en avskräckande faktor utöver den som nämns under punkt b.

| 3.3.2 | Kommissionen tar sedan upp frågan om kundernas kreditvärdighet, nämner olika problem som redan behandlats i samband med en liknande sektor (konsumentkrediter) och förklarar att det mest överhängande problemet ur kommissionens synvinkel är att man måste säkerställa en icke-diskriminerande tillgång till databaser över gränserna. EESK anser att
  rätten till tillgång är nödvändig
  , men att man för att denna skall kunna garanteras måste anta lämpliga bestämmelser om vem som skall åtnjuta denna rätt, på vilka villkor och med vilka garantier för konsumenten. EESK önskar också ta upp en fråga som inte behandlats tidigare – nämligen att den som förvärvar en fastighet, oavsett om det handlar om en permanent bostad eller om en feriebostad, ofta inte förekommer i någon databas eftersom han eller hon aldrig tidigare tagit några lån. Sökandet efter tillförlitlig information blir i detta fall en problematisk, utdragen och kostsam process. |
| --- | --- |

3.3.2

Kommissionen tar sedan upp frågan om kundernas kreditvärdighet, nämner olika problem som redan behandlats i samband med en liknande sektor (konsumentkrediter) och förklarar att det mest överhängande problemet ur kommissionens synvinkel är att man måste säkerställa en icke-diskriminerande tillgång till databaser över gränserna. EESK anser att
  rätten till tillgång är nödvändig
  , men att man för att denna skall kunna garanteras måste anta lämpliga bestämmelser om vem som skall åtnjuta denna rätt, på vilka villkor och med vilka garantier för konsumenten. EESK önskar också ta upp en fråga som inte behandlats tidigare – nämligen att den som förvärvar en fastighet, oavsett om det handlar om en permanent bostad eller om en feriebostad, ofta inte förekommer i någon databas eftersom han eller hon aldrig tidigare tagit några lån. Sökandet efter tillförlitlig information blir i detta fall en problematisk, utdragen och kostsam process.

| 3.3.3 | Kommissionen tar därför upp värdering av egendom, och ställer frågan om en europeisk standard kan uppnås eller om man borde verka för ett ömsesidigt erkännande av nationella standarder. EESK anser att det första alternativet kan förkastas redan på förhand och inte behöver studeras ytterligare. När det gäller det andra alternativet anser de sakkunniga att nationella eller regionala standarder är en utopi som man bör vara på sin vakt mot. Det finns alltför många faktorer som tillsammans bidrar till att skapa en fastighetsmarknad med framför allt lokala särdrag. Varje försök till standardisering riskerar att få snedvridande effekter. EESK instämmer i detta. |
| --- | --- |

3.3.3

Kommissionen tar därför upp värdering av egendom, och ställer frågan om en europeisk standard kan uppnås eller om man borde verka för ett ömsesidigt erkännande av nationella standarder. EESK anser att det första alternativet kan förkastas redan på förhand och inte behöver studeras ytterligare. När det gäller det andra alternativet anser de sakkunniga att nationella eller regionala standarder är en utopi som man bör vara på sin vakt mot. Det finns alltför många faktorer som tillsammans bidrar till att skapa en fastighetsmarknad med framför allt lokala särdrag. Varje försök till standardisering riskerar att få snedvridande effekter. EESK instämmer i detta.

| 3.3.4 | Därefter tas en annan viktig fråga upp, dvs. frågan om tvångsförsäljning av intecknad egendom. Enligt grönboken råder det på detta område ytterst stor variation när det gäller förfaranden, varaktighet och kostnader, och detta utgör ett hinder för kreditgivning över gränserna. Därför föreslås en gradvis strategi för att främja förbättringar av tvångsförsäljningsförfarandena: Först samlar man in information om hur mycket förfarandena i fråga kostar och hur länge de varar, så att man kan ta fram en ”måltavla” som sedan regelbundet uppdateras. Om detta skulle visa sig vara ineffektivt på lång sikt kan man enligt grönboken ta ”striktare” åtgärder i övervägande. EESK tror att informationsinsamlingen och måltavlan skulle fungera som ett slags moral suasion (vädjan till den moraliska känslan) för de medlemsstater där förfarandena är kostsamma eller mindre effektiva. Detta kan ge långivare och konsumentsammanslutningar en god anledning att utöva påtryckningar på de egna nationella myndigheterna, så att lämpliga förbättringsåtgärder vidtas. Men att gå ännu längre och hota med ”striktare” åtgärder verkar orealistiskt: Möjligheterna att uppnå samförstånd mellan medlemsstaterna om ett sådant initiativ skulle vara mycket små. Tanken att kullkasta hela exekutionsväsenden bara för att främja gränsöverskridande hypotekslån (som i dag endast utgör 1 % av den europeiska totalsumman och som enligt framtidsprognoser i bästa fall kan nå upp till 5 %) tyder på bristande känsla för proportioner. |
| --- | --- |

3.3.4

Därefter tas en annan viktig fråga upp, dvs. frågan om tvångsförsäljning av intecknad egendom. Enligt grönboken råder det på detta område ytterst stor variation när det gäller förfaranden, varaktighet och kostnader, och detta utgör ett hinder för kreditgivning över gränserna. Därför föreslås en gradvis strategi för att främja förbättringar av tvångsförsäljningsförfarandena: Först samlar man in information om hur mycket förfarandena i fråga kostar och hur länge de varar, så att man kan ta fram en ”måltavla” som sedan regelbundet uppdateras. Om detta skulle visa sig vara ineffektivt på lång sikt kan man enligt grönboken ta ”striktare” åtgärder i övervägande. EESK tror att informationsinsamlingen och måltavlan skulle fungera som ett slags moral suasion (vädjan till den moraliska känslan) för de medlemsstater där förfarandena är kostsamma eller mindre effektiva. Detta kan ge långivare och konsumentsammanslutningar en god anledning att utöva påtryckningar på de egna nationella myndigheterna, så att lämpliga förbättringsåtgärder vidtas. Men att gå ännu längre och hota med ”striktare” åtgärder verkar orealistiskt: Möjligheterna att uppnå samförstånd mellan medlemsstaterna om ett sådant initiativ skulle vara mycket små. Tanken att kullkasta hela exekutionsväsenden bara för att främja gränsöverskridande hypotekslån (som i dag endast utgör 1 % av den europeiska totalsumman och som enligt framtidsprognoser i bästa fall kan nå upp till 5 %) tyder på bristande känsla för proportioner.

| 3.3.5 | Ett annat – för ögonblicket oöverstigligt – hinder för en fullständig integration av marknaderna är beskattningen. Kommissionen är realistisk och planerar därför inte att vidta några åtgärder för harmonisering på detta område. Men det finns andra hinder som kan avlägsnas. Vissa medlemsstater vägrar att godta skatteavdrag för ränta som betalats på hypotekslån från utländska långivare. I andra fall kan inhemska långivare vid beskattning av ränteinkomster göra avdrag för ränta som de betalat för refinansiering av lån, medan utländska långivare beskattas på bruttobeloppet för ränteinkomster från inhemska gäldenärer. I båda dessa fall rör det sig om en överträdelse av fördragen eller gemenskapens lagstiftning: I det första fallet handlar det om en överträdelse av artiklarna 49 och 56 i fördraget, vilket också fastställts i två domar från EG-domstolen, och det andra fallet kommer att bli föremål för en direkt åtgärd från kommissionens sida. EESK stöder i detta fall helt och fullt kommissionens ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.3.5

Ett annat – för ögonblicket oöverstigligt – hinder för en fullständig integration av marknaderna är beskattningen. Kommissionen är realistisk och planerar därför inte att vidta några åtgärder för harmonisering på detta område. Men det finns andra hinder som kan avlägsnas. Vissa medlemsstater vägrar att godta skatteavdrag för ränta som betalats på hypotekslån från utländska långivare. I andra fall kan inhemska långivare vid beskattning av ränteinkomster göra avdrag för ränta som de betalat för refinansiering av lån, medan utländska långivare beskattas på bruttobeloppet för ränteinkomster från inhemska gäldenärer. I båda dessa fall rör det sig om en överträdelse av fördragen eller gemenskapens lagstiftning: I det första fallet handlar det om en överträdelse av artiklarna 49 och 56 i fördraget, vilket också fastställts i två domar från EG-domstolen, och det andra fallet kommer att bli föremål för en direkt åtgärd från kommissionens sida. EESK stöder i detta fall helt och fullt kommissionens ståndpunkt.

3.4   Pantförskrivning (punkt IV i grönboken)

| 3.4.1 | Fastighetsregistret spelar en central roll när äganderätten till viss egendom skall fastställas. För övrigt verkar registreringen inte alltid omfatta tredje mans rättigheter med avseende på egendomen. För att ett system med gränsöverskridande hypotekslån (inklusive refinansiering) skall fungera korrekt måste det råda klarhet om fastighetsregistrens innehåll och funktion. Kommissionen har finansierat ett pilotprojekt (Eulis) i syfte att främja samarbetet mellan ägare och registeransvariga. Detta skulle bland annat kunna vara till stor hjälp för många av de nya medlemsstaterna. Kommissionen undrar nu om den bör fortsätta att spela en aktiv roll i detta initiativ, och om inte långivare och investerare – med tanke på deras intresse för fastighetsregistren – borde bidra och investera i sådana initiativ. EESK anser att kommissionen bör fortsätta sitt värdefulla samarbetsfrämjande arbete och utarbeta en årsrapport om de resultat som uppnås. Kommittén anser dock inte samarbetsprojekten skall finansieras av en viss kategori användare (inte ens den huvudsakliga), eftersom det ligger i statens och samhällets intresse att ha fastighetsregister och eftersom registrering och tillgång redan sker mot betalning. |
| --- | --- |

3.4.1

Fastighetsregistret spelar en central roll när äganderätten till viss egendom skall fastställas. För övrigt verkar registreringen inte alltid omfatta tredje mans rättigheter med avseende på egendomen. För att ett system med gränsöverskridande hypotekslån (inklusive refinansiering) skall fungera korrekt måste det råda klarhet om fastighetsregistrens innehåll och funktion. Kommissionen har finansierat ett pilotprojekt (Eulis) i syfte att främja samarbetet mellan ägare och registeransvariga. Detta skulle bland annat kunna vara till stor hjälp för många av de nya medlemsstaterna. Kommissionen undrar nu om den bör fortsätta att spela en aktiv roll i detta initiativ, och om inte långivare och investerare – med tanke på deras intresse för fastighetsregistren – borde bidra och investera i sådana initiativ. EESK anser att kommissionen bör fortsätta sitt värdefulla samarbetsfrämjande arbete och utarbeta en årsrapport om de resultat som uppnås. Kommittén anser dock inte samarbetsprojekten skall finansieras av en viss kategori användare (inte ens den huvudsakliga), eftersom det ligger i statens och samhällets intresse att ha fastighetsregister och eftersom registrering och tillgång redan sker mot betalning.

| 3.4.2 | Idén om ett eurohypotekslån (Euromortgage) är inte ny men har ännu inte testats på marknaden, inte ens som pilotprojekt. Målet med eurohypotekslån är i stora drag att försvaga sambandet mellan lån och säkerhet: Den senare skulle ingå i en europeisk

  pool

  av säkerheter som ställs för värdepapper som ges ut på marknaden. Tanken låter lockande och ligger i linje med idén om en integrerad europeisk fastighetsmarknad. EESK anser att denna idé bör främjas. Om den förverkligas skulle det vara ett första steg mot en integrering av marknaderna som härrör från marknaden själv snarare än från påtryckningar i form av lagstiftning. |
| --- | --- |

3.4.2

Idén om ett eurohypotekslån (Euromortgage) är inte ny men har ännu inte testats på marknaden, inte ens som pilotprojekt. Målet med eurohypotekslån är i stora drag att försvaga sambandet mellan lån och säkerhet: Den senare skulle ingå i en europeisk

  pool

  av säkerheter som ställs för värdepapper som ges ut på marknaden. Tanken låter lockande och ligger i linje med idén om en integrerad europeisk fastighetsmarknad. EESK anser att denna idé bör främjas. Om den förverkligas skulle det vara ett första steg mot en integrering av marknaderna som härrör från marknaden själv snarare än från påtryckningar i form av lagstiftning.

3.5   Finansiering av hypotekslån (punkt V i grönboken)

| 3.5.1 | Det finns olika system för refinansiering i olika länder, men i princip grundar de sig på obligationer där intecknade fastigheter ställs som säkerhet. Idén att en fortsatt integrering av marknaderna skulle underlättas av att man skapade en europatäckande marknad för dessa värdepapper håller på att göra sig gällande inom berörda sektorer. Kommissionen instämmer i detta men vill likväl påpeka att frågan hur som helst måste studeras närmare. Ett europatäckande system för refinansiering skulle enligt kommissionen ha den fördelen att finansieringskällorna skulle öka, att marknadens likviditet skulle stärkas och mer allmänt att möjligheterna till riskspridning skulle öka. Det skulle dessutom underlätta en integrering av de sekundära marknaderna. En sådan är dock kopplad till integreringen av de primära marknaderna. EESK instämmer i detta men håller med dem som anser att detta är ett mål på lång sikt. |
| --- | --- |

3.5.1

Det finns olika system för refinansiering i olika länder, men i princip grundar de sig på obligationer där intecknade fastigheter ställs som säkerhet. Idén att en fortsatt integrering av marknaderna skulle underlättas av att man skapade en europatäckande marknad för dessa värdepapper håller på att göra sig gällande inom berörda sektorer. Kommissionen instämmer i detta men vill likväl påpeka att frågan hur som helst måste studeras närmare. Ett europatäckande system för refinansiering skulle enligt kommissionen ha den fördelen att finansieringskällorna skulle öka, att marknadens likviditet skulle stärkas och mer allmänt att möjligheterna till riskspridning skulle öka. Det skulle dessutom underlätta en integrering av de sekundära marknaderna. En sådan är dock kopplad till integreringen av de primära marknaderna. EESK instämmer i detta men håller med dem som anser att detta är ett mål på lång sikt.

| 3.5.2 | En grundläggande förutsättning är att hypotekslånen kan överlåtas. Kommissionen har för avsikt att inrätta en tillfällig arbetsgrupp bestående av berörda aktörer för att undersöka behovet av och typen av insatser avseende finansieringsaspekterna på hypotekslån och förklarar sig vara intresserad av en bedömning av om en europatäckande marknad för finansiering av hypotekslån kan främjas genom marknadsledda initiativ (till exempel genom dokumentationsstandarder och definitionsmodeller för gränsöverskridande finansieringsverksamhet). EESK överlåter denna fråga till marknadsaktörerna, de enda som har de kunskaper som krävs för att fatta ett välövervägt beslut. |
| --- | --- |

3.5.2

En grundläggande förutsättning är att hypotekslånen kan överlåtas. Kommissionen har för avsikt att inrätta en tillfällig arbetsgrupp bestående av berörda aktörer för att undersöka behovet av och typen av insatser avseende finansieringsaspekterna på hypotekslån och förklarar sig vara intresserad av en bedömning av om en europatäckande marknad för finansiering av hypotekslån kan främjas genom marknadsledda initiativ (till exempel genom dokumentationsstandarder och definitionsmodeller för gränsöverskridande finansieringsverksamhet). EESK överlåter denna fråga till marknadsaktörerna, de enda som har de kunskaper som krävs för att fatta ett välövervägt beslut.

| 3.5.3 | Med sin sista fråga tar kommissionen upp ett problem som är enormt viktigt för marknadernas framtid: Frågan är om hypotekslåneverksamhet nödvändigtvis måste begränsas till kreditinstituten eller om – och på vilka villkor – den kan utövas av institut som inte tar emot pengar i form av insättningar eller på annat sätt och därför inte uppfyller kriterierna enligt EU:s definition av kreditinstitut och inte heller omfattas av tillsynsbestämmelserna. EESK noterar för det första att det om man vill uppnå stabila och starka marknader inte räcker med att tillsynsmyndigheterna övervakar värdepappersmarknaderna och att man bör se till att alla slags finansinstitut som deltar faktiskt övervakas. Det är konsumentskyddet som lett till att försiktighetsregler fastställts, och varje nytt förslag måste bedömas mot denna bakgrund. |
| --- | --- |

3.5.3

Med sin sista fråga tar kommissionen upp ett problem som är enormt viktigt för marknadernas framtid: Frågan är om hypotekslåneverksamhet nödvändigtvis måste begränsas till kreditinstituten eller om – och på vilka villkor – den kan utövas av institut som inte tar emot pengar i form av insättningar eller på annat sätt och därför inte uppfyller kriterierna enligt EU:s definition av kreditinstitut och inte heller omfattas av tillsynsbestämmelserna. EESK noterar för det första att det om man vill uppnå stabila och starka marknader inte räcker med att tillsynsmyndigheterna övervakar värdepappersmarknaderna och att man bör se till att alla slags finansinstitut som deltar faktiskt övervakas. Det är konsumentskyddet som lett till att försiktighetsregler fastställts, och varje nytt förslag måste bedömas mot denna bakgrund.

| 3.5.4 | Instituten av den typ som föreslås bör verka

  endast

  med egna medel: Detta är svårt att uppnå och förutsätter i vilket fall som helst ständig övervakning i syfte att kontrollera att de ursprungliga villkoren hela tiden är uppfyllda. I alla andra fall är man oundvikligen hänvisad till externa medel – oavsett vilken teknisk form som används. EESK:s slutsats är att man

  måste

  kontrollera om instituten av den typ som kommissionen beskriver följer försiktighetsreglerna, oavsett om det handlar om en bank eller något annat institut. För det andra är det mycket viktigt att
  det råder konkurrens på lika villkor, där de bestämmelser som gäller för kreditinstitut – framför allt rörande solvens och likviditet –

  måste gälla även för de andra instituten. Om de principer som ligger till grund för tillsynsverksamheten fortfarande är meningsfulla, ser kommittén inte varför det skulle finnas några undantag. |
| --- | --- |

3.5.4

Instituten av den typ som föreslås bör verka

  endast

  med egna medel: Detta är svårt att uppnå och förutsätter i vilket fall som helst ständig övervakning i syfte att kontrollera att de ursprungliga villkoren hela tiden är uppfyllda. I alla andra fall är man oundvikligen hänvisad till externa medel – oavsett vilken teknisk form som används. EESK:s slutsats är att man

  måste

  kontrollera om instituten av den typ som kommissionen beskriver följer försiktighetsreglerna, oavsett om det handlar om en bank eller något annat institut. För det andra är det mycket viktigt att
  det råder konkurrens på lika villkor, där de bestämmelser som gäller för kreditinstitut – framför allt rörande solvens och likviditet –

  måste gälla även för de andra instituten. Om de principer som ligger till grund för tillsynsverksamheten fortfarande är meningsfulla, ser kommittén inte varför det skulle finnas några undantag.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK:s yttrande EUT C 221, 8.9.2005.

1

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/120

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa”

KOM(2005) 184 slutlig

(2006/C 65/22)

Den 10 maj 2005 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 november 2005. Föredragande var Luis Miguel Pariza Castaños.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 2 röster emot och 7 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Vid Europeiska rådets möte den 4–5 november 2004 antogs det andra fleråriga programmet för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, det s.k. Haagprogrammet (1). I programmet fastställs allmänna och särskilda riktlinjer för de fem närmaste åren (2005–2009) i fråga om politik som syftar till att bygga upp området för frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

1.1

Vid Europeiska rådets möte den 4–5 november 2004 antogs det andra fleråriga programmet för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, det s.k. Haagprogrammet (1). I programmet fastställs allmänna och särskilda riktlinjer för de fem närmaste åren (2005–2009) i fråga om politik som syftar till att bygga upp området för frihet, säkerhet och rättvisa.

| 1.2 | Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en handlingsplan med konkreta åtgärder i enlighet med Haagprogrammet. Den 10 maj 2005 offentliggjorde kommissionen därför ett meddelande med titeln ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (2) med de strategiska målsättningarna för de fem närmaste åren samt med en tidtabell för antagande av det politiska paketet och lagstiftningsinitiativen på dessa områden. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en handlingsplan med konkreta åtgärder i enlighet med Haagprogrammet. Den 10 maj 2005 offentliggjorde kommissionen därför ett meddelande med titeln ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (2) med de strategiska målsättningarna för de fem närmaste åren samt med en tidtabell för antagande av det politiska paketet och lagstiftningsinitiativen på dessa områden.

2.   Slutsatser

| 2.1 | Fem år efter Tammerfors har målen inte uppnåtts. EU är inte ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Även om Haagprogrammet är mindre ambitiöst är målen mycket viktiga. |
| --- | --- |

2.1

Fem år efter Tammerfors har målen inte uppnåtts. EU är inte ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Även om Haagprogrammet är mindre ambitiöst är målen mycket viktiga.

| 2.2 | Att skapa ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa kräver en lämplig balans mellan de tre dimensionerna. Haagprogrammet tillgodoser inte denna balans i tillräckligt hög grad. Säkerhetspolitiken bör skydda värdena frihet och rättvisa. EESK anser att utgångspunkten för säkerhetspolitiken bör vara att skydda grundläggande rättigheter, garanterade genom Europakonventionen om skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.2

Att skapa ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa kräver en lämplig balans mellan de tre dimensionerna. Haagprogrammet tillgodoser inte denna balans i tillräckligt hög grad. Säkerhetspolitiken bör skydda värdena frihet och rättvisa. EESK anser att utgångspunkten för säkerhetspolitiken bör vara att skydda grundläggande rättigheter, garanterade genom Europakonventionen om skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 2.3 | EESK vill att säkerhetspolitiken skall vara verkningsfull och skydda medborgarna i ett fritt och öppet samhälle där lag och rättvisa råder inom ramen för en rättsstat. Den dag då vi i terroristbekämpningens namn inför oproportionerliga lagar som offrar mänskliga rättigheter på säkerhetens altare har vi låtit terroristerna vinna en första seger. Det europeiska civila samhället bör vara kritiskt och aktivt i detta hänseende. |
| --- | --- |

2.3

EESK vill att säkerhetspolitiken skall vara verkningsfull och skydda medborgarna i ett fritt och öppet samhälle där lag och rättvisa råder inom ramen för en rättsstat. Den dag då vi i terroristbekämpningens namn inför oproportionerliga lagar som offrar mänskliga rättigheter på säkerhetens altare har vi låtit terroristerna vinna en första seger. Det europeiska civila samhället bör vara kritiskt och aktivt i detta hänseende.

| 2.4 | EESK vill att ett aktivt medborgarskap i EU utvecklas. Vi föreslår ett medborgarskap av högre kvalitet, mer öppet, jämlikt och med inriktning på integration utan diskriminering. |
| --- | --- |

2.4

EESK vill att ett aktivt medborgarskap i EU utvecklas. Vi föreslår ett medborgarskap av högre kvalitet, mer öppet, jämlikt och med inriktning på integration utan diskriminering.

| 2.5 | EU måste ha ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status som utgår från Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

2.5

EU måste ha ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status som utgår från Genèvekonventionen.

| 2.6 | EU måste ha en gemensam invandrarpolitik med en harmoniserad flyktinglagstiftning, dels för att förhindra illegal immigration och bekämpa kriminella nätverk som sysslar med människohandel, dels för att tillåta ny invandring genom lagliga, öppna och flexibla förfaranden. |
| --- | --- |

2.6

EU måste ha en gemensam invandrarpolitik med en harmoniserad flyktinglagstiftning, dels för att förhindra illegal immigration och bekämpa kriminella nätverk som sysslar med människohandel, dels för att tillåta ny invandring genom lagliga, öppna och flexibla förfaranden.

| 2.7 | Det bör säkerställas att invandrare och asylsökande får en rättvis behandling i enlighet med humanitär rätt, stadgan om grundläggande rättigheter och lagstiftningen mot diskriminering. Integrationspolitiken och politiken för mottagande måste utvecklas. |
| --- | --- |

2.7

Det bör säkerställas att invandrare och asylsökande får en rättvis behandling i enlighet med humanitär rätt, stadgan om grundläggande rättigheter och lagstiftningen mot diskriminering. Integrationspolitiken och politiken för mottagande måste utvecklas.

| 2.8 | Haagprogrammet bör stärka friheten, säkerheten och rättvisan och konsolidera effektiviteten, legitimiteten, det ömsesidiga förtroendet, jämlikheten och proportionaliteten. EU:s regelverk och alla institutionella system som står till förfogande bör användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.8

Haagprogrammet bör stärka friheten, säkerheten och rättvisan och konsolidera effektiviteten, legitimiteten, det ömsesidiga förtroendet, jämlikheten och proportionaliteten. EU:s regelverk och alla institutionella system som står till förfogande bör användas för detta ändamål.

| 2.9 | Den nuvarande rättsliga och institutionella komplexitet som denna politik står inför måste lösas. Att dessa frågor fortfarande hör till det mellanstatliga området (tredje pelaren) begränsar effektiviteten och möjligheterna till gemenskapsmetoder. Utkastet till konstitutionellt fördrag ger en verkningsfull och konsekvent lösning på många av samarbetsproblemen i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

2.9

Den nuvarande rättsliga och institutionella komplexitet som denna politik står inför måste lösas. Att dessa frågor fortfarande hör till det mellanstatliga området (tredje pelaren) begränsar effektiviteten och möjligheterna till gemenskapsmetoder. Utkastet till konstitutionellt fördrag ger en verkningsfull och konsekvent lösning på många av samarbetsproblemen i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa.

| 2.10 | Även om utkastet till konstitutionellt fördrag innehåller nya rättsliga grunder för utarbetandet av denna politik, innehåller det nuvarande fördraget användbara instrument som bör utnyttjas. |
| --- | --- |

2.10

Även om utkastet till konstitutionellt fördrag innehåller nya rättsliga grunder för utarbetandet av denna politik, innehåller det nuvarande fördraget användbara instrument som bör utnyttjas.

| 2.11 | Det europeiska området för rättvisa bör bygga på förtroende för och ömsesidigt erkännande av domar. Dock behövs nya rättsliga instrument. |
| --- | --- |

2.11

Det europeiska området för rättvisa bör bygga på förtroende för och ömsesidigt erkännande av domar. Dock behövs nya rättsliga instrument.

| 2.12 | Alla rättsliga åtgärder i fråga om säkerhet bör underställas en noggrann utvärdering med jämna mellanrum, liksom en demokratisk övervakning av Europaparlamentet och EG-domstolen. Endast på detta sätt kan ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa komma till stånd inom EU. |
| --- | --- |

2.12

Alla rättsliga åtgärder i fråga om säkerhet bör underställas en noggrann utvärdering med jämna mellanrum, liksom en demokratisk övervakning av Europaparlamentet och EG-domstolen. Endast på detta sätt kan ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa komma till stånd inom EU.

| 2.13 | Inga av målen i Haagprogrammet och i handlingsplanen kan uppnås utan tillräckliga finansiella resurser. Kommissionen lade i april 2005 fram tre ramprogram. EESK håller på att utarbeta yttranden om dessa (3). |
| --- | --- |

2.13

Inga av målen i Haagprogrammet och i handlingsplanen kan uppnås utan tillräckliga finansiella resurser. Kommissionen lade i april 2005 fram tre ramprogram. EESK håller på att utarbeta yttranden om dessa (3).

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Genom att vissa rättsliga och inrikes frågor överfördes till EU-nivå då Amsterdamfördraget trädde i kraft 1999 antog Europeiska rådet vid sitt möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 ett första flerårigt program inom detta politikområde, det s.k. Tammerforsprogrammet. |
| --- | --- |

3.1

Genom att vissa rättsliga och inrikes frågor överfördes till EU-nivå då Amsterdamfördraget trädde i kraft 1999 antog Europeiska rådet vid sitt möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 ett första flerårigt program inom detta politikområde, det s.k. Tammerforsprogrammet.

| 3.2 | Fem år efter detta kan man konstatera att framstegen mot ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa har varit betydande. Europeiska rådet konstaterar att ”grunden för en gemensam asyl- och invandringspolitik har lagts, harmoniserade gränskontroller förberetts, polissamarbetet förbättrats och grundförutsättningarna för rättsligt samarbete på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar i hög grad förts framåt”. (4) |
| --- | --- |

3.2

Fem år efter detta kan man konstatera att framstegen mot ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa har varit betydande. Europeiska rådet konstaterar att ”grunden för en gemensam asyl- och invandringspolitik har lagts, harmoniserade gränskontroller förberetts, polissamarbetet förbättrats och grundförutsättningarna för rättsligt samarbete på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar i hög grad förts framåt”. (4)

| 3.3 | Trots detta framgår det av kommissionens senaste tvåårsrapport om resultaten – ett slags resultattavla för utvärdering av framstegen från första halvåret 2004 (5) – att framgångarna inte har motsvarat förväntningarna när det gäller sammanhållningen på vissa politiska områden. |
| --- | --- |

3.3

Trots detta framgår det av kommissionens senaste tvåårsrapport om resultaten – ett slags resultattavla för utvärdering av framstegen från första halvåret 2004 (5) – att framgångarna inte har motsvarat förväntningarna när det gäller sammanhållningen på vissa politiska områden.

| 3.4 | Man måste komma ihåg att det kan förekomma betydande hinder för antagande av en gemenskam politik och harmoniserade normer i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom det handlar om olika rättsliga system, olika politiska inriktningar och ibland särskilda nationella intressen. Erfarenheterna av europeisk integration på andra politikområden visar att en målmedveten politisk vilja i medlemsstaterna och ett tydligt ledarskap vid kommissionen gör det möjligt att undanröja hindren. |
| --- | --- |

3.4

Man måste komma ihåg att det kan förekomma betydande hinder för antagande av en gemenskam politik och harmoniserade normer i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom det handlar om olika rättsliga system, olika politiska inriktningar och ibland särskilda nationella intressen. Erfarenheterna av europeisk integration på andra politikområden visar att en målmedveten politisk vilja i medlemsstaterna och ett tydligt ledarskap vid kommissionen gör det möjligt att undanröja hindren.

| 3.5 | För EESK är resultaten som helhet otillräckliga. Många av de särskilda målsättningar som överenskoms i Tammerfors har inte uppnåtts, och den politik som har förts på vissa områden motsvarar inte förväntningarna. |
| --- | --- |

3.5

För EESK är resultaten som helhet otillräckliga. Många av de särskilda målsättningar som överenskoms i Tammerfors har inte uppnåtts, och den politik som har förts på vissa områden motsvarar inte förväntningarna.

| 3.6 | Haagprogrammet är nu avsett att genomföra det svåra uppdraget att förankra tanken om ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa samt främja uppkomsten av detta område. Utmaningarna är mycket varierande och komplexa (6). |
| --- | --- |

3.6

Haagprogrammet är nu avsett att genomföra det svåra uppdraget att förankra tanken om ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa samt främja uppkomsten av detta område. Utmaningarna är mycket varierande och komplexa (6).

| 3.7 | Till skillnad från Tammerforsprogrammet innehåller Haagprogrammet ingen nydanande politik. Perspektiven är mycket begränsade och grundar sig på behovet av att mer effektivt tillämpa och utvärdera befintlig politik i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

3.7

Till skillnad från Tammerforsprogrammet innehåller Haagprogrammet ingen nydanande politik. Perspektiven är mycket begränsade och grundar sig på behovet av att mer effektivt tillämpa och utvärdera befintlig politik i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa.

| 3.8 | Det finns inte heller några förslag på nödvändiga instrument för att verkningsfullt undanröja de hinder som har bromsat konvergensen på politikområdet. Vi bedömer att Haagprogrammet trots de breda ambitionerna inte kommer att leda till en lagstiftning som är samstämmig, av hög kvalitet, övergripande och effektiv som en garant för en lämplig balans mellan frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

3.8

Det finns inte heller några förslag på nödvändiga instrument för att verkningsfullt undanröja de hinder som har bromsat konvergensen på politikområdet. Vi bedömer att Haagprogrammet trots de breda ambitionerna inte kommer att leda till en lagstiftning som är samstämmig, av hög kvalitet, övergripande och effektiv som en garant för en lämplig balans mellan frihet, säkerhet och rättvisa.

| 3.9 | Dessa hinder har fortfarande sina orsaker i medlemsstaternas politik: brister i fråga om effektivitet, solidaritet, öppenhet, ömsesidigt förtroende, proportionalitet och balans mellan de tre aspekterna frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

3.9

Dessa hinder har fortfarande sina orsaker i medlemsstaternas politik: brister i fråga om effektivitet, solidaritet, öppenhet, ömsesidigt förtroende, proportionalitet och balans mellan de tre aspekterna frihet, säkerhet och rättvisa.

| 3.10 | Det är glädjande att kommissionen har placerat försvaret av och garantin för de grundläggande rättigheterna, liksom främjandet av medborgarskapet, främst av de tio prioriteringarna i sin åtgärdsplan för utveckling av ett område för frihet, säkerhet och rättvisa under de fem närmaste åren. |
| --- | --- |

3.10

Det är glädjande att kommissionen har placerat försvaret av och garantin för de grundläggande rättigheterna, liksom främjandet av medborgarskapet, främst av de tio prioriteringarna i sin åtgärdsplan för utveckling av ett område för frihet, säkerhet och rättvisa under de fem närmaste åren.

| 3.11 | En positiv aspekt skall understrykas, nämligen att man parallellt med antagandet av Haagprogrammet har beslutat att tillämpa medbeslutande och omröstning med kvalificerad majoritet på samtliga åtgärder under del IV, vilket förutsätter att åtminstone ett av de viktigaste hindren som funnits hittills elimineras. Men det är beklagligt att den lovliga invandringen utesluts från tillämpningsområdet för denna åtgärd. |
| --- | --- |

3.11

En positiv aspekt skall understrykas, nämligen att man parallellt med antagandet av Haagprogrammet har beslutat att tillämpa medbeslutande och omröstning med kvalificerad majoritet på samtliga åtgärder under del IV, vilket förutsätter att åtminstone ett av de viktigaste hindren som funnits hittills elimineras. Men det är beklagligt att den lovliga invandringen utesluts från tillämpningsområdet för denna åtgärd.

| 3.12 | I de särskilda riktlinjerna sammanblandar Haagprogrammet på ett felaktigt sätt inslag som hör till säkerhetsdimensionen med sådana som faller under frihetsaspekten. Den politik som är direkt kopplad till säkerhet är helt klart en prioritet, och den ingår i aspekter som berör frihet och rättvisa. Det är exempelvis fallet med initiativen med utgångspunkt i införandet av biometrisystem och ny teknik, möjligheter till samkörning av databaser, förstärkt kontroll av inre och yttre gränser samt effektivare bekämpning av olovlig invandring. Dessa frågor samlas paradoxalt nog under temat ”Ökad frihet”. |
| --- | --- |

3.12

I de särskilda riktlinjerna sammanblandar Haagprogrammet på ett felaktigt sätt inslag som hör till säkerhetsdimensionen med sådana som faller under frihetsaspekten. Den politik som är direkt kopplad till säkerhet är helt klart en prioritet, och den ingår i aspekter som berör frihet och rättvisa. Det är exempelvis fallet med initiativen med utgångspunkt i införandet av biometrisystem och ny teknik, möjligheter till samkörning av databaser, förstärkt kontroll av inre och yttre gränser samt effektivare bekämpning av olovlig invandring. Dessa frågor samlas paradoxalt nog under temat ”Ökad frihet”.

| 3.13 | En verklig förstärkning av friheten, säkerheten och rättvisan måste göras med största möjliga respekt för en lagom balans mellan de tre dimensionerna, för att inte inkräkta på de grundläggande värden (mänskliga rättigheter och friheter) och demokratiska principer (rättsstaten) som hyllas i hela unionen. Friheten får inte nedvärderas till ett andra plan, efter säkerheten. Vissa av de politiska förslagen innebär att man upprepar ett misstag som gjorts i tidigare skeden, nämligen att offra frihet för att förbättra säkerheten. Historien har visat oss att öppna och fria samhällen är effektivare när det gäller att försvara säkerheten. Skyddet av de grundläggande mänskliga rättigheterna är grundvalen för de värden som vi européer delar i dag. Den dag då vi i terroristbekämpningens namn antar oproportionerliga lagar som offrar mänskliga rättigheter på säkerhetens altare har vi låtit terroristerna vinna en första seger. Det värde som gör oss starka i förhållande till dem är just friheten. Den europeiska politiken måste vara verksam både med avseende på säkerhet och på skydd av mänskliga rättigheter och friheten. |
| --- | --- |

3.13

En verklig förstärkning av friheten, säkerheten och rättvisan måste göras med största möjliga respekt för en lagom balans mellan de tre dimensionerna, för att inte inkräkta på de grundläggande värden (mänskliga rättigheter och friheter) och demokratiska principer (rättsstaten) som hyllas i hela unionen. Friheten får inte nedvärderas till ett andra plan, efter säkerheten. Vissa av de politiska förslagen innebär att man upprepar ett misstag som gjorts i tidigare skeden, nämligen att offra frihet för att förbättra säkerheten. Historien har visat oss att öppna och fria samhällen är effektivare när det gäller att försvara säkerheten. Skyddet av de grundläggande mänskliga rättigheterna är grundvalen för de värden som vi européer delar i dag. Den dag då vi i terroristbekämpningens namn antar oproportionerliga lagar som offrar mänskliga rättigheter på säkerhetens altare har vi låtit terroristerna vinna en första seger. Det värde som gör oss starka i förhållande till dem är just friheten. Den europeiska politiken måste vara verksam både med avseende på säkerhet och på skydd av mänskliga rättigheter och friheten.

| 3.14 | Man kan också iaktta denna bristande balans i gemenskapspolitiken i budgetplanen, där säkerheten upptar större delen av budgetarna (7). |
| --- | --- |

3.14

Man kan också iaktta denna bristande balans i gemenskapspolitiken i budgetplanen, där säkerheten upptar större delen av budgetarna (7).

| 3.15 | Haagprogrammet måste främja, förstärka och befästa effektivitet, legitimitet, ömsesidigt förtroende, jämlikhet, proportionalitet och en lämplig balans mellan frihet, säkerhet och rättvisa. Det gäller att komma förbi dagens komplicerade rättsliga och institutionella struktur och garantera strikt och adekvat demokratisk kontroll av säkerhetspolitiken från Europaparlamentets sida, samt övervakning av lagstiftningen genom EG-domstolen i Luxemburg. |
| --- | --- |

3.15

Haagprogrammet måste främja, förstärka och befästa effektivitet, legitimitet, ömsesidigt förtroende, jämlikhet, proportionalitet och en lämplig balans mellan frihet, säkerhet och rättvisa. Det gäller att komma förbi dagens komplicerade rättsliga och institutionella struktur och garantera strikt och adekvat demokratisk kontroll av säkerhetspolitiken från Europaparlamentets sida, samt övervakning av lagstiftningen genom EG-domstolen i Luxemburg.

| 3.16 | Att främja friheten och skydda den rigoröst är det verksammaste sättet att klara de utmaningar som EU ställs inför på 2000-talet, bland annat att hantera terroristhoten. |
| --- | --- |

3.16

Att främja friheten och skydda den rigoröst är det verksammaste sättet att klara de utmaningar som EU ställs inför på 2000-talet, bland annat att hantera terroristhoten.

| 3.17 | Människorättsorganisationerna och det civila samhällets samtliga organisationer har en mycket betydelsefull roll att spela i genomförandet av de politiska åtgärder som följer på Haagprogrammet. |
| --- | --- |

3.17

Människorättsorganisationerna och det civila samhällets samtliga organisationer har en mycket betydelsefull roll att spela i genomförandet av de politiska åtgärder som följer på Haagprogrammet.

| 3.18 | Även EESK kommer att fortsätta att stödja en politik för partnerskap med arbetsmarknadsparterna och organisationerna i det civila samhället för att se till att det finns en rimlig balans i genomförandet av Haagprogrammet. Frihet, säkerhet och rättvisa är ett allmänintresse för samhället som delas av företagen, arbetsmarknadsparterna och frivilligorganisationerna. |
| --- | --- |

3.18

Även EESK kommer att fortsätta att stödja en politik för partnerskap med arbetsmarknadsparterna och organisationerna i det civila samhället för att se till att det finns en rimlig balans i genomförandet av Haagprogrammet. Frihet, säkerhet och rättvisa är ett allmänintresse för samhället som delas av företagen, arbetsmarknadsparterna och frivilligorganisationerna.

| 3.19 | Den period av osäkerhet som inleddes efter folkomröstningarna i Frankrike och Nederländerna utgör en ny utmaning när det gäller genomförandet av invandrings- och asylpolitiken och hanteringen av alla frågor som faller under Haagprogrammets handlingsplan. Utkastet till konstitutionellt fördrag ger nya rättsliga grundvalar för genomförandet av dessa politikområden, men i gällande fördrag finns det också användbara instrument som bör utnyttjas. |
| --- | --- |

3.19

Den period av osäkerhet som inleddes efter folkomröstningarna i Frankrike och Nederländerna utgör en ny utmaning när det gäller genomförandet av invandrings- och asylpolitiken och hanteringen av alla frågor som faller under Haagprogrammets handlingsplan. Utkastet till konstitutionellt fördrag ger nya rättsliga grundvalar för genomförandet av dessa politikområden, men i gällande fördrag finns det också användbara instrument som bör utnyttjas.

