# Euroopa Liidu C 117E/18.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 117E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide18. mai 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 117E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide18. mai 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Ι   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2005-2006 ISTUNGJÄRK |
| | Kolmapäev, 25. mai 2005 |
| 2006/C 117E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Tervitus


  Presidentuuri avaldus


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Assigneeringute ümberpaigutamine


  Parlamendi koosseis


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Päevakord


  Umbusaldusavaldus (arutelu)


  Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (arutelu)


  ELi ja Venemaa suhted (arutelu)


  Põhiõiguste edendamine ja kaitse (arutelu)


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (arutelu)


  Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (arutelu)


  Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (arutelu)


  Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II - Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II - Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II - Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (arutelu)


  Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (arutelu)


  Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (arutelu)


  Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (arutelu)


  Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane ülesehitus (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 15 |
| | Neljapäev, 26. mai 2005 |
| 2006/C 117E/2 | PROTOKOLL | 16 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Üldise majanduspoliitika üldsuunised - Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * - Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (arutelu)


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Hääletused


  Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliandmed ***II (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Europoli töötajate põhipalgad ja toetused * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ja Côte d`Ivoire`i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (hääletus)


  Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II (hääletus)


  Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II (hääletus)


  Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II (hääletus)


  Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (hääletus)


  Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (hääletus)


  Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (hääletus)


  Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (hääletus)


  Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (hääletus)


  Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * (hääletus)


  Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (hääletus)


  Euroopa Liidu välisteenistus (hääletus)


  Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate kasutamise tingimused (hääletus)


  ELi ja Venemaa suhted (hääletus)


  Põhiõiguste edendamine ja kaitse (hääletus)


  Üldise majanduspoliitika üldsuunised (hääletus)


  Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 29 |
| I LISA | 31 |
| LISA II | 55 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 117 |
| P6_TA(2005)0188Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliaruanded ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta seoses institutsionaalsete sektorite järgi jaotatud kvartaalsete mittefinantskontode koostamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD)) | 117 |
| P6_TA(2005)0189Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD)) | 117 |
| P6_TC1-COD(2004)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2005/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (EMPs kohaldatav tekst) | 118 |
| P6_TA(2005)0190EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0191Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 2000/439/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0192EÜ ja Côte d'Ivoire'i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 (KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS)) | 120 |
| P6_TA(2005)0193Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS)) | 122 |
| P6_TA(2005)0194Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepeEuroopa Parlamendi otsus Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2005/2076(ACI)) | 123 |
| LISA | 125 |
| EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI VAHELISTE SUHETE RAAMKOKKULEPE | 125 |
| 1. LISAKONFIDENTSIAALSE TEABE EDASTAMINE EUROOPA PARLAMENDILE | 131 |
| 2. LISAKOMISJONI ÕIGUSLOOME- JA TÖÖKAVA AJAKAVA | 133 |
| P6_TA(2005)0195Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD)) | 134 |
| P6_TC2-COD(2003)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid | 134 |
| P6_TA(2005)0196Mootorsõidukite turvavööde ja turvasüsteemid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD)) | 139 |
| P6_TA(2005)0197Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD)) | 140 |
| P6_TA(2005)0198Rahapesu ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamise, eesmärgil kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD)) | 140 |
| P6_TC1-COD(2004)0137Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta | 141 |
| LISAVASTAVUSTABEL | 164 |
| P6_TA(2005)0199Võrdõiguslikkuse tegevusprogrammid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD)) | 167 |
| P6_TA(2005)0200Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2003)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ | 168 |
| LISADLISADE LOETELU | 172 |
| I LISATEHNILISED SÄTTED | 172 |
| II LISATÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED | 177 |
| II LISA 1. liide | 179 |
| II LISA 2. liide | 180 |
| II LISA 3. liide | 181 |
| II LISA 4. liide | 183 |
| II LISA 5. liide | 185 |
| III LISADIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUDATUSED | 185 |
| P6_TA(2005)0201Toiduainete kohta antav toitumist ja tervist puudutav teave ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 -2003/0165(COD)) | 186 |
| P6_TC1-COD(2003)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26.mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta | 187 |
| LISATOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED | 201 |
| P6_TA(2005)0202Vitamiinide ja muude ainete lisamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD)) | 205 |
| P6_TC1-COD(2003)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta | 206 |
| I LISAVITAMIINID JA MINERAALAINED, MILLE LISAMINE TOIDULE ON LUBATUD | 218 |
| II LISA | 219 |
| III LISAAINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD VÕI LUBATUD AINULT TEATUD TINGIMUSTEL | 221 |
| P6_TA(2005)0203Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS)) | 222 |
| P6_TA(2005)0204KergrelvadEuroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergerelvade kohta | 230 |
| P6_TA(2005)0205Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta | 232 |
| P6_TA(2005)0206Raudteetranspordi sektori liikuvate töötajate töötingimusi käsitlev kokkulepeEuroopa Parlamendi resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega käsitletakse Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelist kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas (KOM(2005)0032) | 233 |
| P6_TA(2005)0207ELi ja Venemaa suhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI)) | 235 |
| P6_TA(2005)0208Põhiõiguste edendamine ja kaitseEuroopa Parlamendi resolutsioon põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas Põhiõiguste Ameti, roll (2005/2007(INI)) | 242 |
| P6_TA(2005)0209Üldise majanduspoliitika üldsuunisedEuroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni soovituse kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005- 2008) raames (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI)) | 248 |
| P6_TA(2005)0210Sotsiaalmeetmete kava (2006-2010)Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI)) | 256 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Ι   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Kolmapäev, 25. mai 2005

2006/C 117E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Tervitus

Presidentuuri avaldus

Esitatud dokumendid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Assigneeringute ümberpaigutamine

Parlamendi koosseis

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Päevakord

Umbusaldusavaldus (arutelu)

Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (arutelu)

ELi ja Venemaa suhted (arutelu)

Põhiõiguste edendamine ja kaitse (arutelu)

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (arutelu)

Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (arutelu)

Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (arutelu)

Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II - Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II - Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II - Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (arutelu)

Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (arutelu)

Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (arutelu)

Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (arutelu)

Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane ülesehitus (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

15

Neljapäev, 26. mai 2005

2006/C 117E/2

PROTOKOLL

16

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Üldise majanduspoliitika üldsuunised - Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * - Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (arutelu)

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Hääletused

Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliandmed ***II (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Europoli töötajate põhipalgad ja toetused * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ja Côte d`Ivoire`i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (hääletus)

Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II (hääletus)

Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II (hääletus)

Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II (hääletus)

Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (hääletus)

Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (hääletus)

Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (hääletus)

Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (hääletus)

Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (hääletus)

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * (hääletus)

Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (hääletus)

Euroopa Liidu välisteenistus (hääletus)

Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate kasutamise tingimused (hääletus)

ELi ja Venemaa suhted (hääletus)

Põhiõiguste edendamine ja kaitse (hääletus)

Üldise majanduspoliitika üldsuunised (hääletus)

Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

29

I LISA

31

LISA II

55

VASTUVÕETUD TEKSTID

117

P6_TA(2005)0188Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliaruanded ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta seoses institutsionaalsete sektorite järgi jaotatud kvartaalsete mittefinantskontode koostamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))

117

P6_TA(2005)0189Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD))

117

P6_TC1-COD(2004)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2005/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (EMPs kohaldatav tekst)

118

P6_TA(2005)0190EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS))

119

P6_TA(2005)0191Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 2000/439/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS))

119

P6_TA(2005)0192EÜ ja Côte d'Ivoire'i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 (KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS))

120

P6_TA(2005)0193Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS))

122

P6_TA(2005)0194Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepeEuroopa Parlamendi otsus Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2005/2076(ACI))

123

LISA

125

EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI VAHELISTE SUHETE RAAMKOKKULEPE

125

1. LISAKONFIDENTSIAALSE TEABE EDASTAMINE EUROOPA PARLAMENDILE

131

2. LISAKOMISJONI ÕIGUSLOOME- JA TÖÖKAVA AJAKAVA

133

P6_TA(2005)0195Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD))

134

P6_TC2-COD(2003)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid

134

P6_TA(2005)0196Mootorsõidukite turvavööde ja turvasüsteemid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD))

139

P6_TA(2005)0197Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD))

140

P6_TA(2005)0198Rahapesu ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamise, eesmärgil kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD))

140

P6_TC1-COD(2004)0137Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta

141

LISAVASTAVUSTABEL

164

P6_TA(2005)0199Võrdõiguslikkuse tegevusprogrammid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD))

167

P6_TA(2005)0200Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD))

168

P6_TC1-COD(2003)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

168

LISADLISADE LOETELU

172

I LISATEHNILISED SÄTTED

172

II LISATÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED

177

II LISA 1. liide

179

II LISA 2. liide

180

II LISA 3. liide

181

II LISA 4. liide

183

II LISA 5. liide

185

III LISADIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUDATUSED

185

P6_TA(2005)0201Toiduainete kohta antav toitumist ja tervist puudutav teave ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 -2003/0165(COD))

186

P6_TC1-COD(2003)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26.mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

187

LISATOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED

201

P6_TA(2005)0202Vitamiinide ja muude ainete lisamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD))

205

P6_TC1-COD(2003)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta

206

I LISAVITAMIINID JA MINERAALAINED, MILLE LISAMINE TOIDULE ON LUBATUD

218

II LISA

219

III LISAAINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD VÕI LUBATUD AINULT TEATUD TINGIMUSTEL

221

P6_TA(2005)0203Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))

222

P6_TA(2005)0204KergrelvadEuroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergerelvade kohta

230

P6_TA(2005)0205Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta

232

P6_TA(2005)0206Raudteetranspordi sektori liikuvate töötajate töötingimusi käsitlev kokkulepeEuroopa Parlamendi resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega käsitletakse Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelist kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas (KOM(2005)0032)

233

P6_TA(2005)0207ELi ja Venemaa suhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI))

235

P6_TA(2005)0208Põhiõiguste edendamine ja kaitseEuroopa Parlamendi resolutsioon põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas Põhiõiguste Ameti, roll (2005/2007(INI))

242

P6_TA(2005)0209Üldise majanduspoliitika üldsuunisedEuroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni soovituse kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005- 2008) raames (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI))

248

P6_TA(2005)0210Sotsiaalmeetmete kava (2006-2010)Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI))

256

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Ι (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Kolmapäev, 25. mai 2005

| 18.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 117/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 117 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 15.10.