4.   Särskilda kommentarer om förstärkt frihet, säkerhet och rättvisa

4.1   Förstärka friheten

| 4.1.1 | Respekt för grundläggande rättigheter och friheter är en av de viktigaste stöttepelarna i det europeiska integrationsprojektet och ett av huvudsyftena med unionen. Skapandet av ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa måste vila på en absolut respekt för den frihetsdimension som bland andra nyckelinstrument tas upp i Europakonventionen om skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter och Genèvekonventionen om flyktingars status. |
| --- | --- |

4.1.1

Respekt för grundläggande rättigheter och friheter är en av de viktigaste stöttepelarna i det europeiska integrationsprojektet och ett av huvudsyftena med unionen. Skapandet av ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa måste vila på en absolut respekt för den frihetsdimension som bland andra nyckelinstrument tas upp i Europakonventionen om skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter och Genèvekonventionen om flyktingars status.

| 4.1.2 | I Haagprogrammet tar man upp Europeiska rådets positiva reaktion på förslaget om att utvidga mandatet för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och göra det till ett organ för grundläggande rättigheter med uppgift att skydda och främja dessa. Kommissionen offentliggjorde i slutet av juni 2005 ett förslag till förordning (8) om inrättande av detta organ. Det kommer att spela en nyckelroll när det gäller frihetsdimensionen genom att ge gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna möjligheter att uppfylla förpliktelsen att respektera de grundläggande rättigheterna i utarbetandet och genomförandet av gemenskapspolitiken. Det kommer också att utgöra en förträfflig kontaktpunkt med det civila samhället. |
| --- | --- |

4.1.2

I Haagprogrammet tar man upp Europeiska rådets positiva reaktion på förslaget om att utvidga mandatet för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och göra det till ett organ för grundläggande rättigheter med uppgift att skydda och främja dessa. Kommissionen offentliggjorde i slutet av juni 2005 ett förslag till förordning (8) om inrättande av detta organ. Det kommer att spela en nyckelroll när det gäller frihetsdimensionen genom att ge gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna möjligheter att uppfylla förpliktelsen att respektera de grundläggande rättigheterna i utarbetandet och genomförandet av gemenskapspolitiken. Det kommer också att utgöra en förträfflig kontaktpunkt med det civila samhället.

4.1.3   Unionsmedborgarskap

| 4.1.3.1 | Om ett EU-medborgarskap av högre kvalitet skall kunna utvecklas, ett som är aktivare och öppnare och som är positivt till integration och jämlikhet, krävs det att de hinder som fortfarande står i vägen för att utöva redan fastställda rättigheter elimineras, och samtidigt måste rättigheterna i vissa specifika delar utvidgas. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Om ett EU-medborgarskap av högre kvalitet skall kunna utvecklas, ett som är aktivare och öppnare och som är positivt till integration och jämlikhet, krävs det att de hinder som fortfarande står i vägen för att utöva redan fastställda rättigheter elimineras, och samtidigt måste rättigheterna i vissa specifika delar utvidgas.

| 4.1.3.2 | Det är fortfarande svårt att utnyttja vissa rättigheter med koppling till EU-medborgarskapet, såsom den fria rörligheten i EU och rösträtt och valbarhet i lokala val och Europaval. Det gäller att genomföra åtgärder som gör det möjligt att undanröja dessa svårigheter. Direktiven mot diskriminering har inte heller överförts på ett adekvat sätt till vissa nationella lagstiftningar. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Det är fortfarande svårt att utnyttja vissa rättigheter med koppling till EU-medborgarskapet, såsom den fria rörligheten i EU och rösträtt och valbarhet i lokala val och Europaval. Det gäller att genomföra åtgärder som gör det möjligt att undanröja dessa svårigheter. Direktiven mot diskriminering har inte heller överförts på ett adekvat sätt till vissa nationella lagstiftningar.

| 4.1.3.3 | Medborgarna i de nya medlemsstaterna måste utan dröjsmål kunna utnyttja samtliga rättigheter som knyts till medborgarskapet i unionen. Den tidsbegränsade inskränkningen i dessa rättigheter för deras del är onormal och måste åtgärdas snabbt. Restriktionerna skapar åtskilliga yrkesmässiga och sociala problem för dessa medborgare, och de innebär en oacceptabel diskriminering som gör dem till ”andra klassens medborgare”. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Medborgarna i de nya medlemsstaterna måste utan dröjsmål kunna utnyttja samtliga rättigheter som knyts till medborgarskapet i unionen. Den tidsbegränsade inskränkningen i dessa rättigheter för deras del är onormal och måste åtgärdas snabbt. Restriktionerna skapar åtskilliga yrkesmässiga och sociala problem för dessa medborgare, och de innebär en oacceptabel diskriminering som gör dem till ”andra klassens medborgare”.

| 4.1.3.4 | EESK har föreslagit (9) att EU-medborgarskapet skall beviljas på basis av ett nytt kriterium: att tredjelandsmedborgare som vistas stadigvarande och har långsiktigt uppehållstillstånd också skall kunna få detta medborgarskap. Medborgarskapsrätten, särskilt de politiska rättigheterna vid kommunala val, är en grundläggande faktor för integreringen av invandrare. |
| --- | --- |

4.1.3.4

EESK har föreslagit (9) att EU-medborgarskapet skall beviljas på basis av ett nytt kriterium: att tredjelandsmedborgare som vistas stadigvarande och har långsiktigt uppehållstillstånd också skall kunna få detta medborgarskap. Medborgarskapsrätten, särskilt de politiska rättigheterna vid kommunala val, är en grundläggande faktor för integreringen av invandrare.

| 4.1.3.5 | Integreringen av invandrare är absolut nödvändig för den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna. Annars löper invandrarna och deras barn och barnbarn som är födda och har vuxit upp i EU risk att drabbas av social utslagning och utanförskap. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Integreringen av invandrare är absolut nödvändig för den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna. Annars löper invandrarna och deras barn och barnbarn som är födda och har vuxit upp i EU risk att drabbas av social utslagning och utanförskap.

4.1.4   Ett gemensamt asylområde (10)

| 4.1.4.1 | Europeiska unionen beviljar sig själv en ny tidsfrist på fem år för att uppnå ett mål som fastställdes för fem år sedan: att skapa en gemensam procedur och en enhetlig status för dem som beviljats asyl eller subsidiärt skydd. Att realisera detta mål inom denna nya femåriga tidsgräns framstår som möjligt, men det är uppenbart att man måste övervinna det motstånd som hittills kommit till uttryck i denna fråga för att kunna vidta alla nödvändiga åtgärder. Även om det är centralt att gå framåt utan dröjsmål, är det lika viktigt att göra det på grundval av ett programinnehåll som harmonierar med de grundläggande rättigheterna i anslutning till asylfrågorna. Systemet med omröstning med kvalificerad majoritet vid rådet och Europaparlamentets medbeslutande kommer att göra det möjligt att anta lagstiftning av högre kvalitet. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Europeiska unionen beviljar sig själv en ny tidsfrist på fem år för att uppnå ett mål som fastställdes för fem år sedan: att skapa en gemensam procedur och en enhetlig status för dem som beviljats asyl eller subsidiärt skydd. Att realisera detta mål inom denna nya femåriga tidsgräns framstår som möjligt, men det är uppenbart att man måste övervinna det motstånd som hittills kommit till uttryck i denna fråga för att kunna vidta alla nödvändiga åtgärder. Även om det är centralt att gå framåt utan dröjsmål, är det lika viktigt att göra det på grundval av ett programinnehåll som harmonierar med de grundläggande rättigheterna i anslutning till asylfrågorna. Systemet med omröstning med kvalificerad majoritet vid rådet och Europaparlamentets medbeslutande kommer att göra det möjligt att anta lagstiftning av högre kvalitet.

| 4.1.4.2 | Det föreskrivs i handlingsplanen att en utvärdering skall göras år 2007 av inlemmandet och tillämpningen av de instrument som redan finns på asylområdet. Denna utvärdering är verkligen oumbärlig i ljuset av de skillnader som uppstått i överföringen och tillämpningen av gällande direktiv (tillfälligt skydd, miniminormer för mottagande, Dublin II). Utvärderingsförfarandet bör inriktas på hur gällande instrument tillämpas i enlighet med förpliktelserna på basis av internationella konventioner om mänskliga rättigheter och Genèvekonventionen från 1951. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Det föreskrivs i handlingsplanen att en utvärdering skall göras år 2007 av inlemmandet och tillämpningen av de instrument som redan finns på asylområdet. Denna utvärdering är verkligen oumbärlig i ljuset av de skillnader som uppstått i överföringen och tillämpningen av gällande direktiv (tillfälligt skydd, miniminormer för mottagande, Dublin II). Utvärderingsförfarandet bör inriktas på hur gällande instrument tillämpas i enlighet med förpliktelserna på basis av internationella konventioner om mänskliga rättigheter och Genèvekonventionen från 1951.

| 4.1.4.3 | När det gäller de nya planerade instrumenten bedömer EESK att alla framsteg är positiva i fråga om samordning av praxis på asylrättsområdet mellan medlemsstaterna, utvecklingen av status med långsiktigt uppehållstillstånd för flyktingar, utvärdering av hur Europeiska flyktingfonden tillämpas, osv. |
| --- | --- |

4.1.4.3

När det gäller de nya planerade instrumenten bedömer EESK att alla framsteg är positiva i fråga om samordning av praxis på asylrättsområdet mellan medlemsstaterna, utvecklingen av status med långsiktigt uppehållstillstånd för flyktingar, utvärdering av hur Europeiska flyktingfonden tillämpas, osv.

| 4.1.4.4 | Men det vore fel att kräva att asylansökningarna skall göras utanför EU:s gränser. EESK menar att det är positivt att EU åtar sig att verka för bättre normer för humanitärt skydd i tredje land, men man får inte begränsa eller hindra tillämpningen av internationellt erkänd rätt för personer som behöver skydd att ta sig in på EU:s territorium för att begära asyl. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Men det vore fel att kräva att asylansökningarna skall göras utanför EU:s gränser. EESK menar att det är positivt att EU åtar sig att verka för bättre normer för humanitärt skydd i tredje land, men man får inte begränsa eller hindra tillämpningen av internationellt erkänd rätt för personer som behöver skydd att ta sig in på EU:s territorium för att begära asyl.

4.1.5   Laglig migration och förfaranden för inresa och vistelse

| 4.1.5.1 | Det har gått fem år efter Europeiska rådet i Tammerfors, och ändå är inte det planerade målet uppnått, att komma fram till en gemensam invandringspolitik för hela EU. Trots allt har man kommit en bit på väg. Kommissionen har utarbetat en lång rad politik- och lagstiftningsförslag, och parlamentet har antagit många resolutioner och initiativ. Men rådet har inte i tillräcklig utsträckning tagit hänsyn till dessa. EESK har för sin del samarbetat aktivt med kommissionen och Europaparlamentet. Vi har avgett ett stort antal yttranden för att verka för att EU skall få en gemensam politik värd namnet och en harmoniserad lagstiftning på området. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Det har gått fem år efter Europeiska rådet i Tammerfors, och ändå är inte det planerade målet uppnått, att komma fram till en gemensam invandringspolitik för hela EU. Trots allt har man kommit en bit på väg. Kommissionen har utarbetat en lång rad politik- och lagstiftningsförslag, och parlamentet har antagit många resolutioner och initiativ. Men rådet har inte i tillräcklig utsträckning tagit hänsyn till dessa. EESK har för sin del samarbetat aktivt med kommissionen och Europaparlamentet. Vi har avgett ett stort antal yttranden för att verka för att EU skall få en gemensam politik värd namnet och en harmoniserad lagstiftning på området.

| 4.1.5.2 | EU:s gemensamma invandringspolitik bör vara positiv för samtliga:






  — | För att personer som kommer hit skall få sin chans och få jämlik behandling. |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

EU:s gemensamma invandringspolitik bör vara positiv för samtliga:

—

För att personer som kommer hit skall få sin chans och få jämlik behandling.

| — | För de europeiska mottagningssammanslutningarna. |
| --- | --- |

—

För de europeiska mottagningssammanslutningarna.

| — | Och för utveckling av ursprungsländerna. |
| --- | --- |

—

Och för utveckling av ursprungsländerna.

| 4.1.5.3 | Under de närmaste åren kommer européerna att behöva nya ekonomiska migranter som bidrar till EU:s ekonomiska och sociala utveckling (11). Det demografiska läget är sådant att Lissabonstrategin kan misslyckas om vi inte ändrar invandringspolitiken. I praktiken behövs det aktiva politiska åtgärder för mottagning, både för högt kvalificerade och för mindre kvalificerade arbetstagare. Även om varje medlemsstat har sina behov och karaktärsdrag saknas det i samtliga fall politik- och lagstiftningsinstrument som tillåter laglig inresa för nya migranter och som gör det möjligt att bevara jämvikten på arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

4.1.5.3

Under de närmaste åren kommer européerna att behöva nya ekonomiska migranter som bidrar till EU:s ekonomiska och sociala utveckling (11). Det demografiska läget är sådant att Lissabonstrategin kan misslyckas om vi inte ändrar invandringspolitiken. I praktiken behövs det aktiva politiska åtgärder för mottagning, både för högt kvalificerade och för mindre kvalificerade arbetstagare. Även om varje medlemsstat har sina behov och karaktärsdrag saknas det i samtliga fall politik- och lagstiftningsinstrument som tillåter laglig inresa för nya migranter och som gör det möjligt att bevara jämvikten på arbetsmarknaderna.

| 4.1.5.4 | Det är oförståeligt att vissa regeringar inom Europeiska unionens råd inlagt sitt veto mot kommissionens lagstiftningsförslag, och att de bibehåller tidigare perioders restriktiva politik. Samtidigt utvecklas den svarta ekonomin och svartarbetet och skickar ”locktoner” till invandrare som saknar uppehållshandlingar. I brist på gemensam EU-lagstiftning håller medlemsstaterna på att anta nya lagar med starkt skiftande politiska angreppssätt, vilket gör harmoniseringsprocessen ännu mer komplicerad. De skiftande politiska angreppssätten och åtföljande skillnader i lagstiftning är en källa till förvirring och osäkerhet för medborgarna. |
| --- | --- |

4.1.5.4

Det är oförståeligt att vissa regeringar inom Europeiska unionens råd inlagt sitt veto mot kommissionens lagstiftningsförslag, och att de bibehåller tidigare perioders restriktiva politik. Samtidigt utvecklas den svarta ekonomin och svartarbetet och skickar ”locktoner” till invandrare som saknar uppehållshandlingar. I brist på gemensam EU-lagstiftning håller medlemsstaterna på att anta nya lagar med starkt skiftande politiska angreppssätt, vilket gör harmoniseringsprocessen ännu mer komplicerad. De skiftande politiska angreppssätten och åtföljande skillnader i lagstiftning är en källa till förvirring och osäkerhet för medborgarna.

| 4.1.5.5 | Europeiska unionens råd måste överge enhällighetsregeln och anta sina beslut med kvalificerad majoritet, och med Europaparlamentets medbeslutande. Det är enda sättet att komma fram till en lagstiftning av god kvalitet. Dessa ändringar bör göras snarast, innan nya lagstiftningsförslag studeras. Harmoniseringsgraden bör vara hög på den lagstiftning som skall antas. EU-lagstiftning av minimalistiskt slag som delegerar väsentliga aspekter till den nationella lagstiftaren kommer bara att permanenta dagens problem. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Europeiska unionens råd måste överge enhällighetsregeln och anta sina beslut med kvalificerad majoritet, och med Europaparlamentets medbeslutande. Det är enda sättet att komma fram till en lagstiftning av god kvalitet. Dessa ändringar bör göras snarast, innan nya lagstiftningsförslag studeras. Harmoniseringsgraden bör vara hög på den lagstiftning som skall antas. EU-lagstiftning av minimalistiskt slag som delegerar väsentliga aspekter till den nationella lagstiftaren kommer bara att permanenta dagens problem.

| 4.1.5.6 | I fråga om den nya lagstiftningen om invandrarmottagning är det bättre att etablera en övergripande lagstiftningsram än sektorsspecifika regler (12). Det förslag till direktiv om invandrarmottagning som kommissionen utarbetat och som EESK gett sitt stöd med förbehåll för några justeringar (13) är fortfarande ett bra lagstiftningsförslag. Som komplettering kan man utarbeta specifika regler för sektorsanknutna frågor och särskilda villkor. Att tillämpa ett sektorsspecifikt grepp som enbart reglerar mottagning av högkvalificerade invandrare – om det är Europeiska rådets alternativ – är inte lämpligt när det gäller att reglera en stor del av invandringsflödena, och det skulle för övrigt vara diskriminerande. Detta alternativ kan givetvis framstå som enklare i rådet, men det leder bort ifrån det som EU behöver. |
| --- | --- |

4.1.5.6

I fråga om den nya lagstiftningen om invandrarmottagning är det bättre att etablera en övergripande lagstiftningsram än sektorsspecifika regler (12). Det förslag till direktiv om invandrarmottagning som kommissionen utarbetat och som EESK gett sitt stöd med förbehåll för några justeringar (13) är fortfarande ett bra lagstiftningsförslag. Som komplettering kan man utarbeta specifika regler för sektorsanknutna frågor och särskilda villkor. Att tillämpa ett sektorsspecifikt grepp som enbart reglerar mottagning av högkvalificerade invandrare – om det är Europeiska rådets alternativ – är inte lämpligt när det gäller att reglera en stor del av invandringsflödena, och det skulle för övrigt vara diskriminerande. Detta alternativ kan givetvis framstå som enklare i rådet, men det leder bort ifrån det som EU behöver.

| 4.1.5.7 | I utkastet till konstitutionellt fördrag fastställs gränserna för den gemensamma lagstiftningen genom att det föreskrivs en rättighet för medlemsstaterna att fastställa det antal invandrare som de vill ta emot på sitt territorium, men denna begränsning hindrar inte att man uppnår en högre grad av harmonisering av lagstiftningen på området. Det bör snarare ses som ett incitament att hantera den ekonomiska invandringen på nationsnivå med öppna och överskådliga förfaranden. Det kommer att vara medlemsstatens myndighet som är behörig att utfärda arbets- och uppehållstillstånd och agera inom ramen för gemenskapslagstiftningen. Varje medlemsstat kommer således att i samverkan med arbetsmarknadsparterna kunna fastställa de invandrarprofiler som det finns behov av: hög- eller lågkvalificerade, till industrin eller jordbruket, byggbranschen eller tjänstesektorn eller också till samtliga sektorer. |
| --- | --- |

4.1.5.7

I utkastet till konstitutionellt fördrag fastställs gränserna för den gemensamma lagstiftningen genom att det föreskrivs en rättighet för medlemsstaterna att fastställa det antal invandrare som de vill ta emot på sitt territorium, men denna begränsning hindrar inte att man uppnår en högre grad av harmonisering av lagstiftningen på området. Det bör snarare ses som ett incitament att hantera den ekonomiska invandringen på nationsnivå med öppna och överskådliga förfaranden. Det kommer att vara medlemsstatens myndighet som är behörig att utfärda arbets- och uppehållstillstånd och agera inom ramen för gemenskapslagstiftningen. Varje medlemsstat kommer således att i samverkan med arbetsmarknadsparterna kunna fastställa de invandrarprofiler som det finns behov av: hög- eller lågkvalificerade, till industrin eller jordbruket, byggbranschen eller tjänstesektorn eller också till samtliga sektorer.

| 4.1.5.8 | Det finns en nära koppling mellan invandringen av ekonomiska skäl och arbetsmarknaderna. Därför gäller det att ha nära kontakter med arbetsmarknadsparterna när denna politik utarbetas och bedrivs. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Det finns en nära koppling mellan invandringen av ekonomiska skäl och arbetsmarknaderna. Därför gäller det att ha nära kontakter med arbetsmarknadsparterna när denna politik utarbetas och bedrivs.

| 4.1.5.9 | Först när Europeiska unionen får en gemensam lagstiftning för mottagning av tredjelandsmedborgare i forsknings- och förvärvsarbetssyfte går det att åstadkomma förstärkt samarbete mellan samtliga medlemsstater om hantering av invandringsflödena och överskådligare förfaranden på detta område. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Först när Europeiska unionen får en gemensam lagstiftning för mottagning av tredjelandsmedborgare i forsknings- och förvärvsarbetssyfte går det att åstadkomma förstärkt samarbete mellan samtliga medlemsstater om hantering av invandringsflödena och överskådligare förfaranden på detta område.

| 4.1.5.10 | Mottagningsförfarandena bör grundas på två saker: belägg för det ekonomiska behovet och ett tillfälligt tillstånd att söka arbete, på sex månader upp till ett år, som handläggs av varje medlemsstat i samverkan med arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Mottagningsförfarandena bör grundas på två saker: belägg för det ekonomiska behovet och ett tillfälligt tillstånd att söka arbete, på sex månader upp till ett år, som handläggs av varje medlemsstat i samverkan med arbetsmarknadsparterna.

| 4.1.5.11 | Personer som kommer till Europa måste garanteras lika behandling. Gemenskapslagstiftningen om mottagning bör innefatta invandrarnas rättigheter, och lagarna om invandring måste respektera de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, ILO:s normer och EU:s stadga om grundläggande rättigheter. I enlighet med direktiven mot diskriminering kommer migrerande arbetstagare att få samma ekonomiska, arbetsmässiga och sociala rättigheter (inklusive social trygghet) som gemenskapens arbetstagare. |
| --- | --- |

4.1.5.11

Personer som kommer till Europa måste garanteras lika behandling. Gemenskapslagstiftningen om mottagning bör innefatta invandrarnas rättigheter, och lagarna om invandring måste respektera de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, ILO:s normer och EU:s stadga om grundläggande rättigheter. I enlighet med direktiven mot diskriminering kommer migrerande arbetstagare att få samma ekonomiska, arbetsmässiga och sociala rättigheter (inklusive social trygghet) som gemenskapens arbetstagare.

| 4.1.5.12 | Direktivet om status med långsiktigt uppehållstillstånd förutsätter utvidgade rättigheter i fråga om statustrygghet och rörlighet inom EU. EESK har föreslagit att de personer som åtnjuter denna status också skall ha medborgarrättigheter. Vi har utarbetat ett initiativyttrande till konventionen och föreslagit att EU-medborgarskap skall beviljas tredjelandsmedborgare med stadigvarande vistelseort eller med långsiktigt uppehållstillstånd i ett av dessa länder. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Direktivet om status med långsiktigt uppehållstillstånd förutsätter utvidgade rättigheter i fråga om statustrygghet och rörlighet inom EU. EESK har föreslagit att de personer som åtnjuter denna status också skall ha medborgarrättigheter. Vi har utarbetat ett initiativyttrande till konventionen och föreslagit att EU-medborgarskap skall beviljas tredjelandsmedborgare med stadigvarande vistelseort eller med långsiktigt uppehållstillstånd i ett av dessa länder.

| 4.1.5.13 | Samarbetet med ursprungsländerna måste ovillkorligen förbättras, inte bara för att undvika olovlig invandring utan också för att invandringen skall bli en faktor för dessa länders ekonomiska och sociala utveckling. EESK skriver under på FN:s generalsekreterare Kofi Annans förslag, som framfördes inför Europaparlamentet för ett år sedan, om att invandringsfrågan måste finnas på det internationella samfundets dagordning och behandlas med ett multilateralt angreppssätt. |
| --- | --- |

4.1.5.13

Samarbetet med ursprungsländerna måste ovillkorligen förbättras, inte bara för att undvika olovlig invandring utan också för att invandringen skall bli en faktor för dessa länders ekonomiska och sociala utveckling. EESK skriver under på FN:s generalsekreterare Kofi Annans förslag, som framfördes inför Europaparlamentet för ett år sedan, om att invandringsfrågan måste finnas på det internationella samfundets dagordning och behandlas med ett multilateralt angreppssätt.

| 4.1.5.14 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har utarbetat ett initiativyttrande (14) med förslag om att medlemsstaterna skall underteckna Internationella konventionen om skydd av samtliga migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling år 1990 och trädde i kraft 2003, men som fortfarande inte ratificerats av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

4.1.5.14

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har utarbetat ett initiativyttrande (14) med förslag om att medlemsstaterna skall underteckna Internationella konventionen om skydd av samtliga migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling år 1990 och trädde i kraft 2003, men som fortfarande inte ratificerats av EU:s medlemsstater.

| 4.1.5.15 | Den gemensamma invandringspolitik som EESK efterlyser går längre än lagstiftning om mottagning. Det gäller att etablera en samordningsmetod för gemenskapen för att förstärka






  — | kampen mot den svarta ekonomin och svartarbetet, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

Den gemensamma invandringspolitik som EESK efterlyser går längre än lagstiftning om mottagning. Det gäller att etablera en samordningsmetod för gemenskapen för att förstärka

—

kampen mot den svarta ekonomin och svartarbetet,

| — | gränskontrollen och kampen mot kriminella nätverk inom människohandel, |
| --- | --- |

—

gränskontrollen och kampen mot kriminella nätverk inom människohandel,

| — | integrationspolitiken, som EESK utarbetat olika förslag om. |
| --- | --- |

—

integrationspolitiken, som EESK utarbetat olika förslag om.

| 4.1.5.16 | Det vore fel att anta att invandrarna endast kommer att stanna i Europa som tillfälliga gäster. Vissa kommer frivilligt att återvända till sitt ursprungsland medan andra kommer att rota sig i ett EU-land under en längre period eller stadigvarande. EESK anordnade år 2002 en konferens med målet att göra integrationen till en grundläggande aspekt i den nya europeiska invandringspolitiken. En lång rad sakkunniga, arbetsmarknadsparter och de viktigaste frivilligorganisationerna i de 25 medlemsstaterna deltog. I slutsatserna föreslog man att kommissionen skulle utarbeta ett integrationsprogram. |
| --- | --- |

4.1.5.16

Det vore fel att anta att invandrarna endast kommer att stanna i Europa som tillfälliga gäster. Vissa kommer frivilligt att återvända till sitt ursprungsland medan andra kommer att rota sig i ett EU-land under en längre period eller stadigvarande. EESK anordnade år 2002 en konferens med målet att göra integrationen till en grundläggande aspekt i den nya europeiska invandringspolitiken. En lång rad sakkunniga, arbetsmarknadsparter och de viktigaste frivilligorganisationerna i de 25 medlemsstaterna deltog. I slutsatserna föreslog man att kommissionen skulle utarbeta ett integrationsprogram.

| 4.1.5.17 | Det är välkommet att kommissionen föreslagit en europeisk ram för integration och att vissa integrationsmål ingår i Haagprogrammet. I budgetplanen för perioden 2007–2013 ingår också en omfattande budget för integrationspolitiska satsningar, vilket EESK ser positivt på. |
| --- | --- |

4.1.5.17

Det är välkommet att kommissionen föreslagit en europeisk ram för integration och att vissa integrationsmål ingår i Haagprogrammet. I budgetplanen för perioden 2007–2013 ingår också en omfattande budget för integrationspolitiska satsningar, vilket EESK ser positivt på.

| 4.1.5.18 | Integrationen (15) är en dubbelriktad process mellan det mottagande samhället och invandrarna. Men det är regeringarna, de lokala och regionala myndigheterna och Europeiska unionen som har de politiska instrumenten och budgetresurserna för att realisera den. |
| --- | --- |

4.1.5.18

Integrationen (15) är en dubbelriktad process mellan det mottagande samhället och invandrarna. Men det är regeringarna, de lokala och regionala myndigheterna och Europeiska unionen som har de politiska instrumenten och budgetresurserna för att realisera den.

| 4.1.5.19 | Ett program för integration måste bland andra aspekter ta upp följande:






  — | Den första mottagningen: information och rådgivning, undervisning i mottagarlandets språk och sedvänjor. |
| --- | --- | --- |

4.1.5.19

Ett program för integration måste bland andra aspekter ta upp följande:

—

Den första mottagningen: information och rådgivning, undervisning i mottagarlandets språk och sedvänjor.

| — | Integrering på arbetsmarknaden med jämlik behandling. Arbetsmarknadsparternas roll är avgörande i detta avseende, och deras organisationer på Europanivå har följaktligen uppmanats att ta upp detta angreppssätt på den sociala dialogens dagordning. |
| --- | --- |

—

Integrering på arbetsmarknaden med jämlik behandling. Arbetsmarknadsparternas roll är avgörande i detta avseende, och deras organisationer på Europanivå har följaktligen uppmanats att ta upp detta angreppssätt på den sociala dialogens dagordning.

| — | Tillgång till utbildning utan diskriminering. |
| --- | --- |

—

Tillgång till utbildning utan diskriminering.

| — | Stadsintegrering; det gäller att undvika nedgångna stadsgetton som bäddar för segregering. Det krävs nya politiska åtaganden på detta område från de kommunala och regionala myndigheternas sida. |
| --- | --- |

—

Stadsintegrering; det gäller att undvika nedgångna stadsgetton som bäddar för segregering. Det krävs nya politiska åtaganden på detta område från de kommunala och regionala myndigheternas sida.

| — | Tillgång till hälsovård och sjukvård och andra offentliga tjänster på jämställda villkor. |
| --- | --- |

—

Tillgång till hälsovård och sjukvård och andra offentliga tjänster på jämställda villkor.

| — | Det nya europeiska samhället är mångkulturellt. Man får således inte utnyttja kulturell identitet för att driva segregering och främlingsfientliga strävanden. |
| --- | --- |

—

Det nya europeiska samhället är mångkulturellt. Man får således inte utnyttja kulturell identitet för att driva segregering och främlingsfientliga strävanden.

| 4.1.5.20 | De antagna direktiven mot diskriminering är förträffliga rättsliga instrument, men de reglerar inte alla problem. Det krävs ett aktivt politiskt agerande och ett nytt engagemang från det civila samhällets sida som kan främja sociala attityder som är positiva till integration. EESK kommer att fortsätta att driva på dialogen mellan organisationerna i det civila samhället. Till den ändan kommer vi under de närmaste månaderna att utarbeta ett nytt initiativyttrande som syftar till att uppmuntra de regionala och kommunala myndigheterna att göra nya satsningar i denna riktning. |
| --- | --- |

4.1.5.20

De antagna direktiven mot diskriminering är förträffliga rättsliga instrument, men de reglerar inte alla problem. Det krävs ett aktivt politiskt agerande och ett nytt engagemang från det civila samhällets sida som kan främja sociala attityder som är positiva till integration. EESK kommer att fortsätta att driva på dialogen mellan organisationerna i det civila samhället. Till den ändan kommer vi under de närmaste månaderna att utarbeta ett nytt initiativyttrande som syftar till att uppmuntra de regionala och kommunala myndigheterna att göra nya satsningar i denna riktning.