2.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused

Istungi kuupäev: 11.5.2005

Raport: Alejandro Cercas - A6-0105/2005:

| — | muudatusettepanek 20:

  vastu: John Attard-Montalto; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 20:

vastu: John Attard-Montalto;

| — | muudatusettepanek 49, 1. osa:

  poolt: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Alejo Vidal-Quadras Roca;

  vastu: Britta Thomsen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 49, 1. osa:

poolt: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines ja Alejo Vidal-Quadras Roca;

vastu: Britta Thomsen;

| — | muudatusettepanek 27 (artikkel 22, lõige 1 a, a)-c)):

  vastu: Johannes Voggenhuber; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27 (artikkel 22, lõige 1 a, a)-c)):

vastu: Johannes Voggenhuber;

| — | õigusloomega seotud resolutsioon:

  poolt: Sylvia-Yvonne Kaufmann. |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon:

poolt: Sylvia-Yvonne Kaufmann.

Istungi kuupäev: 12.5.2005

Euroopa tulevik kuuskümmend aastat pärast Teist maailmasõda - B6-0290/2005:

| — | lõige 1, 2. osa:

  poolt: Antonio López-Istúriz White; |
| --- | --- |

—

lõige 1, 2. osa:

poolt: Antonio López-Istúriz White;

| — | resolutsioon (terviktekst):

  vastu: Jeffrey Titford.
  Roberto Musacchio teatas, et ei soovinud osaleda nimetatud resolutsiooni hääletusel, ja et andis ekslikult oma vastuhääle lõikele 1. |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

vastu: Jeffrey Titford.

Roberto Musacchio teatas, et ei soovinud osaleda nimetatud resolutsiooni hääletusel, ja et andis ekslikult oma vastuhääle lõikele 1.

Raport: Luis Herrero-Tejedor - A6-0111/2005:

| — | muudatusettepanek 12:

  vastu: Vittorio Agnoletto. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 12:

vastu: Vittorio Agnoletto.

Anna Elzbieta Fotyga teatas, et viibis 11. ja 12.5.2005 istungitel, kuid et tema nime ei ole kohalolijate nimekirja kantud.

Den Dover teatas, et pani ekslikult oma allkirja Avril Doyle'i nime lahtrisse 11.5.2005 istungil.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

3.   Tervitus

President tervitas parlamendi nimel Knesseti delegatsiooni liikmeid ja selle juhti Naomi Blumenthali (Euroopa Parlamendiga suhtlemise delegatsiooni juht), kes viibisid külaliste loožis.

4.   Presidentuuri avaldus

Hr president teatas, et kaks parlamendiliiget peeti kinni eelmisel nädalal la Habana lennujaamas, ja et nad ei saanud siseneda Kuubale, kus nad pidid osalema Kuuba kodanikuühiskonda edendaval koosolekul. Ta täpsustas, et parlamendiliikmed ei kuulunud ametlikku delegatsiooni, kuid et mõistab sellegipoolest juhtumi hukka, ühinedes seega nõukogu ja komisjoniga. Ta lisas, et 2002. aasta Sahharovi preemia laureaat Oswaldo Payá väljendas kriitikat kõnealuse koosoleku aadressil, pidades koosolekut pettuseks ja kutsudes parlamendiliikmeid üles koguma võimalikult head teavet ürituste kohta, millel nad kavatsevad osaleda.

5.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör Costa Paolo (A6-0100/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör Costa Paolo (A6-0100/2005);

| — | raport julgeolekualase teadustöö kohta - järgmised sammud (KOM(2004)0590 - 2004/2171(INI)) - välisasjade komisjon.
  Raportöör Klich Bogdan (A6-0103/2005); |
| --- | --- |

—

raport julgeolekualase teadustöö kohta - järgmised sammud (KOM(2004)0590 - 2004/2171(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör Klich Bogdan (A6-0103/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ 27. muudatusettepanek) (KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Adamou Adamos (A6-0104/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ 27. muudatusettepanek) (KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Adamou Adamos (A6-0104/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (KOM(2004)0516 - C6-0099/2004 - 2004/0175(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Brepoels Frederika (A6-0108/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (KOM(2004)0516 - C6-0099/2004 - 2004/0175(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Brepoels Frederika (A6-0108/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) 2847/93 ja (EÜ) 973/2001 (KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)) - kalanduskomisjon.
  Raportöör Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) 2847/93 ja (EÜ) 973/2001 (KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)) - kalanduskomisjon.

Raportöör Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 439/2000/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS)) - kalanduskomisjon.
  Raportöör Morillon Philippe (A6-0113/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 439/2000/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS)) - kalanduskomisjon.

Raportöör Morillon Philippe (A6-0113/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 (KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS)) - kalanduskomisjon.
  Raportöör Morillon Philippe (A6-0114/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 (KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS)) - kalanduskomisjon.

Raportöör Morillon Philippe (A6-0114/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör Thomsen Britta (A6-0118/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör Thomsen Britta (A6-0118/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide ja mineraalainete ning teatud muude ainete toiduainetele lisamise kohta (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Scheele Karin (A6-0124/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide ja mineraalainete ning teatud muude ainete toiduainetele lisamise kohta (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Scheele Karin (A6-0124/2005);

| — | * raport nõukogu määruse ettepaneku kohta ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör Schierhuber Agnes (A6-0127/2005); |
| --- | --- |

—

- raport nõukogu määruse ettepaneku kohta ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör Schierhuber Agnes (A6-0127/2005);

| — | ***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu määrus toidu toitumis-ja tervisealaste väidete kohta (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 - 2003/0165(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu määrus toidu toitumis-ja tervisealaste väidete kohta (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 - 2003/0165(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005);

| — | ***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta (KOM(2004)0621 - C6-0127/2004 - 2004/0218(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta (KOM(2004)0621 - C6-0127/2004 - 2004/0218(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.
  Raportöör Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005);

| — | raport ELi ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI)) - välisasjade komisjon.
  Raportöör Malmström Cecilia (A6-0135/2005); |
| --- | --- |

—

raport ELi ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör Malmström Cecilia (A6-0135/2005);

| — | raport seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vahelise seose ja ümberasujate lõimimise kohta (KOM(2004)0412 - 2004/2137(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Gaubert Patrick (A6-0136/2005); |
| --- | --- |

—

raport seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vahelise seose ja ümberasujate lõimimise kohta (KOM(2004)0412 - 2004/2137(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Gaubert Patrick (A6-0136/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesuks, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Nassauer Hartmut (A6-0137/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesuks, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Nassauer Hartmut (A6-0137/2005);

| — | * raport Luksemburgi Suurhertsogiriigi algatuse kohta, pidades silmas nõukogu otsuse vastuvõtmist, millega kohandatakse Europoli personali põhipalku ja toetusi (05429/2005 - C6-0037/2005 - 2005/0803(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Moraes Claude (A6-0139/2005); |
| --- | --- |

—

- raport Luksemburgi Suurhertsogiriigi algatuse kohta, pidades silmas nõukogu otsuse vastuvõtmist, millega kohandatakse Europoli personali põhipalku ja toetusi (05429/2005 - C6-0037/2005 - 2005/0803(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Moraes Claude (A6-0139/2005);

| — | Report on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe (2005/2008(INI)) - Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Moraes Claude (A6-0140/2005) (1); |
| --- | --- |

—

Report on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe (2005/2008(INI)) - Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Moraes Claude (A6-0140/2005) (1);

| — | raport sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005); |
| --- | --- |

—

raport sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005);

| — | raport põhiõiguste edendamise ja kaitsmise kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sh Põhiõiguste ameti roll (2005/2007(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Gál Kinga (A6-0144/2005); |
| --- | --- |

—

raport põhiõiguste edendamise ja kaitsmise kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sh Põhiõiguste ameti roll (2005/2007(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Gál Kinga (A6-0144/2005);

| — | raport Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelisi suhteid käsitleva raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2005/2076(ACI)) - põhiseaduskomisjon.
  Raportöör Leinen Jo (A6-0147/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelisi suhteid käsitleva raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2005/2076(ACI)) - põhiseaduskomisjon.

Raportöör Leinen Jo (A6-0147/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Mato Adrover Ana (A6-0149/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Mato Adrover Ana (A6-0149/2005);

| — | raport komisjoni soovituse kohta liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005-2008) raames (2005/2017(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör Goebbels Robert (A6-0150/2005); |
| --- | --- |

—

raport komisjoni soovituse kohta liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005-2008) raames (2005/2017(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör Goebbels Robert (A6-0150/2005);

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005); |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005);

| — | ***II soovitus teiseks lugemiseks nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör Costa Paolo (A6-0117/2005); |
| --- | --- |

—

***II soovitus teiseks lugemiseks nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör Costa Paolo (A6-0117/2005);

| — | ***II soovitus teiseks lugemiseks nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör Costa Paolo (A6-0120/2005); |
| --- | --- |

—

***II soovitus teiseks lugemiseks nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör Costa Paolo (A6-0120/2005);

| — | ***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta seoses institutsionaalsete sektorite järgi jaotatud kvartaalsete mittefinantskontode koostamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör Lulling Astrid (A6-0152/2005); |
| --- | --- |

—

***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta seoses institutsionaalsete sektorite järgi jaotatud kvartaalsete mittefinantskontode koostamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör Lulling Astrid (A6-0152/2005);

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | Pervenche Berès ECON komisjoni nimel komisjonile: Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane arhitektuur (B6-0240/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

Pervenche Berès ECON komisjoni nimel komisjonile: Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane arhitektuur (B6-0240/2005);

| — | Bart Staes CONT komisjoni nimel nõukogule: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0241/2005); |
| --- | --- |

—

Bart Staes CONT komisjoni nimel nõukogule: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0241/2005);

| — | Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Ühenduse patenti käsitlev määrus ja sellega seotud õigusaktid (B6-0242/2005); |
| --- | --- |

—

Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Ühenduse patenti käsitlev määrus ja sellega seotud õigusaktid (B6-0242/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0243/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0243/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0244/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0244/2005);

| — | Marcin Libicki PETI komisjoni nimel komisjonile: Lloyd'si petitsioonid: otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse kohta välja antud esimese direktiivi rakendamine (B6-0245/2005); |
| --- | --- |

—

Marcin Libicki PETI komisjoni nimel komisjonile: Lloyd'si petitsioonid: otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse kohta välja antud esimese direktiivi rakendamine (B6-0245/2005);

| 2.2) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):







  — | Muscardini Cristiana - resolutsiooni ettepanek WTO eeskirjade rakendamise kohta Hiinas (B6-0317/2005);






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: INTA |
| --- | --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: EMPL |

2.2)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Muscardini Cristiana - resolutsiooni ettepanek WTO eeskirjade rakendamise kohta Hiinas (B6-0317/2005);

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: INTA

nõuandev komisjon: EMPL

| 2.3) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikli 108 lõige 5):







  — | Jo Leinen AFCO komisjoni nimel Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta (B6-0320/2005); |
| --- | --- | --- |

2.3)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikli 108 lõige 5):

—

Jo Leinen AFCO komisjoni nimel Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta (B6-0320/2005);

| 2.4) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikli 103 lõige 2):







  — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel: kergerelvad (B6-0321/2005); |
| --- | --- | --- |

2.4)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikli 103 lõige 2):

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel: kergerelvad (B6-0321/2005);

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0322/2005); |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0322/2005);

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0323/2005); |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0323/2005);

| — | Richard Howitt, Ana Maria Gomes ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0324/2005); |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Ana Maria Gomes ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0324/2005);

| — | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni ja Tobias Pflüger fraktsiooni GUE/NGL nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0325/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni ja Tobias Pflüger fraktsiooni GUE/NGL nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0325/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0326/2005); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel: käsi- ja kergerelvad (B6-0326/2005);

| 2.5) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Bill Newton Dunn: üldsuse tõhusam teavitamine (28/2005); |
| --- | --- | --- |

2.5)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Bill Newton Dunn: üldsuse tõhusam teavitamine (28/2005);

| — | Lydia Schenardi: kanepitarbimise vastu võitlemine (29/2005); |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi: kanepitarbimise vastu võitlemine (29/2005);

| — | Antonio Tajani: 9. novembri kuulutamine “vabaduse päevaks” (30/2005); |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani: 9. novembri kuulutamine “vabaduse päevaks” (30/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene ja Ana Maria Gomes: Hiroshima ja Nagasaki pommitamise 60. aastapäeva mälestusteenistus (31/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene ja Ana Maria Gomes: Hiroshima ja Nagasaki pommitamise 60. aastapäeva mälestusteenistus (31/2005);

| — | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg ja Luisa Morgantini: vajadus luua Aafrikaga rohkem ja ausamaid kaubandussuhteid (32/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg ja Luisa Morgantini: vajadus luua Aafrikaga rohkem ja ausamaid kaubandussuhteid (32/2005).

6.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmiste dokumentide tõestatud koopiad:

| — | lisaprotokoll Euroopa Liidu lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

lisaprotokoll Euroopa Liidu lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga ning esimese ja teise protokolliga selle Euroopa Kohtus tõlgendamise kohta. |
| --- | --- |

—

konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga ning esimese ja teise protokolliga selle Euroopa Kohtus tõlgendamise kohta.

7.   Assigneeringute ümberpaigutamine

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 04/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0102/2005 - SEK(2005)0186).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 05/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0103/2005 - SEK(2005)0187).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 06/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0104/2005 - SEK(2005)0244).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 07/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0105/2005 - SEK(2005)0366).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 10/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0107/2005 - SEK(2005)0368).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku DEC 13/2005 assigneeringute ümberpaigutamise kohta (C6-0110/2005 - SEK(2005)0495).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

8.   Parlamendi koosseis

Briti pädevad ametiasutused teatasid Syed Salah Kamalli ametisse nimetamisest Theresa Villiers'i asemele, kes hakkab täitma parlamendiliikme ülesandeid alates 12.5.2005.

Briti pädevad ametiasutused teatasid Sharon Margaret Bowlesi ametisse nimetamisest Christopher Huhne asemele, kes hakkab täitma parlamendiliikme ülesandeid alates 12.5.2005.

Mercedes Bresso teatas kirjalikult oma valimisest Piemonte maavanemaks.

Kuna vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 4 ja esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 3 ei saa seda ametit ühitada Euroopa Parlamendi liikme ametiga, siis märkis parlament ametikoha vabanemist.

Itaalia pädevad ametiasutused teatasid Giovanni Rivera ametisse nimetamisest Mercedes Bresso asemele, kes hakkab täitma parlamendiliikme ülesandeid alates 25.5.2005.

Itaalia pädevad ametiasutused teatasid Vincenzo Lavarra ametisse nimetamisest Ottaviano Del Turco asemele, kes hakkab täitma parlamendiliikme ülesandeid alates 24.5.2005.

Hr president tuletas meelde kodukorra artikli 3 lõiget 5.

9.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi endine liige Andrzej Pęczak esitas presidentuurile immuniteedi ja privileegide kaitse taotluse seoses tema suhtes Poolas algatatud kohtuasjaga.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

10.   Päevakord

Sõna võttis Jaime Mayor Oreja, kes soovis, et parlament mõistaks hukka samal hommikul Madridis toimunud autopommiplahvatuse, mis ei põhjustanud hukkumisi (president märkis, et parlament aplodeeris hukkamõistuga ühinemiseks).

Kinnitati töökord (9.5.2005 protokolli punkt 12) ning jagati laiali päevakorra parandatud versioon (PE 357.268/OJ/COR), mille kohta esitati järgmine parandus:

kolmapäev

| — | Claude Moraes 'i raport A6-0140/2005 - Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas - võeti päevakorrast tagasi; |
| --- | --- |

—

Claude Moraes 'i raport A6-0140/2005 - Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas - võeti päevakorrast tagasi;

Sõna võtsid: Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, kes palus esmalt, et õigusloomega seotud raportite (nagu päevakorrast tagasi võetud Peter Skinneri raport - A6-0146/2005) tõlkimine oleks edaspidi prioriteetne ning seejärel, et kõnealune raport kantaks järgmise osaistungjärgu päevakorda (president lubas seda teha), Claude Moraes, kes ühines Hannes Swoboda sõnadega, kuna tema enda raportit A6-0140/2005 tabas sama saatus, ja palus oma raporti käsitlemist ja hääletamist järgmisel osaistungjärgul (president vastas, et seda tehakse), Peter Skinner oma raporti tagasivõtmise kohta, Pervenche Berès (ECON komisjoni esimees), kes protesteeris nimetatud tagasivõtmistest tuleneva päevakorra rikkumise vastu (president võttis selle teatavaks) ning Sarah Ludford, kes palus kinnitust, et järgmise Strasbourg'i osaistungjärgu lõpus ei ole enam lennutranspordiprobleeme.

Sellega päevakord kinnitati.

11.   Umbusaldusavaldus (arutelu)

Umbusaldusavaldus Euroopa Komisjonile (B6-0318/2005) (allakirjutanute nimekiri: vt 12.5.2005 protokolli lisa).

Allkirja kinnitasid:

Alyn Smith, Věra Flasarová, Jiří Maštálka, Esko Seppänen ja Daniel Strož.

Allkirja võtsid tagasi:

John Attard-Montalto, Umberto Guidoni, Helmuth Markov, Miguel Portas, Feleknas Uca, Karin Resetarits, Paul Verges ja Gabriele Zimmer.

Hr president teatas, et kodukorra artikli 100 lõikes 1 nõutud allakirjutanute arv umbusaldusavalduse esitamiseks jääb alles.

Sõna võtsid: Nigel Farage, kes esitas umbusaldusavalduse ja Roger Helmer, kes esitas talle kodukorra artikli 141 lõike 4 alusel küsimuse, millele Nigel Farage vastas.

Sõna võtsid: José Manuel Barroso (komisjoni president), Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel,v Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta), José Manuel Barroso ja Jens-Peter Bonde José Manuel Barroso sõnavõtu kohta (president katkestas teda).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 8.6.2005 protokolli punkt 6.1.

12.   Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (arutelu)

Raport Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe kohta [2005/2076(ACI)] - põhiseaduskomisjon.

Raportöör: Jo Leinen (A6-0147/2005).

Jo Leinen tutvustas raportit.

Sõna võtsid: José Manuel Barroso (komisjoni president) ja Margot Wallström (komisjoni asepresident).

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid: Íñigo Méndez de Vigo fraktsiooni PPE-DE nimel, Pervenche Berès fraktsiooni PSE nimel, Andrew Duff fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Genowefa Grabowska ja Margot Wallström.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.8.

13.   ELi ja Venemaa suhted (arutelu)

Raport Euroopa Liidu ja Venemaa suhete kohta [2004/2170(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Cecilia Malmström (A6-0135/2005).

Sõna võttis Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja).

Cecilia Malmström tutvustas raportit.

Sõna võttis Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Armin Laschet fraktsiooni PPE-DE nimel, Csaba Sándor Tabajdi fraktsiooni PSE nimel, Janusz Onyszkiewicz fraktsiooni ALDE nimel, Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel ja Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid: Mirosław Mariusz Piotrowski fraktsiooni IND/DEM nimel, Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel, Elmar Brok, Jan Marinus Wiersma, Bart Staes, Georgios Karatzaferis, Wojciech Roszkowski, Bogdan Klich, Hannes Swoboda, Guntars Krasts, Charles Tannock, Józef Pinior, Ģirts Valdis Kristovskis, Helmut Kuhne, Justas Vincas Paleckis, Panagiotis Beglitis, Benita Ferrero-Waldner, Bogdan Klich Benita Ferrero-Waldneri sõnavõtu kohta ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.21.

14.   Põhiõiguste edendamine ja kaitse (arutelu)

Raport põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: riiklike ja Euroopa institutsioonide, k.a Põhiõiguste Ameti roll (2005/2007(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Kinga Gál (A6-0144/2005).

Kinga Gál tutvustas raportit.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Manolis Mavrommatis (CULT komisjoni arvamuse koostaja), Timothy Kirkhope fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Maria Carlshamre fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bogdan Pęk fraktsiooni IND/DEM nimel, Reinhard Rack, Stavros Lambrinidis, Kyriacos Triantaphyllides, Ashley Mote, Michael Cashman, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Katalin Lévai ja Franco Frattini.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.22.