4.1.6   Kamp mot olovlig invandring

| 4.1.6.1 | I Haagprogrammet ingår kamp mot illegal invandring under kapitlet om gränskontroll. EESK har redan uttryckt sin positiva inställning till inrättandet av gränsförvaltningsbyrån (16), etableringen på medellång sikt av ett europeiskt system för gränsskydd och förbättrad samordning mellan de nationella myndigheter som ansvarar för gränserna. Det rör sig om en dubbel målsättning, nämligen dels ökad effektivitet i kampen mot de kriminella nätverk som ägnar sig åt människosmuggling och människohandel, dels humanitära insatser och jämlik behandling. |
| --- | --- |

4.1.6.1

I Haagprogrammet ingår kamp mot illegal invandring under kapitlet om gränskontroll. EESK har redan uttryckt sin positiva inställning till inrättandet av gränsförvaltningsbyrån (16), etableringen på medellång sikt av ett europeiskt system för gränsskydd och förbättrad samordning mellan de nationella myndigheter som ansvarar för gränserna. Det rör sig om en dubbel målsättning, nämligen dels ökad effektivitet i kampen mot de kriminella nätverk som ägnar sig åt människosmuggling och människohandel, dels humanitära insatser och jämlik behandling.

| 4.1.6.2 | EESK ställer sig positiv till de instrument som EU använt hittills för att bekämpa människosmuggling och människohandel, särskilt direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa (17), rambeslutet om kamp mot människohandel (18) samt direktivet om beviljande av uppehållstillstånd till drabbade personer som samarbetar med rättsväsendet (19). EESK har ställt sig kritisk till vissa aspekter av dessa instrument men uttryckt sitt stöd för det övergripande angreppssätt som använts. |
| --- | --- |

4.1.6.2

EESK ställer sig positiv till de instrument som EU använt hittills för att bekämpa människosmuggling och människohandel, särskilt direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa (17), rambeslutet om kamp mot människohandel (18) samt direktivet om beviljande av uppehållstillstånd till drabbade personer som samarbetar med rättsväsendet (19). EESK har ställt sig kritisk till vissa aspekter av dessa instrument men uttryckt sitt stöd för det övergripande angreppssätt som använts.

| 4.1.6.3 | Men för att förebygga illegal invandring gäller det också att agera på andra områden. Det är exempelvis helt nödvändigt att erbjuda migranterna lagliga, överskådliga och smidiga mottagningsförfaranden. Man måste också bekämpa den svarta ekonomin och svartarbetet så att det går att förhindra den exploatering av arbetskraften som nya invandrare utan reguljär status ofta utsätts för. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Men för att förebygga illegal invandring gäller det också att agera på andra områden. Det är exempelvis helt nödvändigt att erbjuda migranterna lagliga, överskådliga och smidiga mottagningsförfaranden. Man måste också bekämpa den svarta ekonomin och svartarbetet så att det går att förhindra den exploatering av arbetskraften som nya invandrare utan reguljär status ofta utsätts för.

| 4.1.6.4 | Det är också nödvändigt att förbättra samarbetet med grannländerna och transitländerna inom ramen för arbetet med att förhindra olaglig invandring och att bekämpa människosmuggling. |
| --- | --- |

4.1.6.4

Det är också nödvändigt att förbättra samarbetet med grannländerna och transitländerna inom ramen för arbetet med att förhindra olaglig invandring och att bekämpa människosmuggling.

4.2   Öka säkerheten

| 4.2.1 | I Haagprogrammet framhålls att ”Frågan om Europeiska unionens och dess medlemsstaters säkerhet har fått ny aktualitet, särskilt mot bakgrund av terroristattackerna i Förenta staterna den 11 september 2001 och i Madrid den 11 mars 2004”. I programmet föreslås en effektivare, gemensam strategi mot gränsöverskridande problem, och framför allt betonas säkerheten. |
| --- | --- |

4.2.1

I Haagprogrammet framhålls att ”Frågan om Europeiska unionens och dess medlemsstaters säkerhet har fått ny aktualitet, särskilt mot bakgrund av terroristattackerna i Förenta staterna den 11 september 2001 och i Madrid den 11 mars 2004”. I programmet föreslås en effektivare, gemensam strategi mot gränsöverskridande problem, och framför allt betonas säkerheten.

| 4.2.2 | I det dokument om den europeiska säkerhetsstrategin som antogs den 12 december 2003 (20) och där EU:s roll och ansvar fastställs mot bakgrund av den globala säkerhetens nya förutsättningar, beskrivs terrorismen som ett av de största hoten under vårt sekel. Vidare betonas den starka kopplingen mellan säkerhetens interna och externa aspekter i ett EU med gemensamma yttre gränser, utan inre gränser och med fri förlighet för personer. |
| --- | --- |

4.2.2

I det dokument om den europeiska säkerhetsstrategin som antogs den 12 december 2003 (20) och där EU:s roll och ansvar fastställs mot bakgrund av den globala säkerhetens nya förutsättningar, beskrivs terrorismen som ett av de största hoten under vårt sekel. Vidare betonas den starka kopplingen mellan säkerhetens interna och externa aspekter i ett EU med gemensamma yttre gränser, utan inre gränser och med fri förlighet för personer.

| 4.2.3 | Terrorismen är ett hot mot demokratins och rättsstatens grunder: de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive rätten till liv. Det krävs en samlad europeisk insats. För att säkerställa att medborgarna fullt ut skall kunna utöva sina fri- och rättigheter måste EU kunna garantera en hög säkerhetsnivå. I enlighet med artikel 29 i EU-fördraget skall unionen ”ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”, och eftersom ingen medlemsstat ensam kan bekämpa terrorismen, bör samarbetet och de gemensamma insatserna på EU-nivå mot kriminalitet och gränsöverskridande organiserad brottslighet stärkas genom en gemensam strategi. |
| --- | --- |

4.2.3

Terrorismen är ett hot mot demokratins och rättsstatens grunder: de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive rätten till liv. Det krävs en samlad europeisk insats. För att säkerställa att medborgarna fullt ut skall kunna utöva sina fri- och rättigheter måste EU kunna garantera en hög säkerhetsnivå. I enlighet med artikel 29 i EU-fördraget skall unionen ”ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”, och eftersom ingen medlemsstat ensam kan bekämpa terrorismen, bör samarbetet och de gemensamma insatserna på EU-nivå mot kriminalitet och gränsöverskridande organiserad brottslighet stärkas genom en gemensam strategi.

| 4.2.4 | Attentaten i London i juli 2005 visade än en gång på en av vår tids största utmaningar, nämligen att förhindra och på ett effektivt sätt förebygga terrorism, och samtidigt respektera de grundläggande fri- och rättigheterna och stärka demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

4.2.4

Attentaten i London i juli 2005 visade än en gång på en av vår tids största utmaningar, nämligen att förhindra och på ett effektivt sätt förebygga terrorism, och samtidigt respektera de grundläggande fri- och rättigheterna och stärka demokratin och rättsstaten.

| 4.2.5 | Europeiska rådet antog vid sitt extra möte den 13 juli 2005 en förklaring om EU:s reaktion på attentaten i London. I denna underströk man att det är viktigt att påskynda genomförandet av EU:s handlingsplan mot terrorism, som antogs den 21 september 2001. Ett stort antal lagstiftningsförslag som presenterades i denna förklaring kritiserades av Europaparlamentet, de icke-statliga organisationerna och det civila samhället. Kritiken baserades på osäkerhet om huruvida denna plan var förenlig med legitimitets-, proportionalitets- och effektivitetsprinciperna (21). |
| --- | --- |

4.2.5

Europeiska rådet antog vid sitt extra möte den 13 juli 2005 en förklaring om EU:s reaktion på attentaten i London. I denna underströk man att det är viktigt att påskynda genomförandet av EU:s handlingsplan mot terrorism, som antogs den 21 september 2001. Ett stort antal lagstiftningsförslag som presenterades i denna förklaring kritiserades av Europaparlamentet, de icke-statliga organisationerna och det civila samhället. Kritiken baserades på osäkerhet om huruvida denna plan var förenlig med legitimitets-, proportionalitets- och effektivitetsprinciperna (21).

| 4.2.6 | Den gemensamma säkerhetsstrategins ineffektivitet på EU-nivå förklaras av flera faktorer: avsaknaden av en effektiv rättslig ram för genomförandet av denna politik, att Europaparlamentet och EG-domstolen inte har fått delta i förfarandet, den internationella terrorismens och den organiserade brottslighetens komplexa rötter, orsaker och metoder, bristen på vilja hos vissa medlemsstater att erkänna och granska specifika punkter, avsaknaden av en gemensam definition av terrorism på europeisk och internationell nivå samt bristen på ömsesidigt förtroende mellan polis- och domstolsmyndigheterna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.2.6

Den gemensamma säkerhetsstrategins ineffektivitet på EU-nivå förklaras av flera faktorer: avsaknaden av en effektiv rättslig ram för genomförandet av denna politik, att Europaparlamentet och EG-domstolen inte har fått delta i förfarandet, den internationella terrorismens och den organiserade brottslighetens komplexa rötter, orsaker och metoder, bristen på vilja hos vissa medlemsstater att erkänna och granska specifika punkter, avsaknaden av en gemensam definition av terrorism på europeisk och internationell nivå samt bristen på ömsesidigt förtroende mellan polis- och domstolsmyndigheterna i de olika medlemsstaterna.

| 4.2.7 | Att genomföra säkerhetspolitiska åtgärder som inte bevarar jämvikten mellan säkerheten och de mänskliga rättigheterna är ett misstag som äventyrar effektiviteten när det gäller terrorismbekämpningen. |
| --- | --- |

4.2.7

Att genomföra säkerhetspolitiska åtgärder som inte bevarar jämvikten mellan säkerheten och de mänskliga rättigheterna är ett misstag som äventyrar effektiviteten när det gäller terrorismbekämpningen.

| 4.2.8 | En av det europeiska säkerhetssamarbetets största svagheter är att denna politik fortfarande står utanför gemenskapsramen och främst utvecklas enligt den mellanstatliga metoden (EU:s tredje pelare). EU:s roll är följaktligen mycket begränsad på detta område. Detta ger upphov till en rad negativa konsekvenser, såsom bristande effektivitet (till stor del på grund av att man använder sig av principen om enhällighet) och otillräcklig insyn i beslutsförfarandet. Att Europaparlamentet och EG-domstolen uteslutits ur beslutsförfarandet kan också nämnas i detta sammanhang. Medlemsstaterna skall i en särskild förklaring godkänna EG-domstolens behörighet inom ramen för den tredje pelaren (22) |
| --- | --- |

4.2.8

En av det europeiska säkerhetssamarbetets största svagheter är att denna politik fortfarande står utanför gemenskapsramen och främst utvecklas enligt den mellanstatliga metoden (EU:s tredje pelare). EU:s roll är följaktligen mycket begränsad på detta område. Detta ger upphov till en rad negativa konsekvenser, såsom bristande effektivitet (till stor del på grund av att man använder sig av principen om enhällighet) och otillräcklig insyn i beslutsförfarandet. Att Europaparlamentet och EG-domstolen uteslutits ur beslutsförfarandet kan också nämnas i detta sammanhang. Medlemsstaterna skall i en särskild förklaring godkänna EG-domstolens behörighet inom ramen för den tredje pelaren (22)

| 4.2.9 | Prümfördraget (eller Schengen III) av den 27 maj 2005 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt när det gäller bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig invandring, visar tydligt att ”frihet, säkerhet och rättvisa” fortfarande behandlas på statlig nivå. Detta fördrag förhandlades i själva verket fram och antogs av endast sju medlemsstater (23) Beslutsförfarandet avslutades utan någon som helst insyn, trots att den politik och de teman som behandlades var av mycket stor betydelse (24) |
| --- | --- |

4.2.9

Prümfördraget (eller Schengen III) av den 27 maj 2005 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt när det gäller bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig invandring, visar tydligt att ”frihet, säkerhet och rättvisa” fortfarande behandlas på statlig nivå. Detta fördrag förhandlades i själva verket fram och antogs av endast sju medlemsstater (23) Beslutsförfarandet avslutades utan någon som helst insyn, trots att den politik och de teman som behandlades var av mycket stor betydelse (24)

| 4.2.10 | Ett sådant rent mellanstatligt samarbete försvagar det europeiska projektet och hela det gemensamma området med frihet, säkerhet och rättvisa. Dessutom innebär det ”mindre Europa”. I stället bör man främja och säkerställa ”mer Europa” på dessa politikområden genom att använda sig av gemenskapsmetoden och en lämplig institutionell ram. Gemenskapssystemet möjliggör en mer integrerad, effektiv, övergripande och enhetlig metod för att komma till rätta med dagens problem. |
| --- | --- |

4.2.10

Ett sådant rent mellanstatligt samarbete försvagar det europeiska projektet och hela det gemensamma området med frihet, säkerhet och rättvisa. Dessutom innebär det ”mindre Europa”. I stället bör man främja och säkerställa ”mer Europa” på dessa politikområden genom att använda sig av gemenskapsmetoden och en lämplig institutionell ram. Gemenskapssystemet möjliggör en mer integrerad, effektiv, övergripande och enhetlig metod för att komma till rätta med dagens problem.

| 4.2.11 | Att involvera Europaparlamentet i beslutsförfarandet och ge EG-domstolen allmän behörighet på detta politikområde är av avgörande betydelse om man vill bevara de demokratiska värdena och rättsstaten. Med avseende på säkerheten krävs det en parlamentarisk och rättslig kontroll av samtliga rättsakter som antagits och lagts fram inom EU:s tredje pelare liksom i anslutning till verksamheten och insatserna inom ramen för de organ som inrättats på EU-nivå (Europol, Eurojust, Europeiska polisakademin – CEPOL, EU:s operativa specialgrupp med polischefer, Europeiska byrån för hantering av de yttre gränserna osv.). |
| --- | --- |

4.2.11

Att involvera Europaparlamentet i beslutsförfarandet och ge EG-domstolen allmän behörighet på detta politikområde är av avgörande betydelse om man vill bevara de demokratiska värdena och rättsstaten. Med avseende på säkerheten krävs det en parlamentarisk och rättslig kontroll av samtliga rättsakter som antagits och lagts fram inom EU:s tredje pelare liksom i anslutning till verksamheten och insatserna inom ramen för de organ som inrättats på EU-nivå (Europol, Eurojust, Europeiska polisakademin – CEPOL, EU:s operativa specialgrupp med polischefer, Europeiska byrån för hantering av de yttre gränserna osv.).

| 4.2.12 | Säkerheten är den mest centrala frågan i Haagprogrammet och den utgör också den viktigaste strategiska målsättningen under de kommande fem åren i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Säkerhetsdimensionen har införts i programmets avsnitt om frihet och rättvisa och följande aspekter har felaktigt tagits med under rubriken ”Ökad frihet”: bekämpning av olovlig invandring, biometri- och informationssystem (utveckling av databaser och möjligheter till samkörning av dessa), politik för återtagande och återvändande, förstärkta kontroller av inre och yttre gränser, visumpolitik osv. |
| --- | --- |

4.2.12

Säkerheten är den mest centrala frågan i Haagprogrammet och den utgör också den viktigaste strategiska målsättningen under de kommande fem åren i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Säkerhetsdimensionen har införts i programmets avsnitt om frihet och rättvisa och följande aspekter har felaktigt tagits med under rubriken ”Ökad frihet”: bekämpning av olovlig invandring, biometri- och informationssystem (utveckling av databaser och möjligheter till samkörning av dessa), politik för återtagande och återvändande, förstärkta kontroller av inre och yttre gränser, visumpolitik osv.

| 4.2.13 | I Haagprogrammet prioriteras kravet på en effektivare och bättre tillämpning och utvärdering av befintliga åtgärder i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa (25) Innan man utformar och inför politiska insatser på ett av dessa tre områden bör man dock utföra en detaljerad studie av åtgärdernas effektivitet, proportionalitet och legitimitet, eftersom det behövs en lagstiftning av god kvalitet. |
| --- | --- |

4.2.13

I Haagprogrammet prioriteras kravet på en effektivare och bättre tillämpning och utvärdering av befintliga åtgärder i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa (25) Innan man utformar och inför politiska insatser på ett av dessa tre områden bör man dock utföra en detaljerad studie av åtgärdernas effektivitet, proportionalitet och legitimitet, eftersom det behövs en lagstiftning av god kvalitet.

| 4.2.14 | Det krävs en enhetlig och tydlig rättslig ram som säkerställer ett heltäckande skydd av personuppgifter och en rättslig och parlamentarisk kontroll. Europeiska kommissionens förslag, som syftar till att ge dess avdelningar möjlighet att göra en systematisk, regelbunden och rigorös kontroll av om stadgan om grundläggande rättigheter respekteras i lagstiftningsförslagen (konsekvensanalyser) är mycket positivt (26) Detta förfarande borde emellertid även beaktas när det gäller den slutliga utformningen av de åtgärder som rådet antar. I samtliga etapper i beslutsförfarandet och i den praktiska tillämpningen av de planerade åtgärderna bör man vid informationsutbyte mellan polismyndigheterna och andra säkerhetstjänster bevara jämvikten mellan rätten till integritet och skydd av uppgifter (frihet), i enlighet med exempelvis artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i direktiv 95/46/EG (27) å ena sidan, och säkerheten å andra sidan. |
| --- | --- |

4.2.14

Det krävs en enhetlig och tydlig rättslig ram som säkerställer ett heltäckande skydd av personuppgifter och en rättslig och parlamentarisk kontroll. Europeiska kommissionens förslag, som syftar till att ge dess avdelningar möjlighet att göra en systematisk, regelbunden och rigorös kontroll av om stadgan om grundläggande rättigheter respekteras i lagstiftningsförslagen (konsekvensanalyser) är mycket positivt (26) Detta förfarande borde emellertid även beaktas när det gäller den slutliga utformningen av de åtgärder som rådet antar. I samtliga etapper i beslutsförfarandet och i den praktiska tillämpningen av de planerade åtgärderna bör man vid informationsutbyte mellan polismyndigheterna och andra säkerhetstjänster bevara jämvikten mellan rätten till integritet och skydd av uppgifter (frihet), i enlighet med exempelvis artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i direktiv 95/46/EG (27) å ena sidan, och säkerheten å andra sidan.

| 4.2.15 | Att utvidga uppgifterna för Europeiska unionens byrå för mänskliga rättigheter till att omfatta frågor som rör EU:s tredje pelare (avdelning VI i EU-fördraget) är en viktig faktor för att bevara en lämplig jämvikt mellan frihet, säkerhet och rättvisa i EU:s politik (28). |
| --- | --- |

4.2.15

Att utvidga uppgifterna för Europeiska unionens byrå för mänskliga rättigheter till att omfatta frågor som rör EU:s tredje pelare (avdelning VI i EU-fördraget) är en viktig faktor för att bevara en lämplig jämvikt mellan frihet, säkerhet och rättvisa i EU:s politik (28).

| 4.2.16 | I Haagprogrammet fäster man stor vikt vid en rad åtgärder som rör terrorism och som främst syftar till att främja utbytet av information om hot mot den inre och yttre säkerheten mellan underrättelse- och säkerhetstjänsten i medlemsstaterna, bekämpa finansieringen av terrorismen, låta underrättelse- och säkerhetstjänsten samt Europol göra en strategisk analys av terroristhoten, skydda grundläggande infrastruktur samt hantera konsekvenserna av ett eventuellt attentat. |
| --- | --- |

4.2.16

I Haagprogrammet fäster man stor vikt vid en rad åtgärder som rör terrorism och som främst syftar till att främja utbytet av information om hot mot den inre och yttre säkerheten mellan underrättelse- och säkerhetstjänsten i medlemsstaterna, bekämpa finansieringen av terrorismen, låta underrättelse- och säkerhetstjänsten samt Europol göra en strategisk analys av terroristhoten, skydda grundläggande infrastruktur samt hantera konsekvenserna av ett eventuellt attentat.

| 4.2.17 | Ett av de mest innovativa inslagen i Haagprogrammet är principen om tillgång till information som presenteras i kapitlet ”Stärkt säkerhet”. Denna princip innebär en ny metod för att förbättra det gränsöverskridande polisiära informationsutbytet i EU och bygger på möjligheten för en polis i en medlemsstat att erhålla all den information som behövs i en utredning från en annan medlemsstat (29). För närvarande råder oklarhet om det exakta innehållet, de verkliga effekterna och tillämpningsområdet samt om villkoren för användningen av denna banbrytande princip. Genomförandet kräver att det finns ett stort förtroende mellan polismyndigheterna i de olika medlemsstaterna. Bristen på förtroende har emellertid hittills varit ett av de avgörande hindren för samarbete på EU-nivå. Samarbetet måste stärkas mellan de organ, institutioner och aktörer inom EU som svarar för ”frihet, säkerhet och rättvisa”. Dessutom bör man säkerställa en rättslig kontroll av denna princips operativa aspekter och av verksamheten till följd av dess praktiska tillämpning. EESK stöder Europeiska kommissionens förslag om skydd av personuppgifter som överförs vid polisiärt och straffrättsligt samarbete (30) |
| --- | --- |

4.2.17

Ett av de mest innovativa inslagen i Haagprogrammet är principen om tillgång till information som presenteras i kapitlet ”Stärkt säkerhet”. Denna princip innebär en ny metod för att förbättra det gränsöverskridande polisiära informationsutbytet i EU och bygger på möjligheten för en polis i en medlemsstat att erhålla all den information som behövs i en utredning från en annan medlemsstat (29). För närvarande råder oklarhet om det exakta innehållet, de verkliga effekterna och tillämpningsområdet samt om villkoren för användningen av denna banbrytande princip. Genomförandet kräver att det finns ett stort förtroende mellan polismyndigheterna i de olika medlemsstaterna. Bristen på förtroende har emellertid hittills varit ett av de avgörande hindren för samarbete på EU-nivå. Samarbetet måste stärkas mellan de organ, institutioner och aktörer inom EU som svarar för ”frihet, säkerhet och rättvisa”. Dessutom bör man säkerställa en rättslig kontroll av denna princips operativa aspekter och av verksamheten till följd av dess praktiska tillämpning. EESK stöder Europeiska kommissionens förslag om skydd av personuppgifter som överförs vid polisiärt och straffrättsligt samarbete (30)

| 4.2.18 | EESK efterlyser ett effektivt samarbete mellan de olika EU-organen på området ”frihet, säkerhet och rättvisa”. I Haagprogrammet förordas att man i praktiken stärker samarbetet och samordningen mellan polis, domstolar och tullmyndigheter på nationell nivå samt mellan dessa instanser och Europol. Medlemsstaterna bör främja Europol som europeiskt organ och se till att Europol vid sidan av Eurojust får spela en avgörande roll i bekämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorismen. Man kan inte acceptera att de protokoll som innebär ändringar av Europolförordningen ännu inte har reviderats och genomförts i samtliga medlemsstater. Det är en fråga som man måste ta itu med omedelbart om man verkligen vill förse Europol med de resurser som krävs för att detta organ skall kunna fungera effektivt som en hörnsten i det europeiska polisiära samarbetet. Innan Europols behörighet omdefinieras bör medlemsstaterna övertygas om dess mervärde och nödvändigheten av att fullt ut samarbeta med detta organ. I programmet anges att Europol från och med den 1 januari 2006 kommer att ersätta sina årliga rapporter om situationen med avseende på kriminaliteten i Europeiska unionen med årliga utvärderingar av hot kopplade till omfattande organiserad brottslighet. Denna praktiska förstärkning av Europols roll bör åtföljas av en omfattande demokratisk utvärdering av dess verksamhet. Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör liksom EG-domstolen spela en central roll i den demokratiska och rättsliga kontrollen av dess verksamhet. |
| --- | --- |

4.2.18

EESK efterlyser ett effektivt samarbete mellan de olika EU-organen på området ”frihet, säkerhet och rättvisa”. I Haagprogrammet förordas att man i praktiken stärker samarbetet och samordningen mellan polis, domstolar och tullmyndigheter på nationell nivå samt mellan dessa instanser och Europol. Medlemsstaterna bör främja Europol som europeiskt organ och se till att Europol vid sidan av Eurojust får spela en avgörande roll i bekämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorismen. Man kan inte acceptera att de protokoll som innebär ändringar av Europolförordningen ännu inte har reviderats och genomförts i samtliga medlemsstater. Det är en fråga som man måste ta itu med omedelbart om man verkligen vill förse Europol med de resurser som krävs för att detta organ skall kunna fungera effektivt som en hörnsten i det europeiska polisiära samarbetet. Innan Europols behörighet omdefinieras bör medlemsstaterna övertygas om dess mervärde och nödvändigheten av att fullt ut samarbeta med detta organ. I programmet anges att Europol från och med den 1 januari 2006 kommer att ersätta sina årliga rapporter om situationen med avseende på kriminaliteten i Europeiska unionen med årliga utvärderingar av hot kopplade till omfattande organiserad brottslighet. Denna praktiska förstärkning av Europols roll bör åtföljas av en omfattande demokratisk utvärdering av dess verksamhet. Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör liksom EG-domstolen spela en central roll i den demokratiska och rättsliga kontrollen av dess verksamhet.

| 4.2.19 | Andra områden som prioriteras på den politiska dagordningen är biometri- och informationssystem. De flesta av dessa åtgärder är inte förenliga med principerna om legitimitet, proportionalitet och effektivitet, vilket vid upprepade tillfällen kritiserats av Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (31) och av organisationer för mänskliga rättigheter. Att det saknas garantier och effektiva möjligheter att väcka talan ger tyngd åt denna kritik. Trots att dessa instrument kritiserats, visade den förklaring som antogs vid det extra mötet den 13 juli 2005 avseende EU:s reaktion på attentaten i London att det är viktigt att dessa instrument omgående antas (32). |
| --- | --- |

4.2.19

Andra områden som prioriteras på den politiska dagordningen är biometri- och informationssystem. De flesta av dessa åtgärder är inte förenliga med principerna om legitimitet, proportionalitet och effektivitet, vilket vid upprepade tillfällen kritiserats av Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (31) och av organisationer för mänskliga rättigheter. Att det saknas garantier och effektiva möjligheter att väcka talan ger tyngd åt denna kritik. Trots att dessa instrument kritiserats, visade den förklaring som antogs vid det extra mötet den 13 juli 2005 avseende EU:s reaktion på attentaten i London att det är viktigt att dessa instrument omgående antas (32).

| 4.2.20 | I Haagprogrammet prioriteras tydligt mekanismer för att utvärdera befintliga politiska insatser. Innan man antar dessa initiativ bör man göra en detaljerad, oberoende studie av deras effektivitet, mervärde, proportionalitet och legitimitet (med hänsyn till mänskliga rättigheter och friheter). Kampen mot terrorismen berättigar inte att man utarbetar en politik som på ett oåterkalleligt sätt inverkar negativt på skyddet av friheten och demokratin och följaktligen leder till ökad osäkerhet för alla. |
| --- | --- |

4.2.20

I Haagprogrammet prioriteras tydligt mekanismer för att utvärdera befintliga politiska insatser. Innan man antar dessa initiativ bör man göra en detaljerad, oberoende studie av deras effektivitet, mervärde, proportionalitet och legitimitet (med hänsyn till mänskliga rättigheter och friheter). Kampen mot terrorismen berättigar inte att man utarbetar en politik som på ett oåterkalleligt sätt inverkar negativt på skyddet av friheten och demokratin och följaktligen leder till ökad osäkerhet för alla.

| 4.2.21 | När det gäller de åtgärder som syftar till att bekämpa finansieringen av terrorismen och kriminella organisationers penningtvätt, bör man använda metoder och införa lagar som underlättar övervakningen av misstänkta finansiella flöden som kan finansiera kriminell verksamhet, framför allt inom ramen för kampen mot penningtvätt (33) |
| --- | --- |

4.2.21

När det gäller de åtgärder som syftar till att bekämpa finansieringen av terrorismen och kriminella organisationers penningtvätt, bör man använda metoder och införa lagar som underlättar övervakningen av misstänkta finansiella flöden som kan finansiera kriminell verksamhet, framför allt inom ramen för kampen mot penningtvätt (33)

| 4.2.22 | Europeiska kommissionen lade nyligen fram ett förslag om riktlinjer för bästa praxis för att förhindra att icke-statliga organisationer används för att finansiera kriminella organisationer. EESK välkomnar att kommissionen har inlett ett samrådsförfarande på detta tema med de civila samhället och de icke-statliga organisationerna, men uttrycker oro över det samband som kommissionen antyder mellan de icke-statliga organisationerna och terrorismen, eftersom det kan leda till förvirring och är ett obefogat antagande. De icke-statliga organisationerna och det civila samhället spelar en central roll i kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten (34). |
| --- | --- |

4.2.22

Europeiska kommissionen lade nyligen fram ett förslag om riktlinjer för bästa praxis för att förhindra att icke-statliga organisationer används för att finansiera kriminella organisationer. EESK välkomnar att kommissionen har inlett ett samrådsförfarande på detta tema med de civila samhället och de icke-statliga organisationerna, men uttrycker oro över det samband som kommissionen antyder mellan de icke-statliga organisationerna och terrorismen, eftersom det kan leda till förvirring och är ett obefogat antagande. De icke-statliga organisationerna och det civila samhället spelar en central roll i kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten (34).

| 4.2.23 | I enlighet med den europeiska säkerhetsstrategin och mot bakgrund av att man prioriterar utvecklingen av en enhetlig yttre dimension för säkerhetspolitiken, fastställer Haagprogrammet utvecklingen av en integrerat och samordnat krishanteringssystem inom EU med gränsöverskridande effekter före den 1 januari 2006 som ett viktigt komplement till säkerhetsstrategin. Denna mekanism bör inbegripa en utvärdering av varje medlemsstats kapacitet när det gäller lagring, utbildning, gemensamma övningar och operativa planer för civil krisstyrning. Före utgången av 2005 skall Europeiska kommissionen lägga fram ett beslut om inrättande av ett allmänt system för snabb varning (Argus) och ett kriscenter för att samordna befintliga varningssystem, samt ett förslag om inrättande av ett nätverk för varningar om hot mot viktig infrastruktur. |
| --- | --- |

4.2.23

I enlighet med den europeiska säkerhetsstrategin och mot bakgrund av att man prioriterar utvecklingen av en enhetlig yttre dimension för säkerhetspolitiken, fastställer Haagprogrammet utvecklingen av en integrerat och samordnat krishanteringssystem inom EU med gränsöverskridande effekter före den 1 januari 2006 som ett viktigt komplement till säkerhetsstrategin. Denna mekanism bör inbegripa en utvärdering av varje medlemsstats kapacitet när det gäller lagring, utbildning, gemensamma övningar och operativa planer för civil krisstyrning. Före utgången av 2005 skall Europeiska kommissionen lägga fram ett beslut om inrättande av ett allmänt system för snabb varning (Argus) och ett kriscenter för att samordna befintliga varningssystem, samt ett förslag om inrättande av ett nätverk för varningar om hot mot viktig infrastruktur.

| 4.2.24 | EESK anser att EU bör införa en ny metod när det gäller den gemensamma säkerhetspolitiken, som bör svara mot effektivitets-, legitimitets- och proportionalitetskriterierna. Olika former av terrorism kräver olika lösningar och särskilda, målinriktade instrument som tar hänsyn till brottens särdrag. |
| --- | --- |

4.2.24

EESK anser att EU bör införa en ny metod när det gäller den gemensamma säkerhetspolitiken, som bör svara mot effektivitets-, legitimitets- och proportionalitetskriterierna. Olika former av terrorism kräver olika lösningar och särskilda, målinriktade instrument som tar hänsyn till brottens särdrag.

| 4.2.25 | Dessutom bör man ingående studera orsakerna till den våldsamma radikaliseringen av utsatta grupper samt terroristernas rekryteringsmetoder, för att förhindra att dessa fenomen utvecklas. Detta bör åtföljas av en insats och ett politiskt engagemang som kan främja en permanent och öppen dialog mellan olika religioner och kulturer, och bidra till kampen mot intolerans, rasism, främlingsfientlighet och våldsam extremism. |
| --- | --- |

4.2.25

Dessutom bör man ingående studera orsakerna till den våldsamma radikaliseringen av utsatta grupper samt terroristernas rekryteringsmetoder, för att förhindra att dessa fenomen utvecklas. Detta bör åtföljas av en insats och ett politiskt engagemang som kan främja en permanent och öppen dialog mellan olika religioner och kulturer, och bidra till kampen mot intolerans, rasism, främlingsfientlighet och våldsam extremism.

| 4.2.26 | Kommissionen bör granska möjligheterna att inbegripa terrorism bland de brott som handläggs av den internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

4.2.26

Kommissionen bör granska möjligheterna att inbegripa terrorism bland de brott som handläggs av den internationella brottmålsdomstolen.

4.3   Stärka rättsväsendet

| 4.3.1 | I enlighet med de tankegångar som tidigare uttryckts i slutsatserna från Europeiska rådet i Tammerfors 1999 prioriterar Haagprogrammet ett europeiskt område för rättvisa där principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga beslut och tillgången till rättslig prövning utgör hörnstenarna. |
| --- | --- |

4.3.1

I enlighet med de tankegångar som tidigare uttryckts i slutsatserna från Europeiska rådet i Tammerfors 1999 prioriterar Haagprogrammet ett europeiskt område för rättvisa där principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga beslut och tillgången till rättslig prövning utgör hörnstenarna.

| 4.3.2 | På ett antal områden (35) har det visat sig nödvändigt att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan de olika rättsliga myndigheterna och deras respektive regelverk. Det är ett av de grundläggande villkoren för utvecklingen av ett civil- och straffrättsligt samarbete. De rättsliga myndigheterna och alla de organ som vanligtvis deltar i det rättsliga förfarandet bör respektera myndighetsbeslut i andra länder på samma sätt som sina egna. Varken behörigheten, beslutens rättsliga kvalitet eller rätten till ett objektivt förfarande skall ifrågasättas. Bristen på förtroende, skillnaderna i medlemsstaternas rättssystemen – både när det gäller civilrätt och straffrätt – och medlemsstaternas avsaknad av ömsesidig kunskap om varandras system förhindrar alltjämt ett gemensamt synsätt på denna politik, och därmed även ett stärkt rättsligt samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.3.2

På ett antal områden (35) har det visat sig nödvändigt att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan de olika rättsliga myndigheterna och deras respektive regelverk. Det är ett av de grundläggande villkoren för utvecklingen av ett civil- och straffrättsligt samarbete. De rättsliga myndigheterna och alla de organ som vanligtvis deltar i det rättsliga förfarandet bör respektera myndighetsbeslut i andra länder på samma sätt som sina egna. Varken behörigheten, beslutens rättsliga kvalitet eller rätten till ett objektivt förfarande skall ifrågasättas. Bristen på förtroende, skillnaderna i medlemsstaternas rättssystemen – både när det gäller civilrätt och straffrätt – och medlemsstaternas avsaknad av ömsesidig kunskap om varandras system förhindrar alltjämt ett gemensamt synsätt på denna politik, och därmed även ett stärkt rättsligt samarbete på EU-nivå.

| 4.3.3 | I Haagprogrammet förordas utvecklingen av en ”europeisk rättskultur” med förankring i de många olika rättsliga system och traditioner som finns på nationell nivå. I programmet efterlyses dessutom ökade insatser för att förbättra möjligheterna till rättslig prövning och stärka det rättsliga samarbetet. Vidare understryks att det ömsesidiga förtroendet (36) bör grundas på vissheten om att alla EU-medborgare har tillgång till ett rättssystem av hög kvalitet (37). |
| --- | --- |

4.3.3

I Haagprogrammet förordas utvecklingen av en ”europeisk rättskultur” med förankring i de många olika rättsliga system och traditioner som finns på nationell nivå. I programmet efterlyses dessutom ökade insatser för att förbättra möjligheterna till rättslig prövning och stärka det rättsliga samarbetet. Vidare understryks att det ömsesidiga förtroendet (36) bör grundas på vissheten om att alla EU-medborgare har tillgång till ett rättssystem av hög kvalitet (37).

| 4.3.4 | Till skillnad från det fleråriga program som fastställdes i Tammerfors är Haagprogrammet allmänt sett mindre ambitiöst. I stället för att presentera ett stort antal nya åtgärder och rättsliga förslag, läggs det stor vikt vid att det inrättas ett objektivt och oberoende utvärderingssystem och att man tillämpar redan befintliga åtgärder som rör rättsväsendet, samtidigt som principen om domstolarnas oberoende respekteras. |
| --- | --- |

4.3.4

Till skillnad från det fleråriga program som fastställdes i Tammerfors är Haagprogrammet allmänt sett mindre ambitiöst. I stället för att presentera ett stort antal nya åtgärder och rättsliga förslag, läggs det stor vikt vid att det inrättas ett objektivt och oberoende utvärderingssystem och att man tillämpar redan befintliga åtgärder som rör rättsväsendet, samtidigt som principen om domstolarnas oberoende respekteras.

| 4.3.5 | Förutom bristen på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter är en av det straffrättsliga samarbetets största svagheter att det hör till EU:s tredje pelare och följaktligen står utanför gemenskapens behörighetsområde (gemenskapsmetoden). EU:s roll är alltså relativt begränsat, vilket ger upphov till en rad negativa effekter, såsom bristande effektivitet och insyn, att Europaparlamentet inte deltar i lagstiftningsförfarandet och att EG-domstolen saknar allmän behörighet. Inom ramen för den tredje pelaren skall medlemsstaterna godkänna EG-domstolens behörighet när det gäller tolkning och giltighet med avseende på den politik som genomförs via en förklaring som särskilt utformats i detta syfte. |
| --- | --- |

4.3.5

Förutom bristen på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter är en av det straffrättsliga samarbetets största svagheter att det hör till EU:s tredje pelare och följaktligen står utanför gemenskapens behörighetsområde (gemenskapsmetoden). EU:s roll är alltså relativt begränsat, vilket ger upphov till en rad negativa effekter, såsom bristande effektivitet och insyn, att Europaparlamentet inte deltar i lagstiftningsförfarandet och att EG-domstolen saknar allmän behörighet. Inom ramen för den tredje pelaren skall medlemsstaterna godkänna EG-domstolens behörighet när det gäller tolkning och giltighet med avseende på den politik som genomförs via en förklaring som särskilt utformats i detta syfte.

| 4.3.6 | När det gäller det straffrättsliga samarbetet, är det tydligt att man framför utgifter för att skydda minimala rättssäkerhetsgarantier (frihet) på EU-nivå har prioriterat åtgärder som syftar till att stärka genomförandet av denna princip (säkerhet). Den europeiska arresteringsordern, som är det första konkreta steg som tagits när det gäller ömsesidigt erkännande av rättsliga beslut på det straffrättsliga området, är ett bra exempel på den bristande jämvikten mellan frihet och säkerhet (38). Trots den europeiska arresteringsorderns direkta effekter när det gäller enskildas rättigheter finns det exempelvis fortfarande, tre år efter dess antagande, ingen motsvarande lagstiftning som skyddar rättssäkerheten. |
| --- | --- |

4.3.6

När det gäller det straffrättsliga samarbetet, är det tydligt att man framför utgifter för att skydda minimala rättssäkerhetsgarantier (frihet) på EU-nivå har prioriterat åtgärder som syftar till att stärka genomförandet av denna princip (säkerhet). Den europeiska arresteringsordern, som är det första konkreta steg som tagits när det gäller ömsesidigt erkännande av rättsliga beslut på det straffrättsliga området, är ett bra exempel på den bristande jämvikten mellan frihet och säkerhet (38). Trots den europeiska arresteringsorderns direkta effekter när det gäller enskildas rättigheter finns det exempelvis fortfarande, tre år efter dess antagande, ingen motsvarande lagstiftning som skyddar rättssäkerheten.

| 4.3.7 | För att åtgärda denna brist lade Europeiska kommissionen i april 2004 fram ett förslag till rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (2004/328). I detta beslut fastställs gemensamma miniminormer för rättssäkerhetsgarantier tillämpliga på alla förfaranden inom EU som syftar till att fastställa huruvida en person som är misstänkt för ett brott är skyldig eller inte, eller till att bedöma konsekvenserna av ett erkännande vid en anklagelse. Det omfattar även alla sorters överklaganden som införts inom ramen för dessa förfaranden (39). Trots kritiken av detta besluts begränsningar när det gäller rättssäkerheten, skulle det ifall det antogs stärka det ömsesidiga förtroendet och skyddet av medborgarnas grundläggande rättigheter, inklusive rätten till en rättvis rättegång. Hindren för att uppnå en politisk överenskommelse inom rådet är stora. Det är oacceptabelt att medlemsstaternas företrädare inte lyckas nå en överenskommelse om detta initiativ (40). Behovet av att omedelbart uppnå en överenskommelse får dock inte bli en förevändning för att ytterligare minska den skyddsnivå som beskrivs i förslaget när det gäller de misstänktas och anklagades rättigheter inom ramen för brottsmålsförfaranden. |
| --- | --- |

4.3.7

För att åtgärda denna brist lade Europeiska kommissionen i april 2004 fram ett förslag till rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (2004/328). I detta beslut fastställs gemensamma miniminormer för rättssäkerhetsgarantier tillämpliga på alla förfaranden inom EU som syftar till att fastställa huruvida en person som är misstänkt för ett brott är skyldig eller inte, eller till att bedöma konsekvenserna av ett erkännande vid en anklagelse. Det omfattar även alla sorters överklaganden som införts inom ramen för dessa förfaranden (39). Trots kritiken av detta besluts begränsningar när det gäller rättssäkerheten, skulle det ifall det antogs stärka det ömsesidiga förtroendet och skyddet av medborgarnas grundläggande rättigheter, inklusive rätten till en rättvis rättegång. Hindren för att uppnå en politisk överenskommelse inom rådet är stora. Det är oacceptabelt att medlemsstaternas företrädare inte lyckas nå en överenskommelse om detta initiativ (40). Behovet av att omedelbart uppnå en överenskommelse får dock inte bli en förevändning för att ytterligare minska den skyddsnivå som beskrivs i förslaget när det gäller de misstänktas och anklagades rättigheter inom ramen för brottsmålsförfaranden.

| 4.3.8 | Den europeiska arresteringsordern är också ett bra exempel på bristen på ömsesidigt förtroende och de komplexa juridiska förhållanden som ibland råder i EU när det gäller samarbete på det straffrättsliga området och säkerhetsområdet. Parallellt med det svåra arbetet med att överföra rambeslutet i majoriteten av medlemsstaterna har rättsakterna för genomförande av den europeiska arresteringsordern i den nationella lagstiftningen överklagats i författningsdomstolarna i Tyskland och Polen på grund av bristande överensstämmelse med författningsbestämmelserna i dessa länder. Författningsdomstolen i Tyskland (Bundesverfassungsgericht) förklarade i en dom av den 18 juli 2005 (41) att den lag som innebär att den europeiska arresteringsordern införlivas i det tyska rättssystemet förklarats ogiltig. Den bröt emot de tyska konstitutionella garantierna eftersom det inte gick att överklaga beslut om utlämning. |
| --- | --- |

4.3.8

Den europeiska arresteringsordern är också ett bra exempel på bristen på ömsesidigt förtroende och de komplexa juridiska förhållanden som ibland råder i EU när det gäller samarbete på det straffrättsliga området och säkerhetsområdet. Parallellt med det svåra arbetet med att överföra rambeslutet i majoriteten av medlemsstaterna har rättsakterna för genomförande av den europeiska arresteringsordern i den nationella lagstiftningen överklagats i författningsdomstolarna i Tyskland och Polen på grund av bristande överensstämmelse med författningsbestämmelserna i dessa länder. Författningsdomstolen i Tyskland (Bundesverfassungsgericht) förklarade i en dom av den 18 juli 2005 (41) att den lag som innebär att den europeiska arresteringsordern införlivas i det tyska rättssystemet förklarats ogiltig. Den bröt emot de tyska konstitutionella garantierna eftersom det inte gick att överklaga beslut om utlämning.

| 4.3.9 | Förslaget till Europeiska kommissionens rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut är en annan stötesten i det komplexa system som det rättsliga samarbetet i EU utgör (42). Detta beslut syftar till att låta principen om ömsesidigt erkännande ersätta de aktuella mekanismerna för rättsligt stöd. Initiativet innehåller ett förslag om möjligheter att utfärda ett europeiskt bevisupptagningsbeslut i syfte att samla in objekt, dokument och uppgifter som skall kunna användas inom ramen för brottmålsförfaranden. Förslaget har kritiserats öppet och bedömts som förhastat eftersom det saknas en parallell lagstiftningsram som skulle kunna ge ett effektivt rättsligt skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.3.9

Förslaget till Europeiska kommissionens rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut är en annan stötesten i det komplexa system som det rättsliga samarbetet i EU utgör (42). Detta beslut syftar till att låta principen om ömsesidigt erkännande ersätta de aktuella mekanismerna för rättsligt stöd. Initiativet innehåller ett förslag om möjligheter att utfärda ett europeiskt bevisupptagningsbeslut i syfte att samla in objekt, dokument och uppgifter som skall kunna användas inom ramen för brottmålsförfaranden. Förslaget har kritiserats öppet och bedömts som förhastat eftersom det saknas en parallell lagstiftningsram som skulle kunna ge ett effektivt rättsligt skydd av de grundläggande rättigheterna.

| 4.3.10 | Haagprogrammets bristande ambitioner på det rättsliga området skulle kunna avhjälpas genom att EG-domstolen tillerkänns en allmän behörighet på dessa för medlemsstaterna så känsliga områden. EG-domstolen har generellt sett varit aktiv och innovativ i tolkningen och utvecklingen av EU-politiken. En viktig dom den senaste tiden från EG-domstolen i fråga om polissamarbete och straffrättsligt samarbete är Pupino-målet C-105/03 av den 16 juni 2005 (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Haagprogrammets bristande ambitioner på det rättsliga området skulle kunna avhjälpas genom att EG-domstolen tillerkänns en allmän behörighet på dessa för medlemsstaterna så känsliga områden. EG-domstolen har generellt sett varit aktiv och innovativ i tolkningen och utvecklingen av EU-politiken. En viktig dom den senaste tiden från EG-domstolen i fråga om polissamarbete och straffrättsligt samarbete är Pupino-målet C-105/03 av den 16 juni 2005 (43).

| 4.3.11 | När det gäller rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor är det enligt Haagprogrammet viktigt att gränserna mellan länderna i Europa inte längre utgör ett hinder när det gäller att avgöra civilrättsliga ärenden, hänskjuta ärenden till domstol eller verkställa civilrättsliga domar. Rättsliga och juridiska hinder måste undanröjas vid gränsöverskridande civilrättsliga och familjerättsliga tvister för att säkerställa medborgarnas skydd och rättigheter. Enligt programmet bör arbetet med följande projekt fortsätta aktivt: lagvalsreglerna för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) och avtalsförpliktelser (Rom I), ett europeiskt betalningsföreläggande och instrument som rör alternativa tvistlösningar och avser små fordringar. |
| --- | --- |

4.3.11

När det gäller rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor är det enligt Haagprogrammet viktigt att gränserna mellan länderna i Europa inte längre utgör ett hinder när det gäller att avgöra civilrättsliga ärenden, hänskjuta ärenden till domstol eller verkställa civilrättsliga domar. Rättsliga och juridiska hinder måste undanröjas vid gränsöverskridande civilrättsliga och familjerättsliga tvister för att säkerställa medborgarnas skydd och rättigheter. Enligt programmet bör arbetet med följande projekt fortsätta aktivt: lagvalsreglerna för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) och avtalsförpliktelser (Rom I), ett europeiskt betalningsföreläggande och instrument som rör alternativa tvistlösningar och avser små fordringar.

| 4.3.12 | Till prioriteringarna för de kommande fem åren hör även att befästa och stärka samarbetet i fråga om ömsesidigt erkännande när det gäller processrätt, familje- och arvsrätt. Detta är dock ett område där olika rättsliga traditioner och kulturer gör det svårt att uppnå verkliga och säkra framsteg på vägen mot ett gemensamt rättsligt område. Därför är det särskilt viktigt att man ingående studerar olika åtgärder för att främja ömsesidigt förtroende och tanken på ett gemensamt rättsligt område inom EU (44). |
| --- | --- |

4.3.12

Till prioriteringarna för de kommande fem åren hör även att befästa och stärka samarbetet i fråga om ömsesidigt erkännande när det gäller processrätt, familje- och arvsrätt. Detta är dock ett område där olika rättsliga traditioner och kulturer gör det svårt att uppnå verkliga och säkra framsteg på vägen mot ett gemensamt rättsligt område. Därför är det särskilt viktigt att man ingående studerar olika åtgärder för att främja ömsesidigt förtroende och tanken på ett gemensamt rättsligt område inom EU (44).

| 4.3.13 | I Haagprogrammet framhålls att ”effektiv bekämpning av gränsöverskridande organiserad och annan allvarlig brottslighet samt terrorism kräver samarbete och samordning av utredningar och, när så är möjligt, sammanslagning av åtal av Eurojust i samarbete med Europol”. Rådet bör anta den europeiska lagen om Eurojust med beaktande av alla uppgifter som ålagts Eurojust. Dessutom bör förhållandet (samarbetet) mellan Eurojust och Europol klargöras. |
| --- | --- |

4.3.13

I Haagprogrammet framhålls att ”effektiv bekämpning av gränsöverskridande organiserad och annan allvarlig brottslighet samt terrorism kräver samarbete och samordning av utredningar och, när så är möjligt, sammanslagning av åtal av Eurojust i samarbete med Europol”. Rådet bör anta den europeiska lagen om Eurojust med beaktande av alla uppgifter som ålagts Eurojust. Dessutom bör förhållandet (samarbetet) mellan Eurojust och Europol klargöras.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, Europeiska rådet, EUT C 53, 3.3.2005.

1

(2)  ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” KOM(2005) 184 slutlig, Bryssel 10.5.2005.

2

(3)  Se yttrandena SOC/210, 211, 212 (föredragande: Brenda King, An Le Nouail Marlière och Miguel Ángel Cabra de Luna).

3

(4)  Haagprogrammet, ”Inledning”.

4

(5)  Meddelande från kommissionen: ”Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa: Resultat av Tammerforsprogrammet och framtida inriktning” - KOM(2004) 401 slutlig, Bryssel 2.6.2004.

5

(6)  Man måste komma ihåg att Danmark, Irland och Storbritannien vid förhandlingarna om Amsterdamfördraget erhöll undantagsprotokoll som gör det möjligt för dessa länder att ställa sig utanför den politik som avses i avdelning IV i EG-fördraget.

6

(7)  Se yttrandena SOC/210, 211 och 212 (föredragande: Brenda King, An Le Nouail Marlière, Miguel Ángel Cabra de Luna).

7

(8)  Se kommissionens meddelande KOM(2005) 280 slutlig och kommitténs yttrande om detta (SOC/216).

8

(9)  Se EESK:s yttrande om ”Medborgarskap i EU” i EUT C 208, 3.9.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

9

(10)  Se EESK:s yttranden i asylfrågor (efter Tammerfors).

10

(11)  Se EESK:s yttrande om kommissionens meddelande om ”invandring, integration och sysselsättning” i EUT C 80, 30.3.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

11

(12)  Se EESK:s yttrande om Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004) 811 slutlig), EUT C 286, 17.11.2005 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

12

(13)  Se EESK:s yttrande om direktiv om villkor för inresa och vistelse (KOM(2001) 386 slutlig i EUT C 80, 3.4 2002) (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

13

(14)  Se EESK:s yttrande om Internationella konventionen om migrerande arbetstagare, EUT C 302, 7.12.2004 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

14

(15)  Se yttrandena om ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”, EGT C 125, 27.5.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños) och om ”invandring, integration och sysselsättning”, EUT C 80, 30.3 2004 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

15

(16)  Se EESK:s yttrande om byrån i EUT C 108, 30.4.2004 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

16

(17)  Rådets direktiv 2002/90/EG, 28.11.2002.

17

(18)  Rådets rambeslut av den 19 juli 2002.

18

(19)  Direktiv 2004/81/EG, 29.4.2004.

19

(20)  Se ”Ett säkert Europa i en bättre värld – En europeisk säkerhetsstrategi” (ej på svenska), Bryssel den 12 december 2003. Dokument utarbetat av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Javier Solana.

20

(21)  Som exempel kan nämnas initiativet från Frankrike, Irland, Sverige och Storbritannien om ett förslag till rambeslut om bevarande av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av offentliga elektroniska kommunikationstjänster eller överföring av uppgifter via offentliga elektroniska kommunikationstjänster för förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av brott, 2004/8958, av den 28 april 2004. Kommissionen lade samtidigt fram ett förslag till direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster (KOM(2005) 438 slutlig) av den 21.9.2005 som ger fler garantier än det mellanstatliga förslaget och som säkerställer Europaparlamentets deltagande.

21

(22)  Se artikel 35 i fördraget om Europeiska unionen. Hittills har endast följande 14 medlemsstater erkänt EG-domstolens behörighet i frågor som rör EU:s tredje pelare: Tyskland, Österrike, Belgien, Grekland, Luxemburg, Nederländerna, Sverige, Finland, Spanien, Portugal, Italien, Frankrike, Tjeckien och Ungern.

22

(23)  Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Österrike.

23

(24)  Bland annat åtgärder för att förebygga terroristattentat, DNA-baser, säkerhetspersonal på flygplan, gränsöverskridande bistånd vid större evenemang, kriser, katastrofer och allvarliga olyckor samt ömsesidigt bistånd vid återsändande av olagliga invandrare.

24

(25)  Rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (EGT L 174, 27.6.2001).

25

(26)  Meddelande från kommissionen – Hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag – Metoder för en systematisk och strikt kontroll, KOM(2005) 172 slutlig, av den 27.4.2005.

26

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 281, 23.10.1995.

27

(28)  Förslag till rådets beslut om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen, KOM(2005) 280 slutlig, av den 20 juni 2005 – 2005/0125 (CNS).

28

(29)  Europeiska kommissionen lade den 12 oktober 2005 fram ett förslag till rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet, KOM(2005) 490 slutlig, 12.10.2005.

29

(30)  Rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete, KOM(2005) 475 slutlig, 4.10.2005.

30

(31)  Rapport om initiativet från Republiken Frankrike, Irland, Konungariket Sverige och Förenade kungariket om ett förslag till rambeslut om bevarande av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av offentliga elektroniska kommunikationstjänster eller överföring av uppgifter via offentliga elektroniska kommunikationstjänster för förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av brott samt terrorism D(8958/2004 – C6-0198/2004 2004/0813(CNS)), Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, Europaparlamentet, föredragande: Alexander Nuno Alvaro, 31.5.2005.

31

(32)  I dessa förslag som innebär en utveckling av Schengenregelverket förutses exempelvis en bättre driftskompatibilitet och samverkan mellan de databaser som skapats av den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac, införande av biometriska kännetecken i resedokument, visumhandlingar, pass, uppehållstillstånd och informationssystem, bevarande av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av offentliga elektroniska kommunikationstjänster för avslöjande, utredning och lagföring av terroristverksamhet, användning av uppgifter om flygpassagerare för att öka luftfartssäkerheten och avtal om utbyte av sådan information med USA, Kanada och Australien samt om ömsesidig tillgång till databaser över DNA, fingeravtryck osv.

32

(33)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, inbegripet finansiering av terrorism”, KOM(2004) 448 slutlig, EUT C 267, 27.10.2005 (föredragande: John Simpson).

33

(34)  Se yttrande från facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna om ”Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ’Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering’ för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ’Säkerhet och skydd av friheter’”, SOC/212, föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna, 14 december 2005.

34

(35)  Se exempelvis gemenskapens tullkodex, rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1–50).

35

(36)  Haagprogrammet, punkt 3.2. ”Inrättande av ett förtroendeskapande klimat och ett ökat ömsesidigt förtroende”.

36

(37)  I handlingsplanen för programmets genomförande framhåller Europeiska kommissionen att unionen måste ”se till att inte endast ha bestämmelser om behörighet, erkännande och lagval, utan även vidta åtgärder som skapar tilltro och tillit mellan medlemsstaterna, genom att införa processrättsliga miniminormer och garantera en hög kvalitet i rättssystemen, särskilt när det gäller kraven på en rättvis behandling och respekten för rätten till försvar.”

37

(38)  Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, 2002/584/RIF, EGT L 190/1, 18.7.2002.

38

(39)  Förslag till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen, KOM(2004) 328 slutlig, 28.4.2004.

39

(40)  I förslaget nämns följande rättigheter: tillgång till advokathjälp före och under rättegång, kostnadsfri tillgång till tolk och översättare, garantier om vederbörlig uppmärksamhet på personer som inte kan förstå eller följa rättegången, rätt att kommunicera bland annat med de konsulära myndigheterna om det gäller misstänkta utlänningar samt information till de misstänkta om deras rättigheter (skriftlig information). Artiklarna 2–16 i förslaget.

40

(41)  Mål av den 18 juli 2005, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht.

41

(42)  Förslag till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål, KOM(2003) 688, 14.11.2003, CNS 2003/0270.

42

(43)  Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av vissa artiklar i rambeslutet 2001/220/JAI av den 15 mars 2001 om brottsoffrets ställning i straffrättsliga förfaranden. Domen avkunnades i samband med brottmålet mot den italienska förskolelärarinnan Maria Pupino, som misstänks ha skadat elever yngre än fem år. Domen i Pupino-målet utgör ett revolutionerande steg i byggandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom det är första gången EG-domstolen öppet erkänner de direkta följderna av rambesluten och beslutens tvingande karaktär gör att de nationella domstolarna måste tolka nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapsrätten. EG-domstolen framhåller att ”Det skulle vara svårt för unionen att fullgöra sin uppgift på ett effektivt sätt om principen om lojalt samarbete, som bland annat innebär att medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder, både allmänna och särskilda, för att säkerställa att deras skyldigheter enligt unionsrätten fullgörs, inte också gällde inom ramen för det polisiära och straffrättsliga samarbetet. Detta samarbete grundas för övrigt helt på samarbetet mellan medlemsstaterna”. Förhållandet (och överensstämmelsen) mellan denna dom från EG-domstolen och den tyska författningsdomstolens dom som upphäver lagstiftningen om genomförandet av den europeiska arresteringsordern är öppet för tolkning.

43

(44)  Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om inrättandet av ett europeiskt rättsligt nätverk inom privaträtten” (EGT C 139, 11.5.2001) och yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förbundsrepubliken Tysklands initiativ inför antagandet av rådets förordning om samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil och kommersiell natur” (EGT C 139, 11.5. 2001).

44

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/131

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om:

| — | ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 40/94 vad avser ämbetsperioden för ordföranden i Byrån för harmonisering inom den inre marknaden |
| --- | --- |

—

”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 40/94 vad avser ämbetsperioden för ordföranden i Byrån för harmonisering inom den inre marknaden

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2100/94 vad avser ämbetsperioden för ordföranden i Gemenskapens växtsortsmyndighet |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2100/94 vad avser ämbetsperioden för ordföranden i Gemenskapens växtsortsmyndighet

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2007/2004 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören för den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2007/2004 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören för den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå vad direktörens ämbetsperiod avser |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå vad direktörens ämbetsperiod avser

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och direktörerna för den europeiska byrån för luftfartssäkerhet KOM(2005) 190 slutlig – 2005/0087 (COD) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och direktörerna för den europeiska byrån för luftfartssäkerhet KOM(2005) 190 slutlig – 2005/0087 (COD)

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser ämbetsperioden för verkställande direktören, av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser ämbetsperioden för verkställande direktören, av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, vad beträffar mandatperioden för direktören |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, vad beträffar mandatperioden för direktören

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse vad direktörens ämbetsperiod avser |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse vad direktörens ämbetsperiod avser

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, vad beträffar mandatperioden för direktören |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, vad beträffar mandatperioden för direktören

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten” |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten”

KOM(2005) 190 slutlig – 2005/0077 (CNS) – 2005/0078 (CNS) – 2005/0089 (CNS) – 2005/0085 (COD) – 2005/0086 (COD) – 2005/0087 (COD) – 2005/0088 (COD) – 2005/0080 (CNS) – 2005/0072 (COD) – 2005/0073 (COD) – 2005/0074 (COD) – 2005/0075 (COD) – 2005/0076 (COD) – 2005/0081 (COD) – 2005/0082 (COD) – 2005/0083 (COD)

(2006/C 65/23)

Den 17 juni 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Den 12 juli 2005 gav presidiet sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna i uppdrag att svara för kommitténs beredning av ärendet.

Ágnes Cser utsågs till huvudföredragande vid Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 15 december 2005). EESK antog följande yttrande med 93 röster för, inga röster emot och 2 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av förordningsförslagen

| 1.1 | Europeiska kommissionens förslag syftar till att skapa enhetliga förfaranden för utnämning av direktörer och vice direktörer till de decentraliserade gemenskapsorganen i linje med rådets förordning (EG) nr 2007/2004.
  Kommissionen föreslår att grundförordningarna för 18 gemenskapsorgan skall ändras med avseende på förfarandet för att utse direktörer och vice direktörer.
  Ändringarna gäller inte rådets förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet, med motiveringen att dessa organ skall verka under en begränsad tid. Förordningarna om dessa båda organ innehåller därför inga bestämmelser om en förlängning av mandatet för direktörer och vice direktörer.
  Förslagen om ändring av förordningarna om Europeiska kemikaliemyndigheten och Gemenskapens kontrollorgan för fiske väntar fortfarande på att bli antagna, och ändringsförslag förväntas i syfte att harmonisera bestämmelserna. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska kommissionens förslag syftar till att skapa enhetliga förfaranden för utnämning av direktörer och vice direktörer till de decentraliserade gemenskapsorganen i linje med rådets förordning (EG) nr 2007/2004.

Kommissionen föreslår att grundförordningarna för 18 gemenskapsorgan skall ändras med avseende på förfarandet för att utse direktörer och vice direktörer.

Ändringarna gäller inte rådets förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet, med motiveringen att dessa organ skall verka under en begränsad tid. Förordningarna om dessa båda organ innehåller därför inga bestämmelser om en förlängning av mandatet för direktörer och vice direktörer.

Förslagen om ändring av förordningarna om Europeiska kemikaliemyndigheten och Gemenskapens kontrollorgan för fiske väntar fortfarande på att bli antagna, och ändringsförslag förväntas i syfte att harmonisera bestämmelserna.

| 1.2 | Enligt kommissionens förslag skall ingressen till samtliga förordningar om de 18 gemenskapsorganen ändras på samma sätt.
  De föreslagna enhetliga ändringarna innebär också att respektive organ skall ledas av en direktör som utnämns för en femårsperiod efter förslag från kommissionen. Mandatet kan dock (också det på förslag av kommissionen) efter en utvärdering förlängas en gång med högst fem år.
  I sin utvärdering uppmärksammar kommissionen de resultat som har uppnåtts under den första mandatperioden och på vilket sätt de har uppnåtts, samt respektive organs målsättningar och förväntningar för de kommande åren. |
| --- | --- |

1.2

Enligt kommissionens förslag skall ingressen till samtliga förordningar om de 18 gemenskapsorganen ändras på samma sätt.

De föreslagna enhetliga ändringarna innebär också att respektive organ skall ledas av en direktör som utnämns för en femårsperiod efter förslag från kommissionen. Mandatet kan dock (också det på förslag av kommissionen) efter en utvärdering förlängas en gång med högst fem år.

I sin utvärdering uppmärksammar kommissionen de resultat som har uppnåtts under den första mandatperioden och på vilket sätt de har uppnåtts, samt respektive organs målsättningar och förväntningar för de kommande åren.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar att kommissionen har utarbetat förslag om ändring av rådets förordningar om de 18 decentraliserade organen i syfte att åstadkomma enhetligare bestämmelser om förfarandena för att utse deras direktörer och vice direktörer, samt om förlängning av deras ämbetsperioder. |
| --- | --- |

2.1

EESK välkomnar att kommissionen har utarbetat förslag om ändring av rådets förordningar om de 18 decentraliserade organen i syfte att åstadkomma enhetligare bestämmelser om förfarandena för att utse deras direktörer och vice direktörer, samt om förlängning av deras ämbetsperioder.

| 2.2 | EESK värdesätter och stöder kommissionens avsikt att harmonisera bestämmelserna, eftersom regelverket därigenom blir överskådligare och mer lätthanterligt. Och det är inte bara regelverket som blir överskådligare utan också de aktuella gemenskapsorganens verksamhet. Dessutom blir administrationen enhetligare och enklare för kommissionens del.
  Överskådligheten och enkelheten kan också vara till hjälp för direktörerna och vice direktörerna i och med att gemenskapsorganens olika uppgifter och befogenheter också förtydligas. I de olika organens inrättandeförordningar förekommer olika begrepp, och olika beteckningar används i samband med utnämningen av direktörer och vice direktörer. Exempelvis heter det i vissa språkversioner att mandaten kan förlängas, förnyas eller löpa vidare. Dessutom orsakar de varierande tidsperioderna förvirring med avseende på tillämpningen av bestämmelserna om utnämning och rättslig ställning. |
| --- | --- |

2.2

EESK värdesätter och stöder kommissionens avsikt att harmonisera bestämmelserna, eftersom regelverket därigenom blir överskådligare och mer lätthanterligt. Och det är inte bara regelverket som blir överskådligare utan också de aktuella gemenskapsorganens verksamhet. Dessutom blir administrationen enhetligare och enklare för kommissionens del.

Överskådligheten och enkelheten kan också vara till hjälp för direktörerna och vice direktörerna i och med att gemenskapsorganens olika uppgifter och befogenheter också förtydligas. I de olika organens inrättandeförordningar förekommer olika begrepp, och olika beteckningar används i samband med utnämningen av direktörer och vice direktörer. Exempelvis heter det i vissa språkversioner att mandaten kan förlängas, förnyas eller löpa vidare. Dessutom orsakar de varierande tidsperioderna förvirring med avseende på tillämpningen av bestämmelserna om utnämning och rättslig ställning.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK ställer sig bakom målsättningen med ändringarna av de berörda förordningarna, men anser i motsats till kommissionen att det finns behov av ändring med avseende på ytterligare ett av de gemenskapsorgan som nämns i förslaget. I artikel 7.1 i rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse står det nämligen att direktören skall utses av styrelsen, på förslag av kommissionen, med en förordnandetid på fem år, vilken skall kunna ”förnyas” [I den svenska versionen står det ”förlängas” (ö.a.)].
  I det kommissionsförslag som kommittén har granskat står det annars genomgående ”förlängas”. |
| --- | --- |

3.1

EESK ställer sig bakom målsättningen med ändringarna av de berörda förordningarna, men anser i motsats till kommissionen att det finns behov av ändring med avseende på ytterligare ett av de gemenskapsorgan som nämns i förslaget. I artikel 7.1 i rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse står det nämligen att direktören skall utses av styrelsen, på förslag av kommissionen, med en förordnandetid på fem år, vilken skall kunna ”förnyas” [I den svenska versionen står det ”förlängas” (ö.a.)].

I det kommissionsförslag som kommittén har granskat står det annars genomgående ”förlängas”.

| 3.2 | Tyvärr hänvisar kommissionen felaktigt till artiklarna 223 och 225 i EG-fördraget [I den svenska versionen hänvisas till artikel 224 (ö.a.)]. Man bör hänvisa till artikel 224 i stället för artikel 225. |
| --- | --- |

3.2

Tyvärr hänvisar kommissionen felaktigt till artiklarna 223 och 225 i EG-fördraget [I den svenska versionen hänvisas till artikel 224 (ö.a.)]. Man bör hänvisa till artikel 224 i stället för artikel 225.

| 3.3 | Rådets förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad föreskriver att direktören skall utses av styrelsen för en period av trettio månader, och enligt rådets förordning (EG) nr 2068/2004 skall mandatet förlängas med trettio månader till och med den 31 december 2006. Vi har svårt att inse varför detta inte skall stämma överens med de harmoniseringsmål som satts upp. |
| --- | --- |

3.3

Rådets förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad föreskriver att direktören skall utses av styrelsen för en period av trettio månader, och enligt rådets förordning (EG) nr 2068/2004 skall mandatet förlängas med trettio månader till och med den 31 december 2006. Vi har svårt att inse varför detta inte skall stämma överens med de harmoniseringsmål som satts upp.

| 3.4 | Om kommissionen strävar efter harmonisering, förstår EESK inte heller varför denna strävan inte innefattar även terminologin för de ledande funktionerna.
  EESK vill fästa kommissionens uppmärksamhet på att det är både orealistiskt och oacceptabelt att ett så viktigt och kostsamt organ som Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet bara inrättas för en femårsperiod. Mot bakgrund av förlängningsperioderna för de övriga organens verksamhet är det rimligt att samma villkor skall gälla även i detta fall. Därför måste denna fråga nu tas upp i ett ändringsförslag.
  Målen och uppgifterna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet talar onekligen för EESK:s rekommendation. |
| --- | --- |

3.4

Om kommissionen strävar efter harmonisering, förstår EESK inte heller varför denna strävan inte innefattar även terminologin för de ledande funktionerna.

EESK vill fästa kommissionens uppmärksamhet på att det är både orealistiskt och oacceptabelt att ett så viktigt och kostsamt organ som Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet bara inrättas för en femårsperiod. Mot bakgrund av förlängningsperioderna för de övriga organens verksamhet är det rimligt att samma villkor skall gälla även i detta fall. Därför måste denna fråga nu tas upp i ett ändringsförslag.

Målen och uppgifterna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet talar onekligen för EESK:s rekommendation.

| 3.5 | Vi välkomnar den inriktning på enhetlighet, överskådlighet och enkelhet som genomsyrar kommissionens målsättningar. Däremot förstår vi inte varför kommissionen inte beaktar artikel 27 första stycket (avdelning III – Tjänstemännens karriär, kapitel 1) i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, som föreskriver följande:
  ”Rekryteringen skall vara inriktad på att de tjänstemän som tjänstgör vid institutionen har högsta kompetens, prestationsförmåga och oberoende ställning samt är rekryterade över största möjliga geografiska område bland medborgarna i gemenskapernas medlemsstater.”
  Kommissionens förslag till ändringar åsidosätter detta krav på ett flagrant sätt, när man med hänvisning till kostnadsbesparingar frångår det urvalsförfarande i form av allmänna uttagningsprov som föreskrivs i fördraget. I motiveringsdelen till sitt förslag tar kommissionen av praktiska skäl medvetet avstånd från det öppna uttagningsförfarande som föreskrivs i fördraget.
  EESK kan inte godta att man frångår de krav som finns inskrivna i fördraget och i tjänsteföreskrifterna för EU-tjänstemän. Om detta skulle accepteras skulle sannolikt ingen av de tio nya medlemsstaterna ha möjlighet att utses till direktör, verkställande direktör, vice direktör eller vice verkställande direktör i ett EU-organ.
  Vi håller inte med om att de behöriga organen skall kunna välja mellan en förlängning av det första mandatet och ett nytt urvalsförfarande.
  Enligt EESK:s åsikt måste man stärka EU-medborgarnas förtroende för Europeiska unionens institutioner. Arbetet med att förbättra allmänhetens förtroende kommer dock att försvåras radikalt om medborgare i de tio nya medlemsstaterna upplever att det är nästan omöjligt för dem att uppnå en ledande position i Europeiska unionens olika organ.
  Endast ett av 20 decentraliserade organ leds av en EU-medborgare från en av de tio nya medlemsstaterna.
  EESK rekommenderar kommissionen att göra en noggrann översyn av förslaget till ändring av de aktuella förordningarna mot bakgrund av ovannämnda synpunkter och Europeiska gemenskapens bestämmelser om lika möjligheter. |
| --- | --- |

3.5

Vi välkomnar den inriktning på enhetlighet, överskådlighet och enkelhet som genomsyrar kommissionens målsättningar. Däremot förstår vi inte varför kommissionen inte beaktar artikel 27 första stycket (avdelning III – Tjänstemännens karriär, kapitel 1) i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, som föreskriver följande:

”Rekryteringen skall vara inriktad på att de tjänstemän som tjänstgör vid institutionen har högsta kompetens, prestationsförmåga och oberoende ställning samt är rekryterade över största möjliga geografiska område bland medborgarna i gemenskapernas medlemsstater.”

Kommissionens förslag till ändringar åsidosätter detta krav på ett flagrant sätt, när man med hänvisning till kostnadsbesparingar frångår det urvalsförfarande i form av allmänna uttagningsprov som föreskrivs i fördraget. I motiveringsdelen till sitt förslag tar kommissionen av praktiska skäl medvetet avstånd från det öppna uttagningsförfarande som föreskrivs i fördraget.