15.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Stanisław Jałowiecki, Justas Vincas Paleckis, Sarah Ludford, Urszula Krupa ja Cristiana Muscardini.

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid: (samuti üheminutilisteks sõnavõttudeks) Bogusław Sonik, Proinsias De Rossa, Bogdan Pęk, Adam Jerzy Bielan, Paul Rübig ja Bogusław Rogalski.

16.   Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb rahandussüsteemi kasutamise vältimist rahapesu eesmärgil, sealhulgas terrorismi rahastamiseks (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005).

Sõna võttis Charlie McCreevy (komisjoni liige).

Hartmut Nassauer tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Joseph Muscat (ECON komisjoni arvamuse koostaja), kes katkestas tema sõnavõtu tõlke puudumise tõttu malta keelest, Phillip Whitehead (IMCO komisjoni arvamuse koostaja ja IMCO komisjoni esimees) esmalt, et rõhutada üldisi tõlkeprobleeme ja seejärel arutelu teemal, Diana Wallis (JURI komisjoni arvamuse koostaja), Carlos Coelho fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Marek Aleksander Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Wolfgang Kreissl-Dörfler, Inger Segelström ja Charlie McCreevy.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.12.

17.   Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005).

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Anna Záborská fraktsiooni PPE-DE nimel, Lissy Gröner fraktsiooni PSE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Lydia Schenardi (fraktsioonilise kuuluvuseta), Godfrey Bloom ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.13.

(Istung katkestati kell 20.05 ja jätkus kell 21.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

18.   Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) [KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Britta Thomsen (A6-0118/2005).

Sõna võttis Günther Verheugen (komisjoni asepresident).

Britta Thomsen tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Jan Březina fraktsiooni PPE-DE nimel, Jorgo Chatzimarkakis fraktsiooni ALDE nimel, ja Paul Rübig.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.2.

19.   Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II - Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II - Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II - Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (arutelu)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid [11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Dieter-Lebrecht Koch (A6-0115/2005).

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0120/2005).

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0117/2005).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ [KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005).

Sõna võttis Günther Verheugen (komisjoni asepresident).

Renate Sommer (raportööri asendaja) tutvustas soovitust teisele lugemisele (A6-0115/2005).

Ewa Hedkvist Petersen tutvustas raportit (A6-0053/2005).

Paolo Costa tutvustas soovitusi teisele lugemisele (A6-0120/2005 ja A6-0117/2005).

Sõna võtsid: Malcolm Harbour (IMCO komisjoni arvamuse koostaja) ja Jörg Leichtfried fraktsiooni PSE nimel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.926.05.2005 protokolli punkt 8.1026.05.2005 protokolli punkt 8.11 ja 26.5.2005 protokolli punkt 8.14.

20.   Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamist (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Karin Scheele (A6-0124/2005).

Sõna võttis Markos Kyprianou (komisjoni liige).

Karin Scheele tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Alexander Stubb (IMCO komisjoni arvamuse koostaja), Frédérique Ries fraktsiooni ALDE nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Richard Seeber, Urszula Krupa, María del Pilar Ayuso González fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Markos Kyprianou.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.16.

21.   Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toitumis- ja tervisealaseid väiteid toiduainetel (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 - 2003/0165(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005).

Sõna võttis Markos Kyprianou (komisjoni liige).

Adriana Poli Bortone tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Angelika Niebler (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Alexander Stubb (IMCO komisjoni arvamuse koostaja), Renate Sommer fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel, Jules Maaten fraktsiooni ALDE nimel, Hiltrud Breyer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Marianne Thyssen, Phillip Whitehead, Frédérique Ries, Jillian Evans, Åsa Westlund, Horst Schnellhardt, Avril Doyle, Markos Kyprianou ja Avril Doyle, et esitada küsimus, millele vastas Markos Kyprianou.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.15.

22.   Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika finantseerimist [KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS)] - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005).

Sõna võttis Mariann Fischer Boel (komisjoni liige).

Agnes Schierhuber tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Janusz Wojciechowski fraktsiooni PPE-DE nimel, Kyösti Tapio Virrankoski fraktsiooni ALDE nimel, Mairead McGuinness ja Mariann Fischer Boel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.7.

23.   Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane ülesehitus (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Pervenche Berès ECON komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane arhitektuur (B6-0240/2005).

Ieke van den Burg (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Neelie Kroes (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Arutelu lõpetati.

24.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.268/OJJE).

25.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.40.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

(1)  Eestikeelne versioon puudub.

1

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harangozó, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Neljapäev, 26. mai 2005

| 18.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 117/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 117/16

---

PROTOKOLL

(2006/C 117 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: BUDG |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: BUDG

| — | Proposal for a Council regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea (COM(2005)0117 - C6-0131/2005 - 2005/0045(CNS)) (1);






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: PECH |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI |

—

Proposal for a Council regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea (COM(2005)0117 - C6-0131/2005 - 2005/0045(CNS)) (1);

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: PECH

nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 14/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0588 - C6-0132/2005 - 2005/2088(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 14/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0588 - C6-0132/2005 - 2005/2088(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 12/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0480 - C6-0133/2005 - 2005/2089(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 12/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0480 - C6-0133/2005 - 2005/2089(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 15/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0589 - C6-0134/2005 - 2005/2098(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 15/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0589 - C6-0134/2005 - 2005/2098(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 16/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0590 - C6-0135/2005 - 2005/2099(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 16/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0590 - C6-0135/2005 - 2005/2099(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 17/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0591 - C6-0136/2005 - 2005/2100(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 17/2005 - III eelarveosa - komisjon (SEK(2005)0591 - C6-0136/2005 - 2005/2100(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimiametile makstavate lõivude kohta (KOM(2005)0106 - C6-0137/2005 - 2005/0023(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: BUDG |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimiametile makstavate lõivude kohta (KOM(2005)0106 - C6-0137/2005 - 2005/0023(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandev komisjon: BUDG

| — | Draft Council Regulation imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons impeding the peace process and breaking international law in the conflict in the Darfur region in Sudan (08910/2005 - C6-0138/2005 - 2005/0068(CNS)) (1);






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: DEVE, ECON |

—

Draft Council Regulation imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons impeding the peace process and breaking international law in the conflict in the Darfur region in Sudan (08910/2005 - C6-0138/2005 - 2005/0068(CNS)) (1);

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: DEVE, ECON

| — | Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

3.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmiste dokumentide tõestatud koopiad:

| — | accord sous forme d'échange de lettres relatif à l'application provisoire du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l'accord entre la Communauté économique européenne et la République démocratique de Madagascar concernant la pêche au large de Madagascar, pour la période du 1er janvier 2004 au 31 décembre 2006 (2); |
| --- | --- |

—

accord sous forme d'échange de lettres relatif à l'application provisoire du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l'accord entre la Communauté économique européenne et la République démocratique de Madagascar concernant la pêche au large de Madagascar, pour la période du 1er janvier 2004 au 31 décembre 2006 (2);

| — | lisaprotokoll Euroopa Liidu lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

—

lisaprotokoll Euroopa Liidu lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

4.   Üldise majanduspoliitika üldsuunised - Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * - Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (arutelu)

Raport komisjoni soovituse kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005-2008) raames [KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Robert Goebbels (A6-0150/2005).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta [KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005).

Raport sotsiaalpoliitika kava kohta (2006-2010) [2004/2191(INI)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005).

Robert Goebbels tutvustas raportit (A6-0150/2005).

Ana Mato Adrover tutvustas raportit (A6-0149/2005).

Ria Oomen-Ruijten tutvustas raportit (A6-0142/2005).

Sõna võtsid: Joaquín Almunia (komisjoni liige) ja Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Astrid Lulling (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Zita Gurmai (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), José Albino Silva Peneda fraktsiooni PPE-DE nimel, Anne Van Lancker fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), ja Gunnar Hökmark.

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võtsid: Jan Andersson, Patrizia Toia, Elisabeth Schroedter, Dimitrios Papadimoulis, Johannes Blokland, Ryszard Czarnecki, Piia-Noora Kauppi, Ieke van den Burg, Gabriele Zimmer, Andreas Mölzer, José Manuel García-Margallo y Marfil, Pervenche Berès, Othmar Karas, Poul Nyrup Rasmussen, Tomáš Zatloukal, Joaquín Almunia, Vladimír Špidla ja Ieke van den Burg, et esitada küsimus, millele vastas Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 26.5.2005 protokolli punkt 8.2326.05.2005 protokolli punkt 8.17 ja 26.5.2005 protokolli punkt 8.24.

(Istung katkestati hääletuse ajaks kell 10.50 ja jätkus kell 11.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

5.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 12.5.2005

Raport: Luis Herrero-Tejedor - A6-0111/2005:

| — | lõige 36:

  erapooletu: Bairbre de Brún. |
| --- | --- |

—

lõige 36:

erapooletu: Bairbre de Brún.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

6.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsioonide ALDE ja PPE-DE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

| — | ECON komisjon: Sharon Margaret Bowles; |
| --- | --- |

—

ECON komisjon: Sharon Margaret Bowles;

| — | Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks: Sharon Margaret Bowles; |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks: Sharon Margaret Bowles;

| — | LIBE komisjon: Amalia Sartori ei ole enam selle parlamendikomisjoni liige. |
| --- | --- |

—

LIBE komisjon: Amalia Sartori ei ole enam selle parlamendikomisjoni liige.

7.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi endine liige Jean-Charles Marchiani esitas presidentuurile immuniteedi ja privileegide kaitse taotluse Prantsuse Vabariigi pädevate asutuste juures.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

8.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

8.1.   Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliandmed ***II (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Astrid Lulling (A6-0152/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Astrid Lulling esines kodukorra artikli 131 lõike 4 alusel deklaratsiooniga.

Heaks kiidetud (P6_TA(2005)0188).

8.2.   Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Britta Thomsen (A6-0118/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEK ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0189).

8.3.   Europoli töötajate põhipalgad ja toetused * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Luksemburgi Suurhertsogiriigi algatuse kohta nõukogu otsuse vastuvõtmiseks Europoli töötajate põhipalkade ja toetuste korrigeerimise kohta (5429/2005 - C6-0037/2005 - 2005/0803(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Claude Moraes (A6-0139/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

ALGATUS ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Tagasi lükatud tervikhääletusel.