EESK kan inte godta att man frångår de krav som finns inskrivna i fördraget och i tjänsteföreskrifterna för EU-tjänstemän. Om detta skulle accepteras skulle sannolikt ingen av de tio nya medlemsstaterna ha möjlighet att utses till direktör, verkställande direktör, vice direktör eller vice verkställande direktör i ett EU-organ.

Vi håller inte med om att de behöriga organen skall kunna välja mellan en förlängning av det första mandatet och ett nytt urvalsförfarande.

Enligt EESK:s åsikt måste man stärka EU-medborgarnas förtroende för Europeiska unionens institutioner. Arbetet med att förbättra allmänhetens förtroende kommer dock att försvåras radikalt om medborgare i de tio nya medlemsstaterna upplever att det är nästan omöjligt för dem att uppnå en ledande position i Europeiska unionens olika organ.

Endast ett av 20 decentraliserade organ leds av en EU-medborgare från en av de tio nya medlemsstaterna.

EESK rekommenderar kommissionen att göra en noggrann översyn av förslaget till ändring av de aktuella förordningarna mot bakgrund av ovannämnda synpunkter och Europeiska gemenskapens bestämmelser om lika möjligheter.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/134

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok om politiken för finansiella tjänster (2005–2010)”

KOM(2005) 177 slutlig

(2006/C 65/24)

Den 3 maj 2005 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok om politiken för finansiella tjänster (2005–2010)”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som berett ärendet, antog sitt yttrande den 20 oktober 2005. Föredragande var Guido Ravoet.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 115 röster för och 1 nedlagd röst.

1.   Bakgrund

| 1.1 | I Europeiska kommissionens grönbok om politiken för finansiella tjänster presenteras förslag om hur man ytterligare kan integrera EU:s finansmarknader. I stället för förslag till nya lagar ligger tyngdpunkten i dokumentet främst på tillämpningen av redan befintliga bestämmelser i handlingsplanen för finansiella tjänster (FSAP) och på samarbete. Bland annat granskas hur man kan förbättra den gränsöverskridande tillgången till finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag samt förvaltningen av tillgångar. |
| --- | --- |

1.1

I Europeiska kommissionens grönbok om politiken för finansiella tjänster presenteras förslag om hur man ytterligare kan integrera EU:s finansmarknader. I stället för förslag till nya lagar ligger tyngdpunkten i dokumentet främst på tillämpningen av redan befintliga bestämmelser i handlingsplanen för finansiella tjänster (FSAP) och på samarbete. Bland annat granskas hur man kan förbättra den gränsöverskridande tillgången till finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag samt förvaltningen av tillgångar.

| 1.2 | I grönboken framhålls behovet av att på kort sikt fullfölja det arbete som inte avslutats och färdigställa den lagstiftning som Europaparlamentet och rådet för närvarande förhandlar om. Vidare betonas att den befintliga lagstiftningen måste genomföras på ett effektivt sätt, i tre etapper: Man bör se till att EU-bestämmelser effektivt införlivas i den nationella lagstiftningen, att tillsynsmyndigheterna följer en mer strikt tillämpning och att det görs en fortlöpande utvärdering i efterhand. Enligt kommissionen kommer man under hela arbetets gång att tillämpa en strikt metod för ”bättre lagstiftning” samt fördjupade konsekvensanalyser och ett utvidgat samråd. |
| --- | --- |

1.2

I grönboken framhålls behovet av att på kort sikt fullfölja det arbete som inte avslutats och färdigställa den lagstiftning som Europaparlamentet och rådet för närvarande förhandlar om. Vidare betonas att den befintliga lagstiftningen måste genomföras på ett effektivt sätt, i tre etapper: Man bör se till att EU-bestämmelser effektivt införlivas i den nationella lagstiftningen, att tillsynsmyndigheterna följer en mer strikt tillämpning och att det görs en fortlöpande utvärdering i efterhand. Enligt kommissionen kommer man under hela arbetets gång att tillämpa en strikt metod för ”bättre lagstiftning” samt fördjupade konsekvensanalyser och ett utvidgat samråd.

| 1.3 | På ett par områden kan kommissionen komma att lägga fram nya initiativ. Separata grönböcker om aktiv förvaltning av hypotekslån och tillgångar offentliggjordes i juli 2005. |
| --- | --- |

1.3

På ett par områden kan kommissionen komma att lägga fram nya initiativ. Separata grönböcker om aktiv förvaltning av hypotekslån och tillgångar offentliggjordes i juli 2005.

| 1.4 | Kommissionen noterar att EU:s marknad för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag förblir splittrad. Därför har kommissionen bland annat beslutat att undersöka hur man kan göra den gränsöverridande användningen av bankkonton mer konsumentvänlig och riva barriärer så att konsumenterna kan hitta de bästa sparplanerna, hypotekslånen, försäkringarna och pensionslösningarna i hela EU med utgångspunkt i tydlig information som skall förenkla en jämförelse av de olika produkterna. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen noterar att EU:s marknad för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag förblir splittrad. Därför har kommissionen bland annat beslutat att undersöka hur man kan göra den gränsöverridande användningen av bankkonton mer konsumentvänlig och riva barriärer så att konsumenterna kan hitta de bästa sparplanerna, hypotekslånen, försäkringarna och pensionslösningarna i hela EU med utgångspunkt i tydlig information som skall förenkla en jämförelse av de olika produkterna.

| 1.5 | Andra frågor som diskuteras i grönboken är hur man kan se till att praxis och standarder i fråga om tillsyn är enhetliga i hela EU, hur man kan uppmuntra gränsöverskridande investeringar och hur man kan dra fördel av EU:s strategiska möjligheter att påverka de faktorer som styr regleringen av den framväxande globala finansmarknaden. Kommissionen föreslår att man skall stärka de finansiella relationerna med USA, Japan och Kina. |
| --- | --- |

1.5

Andra frågor som diskuteras i grönboken är hur man kan se till att praxis och standarder i fråga om tillsyn är enhetliga i hela EU, hur man kan uppmuntra gränsöverskridande investeringar och hur man kan dra fördel av EU:s strategiska möjligheter att påverka de faktorer som styr regleringen av den framväxande globala finansmarknaden. Kommissionen föreslår att man skall stärka de finansiella relationerna med USA, Japan och Kina.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på möjligheten att få lämna sina synpunkter på Europeiska kommissionens prioriteringar avseende politiken för finansiella tjänster under perioden 2005–2010. Eftersom vi nu träder in i en ny fas efter handlingsplanen för finansiella tjänster, är det lämpligt att kommissionen gör en bedömning av vad som uppnåtts och vad som i framtiden bör prioriteras. |
| --- | --- |

2.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på möjligheten att få lämna sina synpunkter på Europeiska kommissionens prioriteringar avseende politiken för finansiella tjänster under perioden 2005–2010. Eftersom vi nu träder in i en ny fas efter handlingsplanen för finansiella tjänster, är det lämpligt att kommissionen gör en bedömning av vad som uppnåtts och vad som i framtiden bör prioriteras.

| 2.2 | Kommissionen anser med rätta att handlingsplanen för finansiella tjänster är en av framgångarna under Lissabonstrategins första fas. Under strategins avgörande andra och avslutande fas fram till 2010 blir det viktigare än någonsin att se till att politiken för finansiella tjänster gör det lättare att uppnå Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen anser med rätta att handlingsplanen för finansiella tjänster är en av framgångarna under Lissabonstrategins första fas. Under strategins avgörande andra och avslutande fas fram till 2010 blir det viktigare än någonsin att se till att politiken för finansiella tjänster gör det lättare att uppnå Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål.

| 2.3 | EESK stöder kommissionens målsättning att främja djupa, likvida och dynamiska finansiella marknader i syfte att se till att kapitaltjänster och finansiella tjänster kanaliseras effektivt till alla delar av den europeiska ekonomin. En stabil, integrerad och konkurrenskraftig finanssektor, där konsumenternas tilltro är hög tack vare effektiva konsumentskyddsåtgärder, är en nödvändig förutsättning för att EU:s ekonomi skall kunna utvecklas framgångsrikt. |
| --- | --- |

2.3

EESK stöder kommissionens målsättning att främja djupa, likvida och dynamiska finansiella marknader i syfte att se till att kapitaltjänster och finansiella tjänster kanaliseras effektivt till alla delar av den europeiska ekonomin. En stabil, integrerad och konkurrenskraftig finanssektor, där konsumenternas tilltro är hög tack vare effektiva konsumentskyddsåtgärder, är en nödvändig förutsättning för att EU:s ekonomi skall kunna utvecklas framgångsrikt.

| 2.4 | EESK stöder även kommissionens förslag att göra en samlad insats under de kommande fem åren och att se till att hittills tagna initiativ förverkligas. På detta stadium bör tidigare initiativ granskas och utvärderas, och varje nytt initiativ bör introduceras med försiktighet och vederbörlig hänsyn till konsumenterna. En kostnads-/nyttoanalys bör automatiskt ingå som en del av ny lagstiftning, och lagstiftningen måste vara tillräckligt tydligt formulerad för att undvika en överdriven tillämpning (”gold plating”) i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.4

EESK stöder även kommissionens förslag att göra en samlad insats under de kommande fem åren och att se till att hittills tagna initiativ förverkligas. På detta stadium bör tidigare initiativ granskas och utvärderas, och varje nytt initiativ bör introduceras med försiktighet och vederbörlig hänsyn till konsumenterna. En kostnads-/nyttoanalys bör automatiskt ingå som en del av ny lagstiftning, och lagstiftningen måste vara tillräckligt tydligt formulerad för att undvika en överdriven tillämpning (”gold plating”) i medlemsstaterna.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK ger kommissionen en eloge för kvaliteten på förslagen i grönboken, och vi ger de flesta av förslagen ett brett stöd. I detta EESK-yttrande om grönboken lyfter vi fram de områden som är av särskilt intresse för EU:s organiserade civila samhälle. Samtidigt ber vi kommissionen om ytterligare information om dess planer på förslag avseende ett antal centrala frågor. |
| --- | --- |

3.1

EESK ger kommissionen en eloge för kvaliteten på förslagen i grönboken, och vi ger de flesta av förslagen ett brett stöd. I detta EESK-yttrande om grönboken lyfter vi fram de områden som är av särskilt intresse för EU:s organiserade civila samhälle. Samtidigt ber vi kommissionen om ytterligare information om dess planer på förslag avseende ett antal centrala frågor.

3.2   Grönbokens grundläggande politiska inriktning

| 3.2.1 | EESK stöder de övergripande målsättningarna i kommissionens politik för de kommande fem åren och den grundläggande politiska inriktning som föreslagits. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK stöder de övergripande målsättningarna i kommissionens politik för de kommande fem åren och den grundläggande politiska inriktning som föreslagits.

| 3.2.2 | Vi ställer oss bakom Europeiska kommissionens generella målsättning att skapa en öppen och lönsam europeisk finansmarknad, styrd av lämpliga tillsynsregler som säkerställer ett tillräckligt konsumentskydd. Det är viktigt att kommissionen har i minnet att konsumentskydd och konsumenternas förtroende går hand i hand. Trots att kommissionens målsättningar innebär en allt bättre balans mellan den roll som arbetsgivarna och arbetstagarna – eller finansinstituten och konsumenterna i det organiserade civila samhället – spelar, anser vi att den centrala roll som en effektiv konsumentskyddspolitik har bör få ett erkännande. En kompetent och tillräckligt stor personal är av avgörande betydelse om man vill öka konsumenternas förtroende och tillhandahålla konsumentupplysning. |
| --- | --- |

3.2.2

Vi ställer oss bakom Europeiska kommissionens generella målsättning att skapa en öppen och lönsam europeisk finansmarknad, styrd av lämpliga tillsynsregler som säkerställer ett tillräckligt konsumentskydd. Det är viktigt att kommissionen har i minnet att konsumentskydd och konsumenternas förtroende går hand i hand. Trots att kommissionens målsättningar innebär en allt bättre balans mellan den roll som arbetsgivarna och arbetstagarna – eller finansinstituten och konsumenterna i det organiserade civila samhället – spelar, anser vi att den centrala roll som en effektiv konsumentskyddspolitik har bör få ett erkännande. En kompetent och tillräckligt stor personal är av avgörande betydelse om man vill öka konsumenternas förtroende och tillhandahålla konsumentupplysning.

| 3.2.3 | EESK håller med kommissionen om att de vägledande principerna om gränsöverskridande konkurrens, marknadstillträde, ökad insyn, marknadsintegritet, finansiell stabilitet, internationell konkurrenskraft inom EU:s finanssektor och effektivitet alltjämt gäller. Även konsumentbehoven måste emellertid betraktas som ett avgörande kriterium för varje nytt initiativ, och detta bör kommissionen erkänna. Konsumenternas förtroende för finansiella tjänster är en måttstock med hjälp av vilken kommissionen skulle kunna mäta i vilken utsträckning man lyckats uppfylla konsumenternas krav. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK håller med kommissionen om att de vägledande principerna om gränsöverskridande konkurrens, marknadstillträde, ökad insyn, marknadsintegritet, finansiell stabilitet, internationell konkurrenskraft inom EU:s finanssektor och effektivitet alltjämt gäller. Även konsumentbehoven måste emellertid betraktas som ett avgörande kriterium för varje nytt initiativ, och detta bör kommissionen erkänna. Konsumenternas förtroende för finansiella tjänster är en måttstock med hjälp av vilken kommissionen skulle kunna mäta i vilken utsträckning man lyckats uppfylla konsumenternas krav.

| 3.2.4 | Små och medelstora företag är ekonomiska katalysatorer vars behov bör stå i fokus för EU:s politik. EESK ställer sig till fullo bakom åsikten att ett klimat som främjar företagaranda, med uppbackning av en välfungerande riskkapitalmarknad, är en viktig faktor för att gynna nya och innovativa företag. På så vis kan man öka produktiviteten och skapa en hållbar ekonomisk tillväxt i Europa. EU:s politik för finansiella tjänster har förbättrat den rättsliga miljön med avseende på de små och medelstora företagens möjligheter att skaffa kapital, bland annat genom prospektdirektivet (1). Andra initiativ än lagstiftning kan också vara lämpliga. |
| --- | --- |

3.2.4

Små och medelstora företag är ekonomiska katalysatorer vars behov bör stå i fokus för EU:s politik. EESK ställer sig till fullo bakom åsikten att ett klimat som främjar företagaranda, med uppbackning av en välfungerande riskkapitalmarknad, är en viktig faktor för att gynna nya och innovativa företag. På så vis kan man öka produktiviteten och skapa en hållbar ekonomisk tillväxt i Europa. EU:s politik för finansiella tjänster har förbättrat den rättsliga miljön med avseende på de små och medelstora företagens möjligheter att skaffa kapital, bland annat genom prospektdirektivet (1). Andra initiativ än lagstiftning kan också vara lämpliga.

| 3.2.5 | Mot bakgrund av den vikt som EESK fäster vid EU:s konkurrenskraft och konkurrensställning på världsmarknaden håller vi med kommissionen om att principen om ”bättre lagstiftning” bör tillämpas strikt på alla initiativ. Det är emellertid mycket viktigt att man beaktar ett antal olika faktorer innan man fullföljer metoden för ”bättre lagstiftning”. För det första förväntar sig EESK att konsekvensanalyserna utförs av oberoende, behöriga organisationer. Man får inte fästa alltför stor betydelse vid integreringen av finansiella tjänster i sig utan att ta hänsyn till konsumenternas intresse; båda sidorna av myntet måste beaktas. Sociala och sysselsättningspolitiska aspekter måste inkluderas i alla analyser. Det krävs ett brett samråd samt en balanserad och faktabaserad metod innan konsekvensanalyserna färdigställs. Dessutom bör man bära i minnet att konsumentgrupperna vanligtvis har mer begränsade resurser än näringslivet. Att delta i olika diskussionsgrupper avseende specifika produkter kan exempelvis innebära en stor belastning på konsumentorganisationernas personalresurser. |
| --- | --- |

3.2.5

Mot bakgrund av den vikt som EESK fäster vid EU:s konkurrenskraft och konkurrensställning på världsmarknaden håller vi med kommissionen om att principen om ”bättre lagstiftning” bör tillämpas strikt på alla initiativ. Det är emellertid mycket viktigt att man beaktar ett antal olika faktorer innan man fullföljer metoden för ”bättre lagstiftning”. För det första förväntar sig EESK att konsekvensanalyserna utförs av oberoende, behöriga organisationer. Man får inte fästa alltför stor betydelse vid integreringen av finansiella tjänster i sig utan att ta hänsyn till konsumenternas intresse; båda sidorna av myntet måste beaktas. Sociala och sysselsättningspolitiska aspekter måste inkluderas i alla analyser. Det krävs ett brett samråd samt en balanserad och faktabaserad metod innan konsekvensanalyserna färdigställs. Dessutom bör man bära i minnet att konsumentgrupperna vanligtvis har mer begränsade resurser än näringslivet. Att delta i olika diskussionsgrupper avseende specifika produkter kan exempelvis innebära en stor belastning på konsumentorganisationernas personalresurser.

| 3.2.6 | ESSK anser att nämnda metod som grundas på en faktabaserad politik är lämplig under förutsättning att man tar tillräcklig hänsyn till konsumenterna. Vi uppmanar kommissionen att uttryckligen klargöra att denna princip inte bara avser lagstiftning som härrör från GD Inre marknaden och tjänster, utan även den lagstiftning som föreslås av andra generaldirektorat. EESK stöder även kommissionens synpunkt att det vore lämpligt att uppmana Europaparlamentet – och enligt EESK:s mening även rådet – att tillämpa ovannämnda principer om ”bättre lagstiftning” för att undvika att medbeslutandeförhandlingar ger upphov till alltför komplexa versioner av kommissionens ursprungliga texter. Slutligen noterar EESK att metoden för ”bättre lagstiftning” även bör tillämpas av nivå 3-kommittéerna (2) och de internationella normeringsorganen (3). |
| --- | --- |

3.2.6

ESSK anser att nämnda metod som grundas på en faktabaserad politik är lämplig under förutsättning att man tar tillräcklig hänsyn till konsumenterna. Vi uppmanar kommissionen att uttryckligen klargöra att denna princip inte bara avser lagstiftning som härrör från GD Inre marknaden och tjänster, utan även den lagstiftning som föreslås av andra generaldirektorat. EESK stöder även kommissionens synpunkt att det vore lämpligt att uppmana Europaparlamentet – och enligt EESK:s mening även rådet – att tillämpa ovannämnda principer om ”bättre lagstiftning” för att undvika att medbeslutandeförhandlingar ger upphov till alltför komplexa versioner av kommissionens ursprungliga texter. Slutligen noterar EESK att metoden för ”bättre lagstiftning” även bör tillämpas av nivå 3-kommittéerna (2) och de internationella normeringsorganen (3).

| 3.2.7 | Om föreslagna regler och standarder inte genomgår ett konkurrenskrafttest kommer EU:s chanser att uppfylla Lissabonmålsättningarna att minska avsevärt. Det skulle undergräva EU:s övergripande konkurrenskraft, dess finansiella stabilitet och dess förmåga att skapa sysselsättning. EESK anser att detta är ett viktigt tillfälle som man inte får gå miste om. Förutom att testa de nya initiativens konkurrenskraft, bör kommissionen undersöka sin förmåga att ta itu med olika problem som konsumenterna och tjänsteleverantörerna kan möta på marknaden. |
| --- | --- |

3.2.7

Om föreslagna regler och standarder inte genomgår ett konkurrenskrafttest kommer EU:s chanser att uppfylla Lissabonmålsättningarna att minska avsevärt. Det skulle undergräva EU:s övergripande konkurrenskraft, dess finansiella stabilitet och dess förmåga att skapa sysselsättning. EESK anser att detta är ett viktigt tillfälle som man inte får gå miste om. Förutom att testa de nya initiativens konkurrenskraft, bör kommissionen undersöka sin förmåga att ta itu med olika problem som konsumenterna och tjänsteleverantörerna kan möta på marknaden.

| 3.2.8 | EESK ställer sig positiv till att kommissionen är beredd att i högre grad utnyttja sina konkurrenspolitiska befogenheter för att se till att handlingsplanens ambitiösa målsättningar när det gäller ytterligare integrering inte hindras av ett konkurrensbegränsande beteende. Vi vill emellertid uppmana kommissionen att klargöra rättsläget, exempelvis genom att inrätta ett undantag (”safe harbour”) avseende de villkor under vilka självreglering inte anses strida mot konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

3.2.8

EESK ställer sig positiv till att kommissionen är beredd att i högre grad utnyttja sina konkurrenspolitiska befogenheter för att se till att handlingsplanens ambitiösa målsättningar när det gäller ytterligare integrering inte hindras av ett konkurrensbegränsande beteende. Vi vill emellertid uppmana kommissionen att klargöra rättsläget, exempelvis genom att inrätta ett undantag (”safe harbour”) avseende de villkor under vilka självreglering inte anses strida mot konkurrensreglerna.

| 3.2.9 | EESK stöder en fortsatt användning av Lamfalussy-metoden. När det gäller nivå 2 i Lamfalussy-processen vill EESK uppmana EU-institutionerna att sluta en (mellaninstitutionell) överenskommelse om att ge Europaparlamentet samma medlagstiftande roll som det skulle ha haft enligt artikel I-36 i det konstitutionella fördraget. Det skulle bland annat förhindra att tidsfristbestämmelserna (”sunset clauses”) träder i kraft i april 2007 (vilket skulle vara fallet enligt direktivet om marknadsmissbruk) (4). |
| --- | --- |

3.2.9

EESK stöder en fortsatt användning av Lamfalussy-metoden. När det gäller nivå 2 i Lamfalussy-processen vill EESK uppmana EU-institutionerna att sluta en (mellaninstitutionell) överenskommelse om att ge Europaparlamentet samma medlagstiftande roll som det skulle ha haft enligt artikel I-36 i det konstitutionella fördraget. Det skulle bland annat förhindra att tidsfristbestämmelserna (”sunset clauses”) träder i kraft i april 2007 (vilket skulle vara fallet enligt direktivet om marknadsmissbruk) (4).

| 3.2.10 | Trots att kommissionen påstår att ”’Lamfalussyprocessen’ har inneburit att beslutsfattande på europeisk nivå och regleringsstrukturer har blivit mer rationella och effektiva” har processens effektivitet och tempo ifrågasatts. Den tid det tar att nå en överenskommelse påverkas av det samråd som genomförandeåtgärderna kräver, och därför är det inte säkert att lagstiftningen är snabbare och effektivare. Det är därför samtliga parters uppgift att skapa en lämplig balans mellan tillräckligt samråd å ena sidan och ett snabbt genomförande å andra sidan. EESK ställer sig tveksam till att stödja en tillämpning av Lamfalussy-processen när det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag ifall det skulle innebära en risk för att medlemsstaternas befogenheter på konsumentskyddsområdet ifrågasätts. |
| --- | --- |

3.2.10

Trots att kommissionen påstår att ”’Lamfalussyprocessen’ har inneburit att beslutsfattande på europeisk nivå och regleringsstrukturer har blivit mer rationella och effektiva” har processens effektivitet och tempo ifrågasatts. Den tid det tar att nå en överenskommelse påverkas av det samråd som genomförandeåtgärderna kräver, och därför är det inte säkert att lagstiftningen är snabbare och effektivare. Det är därför samtliga parters uppgift att skapa en lämplig balans mellan tillräckligt samråd å ena sidan och ett snabbt genomförande å andra sidan. EESK ställer sig tveksam till att stödja en tillämpning av Lamfalussy-processen när det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag ifall det skulle innebära en risk för att medlemsstaternas befogenheter på konsumentskyddsområdet ifrågasätts.

3.3   Bättre lagstiftning, införlivande, tillämpning och löpande uppföljning

| 3.3.1 | EESK ställer sig i princip bakom de prioriteringsåtgärder som kommissionen fastställt. Det är nu viktigt att kommissionen uttryckligen redogör för hur man tänker omsätta sina löften om bättre lagstiftning i praktiken och vilka konkreta åtgärder man kommer att vidta för att uppfylla sina egna målsättningar. Framför allt är det viktigt att kommissionen tydligt formulerar sina avsikter, så att de berörda aktörerna kan få en realistisk bild av hur kommissionen avser uppnå sina målsättningar och hur de olika aktörerna kan delta i processen. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK ställer sig i princip bakom de prioriteringsåtgärder som kommissionen fastställt. Det är nu viktigt att kommissionen uttryckligen redogör för hur man tänker omsätta sina löften om bättre lagstiftning i praktiken och vilka konkreta åtgärder man kommer att vidta för att uppfylla sina egna målsättningar. Framför allt är det viktigt att kommissionen tydligt formulerar sina avsikter, så att de berörda aktörerna kan få en realistisk bild av hur kommissionen avser uppnå sina målsättningar och hur de olika aktörerna kan delta i processen.

| 3.3.2 | EU behöver en så effektiv strategi som möjligt för att kunna främja tillväxten och skapa nya arbetstillfällen på ett sätt som kan gynna hela samhället. En alltför tung och olämplig lagstiftning skulle bara utgöra ett hinder för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. EESK noterar med intresse förslaget om att utvärdera huruvida befintliga direktiv och förordningar ger de förväntade ekonomiska fördelarna. Vi välkomnar kommissionens åtagande att ändra eller upphäva de åtgärder som inte uppfyller kraven i ett sådant test, och vi ser fram emot att ord verkligen omsätts i handling. Icke desto mindre anser EESK att konsumenternas intressen måste prioriteras högt vid varje form av utvärdering. Hänsyn måste tas inte bara till de ekonomiska fördelarna i sig, utan framför allt till de ekonomiska fördelarna för konsumenterna, samt de eventuella risker dessa kan utsättas för. |
| --- | --- |

3.3.2

EU behöver en så effektiv strategi som möjligt för att kunna främja tillväxten och skapa nya arbetstillfällen på ett sätt som kan gynna hela samhället. En alltför tung och olämplig lagstiftning skulle bara utgöra ett hinder för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. EESK noterar med intresse förslaget om att utvärdera huruvida befintliga direktiv och förordningar ger de förväntade ekonomiska fördelarna. Vi välkomnar kommissionens åtagande att ändra eller upphäva de åtgärder som inte uppfyller kraven i ett sådant test, och vi ser fram emot att ord verkligen omsätts i handling. Icke desto mindre anser EESK att konsumenternas intressen måste prioriteras högt vid varje form av utvärdering. Hänsyn måste tas inte bara till de ekonomiska fördelarna i sig, utan framför allt till de ekonomiska fördelarna för konsumenterna, samt de eventuella risker dessa kan utsättas för.

| 3.3.3 | EESK välkomnar att kommissionen lägger stor vikt vid ett bättre införlivande samt bättre genomförande och tillämpning av åtgärderna i handlingsplanen för finansiella tjänster, eftersom detta är ett villkor för att man skall kunna uppfylla handlingsplanens målsättningar. EESK noterar emellertid att medverkan av medlemsstaterna och Lamfalussys nivå 3-kommittéer är mycket viktigt för processen. Utan deras villkorslösa och entydiga engagemang kan inga resultat uppnås, oavsett hur goda intentioner kommissionen har och hur beslutsam den är. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK välkomnar att kommissionen lägger stor vikt vid ett bättre införlivande samt bättre genomförande och tillämpning av åtgärderna i handlingsplanen för finansiella tjänster, eftersom detta är ett villkor för att man skall kunna uppfylla handlingsplanens målsättningar. EESK noterar emellertid att medverkan av medlemsstaterna och Lamfalussys nivå 3-kommittéer är mycket viktigt för processen. Utan deras villkorslösa och entydiga engagemang kan inga resultat uppnås, oavsett hur goda intentioner kommissionen har och hur beslutsam den är.

| 3.3.4 | EESK uppmanar därför kommissionen att hålla styrfarten och se till att stats- och regeringschefernas, Ekofin-medlemmarnas och nivå 3-kommittéernas åtaganden står fast, eftersom det är viktigt att de tar ansvar för inre marknaden. Vidare anser EESK att kommissionen mot bakgrund av diskussionerna om EU:s roll och framtid bör uppmana medlemsstaterna att på ett tydligt sätt förmedla syftet med de beslut som fattas på EU-nivå samt det bakomliggande resonemanget till medborgarna. I första hand bör medborgarna informeras om hur de kan och bör delta i EU:s politiska beslutsprocess i allmänhet och i uppbyggnaden av inre marknaden i synnerhet. |
| --- | --- |

3.3.4

EESK uppmanar därför kommissionen att hålla styrfarten och se till att stats- och regeringschefernas, Ekofin-medlemmarnas och nivå 3-kommittéernas åtaganden står fast, eftersom det är viktigt att de tar ansvar för inre marknaden. Vidare anser EESK att kommissionen mot bakgrund av diskussionerna om EU:s roll och framtid bör uppmana medlemsstaterna att på ett tydligt sätt förmedla syftet med de beslut som fattas på EU-nivå samt det bakomliggande resonemanget till medborgarna. I första hand bör medborgarna informeras om hur de kan och bör delta i EU:s politiska beslutsprocess i allmänhet och i uppbyggnaden av inre marknaden i synnerhet.

| 3.3.5 | För att främja den övergripande konkurrenskraft och finansiella stabilitet som inre marknaden skall skapa, stöder EESK framför allt kommissionens rekommendation 6 (5). När det gäller vad som allmänt kallas ”gold-plating” fastställer denna rekommendation följande: ”Medlemsstaterna bör avstå från att tillföra de nationella genomförandebestämmelserna sådana villkor eller krav som inte är nödvändiga för att införliva det berörda direktivet, om dessa villkor eller krav kan lägga hinder i vägen för de mål som skall uppnås genom direktivet”. |
| --- | --- |

3.3.5

För att främja den övergripande konkurrenskraft och finansiella stabilitet som inre marknaden skall skapa, stöder EESK framför allt kommissionens rekommendation 6 (5). När det gäller vad som allmänt kallas ”gold-plating” fastställer denna rekommendation följande: ”Medlemsstaterna bör avstå från att tillföra de nationella genomförandebestämmelserna sådana villkor eller krav som inte är nödvändiga för att införliva det berörda direktivet, om dessa villkor eller krav kan lägga hinder i vägen för de mål som skall uppnås genom direktivet”.

| 3.3.6 | Mot denna bakgrund vill EESK uppmuntra kommissionen att se till att det språk som används i EU:s lagstiftning är tillräckligt tydligt. EESK noterar att vad som i vissa fall beskrivs som ”gold-plating” kan visa sig vara ett försök från medlemsstaternas sida att förtydliga EU-texterna och därmed bespara företagen arbete i stället för att belasta dem med ytterligare bördor. Oavsett om det handlar om ett försök från medlemsstaternas sida att i största möjliga utsträckning respektera EU:s lagstiftning eller om ett försök att förtydliga EU:s lagstiftning, ökar dock arbetsbördan. Eftersom detta ofta påverkar små och medelstora företag i oproportionerligt stor utsträckning, måste kommissionen se till att entreprenörer och innovatörer inte hämmas alltför mycket av byråkrati och lagstiftning. |
| --- | --- |

3.3.6

Mot denna bakgrund vill EESK uppmuntra kommissionen att se till att det språk som används i EU:s lagstiftning är tillräckligt tydligt. EESK noterar att vad som i vissa fall beskrivs som ”gold-plating” kan visa sig vara ett försök från medlemsstaternas sida att förtydliga EU-texterna och därmed bespara företagen arbete i stället för att belasta dem med ytterligare bördor. Oavsett om det handlar om ett försök från medlemsstaternas sida att i största möjliga utsträckning respektera EU:s lagstiftning eller om ett försök att förtydliga EU:s lagstiftning, ökar dock arbetsbördan. Eftersom detta ofta påverkar små och medelstora företag i oproportionerligt stor utsträckning, måste kommissionen se till att entreprenörer och innovatörer inte hämmas alltför mycket av byråkrati och lagstiftning.

| 3.3.7 | Inre marknaden får inte heller öka riskerna för konsumenterna genom att avskaffa befintligt skydd på nationell nivå. Nationella bestämmelser och regler avseende konsumentskydd har skapats för att komma till rätta med problem på de nationella marknaderna och skall inte nödvändigtvis uppfattas som hinder för en inre marknad. EESK är inte övertygad om att de befintliga nationella konsumentskyddsbestämmelserna i normalfallet snedvrider konkurrenskraften och innovationen som sådan, eller att de begränsar utvecklingen av en gränsöverskridande marknad. Det räcker inte att utgå från att man nödvändigtvis kommer att få till stånd en effektiv gränsöverskridande konsumentmarknad om man avskaffar de hinder som identifierats. Medlemsstaterna måste tänka på att inte införa ytterligare konsumentskyddsåtgärder som kan leda till att deras respektive lokala marknader på något vis skyddas från konkurrensen från andra europeiska marknader. EESK anser att en full harmonisering av centrala privata banktjänster (exempelvis information innan avtal ingås, årliga procentuella avgifter osv.), dvs. en total, målinriktad harmonisering, är det bästa sättet att skapa en effektiv europeisk inre marknad för banktjänster till privatpersoner och mindre företag samtidigt som det kan ge ett lämpligt konsumentskydd. |
| --- | --- |

3.3.7

Inre marknaden får inte heller öka riskerna för konsumenterna genom att avskaffa befintligt skydd på nationell nivå. Nationella bestämmelser och regler avseende konsumentskydd har skapats för att komma till rätta med problem på de nationella marknaderna och skall inte nödvändigtvis uppfattas som hinder för en inre marknad. EESK är inte övertygad om att de befintliga nationella konsumentskyddsbestämmelserna i normalfallet snedvrider konkurrenskraften och innovationen som sådan, eller att de begränsar utvecklingen av en gränsöverskridande marknad. Det räcker inte att utgå från att man nödvändigtvis kommer att få till stånd en effektiv gränsöverskridande konsumentmarknad om man avskaffar de hinder som identifierats. Medlemsstaterna måste tänka på att inte införa ytterligare konsumentskyddsåtgärder som kan leda till att deras respektive lokala marknader på något vis skyddas från konkurrensen från andra europeiska marknader. EESK anser att en full harmonisering av centrala privata banktjänster (exempelvis information innan avtal ingås, årliga procentuella avgifter osv.), dvs. en total, målinriktad harmonisering, är det bästa sättet att skapa en effektiv europeisk inre marknad för banktjänster till privatpersoner och mindre företag samtidigt som det kan ge ett lämpligt konsumentskydd.

3.4   Konsolidering av lagstiftningen om finansiella tjänster perioden 2005–2010

3.4.1   Att slutföra kvarvarande åtgärder

| 3.4.1.1 | Det är logiskt att slutföra och konsolidera befintliga initiativ innan man åtar sig nya uppgifter. EESK håller därför med kommissionen om att den främsta prioriteringen för de kommande tolv månaderna är att fullfölja återstående delar av handlingsplanen för finansiella tjänster. Detta innebär att slutföra förhandlingarna i Europaparlamentet och rådet, att slutgiltigt fastställa de genomförandeåtgärder som nu förbereds inom kommissionen samt, beroende av en slutgiltig och noggrann konsekvensbedömning, lägga fram ett ramdirektiv för clearing och avveckling. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Det är logiskt att slutföra och konsolidera befintliga initiativ innan man åtar sig nya uppgifter. EESK håller därför med kommissionen om att den främsta prioriteringen för de kommande tolv månaderna är att fullfölja återstående delar av handlingsplanen för finansiella tjänster. Detta innebär att slutföra förhandlingarna i Europaparlamentet och rådet, att slutgiltigt fastställa de genomförandeåtgärder som nu förbereds inom kommissionen samt, beroende av en slutgiltig och noggrann konsekvensbedömning, lägga fram ett ramdirektiv för clearing och avveckling.