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt saadeti tagasi vastutavale LIBE komisjonile vastavalt kodukorra artikli 52 lõikele 3.

8.4.   EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0100/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0190).

8.5.   Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 2000/439/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS)) - kalanduskomisjon.

Raportöör: Philippe Morillon (A6-0113/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0191).

8.6.   EÜ ja Côte d`Ivoire`i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d`Ivoire`i Vabariigi vahelises Côte d`Ivoire`i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 [KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Philippe Morillon (A6-0114/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0192).

8.7.   Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika finantseerimist [KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS)] - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0193).

8.8.   Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe (hääletus)

Raport Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe kohta (2005/2076(ACI)) - põhiseaduskomisjon.

Raportöör: Jo Leinen (A6-0147/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

OTSUSE ETTEPANEK

Sõna võttis Jo Leinen (raportöör).

Vastu võetud (P6_TA(2005)0194).

Pärast raamkokkuleppe läbivaatamist tegid president Josep Borrell Fontelles ja José Manuel Barroso (komisjoni president) lühikese avalduse. Seejärel allkirjastasid nad raamkokkuleppe raportööri ja Margot Wallström (komisjoni asepresident) juuresolekul.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

8.9.   Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Dieter-Lebrecht Koch (A6-0115/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0195).

8.10.   Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0120/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Kuulutatud heakskiidetuks (P6_TA(2005)0196).

8.11.   Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II (hääletus)

Teise lugemise soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0117/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 11)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Kuulutatud heakskiidetuks (P6_TA(2005)0197).

8.12.   Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 12)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0198).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0198).

8.13.   Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone [KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 13)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0199).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0199).

8.14.   Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 14)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0200).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0200).

8.15.   Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toitumis- ja tervisealaseid väiteid toiduainetel (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 - 2003/0165(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 15)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0201).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0201).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Adriana Poli Bortone (raportöör) muudatusettepaneku 99 kohta. |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone (raportöör) muudatusettepaneku 99 kohta.

| — | Guido Sacconi muudatusettepanekute 99 ja 102 hääletuse kohta. |
| --- | --- |

—

Guido Sacconi muudatusettepanekute 99 ja 102 hääletuse kohta.

8.16.   Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamist (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Karin Scheele (A6-0124/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 16)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0202).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0202).

8.17.   Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 17)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0203).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0203).

8.18.   Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon) (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 ja B6-0326/2005.

Arutelu toimus 10.5.2005 (10.5.2005 protokolli punkt 15).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 18)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0321/2005

(asendades B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 ja B6-0326/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Ana Maria Gomes, Richard Howitt ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes, Richard Howitt ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel;

| — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni ja André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni ja André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Ģirts Valdis Kristovskis ja Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis ja Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0204).

8.19.   Euroopa Liidu välisteenistus (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0320/2005

Arutelu toimus 11.5.2005 (11.5.2005 protokolli punkt 14).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 19)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0205).

8.20.   Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate kasutamise tingimused (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek, mis esitati vastavalt kodukorra artikli 78 lõikele 3 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega käsitletakse Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelist kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas (KOM(2005)0032) - EMPL komisjon (B6-0319/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 20)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0206).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Proinsias De Rossa. |
| --- | --- |

—

Proinsias De Rossa.

8.21.   ELi ja Venemaa suhted (hääletus)

Raport Euroopa Liidu ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör: Cecilia Malmström (A6-0135/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 21)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0207).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Wojciech Roszkowski tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 42 kohta, mis võeti teksti sisse; |
| --- | --- |

—

Wojciech Roszkowski tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 42 kohta, mis võeti teksti sisse;

| — | Cecilia Malmström tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 7 kohta, mis võeti teksti sisse; |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström tegi suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 7 kohta, mis võeti teksti sisse;

| — | Vytautas Landsbergis tegi suulise muudatusettepaneku viia sisse lõige 31 a (uus) ning suulise muudatusettepaneku lõike 41 kohta (mõlemad suulised muudatusettepanekud võeti teksti sisse); |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis tegi suulise muudatusettepaneku viia sisse lõige 31 a (uus) ning suulise muudatusettepaneku lõike 41 kohta (mõlemad suulised muudatusettepanekud võeti teksti sisse);

| — | Maciej Marian Giertych tegi suulise muudatusettepaneku põhjenduse G kohta, mida ei võetud teksti sisse, kuna rohkem kui 37 parlamendiliiget olid suulise muudatusettepaneku arvestamise vastu. |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych tegi suulise muudatusettepaneku põhjenduse G kohta, mida ei võetud teksti sisse, kuna rohkem kui 37 parlamendiliiget olid suulise muudatusettepaneku arvestamise vastu.

8.22.   Põhiõiguste edendamine ja kaitse (hääletus)

Raport põhiõiguste edendamise ja kaitse; riiklike ja Euroopa institutsioonide, k.a Põhiõiguste Ameti, roll (2005/2007(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Kinga Gál (A6-0144/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 22)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0208).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Maria Carlshamre tegi suulise muudatusettepaneku lõike 14 kohta, mis võeti teksti sisse. |
| --- | --- |

—

Maria Carlshamre tegi suulise muudatusettepaneku lõike 14 kohta, mis võeti teksti sisse.

8.23.   Üldise majanduspoliitika üldsuunised (hääletus)

Raport komisjoni soovituse kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005-2008) raames (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Robert Goebbels (A6-0150/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 23)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0209).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Gunnar Hökmark avaldas oma vastuseisu fraktsiooni PSE taotlusele arvestada muudatusettepanekut 6 lõike 5 lisana ja Robert Goebbels (raportöör) võttis sõna nimetatud vastuseisu teemal; |
| --- | --- |

—

Gunnar Hökmark avaldas oma vastuseisu fraktsiooni PSE taotlusele arvestada muudatusettepanekut 6 lõike 5 lisana ja Robert Goebbels (raportöör) võttis sõna nimetatud vastuseisu teemal;

| — | Jean Lambert muudatusettepaneku 24 eraldi hääletuse teemal. |
| --- | --- |

—

Jean Lambert muudatusettepaneku 24 eraldi hääletuse teemal.

8.24.   Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010) (hääletus)

Raport sotsiaalpoliitika kava kohta (2006-2010) (2004/2191(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 24)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0210).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Sophia in 't Veld muudatusettepaneku 8 teemal. |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld muudatusettepaneku 8 teemal.

9.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Hartmut Nassauer - A6-0137/2005:

| — | Piia-Noora Kauppi. |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi.

10.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Adriana Poli Bortone - A6-0128/2005:

| — | muudatusettepanek 39:

  vastu: Britta Thomsen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 39:

vastu: Britta Thomsen;

| — | muudatusettepanek 46:

  vastu: Britta Thomsen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 46:

vastu: Britta Thomsen;

| — | muudatusettepanek 47:

  vastu: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 47:

vastu: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen;

| — | muudatusettepanek 109:

  vastu: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 109:

vastu: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock;

| — | muudatusettepanek 101:

  poolt: Britta Thomsen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 101:

poolt: Britta Thomsen;

| — | muudatusettepanek 99, 1. osa:

  erapooletu: Antoine Duquesne; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 99, 1. osa:

erapooletu: Antoine Duquesne;

| — | muudatusettepanek 99, 2. osa:

  erapooletu: Antoine Duquesne; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 99, 2. osa:

erapooletu: Antoine Duquesne;

| — | muudatusettepanek 102, 1. osa:

  poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen;

  vastu: Vladimír Železný; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 102, 1. osa:

poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen;

vastu: Vladimír Železný;

| — | muudatusettepanek 102, 2. osa:

  poolt: Dan Jørgensen;

  vastu: Vladimír Železný; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 102, 2. osa:

poolt: Dan Jørgensen;

vastu: Vladimír Železný;

| — | muudatusettepanek 29:

  poolt: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný;

  vastu: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 29:

poolt: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný;

vastu: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer;

| — | muudatusettepanek 104:

  poolt: Britta Thomsen;

  vastu: Othmar Karas; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 104:

poolt: Britta Thomsen;

vastu: Othmar Karas;

| — | muudatusettepanek 108:

  vastu: Dan Jørgensen; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 108:

vastu: Dan Jørgensen;

| — | muudatusettepanek 110:

  vastu: Inger Segelström, Feleknas Uca; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 110:

vastu: Inger Segelström, Feleknas Uca;

| — | — õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst):

  vastu: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström;

  erapooletu: Christoph Konrad; |
| --- | --- |

—

— õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst):

vastu: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström;

erapooletu: Christoph Konrad;

Raport: Karin Scheele - A6-0124/2005:

| — | muudatusettepanek 57:

  vastu: Charlotte Cederschiöld; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 57:

vastu: Charlotte Cederschiöld;

Raport: Cecilia Malmström - A6-0135/2005:

| — | muudatusettepanek 16, 1. osa:

  vastu: Anna Hedh; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16, 1. osa:

vastu: Anna Hedh;

| — | muudatusettepanek 16, 2. osa:

  poolt: Anna Hedh; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16, 2. osa:

poolt: Anna Hedh;

| — | muudatusettepanek 16:

  vastu: Rainer Wieland; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16:

vastu: Rainer Wieland;

Raport: Robert Goebbels - A6-0150/2005:

| — | muudatusettepanek 8, 1. osa:

  poolt: Alfonso Andria. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 8, 1. osa:

poolt: Alfonso Andria.

11.   Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

12.   Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Järgmine osaistungjärk toimub 6.-9.6.2005.

13.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 12.55.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

(1)  Eestikeelne versioon puudub.

1

(2)  Eestikeelne versioon puudub.

2

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Savi, Sbarbati, Schenardi, Schierhuber, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliandmed ***II

Soovitus teisele lugemisele: Astrid LULLING (A6-0152/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| heakskiitmine ilma hääletuseta | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

heakskiitmine ilma hääletuseta

+

2.   Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I

Raport: Britta THOMSEN (A6-0118/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

3.   Europoli töötajate põhipalgad ja toetused *

Raport: Claude MORAES (A6-0139/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | - | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

-

Küsimus saadeti tagasi vastutavale LIBE komisjonile vastavalt kodukorra artikli 52 lõikele 3.

4.   EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0100/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

5.   Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine *

Raport: Philippe MORILLON (A6-0113/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | PPE-DE/NH | + | 574, 15, 10 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

PPE-DE/NH

+

574, 15, 10

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

6.   EÜ ja Côte d`Ivoire`i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) *

Raport: Philippe MORILLON (A6-0114/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

7.   Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimine *

Raport: Agnes SCHIERHUBER (A6-0127/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

8.   Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe

Raport: Jo LEINEN (A6-0147/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | 1 | PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 5

1

PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

9.   Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II

Soovitus teisele lugemisele: Dieter-Lebrecht KOCH (A6-0115/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-4 | komisjon | | - | |
| põhjendus 8 a ja artikkel 3 a - hääletus plokkide kaupa | 5-6 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | “kompromisside kogum” |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-4

komisjon

-

põhjendus 8 a ja artikkel 3 a - hääletus plokkide kaupa

5-6

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

“kompromisside kogum”

10.   Mootorsõidukite turvavööd ja turvasüsteemid ***II

Soovitus teisele lugemisele: Paolo COSTA (A6-0120/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-3 | komisjon | | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-3

komisjon

-

11.   Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II

Soovitus teisele lugemisele: Paolo COSTA (A6-0117/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-5 | komisjon | | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-5

komisjon

-

12.   Rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamine ***I

Raport: Hartmut NASSAUER (A6-0137/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-20
  24-25
  27-42
  44-55
  57-61
  63-70
  72-77
  80-89
  92
  95-102
  104-118
  121-123
  125-164
  166
  168
  173-174 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 22 | komisjon | eraldi | - | |
| 71 | komisjon | eraldi | - | |
| 90 | komisjon | eraldi | - | |
| 91 | komisjon | eraldi | - | |
| 103 | komisjon | eraldi | - | |
| 120 | komisjon | eraldi | - | |
| 171 | komisjon | eraldi | - | |
| artikkel 1, § 2, taane 1, punkt e | 179 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 43 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 3, lõige 8, punkt a | 180 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 56 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 3, punkt 11 | 181 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 62 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 8, §-d 1 ja 2 | 183 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 78 | komisjon | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| artikkel 9, § 1 | 79 | komisjon | | - | |
| 184 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast artiklit 10 | 186 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 93 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 11, § 1, taanded 1 ja 2, sissejuhatus | 187 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 94 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 18, § 2 | 119 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 189 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| artikkel 21 | 191 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 124 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 37, § 1, taanded a, b, c | 165 | komisjon | | - | |
| 193 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| artikkel 37, pärast § 1 | 194 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 167 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 37, § 3 | 195 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 169 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 38 | 196 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 170 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 39 | 172 | komisjon | | - | |
| 197 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast põhj 9 | 182 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 185 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| põhj 17 | 198 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 21 | komisjon | | ↓ | |
| pärast põhj 17 | 188 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| põhj 19 | 23 | komisjon | | - | |
| 178 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| põhj 21 | 26 | komisjon | | - | |
| 175 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast põhj 21 | 176 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast põhj 26 | 177 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-20

24-25

27-42

44-55

57-61

63-70

72-77

80-89

92

95-102

104-118

121-123

125-164

166

168

173-174

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

22

komisjon

eraldi

-

71

komisjon

eraldi

-

90

komisjon

eraldi

-

91

komisjon

eraldi

-

103

komisjon

eraldi

-

120

komisjon

eraldi

-

171

komisjon

eraldi

-

artikkel 1, § 2, taane 1, punkt e

179

PPE-DE, PSE, ALDE

+

43

komisjon

↓

artikkel 3, lõige 8, punkt a

180

PPE-DE, PSE, ALDE

+

56

komisjon

↓

artikkel 3, punkt 11

181

PPE-DE, PSE, ALDE

+

62

komisjon

↓

artikkel 8, §-d 1 ja 2

183

PPE-DE, PSE, ALDE

+

78

komisjon

osa

1

-

2

+

artikkel 9, § 1

79

komisjon

-

184

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast artiklit 10

186

PPE-DE, PSE, ALDE

+

93

komisjon

↓

artikkel 11, § 1, taanded 1 ja 2, sissejuhatus

187

PPE-DE, PSE, ALDE

+

94

komisjon

↓

artikkel 18, § 2

119

komisjon

osa

1

+

2

-

189

PPE-DE, PSE, ALDE

+

artikkel 21

191

PPE-DE, PSE, ALDE

+

124

komisjon

↓

artikkel 37, § 1, taanded a, b, c

165

komisjon

-

193

PPE-DE, PSE, ALDE

+

artikkel 37, pärast § 1

194

PPE-DE, PSE, ALDE

+

167

komisjon

↓

artikkel 37, § 3

195

PPE-DE, PSE, ALDE

+

169

komisjon

↓

artikkel 38

196

PPE-DE, PSE, ALDE

+

170

komisjon

↓

artikkel 39

172

komisjon

-

197

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast põhj 9

182

PPE-DE, PSE, ALDE

+

185

PPE-DE, PSE, ALDE

+

põhj 17

198

PPE-DE, PSE, ALDE

+

21

komisjon

↓

pärast põhj 17

188

PPE-DE, PSE, ALDE

+

põhj 19

23

komisjon

-

178

PPE-DE, PSE, ALDE

+

põhj 21

26

komisjon

-

175

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast põhj 21

176

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast põhj 26

177

PPE-DE, PSE, ALDE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanekud 190 ja 192 võeti tagasi.

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 22, 71, 90, 91, 103, 120 ja 171

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE, PSE ja PPE-DE

me 78

1. osa:“Liikmesriigid nõuavad, et kui ... kooskõlas artikliga 19”
  (esimene lõik)

2. osa:“Liikmesriigid ei ole kohustatud ... vältimise asjus”
  (teine lõik)

me 119

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “Finantsteabe üksus on ... vajalikud piisavad vahendid”

2. osa: need sõnad

13.   Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusprogrammide muutmine ***I

Raport: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU (A6-0132/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: komisjoni ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

hääletus: komisjoni ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

14.   Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I

Raport: Ewa HEDKVIST PETERSEN (A6-0053/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1 kompromisside kogum | 1-11
  13
  15
  18-20
  21-63 | komisjon


  PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| plokk nr 2 | 12
  14
  16-17 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

plokk nr 1 kompromisside kogum

1-11

13

15

18-20

21-63

komisjon

PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL

+

plokk nr 2

12

14

16-17

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

15.   Toitumis- ja tervisealased väited toiduainetel ***I

Raport: Adriana POLI BORTONE (A6-0128/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määruse ettepanek |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1
  3-4
  6-15
  17-18
  20-21
  24-28
  30-35
  37-38
  40
  44-45
  49-51
  54
  59-61
  63-65
  67
  71 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 2 | komisjon | EH | + | 487, 93, 10 |
| 5 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 388, 263, 4 |
| 39 | komisjon | NH | + | 385, 214, 8 |
| 46 | komisjon | NH | + | 376, 220, 6 |
| 47 | komisjon | NH | + | 376, 218, 12 |
| 48 | komisjon | NH | + | 372, 222, 12 |
| 52 | komisjon | EH | + | 385, 220, 4 |
| 55 | komisjon | NH | + | 489, 110, 8 |
| 56 | komisjon | NH | + | 371, 228, 8 |
| 57 | komisjon | NH | + | 366, 235, 5 |
| 58 | komisjon | NH | + | 379, 226, 2 |
| 62 | komisjon | EH | + | 377, 221, 8 |
| 66 | komisjon | NH | + | 367, 226, 7 |
| 68 | komisjon | eraldi | + | |
| 69 | komisjon | NH | + | 372, 228, 8 |
| 70 | komisjon | NH | + | 508, 86, 4 |
| 72 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| artikkel 1, pärast § 1 | 109 | IND/DEM | NH | - | 66, 497, 49 |
| artikkel 1, § 2 | 101 | Verts/ALE | NH | - | 137, 461, 7 |
| 16 | komisjon | | + | |
| artikkel 1, pärast § 3 | 100 | UEN | EH | - | 276, 326, 8 |
| artikkel 1, pärast § 4 | 85 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 19 | komisjon | | ↓ | |
| 86 | PSE | EH | - | 268, 326, 6 |
| artikkel 2, § 2, punkt 8 | 87 | PSE | | - | |
| artikkel 3, pärast § 2 | 76 | GUE/NGL | | - | |
| pärast artiklit 3 | 99 | UEN | osa | | |
| 1/NH | - | 255, 332, 8 |
| 2 | ↓ | |
| 102 | Verts/ALE | osa | | |
| 1/NH | - | 159, 424, 6 |
| 2 | ↓ | |
| artikkel 4,§ 1-3 | 29 | komisjon | NH | + | 303, 286, 10 |
| 107/NH | ALDE | | ↓ | |
| 73 | pr Roth-Behrendt ja teised | | ↓ | |
| § | originaaltekstartikkel 4, § 3 | | ↓ | |
| 78 | PSE + pr POLI BORTONE | | ↓ | |
| 88 | PSE | | ↓ | |
| 74 | GUE/NGL | | ↓ | |
| artikkel 4, pärast § 4 | 75 | GUE/NGL | | ↓ | |
| pärast artiklit 4 | 89 | PSE | EH | - | 259, 337, 5 |
| artikkel 7 | 36 | komisjon | | + | |
| 103 | Verts/ALE + GUE/NGL | | - | |
| 90 | PSE | | - | |
| artikkel 11, pealkiri | 41=
  91= | komisjon


  PSE | | + | |
| artikkel 11, § 1 | 42 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 92 | PSE | | ↓ | |
| artikkel 11, § 2 | 43=
  93= | komisjon
  PSE | | + | |
| pärast artiklit 11 | 104 | Verts/ALE + GUE/NGL | NH | - | 115, 483, 11 |
| artikkel 14, § 3 | 53 | komisjon | | + | |
| 105 | Verts/ALE + GUE/NGL | | - | |
| artikkel 18, pärast § 2 | 94 | PSE | | - | |
| artikkel 18, § 3 | 95 | PSE | | - | |
| pärast artiklit 18 | 77 | GUE/NGL | | - | |
| artikkel 19, § 1 | 96 | PSE | EH | + | 299, 293, 5 |
| artikkel 19, § 2 | 97 | PSE | EH | - | 297, 297, 6 |
| pärast artiklit 23 | 106 | Verts/ALE | | ↓ | |
| lisa | 98 | PSE | | - | |
| pärast põhj 2 | 108 | IND/DEM | NH | - | 40, 513, 53 |
| pärast põhj 5 | 79 | PSE | | - | |
| pärast põhj 6 | 80 | PSE | | - | |
| 81 | PSE | | - | |
| pärast põhj 7 | 82 | PSE | | - | |
| pärast põhj 10 | 83 | PSE | | - | |
| 84 | PSE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| õigusloomega seotud resolutsiooni projekt |
| pärast § 1 | 110 | IND/DEM | NH | - | 43, 512, 39 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 458, 116, 15 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Määruse ettepanek