3.4.2   Effektiv och ändamålsenlig tillsyn

| 3.4.2.1 | EESK välkomnar de utvecklingsmöjligheter som kommissionen rekommenderar, men har en stark känsla av att man i grönboken inte tagit tillfället i akt att fastställa tydliga och ambitiösa mål för banktillsyn. Vi anser att det är viktigt lägga upp en plan, bl.a. för att visa hur de många enskilda men sammanhängande frågorna skall hanteras under kommande år. EESK hoppas därför att få se mer konkreta förslag i vitboken. Förslag om banktillsyn bör även omfatta försäkringsbranschen. |
| --- | --- |

3.4.2.1

EESK välkomnar de utvecklingsmöjligheter som kommissionen rekommenderar, men har en stark känsla av att man i grönboken inte tagit tillfället i akt att fastställa tydliga och ambitiösa mål för banktillsyn. Vi anser att det är viktigt lägga upp en plan, bl.a. för att visa hur de många enskilda men sammanhängande frågorna skall hanteras under kommande år. EESK hoppas därför att få se mer konkreta förslag i vitboken. Förslag om banktillsyn bör även omfatta försäkringsbranschen.

| 3.4.2.2 | EESK har identifierat ett antal åtgärder som behöver vidtas för att prioritera konsumentintressena. Syftet med dessa åtgärder är att främja en verklig konsumentskyddskultur där de mest utsatta konsumenterna skall erbjudas mer skydd än erfarna investerare, och att därmed göra det möjligt för EU att konkurrera på världsmarknaden och skapa tillväxt:






  — | Avskaffa dubbelarbete vid tillsyn. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

EESK har identifierat ett antal åtgärder som behöver vidtas för att prioritera konsumentintressena. Syftet med dessa åtgärder är att främja en verklig konsumentskyddskultur där de mest utsatta konsumenterna skall erbjudas mer skydd än erfarna investerare, och att därmed göra det möjligt för EU att konkurrera på världsmarknaden och skapa tillväxt:

—

Avskaffa dubbelarbete vid tillsyn.

| — | Avlägsna inkonsekvenser mellan olika direktiv samt föråldrade undantag till hemlandsprincipen. |
| --- | --- |

—

Avlägsna inkonsekvenser mellan olika direktiv samt föråldrade undantag till hemlandsprincipen.

| — | Översyn av skyddsnäten och möjlig genomgång av kontrollmetoder. |
| --- | --- |

—

Översyn av skyddsnäten och möjlig genomgång av kontrollmetoder.

| — | Tillsynskonvergens kring standarder för bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Tillsynskonvergens kring standarder för bästa praxis.

| — | Samarbete mellan nivå 3-kommittéerna (CESR, CEBS och CEIOPS). |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan nivå 3-kommittéerna (CESR, CEBS och CEIOPS).

| — | Samarbete mellan samtliga aktörer. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan samtliga aktörer.

| 3.4.2.3 | EESK välkomnar, i överensstämmelse med yttrandet (6) om förslaget till direktiv om kapitalkrav av den 9 mars 2005, kommissionens erkännande av att gruppbaserad tillsyn är ett berättigat krav från industrin. EESK förutsätter att gruppbaserad tillsyn inte på något sätt inkräktar på medlemsstaternas möjligheter att reagera om aktörer på marknaden bryter mot reglerna till konsumenternas nackdel, och menar att en sådan tillsyn skulle sörja för tillräckligt konsumentskydd samtidigt som en överlappning av kraven begränsas till ett minimum. Detta skulle i sin tur göra EU:s finansiella sektor effektivare. Det framgår dock inte av kommissionens dokument om det krävs tillsynskonvergens innan gruppbaserad tillsyn kan genomföras. EESK anser att ett objektivt och slutligt genomförande av gruppbaserad tillsyn inom kort skulle fungera som en katalysator för tillsynskonvergens. |
| --- | --- |

3.4.2.3

EESK välkomnar, i överensstämmelse med yttrandet (6) om förslaget till direktiv om kapitalkrav av den 9 mars 2005, kommissionens erkännande av att gruppbaserad tillsyn är ett berättigat krav från industrin. EESK förutsätter att gruppbaserad tillsyn inte på något sätt inkräktar på medlemsstaternas möjligheter att reagera om aktörer på marknaden bryter mot reglerna till konsumenternas nackdel, och menar att en sådan tillsyn skulle sörja för tillräckligt konsumentskydd samtidigt som en överlappning av kraven begränsas till ett minimum. Detta skulle i sin tur göra EU:s finansiella sektor effektivare. Det framgår dock inte av kommissionens dokument om det krävs tillsynskonvergens innan gruppbaserad tillsyn kan genomföras. EESK anser att ett objektivt och slutligt genomförande av gruppbaserad tillsyn inom kort skulle fungera som en katalysator för tillsynskonvergens.

3.4.3   Att skapa förutsättningar för gränsöverskridande investeringar och konkurrens

| 3.4.3.1 | Att avskaffa omotiverade hinder för konsolidering kommer utan tvivel att leda till ekonomiska vinster. De ekonomiska vinsterna kommer att bidra till att EU:s ekonomi blir mer dynamisk, vilket främjar sysselsättningen och bidrar till höjd levnadsstandard för medborgarna. EESK stöder därför kommissionens mål att avskaffa eller reducera omotiverade hinder för gränsöverskridande transaktioner, såsom konsolidering genom fusioner och förvärv. Under senare år har gränsöverskridande verksamhet ökat betydligt. Ändå har fusioner och förvärv inom bankväsendet i EU varit relativt ovanliga, även om ett antal sådana affärer har slutförts under de senaste månaderna eller är på gång. Detta beror delvis på strukturella hinder inom det europeiska bankväsendet, av vilka många inte kan motiveras av skäl som ökat konsumentvärde eller ekonomisk stabilitet, och därför skulle kunna avskaffas eller reduceras genom politiska åtgärder. En omstrukturering av näringslivet kommer att innebära stora förändringar för alla berörda parter – såväl arbetstagare, företag som kunder. Det behövs en övergripande strategi för hur följderna av dessa förändringar skall hanteras. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Att avskaffa omotiverade hinder för konsolidering kommer utan tvivel att leda till ekonomiska vinster. De ekonomiska vinsterna kommer att bidra till att EU:s ekonomi blir mer dynamisk, vilket främjar sysselsättningen och bidrar till höjd levnadsstandard för medborgarna. EESK stöder därför kommissionens mål att avskaffa eller reducera omotiverade hinder för gränsöverskridande transaktioner, såsom konsolidering genom fusioner och förvärv. Under senare år har gränsöverskridande verksamhet ökat betydligt. Ändå har fusioner och förvärv inom bankväsendet i EU varit relativt ovanliga, även om ett antal sådana affärer har slutförts under de senaste månaderna eller är på gång. Detta beror delvis på strukturella hinder inom det europeiska bankväsendet, av vilka många inte kan motiveras av skäl som ökat konsumentvärde eller ekonomisk stabilitet, och därför skulle kunna avskaffas eller reduceras genom politiska åtgärder. En omstrukturering av näringslivet kommer att innebära stora förändringar för alla berörda parter – såväl arbetstagare, företag som kunder. Det behövs en övergripande strategi för hur följderna av dessa förändringar skall hanteras.

| 3.4.3.2 | EESK håller med om synpunkten i grönboken att konsolidering inte är ett självändamål utan ett sätt att uppnå stordrifts- och samordningsfördelar. Dessa i sin tur gör det möjligt för banker att erbjuda sina kunder, såväl enskilda som små och medelstora företag eller större aktörer, ett större utbud av tjänster till lägre priser. Konsolidering och skapandet av samordningsvinster innebär inte automatiskt personalnedskärningar vid en bankfusion, utan ofta raka motsatsen. Därför anser EESK att detta är en viktig faktor när det gäller sysselsättning eftersom den finansiella sektorn redan är en viktig arbetsgivare i EU. Banker drar inte på sig de kostnader och risker som är förenade med fusioner och förvärv om de inte ser möjligheter till ekonomiska vinster eller samordningsvinster. I detta sammanhang ser EESK fram emot kommissionens kommande studie om hinder för gränsöverskridande fusioner och förvärv i Europa. |
| --- | --- |

3.4.3.2

EESK håller med om synpunkten i grönboken att konsolidering inte är ett självändamål utan ett sätt att uppnå stordrifts- och samordningsfördelar. Dessa i sin tur gör det möjligt för banker att erbjuda sina kunder, såväl enskilda som små och medelstora företag eller större aktörer, ett större utbud av tjänster till lägre priser. Konsolidering och skapandet av samordningsvinster innebär inte automatiskt personalnedskärningar vid en bankfusion, utan ofta raka motsatsen. Därför anser EESK att detta är en viktig faktor när det gäller sysselsättning eftersom den finansiella sektorn redan är en viktig arbetsgivare i EU. Banker drar inte på sig de kostnader och risker som är förenade med fusioner och förvärv om de inte ser möjligheter till ekonomiska vinster eller samordningsvinster. I detta sammanhang ser EESK fram emot kommissionens kommande studie om hinder för gränsöverskridande fusioner och förvärv i Europa.

| 3.4.3.3 | EESK uppmanar därför kommissionen att offentliggöra en plan över vilka åtgärder som planeras på detta område med en tidsplan för när dessa skall åtgärder skall vidtas. |
| --- | --- |

3.4.3.3

EESK uppmanar därför kommissionen att offentliggöra en plan över vilka åtgärder som planeras på detta område med en tidsplan för när dessa skall åtgärder skall vidtas.

3.4.4   Den yttre dimensionen

| 3.4.4.1 | EESK stöder i huvudsak innehållet i detta avsnitt och är helt enig med kommissionen om att EU:s finansiella sektor måste bli globalt konkurrenskraftig. EESK välkomnar i synnerhet kommissionens initiativ att fördjupa dialogen mellan EU och USA rörande finansmarknaderna, att stärka de finansiella förbindelserna med Japan, Kina och Indien och att utvidga den ovan nämnda dialogen. Detta är av avgörande betydelse, inte minst med tanke på att Kinas och Indiens roll i den globala ekonomin blir allt viktigare. |
| --- | --- |

3.4.4.1

EESK stöder i huvudsak innehållet i detta avsnitt och är helt enig med kommissionen om att EU:s finansiella sektor måste bli globalt konkurrenskraftig. EESK välkomnar i synnerhet kommissionens initiativ att fördjupa dialogen mellan EU och USA rörande finansmarknaderna, att stärka de finansiella förbindelserna med Japan, Kina och Indien och att utvidga den ovan nämnda dialogen. Detta är av avgörande betydelse, inte minst med tanke på att Kinas och Indiens roll i den globala ekonomin blir allt viktigare.

| 3.4.4.2 | Globaliseringen av kapitalmarknaderna och finansiella tjänster samt bristen på internationella beslutsfattande organ har lett till att normgivare världen över har spelat en viktig roll i policyutformningen. EESK anser att EU inte i tillräcklig utsträckning talat med en röst i vissa av dessa forum. I vissa fall minskar detta EU:s möjligheter att påverka standarder, och detta kan motverka europeiska intressen. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Globaliseringen av kapitalmarknaderna och finansiella tjänster samt bristen på internationella beslutsfattande organ har lett till att normgivare världen över har spelat en viktig roll i policyutformningen. EESK anser att EU inte i tillräcklig utsträckning talat med en röst i vissa av dessa forum. I vissa fall minskar detta EU:s möjligheter att påverka standarder, och detta kan motverka europeiska intressen.

| 3.4.4.3 | Med tanke på dessa forums olika karaktär och roll är situationsanpassade lösningar att föredra framför ett enhetligt synsätt. Samtidigt måste EU tala med en enda stark röst när internationella standarder skall fastställas. EESK framhåller att målet på detta område är att komma fram till enskilda internationella standarder, något som är särskilt lämpligt i fråga om redovisning, där EU:s synpunkter är väl representerade, och att inte utveckla separata europeiska standarder som inte överensstämmer med internationella standarder. Detta säkerställer både att Europas sektor för finansiella tjänster och dess kunder har en stark röst på den globala arenan och att lika villkor skapas internationellt med alla ekonomiska fördelar som denna utveckling skulle medföra. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Med tanke på dessa forums olika karaktär och roll är situationsanpassade lösningar att föredra framför ett enhetligt synsätt. Samtidigt måste EU tala med en enda stark röst när internationella standarder skall fastställas. EESK framhåller att målet på detta område är att komma fram till enskilda internationella standarder, något som är särskilt lämpligt i fråga om redovisning, där EU:s synpunkter är väl representerade, och att inte utveckla separata europeiska standarder som inte överensstämmer med internationella standarder. Detta säkerställer både att Europas sektor för finansiella tjänster och dess kunder har en stark röst på den globala arenan och att lika villkor skapas internationellt med alla ekonomiska fördelar som denna utveckling skulle medföra.

3.5   Möjliga nya riktade initiativ

| 3.5.1 | I fråga om möjliga nya riktade initiativ vill EESK särskilt uppmärksamma initiativ som gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag, eftersom vi är övertygade om att kvaliteten på utbudet betyder lika mycket, om inte mer, för konsumenterna som kvantiteten. Anpassning till lokala marknader är en mycket viktig fråga för tjänsteleverantörer som vänder sig direkt till konsumenten, oavsett distributionsmetod. |
| --- | --- |

3.5.1

I fråga om möjliga nya riktade initiativ vill EESK särskilt uppmärksamma initiativ som gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag, eftersom vi är övertygade om att kvaliteten på utbudet betyder lika mycket, om inte mer, för konsumenterna som kvantiteten. Anpassning till lokala marknader är en mycket viktig fråga för tjänsteleverantörer som vänder sig direkt till konsumenten, oavsett distributionsmetod.

| 3.5.2 | Med hänsyn till forumgruppens rekommendationer om hypotekslån är vi övertygade om att det i stället för att harmonisera utbudet av produkter på hypoteksmarknaden skulle vara lämpligare med konkurrens, eftersom detta skulle leda till både ett större utbud och bättre produktkvalitet. EESK värdesätter också kommissionens förberedande arbete för att se över gällande lagstiftning om aktiv styrning av tillgångar. Om detta arbete skulle leda till konkreta initiativ i fråga om hypotekslån och aktiv styrning av tillgångar under 2006 efter samråd med kommissionen tidigare under året, krävs en meningsfull konsekvensbedömning som omfattar en kostnads- och nyttoanalys. |
| --- | --- |

3.5.2

Med hänsyn till forumgruppens rekommendationer om hypotekslån är vi övertygade om att det i stället för att harmonisera utbudet av produkter på hypoteksmarknaden skulle vara lämpligare med konkurrens, eftersom detta skulle leda till både ett större utbud och bättre produktkvalitet. EESK värdesätter också kommissionens förberedande arbete för att se över gällande lagstiftning om aktiv styrning av tillgångar. Om detta arbete skulle leda till konkreta initiativ i fråga om hypotekslån och aktiv styrning av tillgångar under 2006 efter samråd med kommissionen tidigare under året, krävs en meningsfull konsekvensbedömning som omfattar en kostnads- och nyttoanalys.

| 3.5.3 | Vi är ännu inte övertygade om nyttan med de så kallade ”26th regimes”, särskilt för konsumenter. Vi håller med kommissionen om att fördelarna med sådana ”26th regimes” återstår att bevisa och att det kommer att bli svårt att komma överens om valfria europeiska standarder som är utformade endast för vissa produkter. Konsumenterna kan också bli förvirrade om det finns vissa standarder och bestämmelser som tillämpas i det egna landet och andra som tillämpas i andra länder. Så kallade ”26th regimes” blir nog lika komplicerade att inrätta som en gemensam europeisk civilrätt, däribland processrätt, domstolars utformning osv. Under alla omständigheter är ”26th regimes” en intressant idé som förtjänar att utredas vidare. |
| --- | --- |

3.5.3

Vi är ännu inte övertygade om nyttan med de så kallade ”26th regimes”, särskilt för konsumenter. Vi håller med kommissionen om att fördelarna med sådana ”26th regimes” återstår att bevisa och att det kommer att bli svårt att komma överens om valfria europeiska standarder som är utformade endast för vissa produkter. Konsumenterna kan också bli förvirrade om det finns vissa standarder och bestämmelser som tillämpas i det egna landet och andra som tillämpas i andra länder. Så kallade ”26th regimes” blir nog lika komplicerade att inrätta som en gemensam europeisk civilrätt, däribland processrätt, domstolars utformning osv. Under alla omständigheter är ”26th regimes” en intressant idé som förtjänar att utredas vidare.

| 3.5.4 | Klart är att något ytterligare, alternativt eller valfritt system inte bör leda till eller resultera i att leverantörer tvingas till produktstandardisering, eftersom detta skulle vara till skada för finanssektorns konkurrenskraft och innovationskapacitet att tillgodose kundernas förändrade behov. |
| --- | --- |

3.5.4

Klart är att något ytterligare, alternativt eller valfritt system inte bör leda till eller resultera i att leverantörer tvingas till produktstandardisering, eftersom detta skulle vara till skada för finanssektorns konkurrenskraft och innovationskapacitet att tillgodose kundernas förändrade behov.

| 3.5.5 | Med hänsyn till den diskussion som pågår skulle EESK därför välkomna att kommissionen ytterligare klargör vad som menas med ”26th regimes”. EESK välkomnar den utlovade förstudien. |
| --- | --- |

3.5.5

Med hänsyn till den diskussion som pågår skulle EESK därför välkomna att kommissionen ytterligare klargör vad som menas med ”26th regimes”. EESK välkomnar den utlovade förstudien.

| 3.5.6 | Att forum-grupper utnyttjas i större utsträckning är på det hela taget positivt. Såsom påpekats tidigare kan dock inrättandet av forum-grupper för specifika produkter för privatpersoner och mindre företag innebära avsevärda påfrestningar på konsumentorganisationernas resurser. |
| --- | --- |

3.5.6

Att forum-grupper utnyttjas i större utsträckning är på det hela taget positivt. Såsom påpekats tidigare kan dock inrättandet av forum-grupper för specifika produkter för privatpersoner och mindre företag innebära avsevärda påfrestningar på konsumentorganisationernas resurser.

3.5.7   Områden som kan komma att bli föremål för framtida åtgärder

| 3.5.7.1 | Det är glädjande att kommissionen vill kodifiera och eventuellt förenkla befintliga bestämmelser om informationskrav. Det är dock enligt EESK:s uppfattning viktigare med förenkling än med kodifiering. EESK tolkar förenkling som att kommissionen har för avsikt att förbättra kvaliteten och inte kvantiteten i den information som går ut till konsumenterna. I syfte att öka kvalitetskraven vill EESK uppmana kommissionen att titta närmare på gällande bestämmelser (både på EU-nivå och nationell nivå) för att rationalisera relevanta informationskrav och standardisera tillhandahållandet av information (eventuellt genom kodifiering) beroende på vilken kanal konsumenten valt. |
| --- | --- |

3.5.7.1

Det är glädjande att kommissionen vill kodifiera och eventuellt förenkla befintliga bestämmelser om informationskrav. Det är dock enligt EESK:s uppfattning viktigare med förenkling än med kodifiering. EESK tolkar förenkling som att kommissionen har för avsikt att förbättra kvaliteten och inte kvantiteten i den information som går ut till konsumenterna. I syfte att öka kvalitetskraven vill EESK uppmana kommissionen att titta närmare på gällande bestämmelser (både på EU-nivå och nationell nivå) för att rationalisera relevanta informationskrav och standardisera tillhandahållandet av information (eventuellt genom kodifiering) beroende på vilken kanal konsumenten valt.

| 3.5.7.2 | EESK anser att det vore bra för konsumenterna med bättre standarder för viktig information t.ex. i form av lättbegripliga, strukturerade och jämförbara uppgifter på alla viktiga aspekter av kontrakt. Konsumentskyddet måste vara på en hög nivå för att säkerställa att informationen är riktig och informativ och ger ett adekvat rättsligt skydd. |
| --- | --- |

3.5.7.2

EESK anser att det vore bra för konsumenterna med bättre standarder för viktig information t.ex. i form av lättbegripliga, strukturerade och jämförbara uppgifter på alla viktiga aspekter av kontrakt. Konsumentskyddet måste vara på en hög nivå för att säkerställa att informationen är riktig och informativ och ger ett adekvat rättsligt skydd.

| 3.5.7.3 | När det gäller förmedling av finansiella tjänster och finansinstitutioners och konsumenters kontakter med intermediärer konstaterar EESK för det första att förmedling av finansiella tjänster är underställd EU-lagstiftningen i varierande grad. I direktivet om försäkringsförmedling (7) och direktivet om marknader för finansiella instrument (8) presenteras olika idéer och nivåer för lagstiftning om förmedling av finansiella tjänster och produkter. En större samstämmighet och konvergens på detta område bör komma till stånd, men EESK anser att direktivet om marknader för finansiella instrument, som är mer vittomfattande, behöver visa sig effektivt innan några nya slutsatser kan dras om huruvida det eventuellt krävs ytterligare lagstiftning inom kreditförmedlingsområdet. |
| --- | --- |

3.5.7.3

När det gäller förmedling av finansiella tjänster och finansinstitutioners och konsumenters kontakter med intermediärer konstaterar EESK för det första att förmedling av finansiella tjänster är underställd EU-lagstiftningen i varierande grad. I direktivet om försäkringsförmedling (7) och direktivet om marknader för finansiella instrument (8) presenteras olika idéer och nivåer för lagstiftning om förmedling av finansiella tjänster och produkter. En större samstämmighet och konvergens på detta område bör komma till stånd, men EESK anser att direktivet om marknader för finansiella instrument, som är mer vittomfattande, behöver visa sig effektivt innan några nya slutsatser kan dras om huruvida det eventuellt krävs ytterligare lagstiftning inom kreditförmedlingsområdet.

| 3.5.7.4 | Med hänsyn till behovet av ytterligare tillnärmning av uppföranderegler inom affärslivet och försäljningsrådgivning bör man överväga att upprätta likvärdiga villkor för alla leverantörer av finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag samtidigt som man beaktar situationen i de enskilda länderna. Det vore dock bättre att säkra konvergensen eller harmoniseringen av inhemska bestämmelser om saluföring och distribution än att föra fram nya initiativ kring uppföranderegler inom affärslivet. |
| --- | --- |

3.5.7.4

Med hänsyn till behovet av ytterligare tillnärmning av uppföranderegler inom affärslivet och försäljningsrådgivning bör man överväga att upprätta likvärdiga villkor för alla leverantörer av finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag samtidigt som man beaktar situationen i de enskilda länderna. Det vore dock bättre att säkra konvergensen eller harmoniseringen av inhemska bestämmelser om saluföring och distribution än att föra fram nya initiativ kring uppföranderegler inom affärslivet.

| 3.5.7.5 | EESK menar att det i fråga om professionell och oberoende rådgivning bör göras en klar åtskillnad mellan a) rådgivning som en enskild tjänst som kunden betalar för och b) information som konsumenten behöver för att kunna göra ett medvetet val. |
| --- | --- |

3.5.7.5

EESK menar att det i fråga om professionell och oberoende rådgivning bör göras en klar åtskillnad mellan a) rådgivning som en enskild tjänst som kunden betalar för och b) information som konsumenten behöver för att kunna göra ett medvetet val.

| 3.5.7.6 | Framför allt är det ytterst viktigt att det finns tydliga regler och standarder för finansiella intermediärer, som spelar en mycket viktig roll i synnerhet inom investeringsområdet, men också som förmedlare av lån. Intermediärer skall kunna bevisa att de har grundliga kunskaper om sin bransch och sina produkter. Mellanhänder och oberoende aktörer skall vara skyldiga att tillhandahålla ändamålsenlig, adekvat och tillförlitlig rådgivning. Det måste finnas en åtgärdsplan för hur tvister skall lösas snabbt och effektivt. Sakkunskap skall anges tydligt. Exempelvis skulle den kunna delas upp i olika områden: sparande, investering, försäkringar samt hypotekslån och andra lån. Hanteringen av dessa frågor skall stämma överens med utvecklingen på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Framför allt är det ytterst viktigt att det finns tydliga regler och standarder för finansiella intermediärer, som spelar en mycket viktig roll i synnerhet inom investeringsområdet, men också som förmedlare av lån. Intermediärer skall kunna bevisa att de har grundliga kunskaper om sin bransch och sina produkter. Mellanhänder och oberoende aktörer skall vara skyldiga att tillhandahålla ändamålsenlig, adekvat och tillförlitlig rådgivning. Det måste finnas en åtgärdsplan för hur tvister skall lösas snabbt och effektivt. Sakkunskap skall anges tydligt. Exempelvis skulle den kunna delas upp i olika områden: sparande, investering, försäkringar samt hypotekslån och andra lån. Hanteringen av dessa frågor skall stämma överens med utvecklingen på nationell nivå.

| 3.5.7.7 | EESK noterar med intresse att kommissionen vill se närmare på hinder för att öppna bankkonton över gränserna, liksom frågor som rör hantering, flyttbarhet, överföringsmöjligheter och avslutande av konton. I dessa frågor får den inverkan som befintliga elektroniska system och IT-system har inte förbises. |
| --- | --- |

3.5.7.7

EESK noterar med intresse att kommissionen vill se närmare på hinder för att öppna bankkonton över gränserna, liksom frågor som rör hantering, flyttbarhet, överföringsmöjligheter och avslutande av konton. I dessa frågor får den inverkan som befintliga elektroniska system och IT-system har inte förbises.

| 3.5.7.8 | Kommissionens grönbok borde tydligt ha tagit upp skattefrågor. Sedan sjätte direktivet om mervärdesskatt antogs (9) och särskilt under det senaste årtiondet, har bristande neutralitet i behandlingen av mervärdesskatt när det gäller finansiella tjänster samt ett osäkert rättsläge under rådande system blivit ett allt större problem. |
| --- | --- |

3.5.7.8

Kommissionens grönbok borde tydligt ha tagit upp skattefrågor. Sedan sjätte direktivet om mervärdesskatt antogs (9) och särskilt under det senaste årtiondet, har bristande neutralitet i behandlingen av mervärdesskatt när det gäller finansiella tjänster samt ett osäkert rättsläge under rådande system blivit ett allt större problem.

| 3.5.7.9 | Expertgruppen för bankfrågor framhåller i sin rapport om hur långt den finansiella integrationen i EU har kommit (10) att ett en gynnsammare tillämpning av mervärdesskatten på entreprenadtjänster är ett centralt villkor för ytterligare integration av verksamheter inom särskilda organisationer som tillhandahåller tjänster till olika delar av EU:s bankkoncerner. Det bör nu erkännas offentligt att det nuvarande systemet för mervärdesskatt på finansiella tjänster förhindrar ett effektivt genomförande av den inre marknaden. Kommissionen bör göra ett offentligt uttalande om detta inom ramen för sitt program efter det att handlingsplanen för finansiella tjänster antagits. EESK uppmanar därför kommissionen att utarbeta ett program inom detta område. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Expertgruppen för bankfrågor framhåller i sin rapport om hur långt den finansiella integrationen i EU har kommit (10) att ett en gynnsammare tillämpning av mervärdesskatten på entreprenadtjänster är ett centralt villkor för ytterligare integration av verksamheter inom särskilda organisationer som tillhandahåller tjänster till olika delar av EU:s bankkoncerner. Det bör nu erkännas offentligt att det nuvarande systemet för mervärdesskatt på finansiella tjänster förhindrar ett effektivt genomförande av den inre marknaden. Kommissionen bör göra ett offentligt uttalande om detta inom ramen för sitt program efter det att handlingsplanen för finansiella tjänster antagits. EESK uppmanar därför kommissionen att utarbeta ett program inom detta område.

| 3.5.7.10 | Slutligen vill EESK betona att konsumenter kan utnyttja finansiella produkter mer effektivt om de får mer professionell och oberoende, högkvalitativ rådgivning. Konsumenter skall få bästa möjliga rådgivning om de produkter och tjänster som passar bäst för deras behov och (ekonomiska) situation. Konsumenter kan dock inte helt dra sig undan det ansvar som ett val medför (som har att göra med antingen produkten i sig eller den sakkunnige som tillhandahåller rådgivning om produkten). Konsumenter skall också kunna göra ett medvetet val och förstå konsekvenserna av detta val. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Slutligen vill EESK betona att konsumenter kan utnyttja finansiella produkter mer effektivt om de får mer professionell och oberoende, högkvalitativ rådgivning. Konsumenter skall få bästa möjliga rådgivning om de produkter och tjänster som passar bäst för deras behov och (ekonomiska) situation. Konsumenter kan dock inte helt dra sig undan det ansvar som ett val medför (som har att göra med antingen produkten i sig eller den sakkunnige som tillhandahåller rådgivning om produkten). Konsumenter skall också kunna göra ett medvetet val och förstå konsekvenserna av detta val.

| 3.5.7.11 | EESK stöder alltså principen om konsumentupplysning och ökade kunskaper om finansiella tjänster och produkter inom EU. I synnerhet skall begrepp som risk och avkastning vara ett centralt inslag i all upplysning om investeringar. Intermediärer skall tillhandahålla ändamålsenlig, adekvat och tillförlitlig rådgivning. Detta blir alltmer nödvändigt eftersom arbetstagare i allt större utsträckning själva kommer att behöva ta ansvar för en stor del av sina pensionsinkomster. Konsumenterna måste få tillräcklig information för att kunna jämföra olika produkter och göra insiktsfulla val mellan en rad konkurrerande produkter med olika riskprofiler. |
| --- | --- |

3.5.7.11

EESK stöder alltså principen om konsumentupplysning och ökade kunskaper om finansiella tjänster och produkter inom EU. I synnerhet skall begrepp som risk och avkastning vara ett centralt inslag i all upplysning om investeringar. Intermediärer skall tillhandahålla ändamålsenlig, adekvat och tillförlitlig rådgivning. Detta blir alltmer nödvändigt eftersom arbetstagare i allt större utsträckning själva kommer att behöva ta ansvar för en stor del av sina pensionsinkomster. Konsumenterna måste få tillräcklig information för att kunna jämföra olika produkter och göra insiktsfulla val mellan en rad konkurrerande produkter med olika riskprofiler.

4.   Slutsats

| 4.1 | Denna inventering av vad som har uppnåtts och vad som återstår att göra när det gäller finansiella tjänster är ett tillfälle för EU att göra märkbara framsteg i fråga om att stärka EU:s ekonomi, minska byråkratin, skapa sysselsättning och främja inte bara välstånd för alla européer utan också förtroendet för det finansiella systemet. Med andra ord är det ett tillfälle att göra verkliga framsteg för att uppnå de mål som EU fastställde i Lissabonagendan. |
| --- | --- |

4.1

Denna inventering av vad som har uppnåtts och vad som återstår att göra när det gäller finansiella tjänster är ett tillfälle för EU att göra märkbara framsteg i fråga om att stärka EU:s ekonomi, minska byråkratin, skapa sysselsättning och främja inte bara välstånd för alla européer utan också förtroendet för det finansiella systemet. Med andra ord är det ett tillfälle att göra verkliga framsteg för att uppnå de mål som EU fastställde i Lissabonagendan.

| 4.2 | Beträffande finansiella tjänster kan EU vidta betydelsefulla åtgärder för att uppnå Lissabonmålen. EESK menar att dessa åtgärder omfattar följande:






  — | Strikt tillämpa ett bättre regelverk för all ny och befintlig lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

4.2

Beträffande finansiella tjänster kan EU vidta betydelsefulla åtgärder för att uppnå Lissabonmålen. EESK menar att dessa åtgärder omfattar följande:

—

Strikt tillämpa ett bättre regelverk för all ny och befintlig lagstiftning.

| — | Mäta konsumenternas förtroende genom deras beredvillighet att gå med på ett bestämt förslag. |
| --- | --- |

—

Mäta konsumenternas förtroende genom deras beredvillighet att gå med på ett bestämt förslag.

| — | Få EU-institutionerna och medlemsstaterna att samarbeta för att införa och genomföra lagstiftning inom utsatt tid och i avsedd anda. |
| --- | --- |

—

Få EU-institutionerna och medlemsstaterna att samarbeta för att införa och genomföra lagstiftning inom utsatt tid och i avsedd anda.

| — | Fokusera på att slutföra kvarvarande åtgärder i handlingsplanen för finansiella tjänster och tillämpa riktade, fullt harmoniserade åtgärder där så är lämpligt. |
| --- | --- |

—

Fokusera på att slutföra kvarvarande åtgärder i handlingsplanen för finansiella tjänster och tillämpa riktade, fullt harmoniserade åtgärder där så är lämpligt.

| — | Arbeta tillsammans för att undanröja hinder för bästa möjliga tillsyn för EU: gruppbaserad tillsyn. |
| --- | --- |

—

Arbeta tillsammans för att undanröja hinder för bästa möjliga tillsyn för EU: gruppbaserad tillsyn.

| — | Avlägsna omotiverade hinder för fler fusioner och förvärv i Europa, i synnerhet inom banksektorn. |
| --- | --- |

—

Avlägsna omotiverade hinder för fler fusioner och förvärv i Europa, i synnerhet inom banksektorn.

| — | Erkänna att för konsumenter är kvaliteten på produkter på marknaden lika viktig, eller rentav viktigare, än kvantiteten. |
| --- | --- |

—

Erkänna att för konsumenter är kvaliteten på produkter på marknaden lika viktig, eller rentav viktigare, än kvantiteten.

| 4.3 | Den yttre dimensionen av EU:s policy för finansiella tjänster under de kommande fem åren är också av största vikt för EU:s globala konkurrenskraft på lång sikt. Därför stöder EESK kraftfullt alla ansträngningar för att stärka och utöka dialogen om regelgivningen med EU:s konkurrenter på världsmarknaden, såsom Förenta staterna, Japan, Kina och Indien. |
| --- | --- |

4.3

Den yttre dimensionen av EU:s policy för finansiella tjänster under de kommande fem åren är också av största vikt för EU:s globala konkurrenskraft på lång sikt. Därför stöder EESK kraftfullt alla ansträngningar för att stärka och utöka dialogen om regelgivningen med EU:s konkurrenter på världsmarknaden, såsom Förenta staterna, Japan, Kina och Indien.

| 4.4 | Diskussionen om framtida prioriteringar för finansiella tjänster under 2005 ger hela det organiserade civila samhället möjlighet att delta i ansträngningarna för att uppnå Lissabonmålen. Alltför mycket står på spel här både för EU:s ekonomi och, nog så viktigt, för konsumenter av de tjänster som denna ekonomi tillhandahåller, för att vi skall låta denna möjlighet glida oss ur händerna. |
| --- | --- |

4.4

Diskussionen om framtida prioriteringar för finansiella tjänster under 2005 ger hela det organiserade civila samhället möjlighet att delta i ansträngningarna för att uppnå Lissabonmålen. Alltför mycket står på spel här både för EU:s ekonomi och, nog så viktigt, för konsumenter av de tjänster som denna ekonomi tillhandahåller, för att vi skall låta denna möjlighet glida oss ur händerna.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiv 2003/71/EG, EUT L 345, 31.12.2003.

1

(2)  Nivå 3-kommittéerna åsyftar Europeiska värdepapperstillsynskommittén, Kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter och Kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner som inrättades i anslutning till Lamfalussy-förfarandet.

2

(3)  Exempelvis Baselkommittén för banktillsyn, den internationella sammanslutningen av börsinspektioner (International Organisation of Securities Commissions – IOSCO), OECD:s arbetsgrupp för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF) och den internationella kommittén för internationella redovisningsstandarder (IASB).

3

(4)  Direktiv 2003/6/EG, EUT L 96, 12.4.2003.

4

(5)  SEK (2004) 918.

5

(6)  EUT C 234, 22.9.2005.

6

(7)  Direktiv 2002/92/EG, EGT L 9, 15.1.2004.

7

(8)  Direktiv 2004/39/EG, EUT L 145, 30.4.2004.

8

(9)  Rådets sjätte direktiv 77/388/EEG, EGT L 145, 13.6.1977

9

(10)  ”Financial Services Action Plan: Progress and Prospects”, Expert Group on Banking, Final Report, maj 2004.

10

---

| 17.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/141

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hygienregler och hantverksmässiga bearbetningsföretag”

(2006/C 65/25)

Den 9–10 februari 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Hygienregler och hantverksmässiga bearbetningsföretag”.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 9 november 2005. Föredragande var Lutz Ribbe.