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1

3-4

6-15

17-18

20-21

24-28

30-35

37-38

40

44-45

49-51

54

59-61

63-65

67

71

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

2

komisjon

EH

+

487, 93, 10

5

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

388, 263, 4

39

komisjon

NH

+

385, 214, 8

46

komisjon

NH

+

376, 220, 6

47

komisjon

NH

+

376, 218, 12

48

komisjon

NH

+

372, 222, 12

52

komisjon

EH

+

385, 220, 4

55

komisjon

NH

+

489, 110, 8

56

komisjon

NH

+

371, 228, 8

57

komisjon

NH

+

366, 235, 5

58

komisjon

NH

+

379, 226, 2

62

komisjon

EH

+

377, 221, 8

66

komisjon

NH

+

367, 226, 7

68

komisjon

eraldi

+

69

komisjon

NH

+

372, 228, 8

70

komisjon

NH

+

508, 86, 4

72

komisjon

osa

1

+

2

+

artikkel 1, pärast § 1

109

IND/DEM

NH

-

66, 497, 49

artikkel 1, § 2

101

Verts/ALE

NH

-

137, 461, 7

16

komisjon

+

artikkel 1, pärast § 3

100

UEN

EH

-

276, 326, 8

artikkel 1, pärast § 4

85

PSE

osa

1

+

2

-

19

komisjon

↓

86

PSE

EH

-

268, 326, 6

artikkel 2, § 2, punkt 8

87

PSE

-

artikkel 3, pärast § 2

76

GUE/NGL

-

pärast artiklit 3

99

UEN

osa

1/NH

-

255, 332, 8

2

↓

102

Verts/ALE

osa

1/NH

-

159, 424, 6

2

↓

artikkel 4,§ 1-3

29

komisjon

NH

+

303, 286, 10

107/NH

ALDE

↓

73

pr Roth-Behrendt ja teised

↓

§

originaaltekstartikkel 4, § 3

↓

78

PSE + pr POLI BORTONE

↓

88

PSE

↓

74

GUE/NGL

↓

artikkel 4, pärast § 4

75

GUE/NGL

↓

pärast artiklit 4

89

PSE

EH

-

259, 337, 5

artikkel 7

36

komisjon

+

103

Verts/ALE + GUE/NGL

-

90

PSE

-

artikkel 11, pealkiri

41=

91=

komisjon

PSE

+

artikkel 11, § 1

42

komisjon

osa

1

+

2

+

92

PSE

↓

artikkel 11, § 2

43=

93=

komisjon

PSE

+

pärast artiklit 11

104

Verts/ALE + GUE/NGL

NH

-

115, 483, 11

artikkel 14, § 3

53

komisjon

+

105

Verts/ALE + GUE/NGL

-

artikkel 18, pärast § 2

94

PSE

-

artikkel 18, § 3

95

PSE

-

pärast artiklit 18

77

GUE/NGL

-

artikkel 19, § 1

96

PSE

EH

+

299, 293, 5

artikkel 19, § 2

97

PSE

EH

-

297, 297, 6

pärast artiklit 23

106

Verts/ALE

↓

lisa

98

PSE

-

pärast põhj 2

108

IND/DEM

NH

-

40, 513, 53

pärast põhj 5

79

PSE

-

pärast põhj 6

80

PSE

-

81

PSE

-

pärast põhj 7

82

PSE

-

pärast põhj 10

83

PSE

-

84

PSE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

pärast § 1

110

IND/DEM

NH

-

43, 512, 39

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

458, 116, 15

Muudatusettepanekud 22 ja 23 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seetõttu neid ei hääletatud (kodukorra artikli 151 lõige 1).

Hr Sacconi allkirjastas samuti PSE muudatusettepanekud.

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 2 ja 62

ALDE: me 52

UEN: me-d 19 ja 68

PSE: me 47

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE

me 5

1. osa:“toitumis- ja tervisealaste ... väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd)”

2. osa:“Teaduslik põhjendus ... hüve olemusele”

me 72

1. osa:“Käesolev määrus ... on pikem”

2. osa:“Kehtivate sätetega kooskõlas ... vastavalt artiklile 16”

me 85

1. osa:“Käesolevat määrust ... ühenduse kaubamärgi kohta”
  (esimene lõik)

2. osa:“Mis tahes muud ... tevisealane väide”
  (teine lõik)

UEN

me 42

1. osa:“Lubatud pole ... määruse kohaselt”

2. osa:“väited, mis ... üksnes lastele”
  [(punkt d a)]

PSE

me 99

1. osa: terve tekst v.a lõige 3

2. osa: lõige 3

me 102

1. osa: terve tekst v.a lõige 2

2. osa: lõige 2

Taotlused nimeliseks hääletuseks

ALDE: lõpphääletus

IND/DEM: me-d 108, 109 ja 110

GUE/NGL: me-d 99, 102 ja 104

Verts/ALE: me-d 101, 99, 102, 29, 107, 104 ja 47

UEN: me-d 99, 39, 46, 47, 48, 55, 56, 57, 58, 66, 69 ja 70

PSE: me 29

16.   Vitamiinide ja mineraalide ning teatavate muude ainete toidule lisamine ***I

Raport: Karin SCHEELE (A6-0124/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-3
  6
  11-16
  20-21
  23
  25-28
  31-32
  34-36
  38
  40
  41
  43-45 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 4 | komisjon | eraldi | + | |
| 5 | komisjon | EH | + | 318, 248, 9 |
| 7 | komisjon | eraldi | - | |
| 9 | komisjon | EH | + | 325, 255, 4 |
| 10 | komisjon | eraldi | + | |
| 17 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 22 | komisjon | eraldi | + | |
| 24 | komisjon | eraldi | + | |
| 29 | komisjon | eraldi | + | |
| 37 | komisjon | eraldi | + | |
| 39 | komisjon | eraldi | + | |
| 42 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 46 | komisjon | eraldi | + | |
| pärast artiklit 1 | 57 | IND/DEM | NH | - | 50, 482, 54 |
| pärast artiklit 3 | 51 | Verts/ALE | | - | |
| artikkel 5, § 1, punkt b | 18 | komisjon | | - | |
| 49/rev=
  54/rev= | PSE
  PPE-DE | | + | |
| artikkel 5, § 2 | 48=
  52= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 19 | komisjon | | + | |
| artikkel 8, § 4 | 50 | Verts/ALE | | - | |
| 30 | komisjon | | + | |
| artikkel 8, § 4 | 55 | PPE-DE | | + | |
| 33 | komisjon | | ↓ | |
| pärast põhj 2 | 56 | IND/DEM | NH | - | 51, 485, 56 |
| põhj 4 | 53 | Verts/ALE | | - | |
| 47 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 516, 69, 6 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-3

6

11-16

20-21

23

25-28

31-32

34-36

38

40

41

43-45

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

4

komisjon

eraldi

+

5

komisjon

EH

+

318, 248, 9

7

komisjon

eraldi

-

9

komisjon

EH

+

325, 255, 4

10

komisjon

eraldi

+

17

komisjon

osa

1

+

2

+

22

komisjon

eraldi

+

24

komisjon

eraldi

+

29

komisjon

eraldi

+

37

komisjon

eraldi

+

39

komisjon

eraldi

+

42

komisjon

osa

1

+

2

+

46

komisjon

eraldi

+

pärast artiklit 1

57

IND/DEM

NH

-

50, 482, 54

pärast artiklit 3

51

Verts/ALE

-

artikkel 5, § 1, punkt b

18

komisjon

-

49/rev=

54/rev=

PSE

PPE-DE

+

artikkel 5, § 2

48=

52=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

19

komisjon

+

artikkel 8, § 4

50

Verts/ALE

-

30

komisjon

+

artikkel 8, § 4

55

PPE-DE

+

33

komisjon

↓

pärast põhj 2

56

IND/DEM

NH

-

51, 485, 56

põhj 4

53

Verts/ALE

-

47

GUE/NGL

-

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

516, 69, 6

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 8 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seetõttu seda ei hääletatud (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

Hr Sacconi allkirjastas samuti fraktsiooni PSE muudatusettepaneku 49/rev.

Muud

Lause “vastavalt artiklile 13” tuleb kustutada muudatusettepanekute 49/rev ja 54/rev punktist i i i.