Vid sin 422:a plenarsession den 14–15 december 2005 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | EU:s nya hygienregler (1), som trädde i kraft den 20 maj 2004, syftar till att genom en strategi som involverar hela livsmedelskedjan (”från gård till gaffel”) säkerställa en hög konsumentskyddsnivå i fråga om livsmedelssäkerhet. Med hjälp av enhetliga principer skall man också säkerställa en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

1.1

EU:s nya hygienregler (1), som trädde i kraft den 20 maj 2004, syftar till att genom en strategi som involverar hela livsmedelskedjan (”från gård till gaffel”) säkerställa en hög konsumentskyddsnivå i fråga om livsmedelssäkerhet. Med hjälp av enhetliga principer skall man också säkerställa en väl fungerande inre marknad.

| 1.2 | Huvudtanken är att livsmedelsproducenterna skall ansvara fullt ut för att de produkter som de producerar är hälsomässigt säkra. Detta skall garanteras genom att man iakttar grundläggande och särskilda hygienregler samt tillämpar principerna i systemet för analys av risker och kritiska styrpunkter (HACCP (2)). |
| --- | --- |

1.2

Huvudtanken är att livsmedelsproducenterna skall ansvara fullt ut för att de produkter som de producerar är hälsomässigt säkra. Detta skall garanteras genom att man iakttar grundläggande och särskilda hygienregler samt tillämpar principerna i systemet för analys av risker och kritiska styrpunkter (HACCP (2)).

| 1.3 | Den nya hygienlagstiftningen inbegriper flera förordningar, nämligen:






  — | Förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (s.k. grundförordning). |
| --- | --- | --- |

1.3

Den nya hygienlagstiftningen inbegriper flera förordningar, nämligen:

—

Förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (s.k. grundförordning).

| — | Förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien.

| — | Förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung.

| — | Förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel.

| — | Förordning (EG) 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen.

| — | Förordning om mikrobiologiska kriterier (utkast till förordning). |
| --- | --- |

—

Förordning om mikrobiologiska kriterier (utkast till förordning).

| 1.4 | För att förordningarna (EG) nr 852/2004 och nr 853/2004 skall tillämpas så enhetligt som möjligt har kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd (SANCO) utarbetat följande riktlinjer (guidances) i form av rekommendationer som gäller såväl livsmedelsföretag som lokala myndigheter:






  — | Riktlinjer för tillämpning av regler i förordning (EG) nr 852/2004, SANCO/1513/2005 rév. 1 av den 8 september 2005. |
| --- | --- | --- |

1.4

För att förordningarna (EG) nr 852/2004 och nr 853/2004 skall tillämpas så enhetligt som möjligt har kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd (SANCO) utarbetat följande riktlinjer (guidances) i form av rekommendationer som gäller såväl livsmedelsföretag som lokala myndigheter:

—

Riktlinjer för tillämpning av regler i förordning (EG) nr 852/2004, SANCO/1513/2005 rév. 1 av den 8 september 2005.

| — | Riktlinjer för tillämpning av regler i förordning (EG) nr 853/2004, SANCO/1514/2005 rév. 1 av den 8 september 2005. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för tillämpning av regler i förordning (EG) nr 853/2004, SANCO/1514/2005 rév. 1 av den 8 september 2005.

| — | Riktlinjer för att underlätta tillämpningen av HACCP-systemet i livsmedelsföretag (food business), SANCO/1955/2005 av den 30 augusti 2005. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för att underlätta tillämpningen av HACCP-systemet i livsmedelsföretag (food business), SANCO/1955/2005 av den 30 augusti 2005.

| 1.5 | Inom ramen för lagstiftningsförfarandet för förordningarna (EG) nr 852/2004 och 854/2004 har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén yttrat sig (3) (bl.a. den 28–29 mars 2001) om de nya förordningarna. EESK har gett sitt stöd till förordningarna och deras underliggande principer. |
| --- | --- |

1.5

Inom ramen för lagstiftningsförfarandet för förordningarna (EG) nr 852/2004 och 854/2004 har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén yttrat sig (3) (bl.a. den 28–29 mars 2001) om de nya förordningarna. EESK har gett sitt stöd till förordningarna och deras underliggande principer.

| 1.6 | Kommittén vill med detta initiativyttrande uppmuntra till att kontrollera om de nya hygienreglerna på bästa möjliga sätt bidrar till den hållbara utveckling av landsbygden som man politiskt förespråkar och om reglerna samstämmer med de mål och åtgärder som finns på området. Småskaliga, hantverksmässiga och/eller traditionella bearbetningsföretag är av särskild betydelse för landsbygdens ekonomiska utveckling. De erfarenheter som gjorts visar emellertid på en rejäl tillbakagång av denna typ av verksamhet de senaste åren, särskilt inom bearbetning och marknadsföring av kött- och mjölkprodukter. Berörda företag och behöriga myndigheter har vid upprepade tillfällen påpekat att det är EU:s stränga hygienbestämmelser som förorsakat denna strukturomvandling. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén vill med detta initiativyttrande uppmuntra till att kontrollera om de nya hygienreglerna på bästa möjliga sätt bidrar till den hållbara utveckling av landsbygden som man politiskt förespråkar och om reglerna samstämmer med de mål och åtgärder som finns på området. Småskaliga, hantverksmässiga och/eller traditionella bearbetningsföretag är av särskild betydelse för landsbygdens ekonomiska utveckling. De erfarenheter som gjorts visar emellertid på en rejäl tillbakagång av denna typ av verksamhet de senaste åren, särskilt inom bearbetning och marknadsföring av kött- och mjölkprodukter. Berörda företag och behöriga myndigheter har vid upprepade tillfällen påpekat att det är EU:s stränga hygienbestämmelser som förorsakat denna strukturomvandling.

| 1.7 | Mot denna bakgrund skall man undersöka om EU:s hygienkrav, indirekt eller direkt, faktiskt har förorsakat denna strukturomvandling. I detta sammanhang ifrågasätts naturligtvis inte det egentliga målet, nämligen att undvika hälsorisker för människor. Däremot ställer man sig frågan om det är nödvändigt med differentierade riktlinjer för att uppnå EU:s alla mål (hygien i fråga om konstruktion och underhåll av arbetsplatser) och om tillräckligt med utrymme har getts för flexibilitet. |
| --- | --- |

1.7

Mot denna bakgrund skall man undersöka om EU:s hygienkrav, indirekt eller direkt, faktiskt har förorsakat denna strukturomvandling. I detta sammanhang ifrågasätts naturligtvis inte det egentliga målet, nämligen att undvika hälsorisker för människor. Däremot ställer man sig frågan om det är nödvändigt med differentierade riktlinjer för att uppnå EU:s alla mål (hygien i fråga om konstruktion och underhåll av arbetsplatser) och om tillräckligt med utrymme har getts för flexibilitet.

| 1.8 | Inom ramen för detta yttrande skall vi undersöka om






  a) | hygienlagstiftningen hämmar eller främjar små livsmedelsföretag med övervägande hantverksmässiga och/eller traditionella bearbetningsmetoder, |
| --- | --- | --- |

1.8

Inom ramen för detta yttrande skall vi undersöka om

a)

hygienlagstiftningen hämmar eller främjar små livsmedelsföretag med övervägande hantverksmässiga och/eller traditionella bearbetningsmetoder,

| b) | en nationell tillämpning av flexibilitetsbestämmelser möjligen kan leda till konkurrensnackdelar för hantverksmässiga produkter och små livsmedelsföretag. |
| --- | --- |

b)

en nationell tillämpning av flexibilitetsbestämmelser möjligen kan leda till konkurrensnackdelar för hantverksmässiga produkter och små livsmedelsföretag.

| 1.9 | Eftersom de särskilda hygienreglerna i förordningarna 853/2004 och 854/2004 uteslutande avser produkter av animaliskt ursprung fokuserar vi på undersökning av effekterna för livsmedelsföretag som producerar produkter av sådant ursprung. Företag som bearbetar växtbaserade produkter (t.ex. bagerier och konditorier) och andra animaliska produkter (t.ex. fisk) och som också regleras av de nya hygienreglerna (förordning 852/2004) omfattas därför inte av undersökningen. |
| --- | --- |

1.9

Eftersom de särskilda hygienreglerna i förordningarna 853/2004 och 854/2004 uteslutande avser produkter av animaliskt ursprung fokuserar vi på undersökning av effekterna för livsmedelsföretag som producerar produkter av sådant ursprung. Företag som bearbetar växtbaserade produkter (t.ex. bagerier och konditorier) och andra animaliska produkter (t.ex. fisk) och som också regleras av de nya hygienreglerna (förordning 852/2004) omfattas därför inte av undersökningen.

| 1.10 | EESK:s yttrande överensstämmer därmed med målet om att uppmuntra till en debatt om standarder för livsmedelssäkerhet och om den därmed sammanhängande hållbara utvecklingen av landsbygden. Kommittén anser att målen om konsumentskydd, bevarande av den kulturella mångfalden, säkerställande av en rättvis konkurrens samt om bevarande och utveckling av arbetsplatser på landsbygden är av lika stor betydelse och att dessa mål måste göras förenliga med varandra. |
| --- | --- |

1.10

EESK:s yttrande överensstämmer därmed med målet om att uppmuntra till en debatt om standarder för livsmedelssäkerhet och om den därmed sammanhängande hållbara utvecklingen av landsbygden. Kommittén anser att målen om konsumentskydd, bevarande av den kulturella mångfalden, säkerställande av en rättvis konkurrens samt om bevarande och utveckling av arbetsplatser på landsbygden är av lika stor betydelse och att dessa mål måste göras förenliga med varandra.

2.   Förordningarnas innehåll

| 2.1 | I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs jämte allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning bland annat också förfaranden avseende livsmedelssäkerhet i syfte att förbättra den inre marknadens funktion och den fria rörligheten för livsmedel och foderprodukter. Dessutom skall en likriktning på gemenskapsnivå för koncept, principer och förfaranden i samband med livsmedelslagstiftning säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Hittills har dessa koncept, principer och förfaranden varit starkt nationellt präglade. |
| --- | --- |

2.1

I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs jämte allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning bland annat också förfaranden avseende livsmedelssäkerhet i syfte att förbättra den inre marknadens funktion och den fria rörligheten för livsmedel och foderprodukter. Dessutom skall en likriktning på gemenskapsnivå för koncept, principer och förfaranden i samband med livsmedelslagstiftning säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Hittills har dessa koncept, principer och förfaranden varit starkt nationellt präglade.

| 2.2 | Förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien konkretiserar de mål som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002 och föreskriver principer för en hygienisk tillverkning av alla typer av livsmedel. Dessa principer gäller alla produktions-, bearbetnings- och distributionsnivåer i livsmedelskedjan. Den ”primära jordbruksproduktionen” omfattas också av denna förordning. Till skillnad från livsmedelsföretag måste primära jordbruksproducenter (ännu) inte tillämpa förfaranden som bygger på HACCP-principerna. Producenter inom primär jordbruksproduktion måste emellertid beakta de principer som återfinns i bilaga I. Alla livsmedelsföretag måste registreras och uppfylla de allmänna hygienkrav som föreskrivs i bilaga II till förordningen. De förfaranden som gäller för registrering av företag fastställs av de nationella myndigheterna i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

2.2

Förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien konkretiserar de mål som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002 och föreskriver principer för en hygienisk tillverkning av alla typer av livsmedel. Dessa principer gäller alla produktions-, bearbetnings- och distributionsnivåer i livsmedelskedjan. Den ”primära jordbruksproduktionen” omfattas också av denna förordning. Till skillnad från livsmedelsföretag måste primära jordbruksproducenter (ännu) inte tillämpa förfaranden som bygger på HACCP-principerna. Producenter inom primär jordbruksproduktion måste emellertid beakta de principer som återfinns i bilaga I. Alla livsmedelsföretag måste registreras och uppfylla de allmänna hygienkrav som föreskrivs i bilaga II till förordningen. De förfaranden som gäller för registrering av företag fastställs av de nationella myndigheterna i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 882/2004.

| 2.3 | Samtliga livsmedelsföretagare måste, om det skulle behövas, vidta hygienmässiga åtgärder för att kunna






  — | uppfylla de mikrobiologiska kriterierna för livsmedel, |
| --- | --- | --- |

2.3

Samtliga livsmedelsföretagare måste, om det skulle behövas, vidta hygienmässiga åtgärder för att kunna

—

uppfylla de mikrobiologiska kriterierna för livsmedel,

| — | följa de särskilda förfaranden som är nödvändiga för att uppnå målen på området, |
| --- | --- |

—

följa de särskilda förfaranden som är nödvändiga för att uppnå målen på området,

| — | uppfylla kraven på temperaturkontroll av livsmedel, |
| --- | --- |

—

uppfylla kraven på temperaturkontroll av livsmedel,

| — | upprätthålla kylkedjan, |
| --- | --- |

—

upprätthålla kylkedjan,

| — | genomföra prover och analyser. |
| --- | --- |

—

genomföra prover och analyser.

| 2.4 | Denna förordning gäller inte






  — | primärproduktion för användning inom privathushåll och enskildas beredning för privat konsumtion, |
| --- | --- | --- |

2.4

Denna förordning gäller inte

—

primärproduktion för användning inom privathushåll och enskildas beredning för privat konsumtion,

| — | producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter och kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag. |
| --- | --- |

—

producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter och kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag.

| 2.5 | De detaljer som tas upp bland kriterierna i artikel 2.3 (t.ex. olika mikrobiologiska kriterier, omfattning av provtagningar, olika typer av analyser) omfattas inte av den nya hygienlagstiftningen. Med beaktande av artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004 har emellertid redan ett förslag till fristående förordning om mikrobiologiska kriterier för livsmedel utarbetats. |
| --- | --- |

2.5

De detaljer som tas upp bland kriterierna i artikel 2.3 (t.ex. olika mikrobiologiska kriterier, omfattning av provtagningar, olika typer av analyser) omfattas inte av den nya hygienlagstiftningen. Med beaktande av artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004 har emellertid redan ett förslag till fristående förordning om mikrobiologiska kriterier för livsmedel utarbetats.

| 2.6 | Eftersom livsmedel av animaliskt ursprung kan utgöra särskilda hälsorisker finns det två särskilda förordningar på detta område:






  — | Förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- | --- |

2.6

Eftersom livsmedel av animaliskt ursprung kan utgöra särskilda hälsorisker finns det två särskilda förordningar på detta område:

—

Förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung.

| — | Förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel.

| 2.7 | Av livsmedelsföretag som arbetar med livsmedel av animaliskt ursprung krävs följande:






  — | De måste vara godkända. De förfaranden som ett företag har att rätta sig efter i fråga om godkännande fastställs av de nationella myndigheterna i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- | --- |

2.7

Av livsmedelsföretag som arbetar med livsmedel av animaliskt ursprung krävs följande:

—

De måste vara godkända. De förfaranden som ett företag har att rätta sig efter i fråga om godkännande fastställs av de nationella myndigheterna i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 882/2004.

| — | De måste uppfylla de särskilda hygienregler som föreskrivs i bilagorna till förordning (EG) nr 853/2004 rörande bl.a. transport och slakt av djur, styckning och bearbetning av kött (rött kött, kött av fjäderfä, viltkött), produktion av rå mjölk, bearbetning av mjölk, ägg och äggprodukter, fisk och fiskeriprodukter, musslor och andra skaldjur. |
| --- | --- |

—

De måste uppfylla de särskilda hygienregler som föreskrivs i bilagorna till förordning (EG) nr 853/2004 rörande bl.a. transport och slakt av djur, styckning och bearbetning av kött (rött kött, kött av fjäderfä, viltkött), produktion av rå mjölk, bearbetning av mjölk, ägg och äggprodukter, fisk och fiskeriprodukter, musslor och andra skaldjur.

| — | Även små livsmedelsföretag som arbetar med livsmedel av animaliskt ursprung måste ansöka om att bli godkända. Kommissionen framhåller uttryckligen i sin riktlinje SANCO 1514/2005 rév. 1, punkt 4.2 att kraven för godkännande inte får utgöra ytterligare en ny börda för företagen. |
| --- | --- |

—

Även små livsmedelsföretag som arbetar med livsmedel av animaliskt ursprung måste ansöka om att bli godkända. Kommissionen framhåller uttryckligen i sin riktlinje SANCO 1514/2005 rév. 1, punkt 4.2 att kraven för godkännande inte får utgöra ytterligare en ny börda för företagen.

| 2.8 | Förordning (EG) nr 853/2004 gäller inte






  — | producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag och |
| --- | --- | --- |

2.8

Förordning (EG) nr 853/2004 gäller inte

—

producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag och

| — | om inget annat anges inte heller försäljningsställen inom detaljhandeln (artikel 1.5 a). |
| --- | --- |

—

om inget annat anges inte heller försäljningsställen inom detaljhandeln (artikel 1.5 a).

| 2.9 | I SANCO-riktlinje 1514/2005 rév. 1, punkt 3.5 preciseras att detaljhandeln bara får undantas från reglerna i förordning 853/2004 och i stället omfattas av förordning 852/2004 när det rör sig om a) direkt marknadsföring eller b) en mindre, regional och begränsad leverans av produkter av animaliskt ursprung till andra inrättningar. Generellt sett är det emellertid fortfarande nationalstaternas ansvar att reglera detaljhandeln. |
| --- | --- |

2.9

I SANCO-riktlinje 1514/2005 rév. 1, punkt 3.5 preciseras att detaljhandeln bara får undantas från reglerna i förordning 853/2004 och i stället omfattas av förordning 852/2004 när det rör sig om a) direkt marknadsföring eller b) en mindre, regional och begränsad leverans av produkter av animaliskt ursprung till andra inrättningar. Generellt sett är det emellertid fortfarande nationalstaternas ansvar att reglera detaljhandeln.

| 2.10 | De nya hygienreglerna fäster särskild vikt vid flexibilitet:






  a) | Mål fastställs i stället för detaljerade regler. Jämfört med de bestämmelser som hittills varit gällande är de nya förordningarna, särskilt förordning 853/2004 med särskilda hygienkrav, mindre detaljerade (t.ex. vad gäller krav för slakt- och styckningslokaler). |
| --- | --- | --- |

2.10

De nya hygienreglerna fäster särskild vikt vid flexibilitet:

a)

Mål fastställs i stället för detaljerade regler. Jämfört med de bestämmelser som hittills varit gällande är de nya förordningarna, särskilt förordning 853/2004 med särskilda hygienkrav, mindre detaljerade (t.ex. vad gäller krav för slakt- och styckningslokaler).

| b) | Tillstånd att anta nationella bestämmelser (förordningarna 852/2004 (artikel 13), 853/2004 (artikel 10) och 854/2004 (artikel 17) för att anpassa förordningarnas krav i syfte att möjliggöra användning av traditionella metoder på alla produktions-, bearbetnings- och distributionsnivåer för livsmedel eller för att ta hänsyn till livsmedelsföretags behov i geografiskt missgynnande regioner. |
| --- | --- |

b)

Tillstånd att anta nationella bestämmelser (förordningarna 852/2004 (artikel 13), 853/2004 (artikel 10) och 854/2004 (artikel 17) för att anpassa förordningarnas krav i syfte att möjliggöra användning av traditionella metoder på alla produktions-, bearbetnings- och distributionsnivåer för livsmedel eller för att ta hänsyn till livsmedelsföretags behov i geografiskt missgynnande regioner.

| c) | Tillstånd att anta nationella bestämmelser för direkta leveranser (se punkt 2.4 och 2.8) och för detaljhandeln (se punkt 2.8 och 2.9). |
| --- | --- |

c)

Tillstånd att anta nationella bestämmelser för direkta leveranser (se punkt 2.4 och 2.8) och för detaljhandeln (se punkt 2.8 och 2.9).

3.   Små livsmedelsföretag och landsbygdsutveckling

Begrepp och distinktioner

| 3.1 | I många medlemsländer är livsmedelsföretagens spektrum fortfarande vittomfattande. Bearbetning av jordbruksprodukter och framställning av livsmedel kan äga rum i såväl stora industriella företag som inriktar sig på den internationella marknaden, som i små livsmedelsföretag och mikroföretag som i första hand (dock inte uteslutande) inriktar sig på regionala marknader. Ett mikroföretag kan på det organisatoriska och geografiska planet vara helt förbundet med ett jordbruksföretag. |
| --- | --- |

3.1

I många medlemsländer är livsmedelsföretagens spektrum fortfarande vittomfattande. Bearbetning av jordbruksprodukter och framställning av livsmedel kan äga rum i såväl stora industriella företag som inriktar sig på den internationella marknaden, som i små livsmedelsföretag och mikroföretag som i första hand (dock inte uteslutande) inriktar sig på regionala marknader. Ett mikroföretag kan på det organisatoriska och geografiska planet vara helt förbundet med ett jordbruksföretag.

| 3.2 | Ett livsmedelsföretags struktur och bearbetningsvolym hänger i regel samman med användning av särskilda produktionsmetoder. Det finns också ett stort antal olika produktionsmetoder, allt mellan industri- och serieproduktionsmetoder och hantverksmässiga och traditionella metoder. Det är oklart var gränserna går mellan de olika bearbetningsvolymerna. |
| --- | --- |

3.2

Ett livsmedelsföretags struktur och bearbetningsvolym hänger i regel samman med användning av särskilda produktionsmetoder. Det finns också ett stort antal olika produktionsmetoder, allt mellan industri- och serieproduktionsmetoder och hantverksmässiga och traditionella metoder. Det är oklart var gränserna går mellan de olika bearbetningsvolymerna.

| 3.3 | I det följande läggs tyngdpunkten på små livsmedelsföretag och mikroföretag som i första hand arbetar med hantverksmässiga och/eller traditionella metoder. |
| --- | --- |

3.3

I det följande läggs tyngdpunkten på små livsmedelsföretag och mikroföretag som i första hand arbetar med hantverksmässiga och/eller traditionella metoder.

| 3.4 | Tyngdpunkt läggs också på livsmedelsföretag som på olika nivåer bearbetar kött (inbegripet kött från fjäderfä och andra små djur) och mjölk. Dessa två viktiga områden utgör i många medlemsländer ett mervärde för jordbruksproduktionen och särskilda hygienregler har fastställts som täcker dessa områden (se även punkt 1.9). Konkret rör det sig framför allt om regionala slakterier, slaktare med egen slakt- och bearbetningsverksamhet, regionala mejerier, små kommersiella ysterier, gårdsysterier och fäbodar. |
| --- | --- |

3.4

Tyngdpunkt läggs också på livsmedelsföretag som på olika nivåer bearbetar kött (inbegripet kött från fjäderfä och andra små djur) och mjölk. Dessa två viktiga områden utgör i många medlemsländer ett mervärde för jordbruksproduktionen och särskilda hygienregler har fastställts som täcker dessa områden (se även punkt 1.9). Konkret rör det sig framför allt om regionala slakterier, slaktare med egen slakt- och bearbetningsverksamhet, regionala mejerier, små kommersiella ysterier, gårdsysterier och fäbodar.

Små livsmedelsföretag, landsbygd, arbete och kvalitet

| 3.5 | Små livsmedelsföretag utgör en majoritet i de flesta medlemsstaterna och har därför stor betydelse när det gäller att skapa arbetstillfällen. Till de små livsmedelsföretagen hör också hantverksmässiga företag. Dessa har ofta sin verksamhet i innerstadsområden, har en stor produktdifferentiering, kulturell mångfald och ger ofta – detta får man inte bortse från – etniska minoriteter arbete. I detta sammanhang läggs emellertid fokus på livsmedelsföretag inom produktion och bearbetning som har en nära koppling till produktion av primära jordbruksprodukter. Många av dessa företag är verksamma på landsbygden. Dessa företag är delvis mycket viktiga när det gäller att bevara och vidareutveckla arbetstillfällen i landsbygdområden som ofta är strukturellt svaga. |
| --- | --- |

3.5

Små livsmedelsföretag utgör en majoritet i de flesta medlemsstaterna och har därför stor betydelse när det gäller att skapa arbetstillfällen. Till de små livsmedelsföretagen hör också hantverksmässiga företag. Dessa har ofta sin verksamhet i innerstadsområden, har en stor produktdifferentiering, kulturell mångfald och ger ofta – detta får man inte bortse från – etniska minoriteter arbete. I detta sammanhang läggs emellertid fokus på livsmedelsföretag inom produktion och bearbetning som har en nära koppling till produktion av primära jordbruksprodukter. Många av dessa företag är verksamma på landsbygden. Dessa företag är delvis mycket viktiga när det gäller att bevara och vidareutveckla arbetstillfällen i landsbygdområden som ofta är strukturellt svaga.

| 3.5.1 | För att ge några exempel: I Europa finns det över 150 000 självständiga slaktare med sammanlagt omkring 1 miljon anställda. Bara i Tyskland finns det i dag 18 000 företag som är verksamma inom slakteribranschen (och 29 000 slakterier inkl. filialer) och som sysselsätter ca 168 000 människor. 15 % av dessa företag står fortfarande själva för slakten och 10 % av dem låter slakta egna djur på slakteri. Ytterligare centrala punkter för slakteriverksamhet är Spanien där det finns omkring 35 400 självständiga slakterier (inberäknat filialer) med totalt ca 70 000 anställda och Frankrike som har uppemot 35 000 slakterier och över 55 000 anställda på området. |
| --- | --- |

3.5.1

För att ge några exempel: I Europa finns det över 150 000 självständiga slaktare med sammanlagt omkring 1 miljon anställda. Bara i Tyskland finns det i dag 18 000 företag som är verksamma inom slakteribranschen (och 29 000 slakterier inkl. filialer) och som sysselsätter ca 168 000 människor. 15 % av dessa företag står fortfarande själva för slakten och 10 % av dem låter slakta egna djur på slakteri. Ytterligare centrala punkter för slakteriverksamhet är Spanien där det finns omkring 35 400 självständiga slakterier (inberäknat filialer) med totalt ca 70 000 anställda och Frankrike som har uppemot 35 000 slakterier och över 55 000 anställda på området.

| 3.5.2 | De senaste åren har visat på en tendens till köp av köttprodukter och charkuterivaror på stormarknader och i discountbutiker. EESK betonar emellertid betydelsen av småskaliga företag vars verksamhet inte bara kretsar kring försäljningssiffror (4). |
| --- | --- |

3.5.2

De senaste åren har visat på en tendens till köp av köttprodukter och charkuterivaror på stormarknader och i discountbutiker. EESK betonar emellertid betydelsen av småskaliga företag vars verksamhet inte bara kretsar kring försäljningssiffror (4).

| 3.5.3 | Även på mjölkområdet finns det ett stort antal små företag. Till följd av en ökad ekologisk mjölkproduktion under de senaste åren har t.ex. över 500 nya gårdsysterier med sammanlagt 1 500 arbetsplatser upprättats i Tyskland. Dessutom har nya arbetstillfällen skapats inom ekologiska mejerier och ysterier. Tyvärr finns det inga uppgifter tillgängliga för EU på detta område. |
| --- | --- |

3.5.3

Även på mjölkområdet finns det ett stort antal små företag. Till följd av en ökad ekologisk mjölkproduktion under de senaste åren har t.ex. över 500 nya gårdsysterier med sammanlagt 1 500 arbetsplatser upprättats i Tyskland. Dessutom har nya arbetstillfällen skapats inom ekologiska mejerier och ysterier. Tyvärr finns det inga uppgifter tillgängliga för EU på detta område.

| 3.6 | Inom ramen för Agenda 2000 betonade kommissionen och medlemsstaterna att det inte bara var nödvändigt att stärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft på världsmarknaderna, utan också att genomföra en kvalitetspolitik. Med avseende på detta skall jordbrukets multifunktionella karaktär (läs: ”EU:s jordbruksmodell”) bevaras och främjas. Med detta menas ett jordbruk som bl.a. levererar högkvalitetsprodukter och därigenom bevarar och skapar arbetstillfällen. Denna strategi för att öka mervärdet i landsbygden går hand i hand med bevarandet och vidareutvecklingen av de efterföljande leden i livsmedelsbearbetningen. Skyddet av ursprungsbeteckningar främjar också denna kvalitetspolitik. |
| --- | --- |

3.6

Inom ramen för Agenda 2000 betonade kommissionen och medlemsstaterna att det inte bara var nödvändigt att stärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft på världsmarknaderna, utan också att genomföra en kvalitetspolitik. Med avseende på detta skall jordbrukets multifunktionella karaktär (läs: ”EU:s jordbruksmodell”) bevaras och främjas. Med detta menas ett jordbruk som bl.a. levererar högkvalitetsprodukter och därigenom bevarar och skapar arbetstillfällen. Denna strategi för att öka mervärdet i landsbygden går hand i hand med bevarandet och vidareutvecklingen av de efterföljande leden i livsmedelsbearbetningen. Skyddet av ursprungsbeteckningar främjar också denna kvalitetspolitik.

| 3.7 | Kvalitetspolitiken skall i framtiden tillämpas genom bl.a. EJFLU-förordningens avsnitt ”Differentiering och ...” och handlingsprogrammet för ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

3.7

Kvalitetspolitiken skall i framtiden tillämpas genom bl.a. EJFLU-förordningens avsnitt ”Differentiering och ...” och handlingsprogrammet för ekologiskt jordbruk.

| 3.8 | Små livsmedelsföretag och främst små företag som arbetar med bearbetning av livsmedel och använder sig av hantverksmässiga metoder har strategisk betydelse i samband med denna kvalitetspolitik. Det är nämligen dessa små livsmedelsföretag som kan bidra till differentiering genom att erbjuda konsumenten ett varierat urval av produkter. En ökad efterfrågan talar för att konsumenterna i allt större utsträckning uppskattar denna variation i utbudet och att just traditionella och hantverksmässiga produktionsmetoder går hand i hand med en hög produktkvalitet. De är dessutom en del av vårt kulturarv. Dessa livsmedelsföretag har i årtionden visat att de kan framställa säkra produkter. |
| --- | --- |

3.8

Små livsmedelsföretag och främst små företag som arbetar med bearbetning av livsmedel och använder sig av hantverksmässiga metoder har strategisk betydelse i samband med denna kvalitetspolitik. Det är nämligen dessa små livsmedelsföretag som kan bidra till differentiering genom att erbjuda konsumenten ett varierat urval av produkter. En ökad efterfrågan talar för att konsumenterna i allt större utsträckning uppskattar denna variation i utbudet och att just traditionella och hantverksmässiga produktionsmetoder går hand i hand med en hög produktkvalitet. De är dessutom en del av vårt kulturarv. Dessa livsmedelsföretag har i årtionden visat att de kan framställa säkra produkter.

Olika risker kräver olika säkerhetskoncept

| 3.9 | EESK konstaterar därför med tillfredställelse att de nya förordningarna innehåller ett större mått av flexibilitet än de hittillsvarande reglerna på området. Denna flexibilitet innebär nya möjligheter för små livsmedelsföretag som arbetar med hantverksmässiga och traditionella bearbetningsmetoder eftersom det enhetliga godkännandet gör det möjligt för dem att i framtiden delta i gränsöverskridande handel. Medlemsstaterna måste emellertid också ta till vara dessa möjligheter. |
| --- | --- |

3.9

EESK konstaterar därför med tillfredställelse att de nya förordningarna innehåller ett större mått av flexibilitet än de hittillsvarande reglerna på området. Denna flexibilitet innebär nya möjligheter för små livsmedelsföretag som arbetar med hantverksmässiga och traditionella bearbetningsmetoder eftersom det enhetliga godkännandet gör det möjligt för dem att i framtiden delta i gränsöverskridande handel. Medlemsstaterna måste emellertid också ta till vara dessa möjligheter.

| 3.10 | Flexibiliteten innebär samtidigt risker för de små livsmedelsföretagen. Tidigare räckte det med att företag var ”registrerade företag”, men enligt de nya reglerna måste företagen också uppfylla de höga krav som ställs inom ramen för godkännande av företag. Dessutom är några av de särskilda hygienåtgärderna i förordning 853/2004 betydligt strängare än de som hittills varit gällande. Detta gäller särskilt de krav som ställs i samband med mikrobiologiska kontroller. |
| --- | --- |

3.10

Flexibiliteten innebär samtidigt risker för de små livsmedelsföretagen. Tidigare räckte det med att företag var ”registrerade företag”, men enligt de nya reglerna måste företagen också uppfylla de höga krav som ställs inom ramen för godkännande av företag. Dessutom är några av de särskilda hygienåtgärderna i förordning 853/2004 betydligt strängare än de som hittills varit gällande. Detta gäller särskilt de krav som ställs i samband med mikrobiologiska kontroller.

| 3.11 | Det faktum att man fastställt hygienmässiga mål med en flexibilitetsklausul i stället för rigida krav gör det möjligt att anpassa både utformningen av HACCP-systemet (i enlighet med förordning 852/2004) och godkännandeförfarandet till de olika företagsformernas särskilda risker och produktionsprocesser. |
| --- | --- |

3.11

Det faktum att man fastställt hygienmässiga mål med en flexibilitetsklausul i stället för rigida krav gör det möjligt att anpassa både utformningen av HACCP-systemet (i enlighet med förordning 852/2004) och godkännandeförfarandet till de olika företagsformernas särskilda risker och produktionsprocesser.

| 3.12 | Flexibilitet är av avgörande betydelse för bevarandet av den mångfaldiga struktur som karaktäriserar de europeiska livsmedelsföretagen eftersom hygienmässiga risker och motsvarande hygienkrav delvis hänger samman med särskilda produktions-, bearbetnings- och distributionssystem. Små och hantverksmässigt organiserade livsmedelsföretag med i första hand lokal eller regional distribution står när det gäller livsmedelssäkerhet delvis inför andra risker än stora industriella företag med överregionala eller internationella distributionskanaler. Det är därför rimligt med krav på system för spårbarhet och kvalitetsstyrning, partibeteckningar och detaljerade krav på lokaler samt mikrobiologiska undersökningar för storföretag som har många anställda, stora försäljningsvolymer och avgränsade ansvarsområden. I små livsmedelsföretag där ansvaret vilar på ett fåtal medarbetare och där man ofta inte deltar i handeln mellan medlemsstaterna räcker det för det mesta med enklare system som kontroll av kyl- och kökstemperatur i form av stickprover och besiktningar (kokkorv, varmkorv). I detta sammanhang är det lämpligt att tillämpa traditionella och etablerade kontrollförfaranden. Tekniskt eller organisatoriskt mer avancerade insatser leder i det här fallet inte till en bättre hygien utan snarare till extra utgifter och ett större tidsanspråk. |
| --- | --- |

3.12

Flexibilitet är av avgörande betydelse för bevarandet av den mångfaldiga struktur som karaktäriserar de europeiska livsmedelsföretagen eftersom hygienmässiga risker och motsvarande hygienkrav delvis hänger samman med särskilda produktions-, bearbetnings- och distributionssystem. Små och hantverksmässigt organiserade livsmedelsföretag med i första hand lokal eller regional distribution står när det gäller livsmedelssäkerhet delvis inför andra risker än stora industriella företag med överregionala eller internationella distributionskanaler. Det är därför rimligt med krav på system för spårbarhet och kvalitetsstyrning, partibeteckningar och detaljerade krav på lokaler samt mikrobiologiska undersökningar för storföretag som har många anställda, stora försäljningsvolymer och avgränsade ansvarsområden. I små livsmedelsföretag där ansvaret vilar på ett fåtal medarbetare och där man ofta inte deltar i handeln mellan medlemsstaterna räcker det för det mesta med enklare system som kontroll av kyl- och kökstemperatur i form av stickprover och besiktningar (kokkorv, varmkorv). I detta sammanhang är det lämpligt att tillämpa traditionella och etablerade kontrollförfaranden. Tekniskt eller organisatoriskt mer avancerade insatser leder i det här fallet inte till en bättre hygien utan snarare till extra utgifter och ett större tidsanspråk.

| 3.13 | Bestämmelsen om inrättande av en sterilisator i nuvarande direktiv 64/433/EG är ett exempel på överföring av en åtgärd som är ändamålsenlig och nödvändig inom industrisektorn till ”hantverkssektorn”. I de företag där man i dag slaktar på löpande band är bandens hastighet ofta för hög för att man skall kunna hinna med att rengöra en kniv som t.ex. varit i direkt kontakt med en varig böld. En sterilisator på en arbetsplats där man arbetar med styckning gör det möjligt för den som arbetar vid det löpande bandet att alltid ha en ny och steril kniv till hands. I ett hantverksmässigt slakteri är det annorlunda, där slaktas varje enskilt djur av en person och det finns, om det skulle behövas, tillräckligt med tid för att sterilisera en kniv. För att alltid ha en steril kniv till hands på en sådan arbetsplats räcker det att sterilisera knivar vid varje arbetsdags slut och på så sätt förbereda inför nästa arbetsdag. Detta förutsätter dock att det finns tillräckligt många knivar till förfogande. Det är inte nödvändigt med en sterilisator på varje arbetsplats. I översynen av kommissionens riktlinje (SANCO/1514/2005) av den 8 september 2005 har man beaktat de invändningar som EESK framfört rörande denna fråga. I punkt 5.3 föreskrivs således att det i små slakterier räcker att ha tillräckligt många desinficerade knivar till hands innan slaktarbetet påbörjas. |
| --- | --- |

3.13

Bestämmelsen om inrättande av en sterilisator i nuvarande direktiv 64/433/EG är ett exempel på överföring av en åtgärd som är ändamålsenlig och nödvändig inom industrisektorn till ”hantverkssektorn”. I de företag där man i dag slaktar på löpande band är bandens hastighet ofta för hög för att man skall kunna hinna med att rengöra en kniv som t.ex. varit i direkt kontakt med en varig böld. En sterilisator på en arbetsplats där man arbetar med styckning gör det möjligt för den som arbetar vid det löpande bandet att alltid ha en ny och steril kniv till hands. I ett hantverksmässigt slakteri är det annorlunda, där slaktas varje enskilt djur av en person och det finns, om det skulle behövas, tillräckligt med tid för att sterilisera en kniv. För att alltid ha en steril kniv till hands på en sådan arbetsplats räcker det att sterilisera knivar vid varje arbetsdags slut och på så sätt förbereda inför nästa arbetsdag. Detta förutsätter dock att det finns tillräckligt många knivar till förfogande. Det är inte nödvändigt med en sterilisator på varje arbetsplats. I översynen av kommissionens riktlinje (SANCO/1514/2005) av den 8 september 2005 har man beaktat de invändningar som EESK framfört rörande denna fråga. I punkt 5.3 föreskrivs således att det i små slakterier räcker att ha tillräckligt många desinficerade knivar till hands innan slaktarbetet påbörjas.

| 3.14 | Med andra ord: Om hygienstandarderna och säkerhetskraven enbart bygger på de risker som finns i samband med dagens gängse produktion, dvs. industriell bearbetning och globaliserad handel, men också tillämpas på hantverksmässig verksamhet, finns det alltid en risk för att de produkter som tillverkas med hantverksmässiga och traditionella metoder missgynnas konkurrensmässigt. Dessa produkter utesluts då delvis direkt, delvis indirekt (genom ökade kostnader) från marknaden. |
| --- | --- |

3.14

Med andra ord: Om hygienstandarderna och säkerhetskraven enbart bygger på de risker som finns i samband med dagens gängse produktion, dvs. industriell bearbetning och globaliserad handel, men också tillämpas på hantverksmässig verksamhet, finns det alltid en risk för att de produkter som tillverkas med hantverksmässiga och traditionella metoder missgynnas konkurrensmässigt. Dessa produkter utesluts då delvis direkt, delvis indirekt (genom ökade kostnader) från marknaden.

| 3.15 | När det i det följande ställs krav på hygienkoncept som är anpassade efter särskilda förfaranden och strukturer handlar det inte bara om att säkerställa lika möjligheter i fråga om marknadstillträde, utan också, eller framför allt, om att bevara och främja innovation på landsbygden. En av de viktigaste innovationerna under de senaste årtiondena har varit utvecklingen och utbredningen av det ekologiska jordbruket. Utan befintliga och nya manöverutrymmen hade den traditionella livsmedelsbearbetning som sammanhänger med detta inte haft den ställning som den har i dag. Det är därför nödvändigt att också i framtiden säkerställa ett tillräckligt manöverutrymme för regional särprägel, hantverksmässiga och traditionella metoder (särskilt bearbetningsmetoder), hög kvalitet och särskilda marknadsföringsmetoder och samtidigt garantera konsumenten en enhetlig och hög livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

3.15

När det i det följande ställs krav på hygienkoncept som är anpassade efter särskilda förfaranden och strukturer handlar det inte bara om att säkerställa lika möjligheter i fråga om marknadstillträde, utan också, eller framför allt, om att bevara och främja innovation på landsbygden. En av de viktigaste innovationerna under de senaste årtiondena har varit utvecklingen och utbredningen av det ekologiska jordbruket. Utan befintliga och nya manöverutrymmen hade den traditionella livsmedelsbearbetning som sammanhänger med detta inte haft den ställning som den har i dag. Det är därför nödvändigt att också i framtiden säkerställa ett tillräckligt manöverutrymme för regional särprägel, hantverksmässiga och traditionella metoder (särskilt bearbetningsmetoder), hög kvalitet och särskilda marknadsföringsmetoder och samtidigt garantera konsumenten en enhetlig och hög livsmedelssäkerhet.

4.   Den nya hygienlagstiftningens eventuella möjligheter och hinder för små hantverksmässiga livsmedelsföretag inom kött- och mjölksektorn

Förordning (EG) nr 852/2004

| 4.1 | Några medlemsstater har utnyttjat den möjlighet som fanns i den ”gamla” lagstiftningen att skilja mellan ”registrerade” och ”godkända” kött- och mjölkbearbetningsföretag. Enligt de gamla reglerna kunde registrerade företag inte delta i handeln mellan medlemsstaterna utan att detta byggde på olika hygienstandarder. I SANCO:s riktlinje 1513/2005 rév. 1 av den 8 september 2005 uppmanas medlemsstaterna uttryckligen att tillåta direkta leverantörer i gränsområden, som inte omfattas av förordningarna 852/2004 och 853/2004, att handla över gränserna. På så sätt öppnar sig nya marknadsmöjligheter för företag som är verksamma i gränsområden. |
| --- | --- |

4.1

Några medlemsstater har utnyttjat den möjlighet som fanns i den ”gamla” lagstiftningen att skilja mellan ”registrerade” och ”godkända” kött- och mjölkbearbetningsföretag. Enligt de gamla reglerna kunde registrerade företag inte delta i handeln mellan medlemsstaterna utan att detta byggde på olika hygienstandarder. I SANCO:s riktlinje 1513/2005 rév. 1 av den 8 september 2005 uppmanas medlemsstaterna uttryckligen att tillåta direkta leverantörer i gränsområden, som inte omfattas av förordningarna 852/2004 och 853/2004, att handla över gränserna. På så sätt öppnar sig nya marknadsmöjligheter för företag som är verksamma i gränsområden.

| 4.2 | Förordning (EG) nr 852/2004 innehåller krav på att HACCP-systemet skall tillämpas på förfaranden som syftar till att säkerställa livsmedelssäkerhet. Det obligatoriska inrättandet av HACCP-systemet välkomnas eftersom det tar hänsyn till hantverksmässiga traditioner. Med detta system utförs ett fåtal kontroller – så effektiva som möjligt – på rätt punkter för att säkerställa en maximal produktsäkerhet. Även SANCO:s riktlinje 1955/2005 av den 30 augusti 2005 innehåller anvisningar om hur HACCP-systemet kan anpassas efter olika företagsformer. I de enskilda medlemsstaterna har motsvarande riktlinjer för en god hygienpraxis utarbetats. Dessa riktlinjer kan underlätta tillämpningen av HACCP-systemet i små livsmedelsföretag eftersom dessa, om det skulle behövas, kan undantas från kravet på att genomföra en egen riskanalys. |
| --- | --- |

4.2

Förordning (EG) nr 852/2004 innehåller krav på att HACCP-systemet skall tillämpas på förfaranden som syftar till att säkerställa livsmedelssäkerhet. Det obligatoriska inrättandet av HACCP-systemet välkomnas eftersom det tar hänsyn till hantverksmässiga traditioner. Med detta system utförs ett fåtal kontroller – så effektiva som möjligt – på rätt punkter för att säkerställa en maximal produktsäkerhet. Även SANCO:s riktlinje 1955/2005 av den 30 augusti 2005 innehåller anvisningar om hur HACCP-systemet kan anpassas efter olika företagsformer. I de enskilda medlemsstaterna har motsvarande riktlinjer för en god hygienpraxis utarbetats. Dessa riktlinjer kan underlätta tillämpningen av HACCP-systemet i små livsmedelsföretag eftersom dessa, om det skulle behövas, kan undantas från kravet på att genomföra en egen riskanalys.

| 4.3 | Om HACCP-systemet på samma sätt också kommer att hjälpa hantverksmässiga livsmedelsföretag beror på hur de nationella HACCP-riktlinjerna utformas. Om det läggs för stor vikt på dokumentation och omfattande checklistor kan detta instrument lätt leda till ökade kostnader, utan att höja säkerhetsstandarden. |
| --- | --- |

4.3

Om HACCP-systemet på samma sätt också kommer att hjälpa hantverksmässiga livsmedelsföretag beror på hur de nationella HACCP-riktlinjerna utformas. Om det läggs för stor vikt på dokumentation och omfattande checklistor kan detta instrument lätt leda till ökade kostnader, utan att höja säkerhetsstandarden.

| 4.4 | Inom ramen för HACCP-systemet skall också mikrobiologiska kontroller utföras, vars kriterier och omfattning ännu inte fastställts (artikel 4). Utformningen av en ny förordning om mikrobiologiska kriterier kommer att ha ett avgörande inflytande på kostnaderna för egenkontroller. Den kommer också delvis att vara avgörande för de små livsmedelsföretagens framtida konkurrenskraft eftersom kostnaderna i dessa företag måste fördelas på en mindre bearbetnings- och försäljningsvolym än vad som är fallet i stora livsmedelsföretag. Den föreslagna bestämmelsen om att kontrollfrekvensen för malet kött i mindre slakt- och styckningsföretag och slakterier skall kunna anpassas efter företagens produktionsmängd är därför mycket positiv. Alla andra företag måste ta prover en gång per vecka. |
| --- | --- |

4.4

Inom ramen för HACCP-systemet skall också mikrobiologiska kontroller utföras, vars kriterier och omfattning ännu inte fastställts (artikel 4). Utformningen av en ny förordning om mikrobiologiska kriterier kommer att ha ett avgörande inflytande på kostnaderna för egenkontroller. Den kommer också delvis att vara avgörande för de små livsmedelsföretagens framtida konkurrenskraft eftersom kostnaderna i dessa företag måste fördelas på en mindre bearbetnings- och försäljningsvolym än vad som är fallet i stora livsmedelsföretag. Den föreslagna bestämmelsen om att kontrollfrekvensen för malet kött i mindre slakt- och styckningsföretag och slakterier skall kunna anpassas efter företagens produktionsmängd är därför mycket positiv. Alla andra företag måste ta prover en gång per vecka.

Förordning (EG) nr 853/2004: Flexibilitetens konsekvenser för till exempel mjölkbearbetningen

| 4.5 | Genom en ökad flexibilitet får medlemsstaterna själva ett stort manöverutrymme, särskilt de tillståndsgivande regionala veterinärmyndigheterna. Redan i dag tillämpas hygienreglerna mycket olika, särskilt på de områden som av veterinärmyndigheter klassas som riskfyllda områden, t.ex. hantverksmässig slakt av fjäderfä, gårdsysterier och produktion av råmjölksprodukter. |
| --- | --- |

4.5

Genom en ökad flexibilitet får medlemsstaterna själva ett stort manöverutrymme, särskilt de tillståndsgivande regionala veterinärmyndigheterna. Redan i dag tillämpas hygienreglerna mycket olika, särskilt på de områden som av veterinärmyndigheter klassas som riskfyllda områden, t.ex. hantverksmässig slakt av fjäderfä, gårdsysterier och produktion av råmjölksprodukter.

| 4.6 | I många EU-medlemsstater spelar förädlingen av mjölk till ost en stor roll för jordbruksföretagens överlevnad. Regionala erfarenheter som gjorts i Polen före och efter anslutningen till EU visar att veterinärmyndigheterna först förbjöd företagare som med hänvisning till EU:s bestämmelser ville inrätta gårdsysterier. Det visade sig att dessa ”nya” idéer var helt främmande för de polska myndigheterna att och de inte ville ta några risker, ty det som inte finns kan heller inte vålla några (hygienmässiga) problem. Givetvis är det inte EU utan de nationella och regionala myndigheterna själva som ansvarar för detta. |
| --- | --- |

4.6

I många EU-medlemsstater spelar förädlingen av mjölk till ost en stor roll för jordbruksföretagens överlevnad. Regionala erfarenheter som gjorts i Polen före och efter anslutningen till EU visar att veterinärmyndigheterna först förbjöd företagare som med hänvisning till EU:s bestämmelser ville inrätta gårdsysterier. Det visade sig att dessa ”nya” idéer var helt främmande för de polska myndigheterna att och de inte ville ta några risker, ty det som inte finns kan heller inte vålla några (hygienmässiga) problem. Givetvis är det inte EU utan de nationella och regionala myndigheterna själva som ansvarar för detta.

| 4.7 | Många av de detaljerade reglerna för mjölkbearbetning i de gamla EU-förordningarna försvinner när EU:s nya hygienregler träder i kraft. Den nya förordningen ger just små och hantverksmässiga livsmedelsföretag nya möjligheter. Dessa kan till och med få ”alternativa metoder” godkända. Förordningen innehåller emellertid inga konkreta definitioner av sådana metoder. |
| --- | --- |

4.7

Många av de detaljerade reglerna för mjölkbearbetning i de gamla EU-förordningarna försvinner när EU:s nya hygienregler träder i kraft. Den nya förordningen ger just små och hantverksmässiga livsmedelsföretag nya möjligheter. Dessa kan till och med få ”alternativa metoder” godkända. Förordningen innehåller emellertid inga konkreta definitioner av sådana metoder.

| 4.8 | Det är därför fullt berättigat att frukta att några medlemsstater genom den nationella tillämpningen kommer att försöka genomföra en betydligt ”stramare” utformning av förordningen än vad gemenskapen föreskrivit, vilket missgynnar de små livsmedelsföretagen. |
| --- | --- |

4.8

Det är därför fullt berättigat att frukta att några medlemsstater genom den nationella tillämpningen kommer att försöka genomföra en betydligt ”stramare” utformning av förordningen än vad gemenskapen föreskrivit, vilket missgynnar de små livsmedelsföretagen.

| 4.9 | Exempel 1: I Tyskland har man utarbetat ett första utkast till allmänna administrativa bestämmelser (godkännandeförfaranden i enlighet med artikel 31 i förordning 882/2004). Dessa kräver – liksom tidigare – en typprovning för godkännande av anläggningar för pastörisering och centrifugering. Företagare som använder annan utrustning och tillämpar andra förfaranden får själva stå för bevisbördan och för de kostnader som uppstår i samband med expertutlåtanden. |
| --- | --- |

4.9

Exempel 1: I Tyskland har man utarbetat ett första utkast till allmänna administrativa bestämmelser (godkännandeförfaranden i enlighet med artikel 31 i förordning 882/2004). Dessa kräver – liksom tidigare – en typprovning för godkännande av anläggningar för pastörisering och centrifugering. Företagare som använder annan utrustning och tillämpar andra förfaranden får själva stå för bevisbördan och för de kostnader som uppstår i samband med expertutlåtanden.

| 4.10 | Exempel 2: I de östeuropeiska medlemsstaterna som t.ex. Tjeckien, Polen, Slovenien och de baltiska staterna har man i samband med anpassningen av de nationella lagarna till gemenskapslagstiftningen kunnat se processer som liknar dem som ägde rum i de nya tyska förbundsländerna efter Tysklands återförening. Det är inte bara ekonomiska problem som föranlett den rejäla strukturomvandling som ägt rum i mejerier och slakterier och omfattande nedläggningar av arbetsplatser. De stora bearbetningsföretagens intresse i att förbättra sitt kapacitetsutnyttjande har många gånger också haft en avgörande inverkan på godkännandepraxisen. |
| --- | --- |

4.10

Exempel 2: I de östeuropeiska medlemsstaterna som t.ex. Tjeckien, Polen, Slovenien och de baltiska staterna har man i samband med anpassningen av de nationella lagarna till gemenskapslagstiftningen kunnat se processer som liknar dem som ägde rum i de nya tyska förbundsländerna efter Tysklands återförening. Det är inte bara ekonomiska problem som föranlett den rejäla strukturomvandling som ägt rum i mejerier och slakterier och omfattande nedläggningar av arbetsplatser. De stora bearbetningsföretagens intresse i att förbättra sitt kapacitetsutnyttjande har många gånger också haft en avgörande inverkan på godkännandepraxisen.

| 4.11 | EU uppmanas därför att bevaka att en rättvis konkurrens råder i de enskilda medlemsstaterna genom att se till att myndigheter gör det möjligt för de små lokala livsmedelsföretagen att dra nytta av de tolkningsmässiga manöverutrymmen som finns för traditionell och regional kvalitetsproduktion. |
| --- | --- |

4.11

EU uppmanas därför att bevaka att en rättvis konkurrens råder i de enskilda medlemsstaterna genom att se till att myndigheter gör det möjligt för de små lokala livsmedelsföretagen att dra nytta av de tolkningsmässiga manöverutrymmen som finns för traditionell och regional kvalitetsproduktion.

Förordning (EG) nr 853/2004: Hinder för små livsmedelsföretag inom köttsektorn

| 4.12 | Förordning nr 853/2004 innehåller klart formulerade bestämmelser som är betydligt mer omfattande än de hittills gällande bestämmelserna för små livsmedelsföretag inom köttsektorn. Dessa bestämmelser kommer att få en negativ inverkan på kostnadsutvecklingen och därmed också på de små livsmedelsföretagen. De viktigaste av dessa bestämmelser är följande: |
| --- | --- |

4.12

Förordning nr 853/2004 innehåller klart formulerade bestämmelser som är betydligt mer omfattande än de hittills gällande bestämmelserna för små livsmedelsföretag inom köttsektorn. Dessa bestämmelser kommer att få en negativ inverkan på kostnadsutvecklingen och därmed också på de små livsmedelsföretagen. De viktigaste av dessa bestämmelser är följande:

| 4.13 | I enlighet med den nya förordningen måste alla slakteriföretag ha uppställningsbås
   (5). Detta kommer också att gälla hantverksmässiga slakteriföretag, trots att slaktdjur inte vistas länge i dessa företags lokaler i väntan på slakt och att dessa företag bara slaktar ett fåtal djur varje vecka. Denna bestämmelse tvingar i princip små företag att göra betydande investeringar, utan att detta ger några hygienmässiga fördelar. Det är därför mycket positivt att den reviderade versionen av SANCO:s riktlinje 1514/2004 behandlar detta problem. I punkt 5.2 betonas att små slakterier inte skall vara skyldiga att investera i avancerad infrastruktur (sophisticated or extensive infrastructures) och vatten- och foderanordningar. |
| --- | --- |

4.13

I enlighet med den nya förordningen måste alla slakteriföretag ha uppställningsbås
   (5). Detta kommer också att gälla hantverksmässiga slakteriföretag, trots att slaktdjur inte vistas länge i dessa företags lokaler i väntan på slakt och att dessa företag bara slaktar ett fåtal djur varje vecka. Denna bestämmelse tvingar i princip små företag att göra betydande investeringar, utan att detta ger några hygienmässiga fördelar. Det är därför mycket positivt att den reviderade versionen av SANCO:s riktlinje 1514/2004 behandlar detta problem. I punkt 5.2 betonas att små slakterier inte skall vara skyldiga att investera i avancerad infrastruktur (sophisticated or extensive infrastructures) och vatten- och foderanordningar.

| 4.14 | Slakt och styckning måste genomföras i olika lokaler. Om slakt och styckning skiljs åt i tid kan emellertid samma lokal användas för båda arbetsmomenten utan att det äventyrar säkerheten. Det måste finnas tillräckligt med tid för lokalerna att torka mellan de båda arbetsmomenten eftersom detta förbättrar hygienen. Detta besparar de små livsmedelsföretagen investeringar. Ett undantag från kravet på åtskilda lokaler för fall då tidsmässig åtskillnad föreligger mellan slakt och styckning och då lämpliga rengöringsåtgärder vidtas bör därför införas i den omarbetade versionen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

4.14

Slakt och styckning måste genomföras i olika lokaler. Om slakt och styckning skiljs åt i tid kan emellertid samma lokal användas för båda arbetsmomenten utan att det äventyrar säkerheten. Det måste finnas tillräckligt med tid för lokalerna att torka mellan de båda arbetsmomenten eftersom detta förbättrar hygienen. Detta besparar de små livsmedelsföretagen investeringar. Ett undantag från kravet på åtskilda lokaler för fall då tidsmässig åtskillnad föreligger mellan slakt och styckning och då lämpliga rengöringsåtgärder vidtas bör därför införas i den omarbetade versionen av riktlinjerna.

| 4.15 | Nytt är också att små hantverksmässiga företag som hittills har haft status som ”registrerade företag” måste hålla en temperatur på 12 grader Celsius i styckningslokalen eller använda sig av ett ”alternativt system”. Bortsett från att arbete i en temperatur på 12 grader inte är helt oproblematiskt innebär detta ytterligare investeringar och kylkostnader för de små företagen. (6) Det är fullt tillräckligt om det kött som skall styckas bitvis hämtas ut ur kylrummet. |
| --- | --- |

4.15

Nytt är också att små hantverksmässiga företag som hittills har haft status som ”registrerade företag” måste hålla en temperatur på 12 grader Celsius i styckningslokalen eller använda sig av ett ”alternativt system”. Bortsett från att arbete i en temperatur på 12 grader inte är helt oproblematiskt innebär detta ytterligare investeringar och kylkostnader för de små företagen. (6) Det är fullt tillräckligt om det kött som skall styckas bitvis hämtas ut ur kylrummet.

| 4.16 | De nya bestämmelserna om temperatur och kontroll av malet kött i förordning (EG) nr 853/2004 är särskilt problematiska eftersom malet kött också har stor ekonomisk betydelse för mikroföretag och små verksamheter som arbetar med bearbetning av kött. Dessa företag har hittills – åtminstone i Tyskland – ”bara” haft status som ”registrerade företag” och har således omfattats av de nationella bestämmelserna för malet kött med krav på en temperatur av 4 grader Celsius. Eftersom det i framtiden bara kommer att finnas EU-godkända företag måste också de små hantverksmässiga köttbearbetningsföretagen uppfylla den nya förordningens höga temperaturkrav (2 grader Celsius) (7). Så länge ett företag framställer färskt malet kött och säljer det samma dag (vilket var ett krav i de gamla bestämmelserna) bidrar inte lägre temperaturer till en bättre hygien. Företagen måste investera i nya kylanläggningar eftersom äldre anläggningar inte utan vidare kan ställas om till lägre temperaturer och eftersom det dessutom krävs att de förfogar över en avfrostningsanordning. Den nya förordningen tillåter framställning av malet kött av fryst kött, vilket kommer att skada hantverksmässiga företags konkurrensmässiga ställning då detta leder till ytterligare prisdumpning. |
| --- | --- |

4.16

De nya bestämmelserna om temperatur och kontroll av malet kött i förordning (EG) nr 853/2004 är särskilt problematiska eftersom malet kött också har stor ekonomisk betydelse för mikroföretag och små verksamheter som arbetar med bearbetning av kött. Dessa företag har hittills – åtminstone i Tyskland – ”bara” haft status som ”registrerade företag” och har således omfattats av de nationella bestämmelserna för malet kött med krav på en temperatur av 4 grader Celsius. Eftersom det i framtiden bara kommer att finnas EU-godkända företag måste också de små hantverksmässiga köttbearbetningsföretagen uppfylla den nya förordningens höga temperaturkrav (2 grader Celsius) (7). Så länge ett företag framställer färskt malet kött och säljer det samma dag (vilket var ett krav i de gamla bestämmelserna) bidrar inte lägre temperaturer till en bättre hygien. Företagen måste investera i nya kylanläggningar eftersom äldre anläggningar inte utan vidare kan ställas om till lägre temperaturer och eftersom det dessutom krävs att de förfogar över en avfrostningsanordning. Den nya förordningen tillåter framställning av malet kött av fryst kött, vilket kommer att skada hantverksmässiga företags konkurrensmässiga ställning då detta leder till ytterligare prisdumpning.

| 4.17 | Nytt är också att hantverksmässiga köttföretag är förpliktigade att utföra mikrobiologiska kontroller av malet kött, även om det malda köttet säljs eller chockfryses på framställningsdagen (8). Detta medför en avsevärd kostnadsbelastning, utan märkbar förbättring av hygienen. Det är oklart vilken kontrollfrekvens som kommer att krävas för dessa kontroller. Av förslaget till förordning framgår bara att små företag inte behöver genomföra kontroller varje vecka (se punkterna 4.18–4.20 nedan). |
| --- | --- |

4.17

Nytt är också att hantverksmässiga köttföretag är förpliktigade att utföra mikrobiologiska kontroller av malet kött, även om det malda köttet säljs eller chockfryses på framställningsdagen (8). Detta medför en avsevärd kostnadsbelastning, utan märkbar förbättring av hygienen. Det är oklart vilken kontrollfrekvens som kommer att krävas för dessa kontroller. Av förslaget till förordning framgår bara att små företag inte behöver genomföra kontroller varje vecka (se punkterna 4.18–4.20 nedan).

Förordning om mikrobiologiska kriterier

| 4.18 | Utformningen av den förordning om mikrobiologiska kriterier som är under utarbetande kommer att få stor betydelse för de små livsmedelsföretagens framtida konkurrenssituation Provtagningarnas omfattning och frekvens måste stå i rimlig proportion till företagens produktionsmängd och måste också vara statistiskt relevanta. |
| --- | --- |

4.18

Utformningen av den förordning om mikrobiologiska kriterier som är under utarbetande kommer att få stor betydelse för de små livsmedelsföretagens framtida konkurrenssituation Provtagningarnas omfattning och frekvens måste stå i rimlig proportion till företagens produktionsmängd och måste också vara statistiskt relevanta.

| 4.19 | Hittills har slakterier varit förpliktigade att en gång om året genomföra mikrobiologiska undersökningar av slaktkroppar i syfte att kontrollera det totala antalet bakterier och nedbrytande mikroorganismer (enterobacteriaceae) och att tio gånger om året göra motsvarande undersökningar på delar av lokalinredningen, som t.ex. väggar. Det planerade ökade antalet provtagningar skulle innebära en avsevärt större kostnadsbelastning för små företag (för malet kött se punkt 4.16). |
| --- | --- |

4.19

Hittills har slakterier varit förpliktigade att en gång om året genomföra mikrobiologiska undersökningar av slaktkroppar i syfte att kontrollera det totala antalet bakterier och nedbrytande mikroorganismer (enterobacteriaceae) och att tio gånger om året göra motsvarande undersökningar på delar av lokalinredningen, som t.ex. väggar. Det planerade ökade antalet provtagningar skulle innebära en avsevärt större kostnadsbelastning för små företag (för malet kött se punkt 4.16).

| 4.20 | För företag med en liten produktionsmängd medför biologiska kontroller inte bara statistiska problem, utan också problem avseende den kvantitet som måste avsättas för proverna. Detta har påpekats av CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), den franska sammanslutningen av detaljhandlare inom livsmedelssektorn. Om man håller fast vid den omfattning av prover som fastställts kommer det, enligt CGAD, i vissa fall att inte finnas några produkter kvar för försäljning. För att inte tala om de kostnader som uppstår i samband med detta. |
| --- | --- |

4.20

För företag med en liten produktionsmängd medför biologiska kontroller inte bara statistiska problem, utan också problem avseende den kvantitet som måste avsättas för proverna. Detta har påpekats av CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), den franska sammanslutningen av detaljhandlare inom livsmedelssektorn. Om man håller fast vid den omfattning av prover som fastställts kommer det, enligt CGAD, i vissa fall att inte finnas några produkter kvar för försäljning. För att inte tala om de kostnader som uppstår i samband med detta.

5.   Slutsatser

| 5.1 | EESK välkomnar flexibiliteten i den nya förordningen. Denna ger traditionella och/eller hantverksmässiga och regionala livsmedelsföretag nya möjligheter. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar flexibiliteten i den nya förordningen. Denna ger traditionella och/eller hantverksmässiga och regionala livsmedelsföretag nya möjligheter.

| 5.2 | EESK vill emellertid uppmärksamma att dessa manöverutrymmen samtidigt innebär risker för hantverksmässiga livsmedelsföretag eftersom både nationalstaterna och de lokala myndigheterna eventuellt kan komma att tolka reglerna till dessa företags nackdel. Tidigare erfarenheter från tillämpning av EU-direktiv visar på detta. Det är i princip fritt fram för företagen att bestämma hur de skall uppnå de formulerade målen avseende hygien. Detta understryks också i SANCO:s riktlinje 1513/2005 rév. Kommissionen måste därför se till att dessa riktlinjer också sprids i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.2

EESK vill emellertid uppmärksamma att dessa manöverutrymmen samtidigt innebär risker för hantverksmässiga livsmedelsföretag eftersom både nationalstaterna och de lokala myndigheterna eventuellt kan komma att tolka reglerna till dessa företags nackdel. Tidigare erfarenheter från tillämpning av EU-direktiv visar på detta. Det är i princip fritt fram för företagen att bestämma hur de skall uppnå de formulerade målen avseende hygien. Detta understryks också i SANCO:s riktlinje 1513/2005 rév. Kommissionen måste därför se till att dessa riktlinjer också sprids i medlemsstaterna.

| 5.3 | EESK anser att man behöver göra vissa ändringar i förordningarna: |
| --- | --- |

5.3

EESK anser att man behöver göra vissa ändringar i förordningarna:

| 5.3.1 | Hantverksmässig slakt av enskilda djur bör erkännas som ”traditionell metod”. Detta rör alla nationella anpassningar av bestämmelser som grundar sig på artikel 13.4 i förordning (EG) nr 852/2004, artikel 10.4 i förordning (EG) nr 853/2004 och artikel 17.4 i förordning (EG) nr 854/2004. |
| --- | --- |

5.3.1

Hantverksmässig slakt av enskilda djur bör erkännas som ”traditionell metod”. Detta rör alla nationella anpassningar av bestämmelser som grundar sig på artikel 13.4 i förordning (EG) nr 852/2004, artikel 10.4 i förordning (EG) nr 853/2004 och artikel 17.4 i förordning (EG) nr 854/2004.

| 5.3.2 | Lokaler inom detaljhandeln som används för bearbetning och/eller styckning av en stor mängd livsmedel av animaliskt ursprung för vidareleverans till andra detaljhandlare bör utan undantag omfattas av förordning (EG) nr 853/2004. (9) |
| --- | --- |

5.3.2

Lokaler inom detaljhandeln som används för bearbetning och/eller styckning av en stor mängd livsmedel av animaliskt ursprung för vidareleverans till andra detaljhandlare bör utan undantag omfattas av förordning (EG) nr 853/2004. (9)

| 5.3.3 | När det gäller byggnadsmässiga förhållanden (bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004) bör rekommendationerna i punkt 5.2 i SANCO-riktlinje 1514 beaktas. Där påpekas att hantverksmässiga företag som utför slakt i egen regi inte nödvändigtvis måste förfoga över uppställningsbås och avancerade foder- och vattenanordningar. |
| --- | --- |

5.3.3

När det gäller byggnadsmässiga förhållanden (bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004) bör rekommendationerna i punkt 5.2 i SANCO-riktlinje 1514 beaktas. Där påpekas att hantverksmässiga företag som utför slakt i egen regi inte nödvändigtvis måste förfoga över uppställningsbås och avancerade foder- och vattenanordningar.

| 5.3.4 | Om tidsmässig åtskillnad föreligger mellan slakt och styckning, och om detta kan bevisas, bör man kunna bortse från kravet på två åtskilda arbetslokaler för dessa två arbetsmoment (kapitel II artikel 2 c). |
| --- | --- |

5.3.4

Om tidsmässig åtskillnad föreligger mellan slakt och styckning, och om detta kan bevisas, bör man kunna bortse från kravet på två åtskilda arbetslokaler för dessa två arbetsmoment (kapitel II artikel 2 c).

| 5.3.5 | Man bör också kunna bortse från kravet avseende styckningslokalers temperatur om köttet tas ut bitvis ur kylrummet för styckning, vilket är vanligt förekommande i hantverksmässiga företag. |
| --- | --- |

5.3.5

Man bör också kunna bortse från kravet avseende styckningslokalers temperatur om köttet tas ut bitvis ur kylrummet för styckning, vilket är vanligt förekommande i hantverksmässiga företag.

| 5.3.6 | Vad beträffar temperaturreglerna bör man bortse från kravet på nedkylning av malet kött till 2 grader Celsius (kapitel III artikel 5.2 c) för hantverksmässiga köttbearbetningsföretag och i stället tillämpa de ”gamla tyska reglerna för registrerade företag” (4 grader Celsius vid daglig malning av färskt kött och försäljning enbart samma dag som malningen ägt rum). Dessutom bör frekvensen för mikrobiologiska undersökningar av malet kött i företag som bara framställer malet kött i begränsade mängder och antingen säljer eller chockfryser köttet samma dag som det malts, anpassas efter den mängd malet kött som produceras i ett företag (förordning (EG) 852/2004, kapitel II artikel 4.3 a). |
| --- | --- |

5.3.6

Vad beträffar temperaturreglerna bör man bortse från kravet på nedkylning av malet kött till 2 grader Celsius (kapitel III artikel 5.2 c) för hantverksmässiga köttbearbetningsföretag och i stället tillämpa de ”gamla tyska reglerna för registrerade företag” (4 grader Celsius vid daglig malning av färskt kött och försäljning enbart samma dag som malningen ägt rum). Dessutom bör frekvensen för mikrobiologiska undersökningar av malet kött i företag som bara framställer malet kött i begränsade mängder och antingen säljer eller chockfryser köttet samma dag som det malts, anpassas efter den mängd malet kött som produceras i ett företag (förordning (EG) 852/2004, kapitel II artikel 4.3 a).

| 5.3.7 | EESK efterlyser också en jämförande studie för att undersöka tillämpningen av förordningen i de olika medlemsstaterna, som skiljer sig åt strukturellt vad gäller hantverksmässiga livsmedelsföretag, och att man mot bakgrund av denna undersökning utarbetar förslag till förbättring av de hantverksmässiga livsmedelsföretagens konkurrensmässiga ställning. Man bör också undersöka vilka möjligheter till olika utbildningsåtgärder små livsmedelsföretag har. Vidare bör man undersöka hur systemet för spridning av kommissionens vägledningar fungerar för att säkerställa att de små företagen får tillräckligt med information om sina möjligheter i fråga om flexibilitet. |
| --- | --- |

5.3.7

EESK efterlyser också en jämförande studie för att undersöka tillämpningen av förordningen i de olika medlemsstaterna, som skiljer sig åt strukturellt vad gäller hantverksmässiga livsmedelsföretag, och att man mot bakgrund av denna undersökning utarbetar förslag till förbättring av de hantverksmässiga livsmedelsföretagens konkurrensmässiga ställning. Man bör också undersöka vilka möjligheter till olika utbildningsåtgärder små livsmedelsföretag har. Vidare bör man undersöka hur systemet för spridning av kommissionens vägledningar fungerar för att säkerställa att de små företagen får tillräckligt med information om sina möjligheter i fråga om flexibilitet.

Bryssel den 15 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT L 226, 25.6.2004.

1

(2)  HACCP = Hazard Analysis Critical Control Points.

2

(3)  EGT C 155, 29.5.2001, s. 39.

3

(4)  I Tyskland står den hantverksmässiga slakteriverksamheten fortfarande för 45 % av köttproduktionens finansiella omsättning. Räknat i vikt är procentandelen något lägre eftersom hantverksmässiga produkter har en högre prisnivå till följd av högre råmaterial- och lönekostnader.

4

(5)  Bilaga III, avsnitt I, kapitel II artikel 1 a) och 2 c).

5

(6)  Bilaga III, avsnitt I, kapitel V artikel 2 a).

6

(7)  Bilaga III, avsnitt V, kapitel III artikel 2 c).

7

(8)  Förordning (EG) 852/2004, kapitel II artikel 4.3 a).

8

(9)  Se också EESK:s yttrande av den 28 mars 2001 (EGT C 155, s. 39).

9

---