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 5, 9, 10 ja 22

ALDE: me-d 37 ja 39

PSE: me-d 4, 18, 19, 24, 29, 46 ja 47

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: me-d 56 ja 57

Verts/ALE: muudetud ettepanek

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE

me 17

1. osa:“Teised liikmesriigid ... silmas pidades ja”

2. osa:“kooskõlas asutamislepingu ... teabe avalikkusele kättesaadavaks”

me 42

1. osa: kogu tekst v.a sõna “üksnes”

2. osa: see sõna

17.   Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Raport: Ana MATO ADROVER (A6-0149/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1
  3
  5-7
  10-11
  13-17
  19
  21-23 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 8 | komisjon | eraldi | + | |
| lisa, 1. osa, taane a, enne suunist 17 | 9 | komisjon | | + | |
| 26 | Verts/ALE | | ↓ | |
| lisa, 1. osa, suunis 18 | 27 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | komisjon | | + | |
| lisa, 2. osa, suunis 20 | 28 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komisjon | | + | |
| lisa, 2. osa, suunis 21 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | komisjon | | + | |
| lisa, pärast 3. osa | 30 | Verts/ALE | EH | - | 221, 326, 8 |
| põhjendus 2 | 24 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | komisjon | | + | |
| põhjendus 4 | 25 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1

3

5-7

10-11

13-17

19

21-23

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

8

komisjon

eraldi

+

lisa, 1. osa, taane a, enne suunist 17

9

komisjon

+

26

Verts/ALE

↓

lisa, 1. osa, suunis 18

27

Verts/ALE

-

12

komisjon

+

lisa, 2. osa, suunis 20

28

Verts/ALE

-

18

komisjon

+

lisa, 2. osa, suunis 21

29

Verts/ALE

-

20

komisjon

+

lisa, pärast 3. osa

30

Verts/ALE

EH

-

221, 326, 8

põhjendus 2

24

Verts/ALE

-

2

komisjon

+

põhjendus 4

25

Verts/ALE

-

4

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: me 8

18.   Kergrelvad (ÜRO ettevalmistuskomisjon)

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005, B6-0326/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0321/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0321/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0322/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0323/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0324/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0325/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0326/2005 | | UEN | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0321/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0321/2005

ALDE

↓

B6-0322/2005

PPE-DE

↓

B6-0323/2005

Verts/ALE

↓

B6-0324/2005

PSE

↓

B6-0325/2005

GUE/NGL

↓

B6-0326/2005

UEN

↓

19.   Euroopa välisteenistus

Resolutsiooni ettepanek: B6-0320/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0320/2005




  (AFCO komisjon) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0320/2005

(AFCO komisjon)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

20.   Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate kasutamise tingimused

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0319/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0319/2005




  (EMPL komisjon) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0319/2005

(EMPL komisjon)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

21.   ELi ja Venemaa suhted

Raport: Cecilia MALMSTRÖM (A6-0135/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 2 | 17 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 3 | 41 | UEN | | - | |
| 42 | UEN | NH | + | 341, 183, 34


  suuline muudatusettepanek |
| § 6 | 24 | PSE | | - | |
| 13 | PPE-DE | | tagasi | |
| 4 | ALDE | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 6 | 12 | PPE-DE | | + | |
| § 7 | 14S | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | EH | + | 380, 164, 14


  lisana |
| pärast § 11 | 15 | PPE-DE | | + | |
| | 26 | PSE | | ↓ | |
| pärast § 14 | 19 | Verts/ALE | EH | + | 344, 196, 19 |
| § 16 | 31 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 16 | 20 | Verts/ALE | EH | - | 227, 331, 13 |
| § 17 | 32 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 18 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| § 19 | 33 | GUE/NGL | | - | |
| § 21 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| § 24 | 23 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | GUE/NGL | | - | |
| § 25 | 39 | GUE/NGL | | - | |
| § 26 | 34 | GUE/NGL | | - | |
| § 29 | 37 | GUE/NGL | | + | |
| pärast § 30 | 8 | ALDE | | + | |
| § 31 | 40 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | ALDE | | + | muudetud suuliselt |
| pärast § 31 | 43 | UEN | NH | - | 66, 492, 18 |
| endiselt pärast § 31 | § | - | | + | muudetud suuliselt |
| § 32 | 9 | ALDE | | + | |
| § 35 | 28 | Verts/ALE | NH | - | 154, 397, 21 |
| 16 | PPE-DE | osa | | |
| 1/NH | - | 220, 325, 24 |
| 2/NH | + | 364, 151, 32 |
| 27 | PSE | | ↓ | |
| pärast § 35 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 30 | Verts/ALE | EH | + | 322, 225, 15 |
| § 41 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| pärast tsitaati 4 | 3 | ALDE | | + | |
| pärast tsitaati 7 | 6 | ALDE | | + | |
| põhj B | 1 | ALDE | | + | |
| pärast põhj B | 18 | Verts/ALE | | - | |
| põhj C | 2 | ALDE | | + | |
| põhj E | 10 | ALDE | | + | |
| põhj G | § | originaaltekst | | + | |
| 25 | PSE | NH | + | 370, 114, 64 |
| 38 | GUE/NGL | | - | |
| põhj E | 11 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 488, 20, 63 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 2

17

Verts/ALE

-

pärast § 3

41

UEN

-

42

UEN

NH

+

341, 183, 34

suuline muudatusettepanek

§ 6

24

PSE

-

13

PPE-DE

tagasi

4

ALDE

-

35

GUE/NGL

-

pärast § 6

12

PPE-DE

+

§ 7

14S

PPE-DE

+

5

ALDE

EH

+

380, 164, 14

lisana

pärast § 11

15

PPE-DE

+

26

PSE

↓

pärast § 14

19

Verts/ALE

EH

+

344, 196, 19

§ 16

31

GUE/NGL

-

pärast § 16

20

Verts/ALE

EH

-

227, 331, 13

§ 17

32

GUE/NGL

-

pärast § 18

21

Verts/ALE

-

§ 19

33

GUE/NGL

-

§ 21

22

Verts/ALE

+

§ 24

23

Verts/ALE

+

36

GUE/NGL

-

§ 25

39

GUE/NGL

-

§ 26

34

GUE/NGL

-

§ 29

37

GUE/NGL

+

pärast § 30

8

ALDE

+

§ 31

40

GUE/NGL

-

7

ALDE

+

muudetud suuliselt

pärast § 31

43

UEN

NH

-

66, 492, 18

endiselt pärast § 31

§

-

+

muudetud suuliselt

§ 32

9

ALDE

+

§ 35

28

Verts/ALE

NH

-

154, 397, 21

16

PPE-DE

osa

1/NH

-

220, 325, 24

2/NH

+

364, 151, 32

27

PSE

↓

pärast § 35

29

Verts/ALE

-

§ 40

30

Verts/ALE

EH

+

322, 225, 15

§ 41

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

pärast tsitaati 4

3

ALDE

+

pärast tsitaati 7

6

ALDE

+

põhj B

1

ALDE

+

pärast põhj B

18

Verts/ALE

-

põhj C

2

ALDE

+

põhj E

10

ALDE

+

põhj G

§

originaaltekst

+

25

PSE

NH

+

370, 114, 64

38

GUE/NGL

-

põhj E

11

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

488, 20, 63

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE

me 16

1. osa:“on sügavalt mures ... terrorirünnakuid”

2. osa:“kaasa arvatud föderaalvalitsuse ... territoriaalse terviklikkuse vastu (kustutatud)”

Taotlused nimeliseks hääletuseks

ALDE: lõpphääletus

UEN: me-d 25, 42 ja 43

Verts/ALE: me-d 16 ja 28

Muud

Fraktsioon ALDE tegi ettepaneku, et muudatusettepanekut 5 arvestataks kui lisa (uus lõige).

Fraktsioon PPE-DE võttis tagasi oma muudatusettepaneku 13.

Hr ROSZKOWSKI (UEN) tegi suulise muudatusettepaneku oma muudatusettepaneku 42 kohta:

| 3 b. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles uurima Venemaa suhtumist kõigisse ELi liikmesriikidesse ja eriti uutesse liikmesriikidesse kui Venemaa hea tahte proovikivi suhetes Euroopa Liiduga näitama üles solidaarsust ja ühtsust uute ning vanade liikmesriikide vahel, juhul kui Venemaa soovib oma lähenemist nende suhtes eristada; |
| --- | --- |

3 b.

Raportöör pr MALMSTRÖM tegi järgmise suulise muudatusettepaneku, mis asendab muudatusettepaneku 7:

| 31. | kordab oma nõuet, et Venemaa ratifitseeriks edasise viivituseta hiljuti allkirjastatud piirilepingu Eestiga ning allkirjastaks ja ratifitseeriks piirilepingu Lätiga;
  peab ELi uute liikmesriikide ja Venemaa kõikide ühiste piiride lõplikku määramist ning tagasivõtulepingu sõlmimist ELi ja Venemaa viisasoodusrežiimi allkirjastamise eeltingimusteks ning usub, et kui kõik ELi poolt konkreetseid meetmeid sisaldavas selges tegevuskavas kehtestatud vajalikud tingimused on Venemaa poolt täidetud, siis tuleks ELil tervitada Venemaa eesmärki saavutada lihtsustatud viisarežiim Schengeni piirkonnaga, mille pikaajaline eesmärk oleks viisavaba reisimine; |
| --- | --- |

31.

kordab oma nõuet, et Venemaa ratifitseeriks edasise viivituseta hiljuti allkirjastatud piirilepingu Eestiga ning allkirjastaks ja ratifitseeriks piirilepingu Lätiga;
  peab ELi uute liikmesriikide ja Venemaa kõikide ühiste piiride lõplikku määramist ning tagasivõtulepingu sõlmimist ELi ja Venemaa viisasoodusrežiimi allkirjastamise eeltingimusteks ning usub, et kui kõik ELi poolt konkreetseid meetmeid sisaldavas selges tegevuskavas kehtestatud vajalikud tingimused on Venemaa poolt täidetud, siis tuleks ELil tervitada Venemaa eesmärki saavutada lihtsustatud viisarežiim Schengeni piirkonnaga, mille pikaajaline eesmärk oleks viisavaba reisimine;

Hr Landsbergis tegi järgmised kaks suulist muudatusettepanekut:

| — | uus lõige 31 a:
  soovitab Venemaal kustutada oma kehtivatest sotsiaalkindlustust reguleerivatest õigusaktidest viite Balti riikidele kui piirkonnale, kus Venemaa sõjaväelasi võidakse isegi praegu kasutada ning haavata sõjalises tegevuses. |
| --- | --- |

—

uus lõige 31 a:

soovitab Venemaal kustutada oma kehtivatest sotsiaalkindlustust reguleerivatest õigusaktidest viite Balti riikidele kui piirkonnale, kus Venemaa sõjaväelasi võidakse isegi praegu kasutada ning haavata sõjalises tegevuses.

| — | muudatusettepanek lõike 41 kohta:
  kutsub üles edasisele koostööle mereohutuse valdkonnas, nimelt seoses ühepõhjaliste tankerite Läänemere ja Musta mere Venemaa territoriaalvetesse sisenemise keelustamisega;
  kutsub üles sõlmima kokkulepet Venemaa valitsuse kontrolli all oleva ettevõtte “Lukoil” ja Leedu valitsuse vahel hüvitiste tagatiste kohta keskkonnakatastroofi korral nafta puurimise kohas D-6 Kura poolsaare lähedal - mis kuulub UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek lõike 41 kohta:

kutsub üles edasisele koostööle mereohutuse valdkonnas, nimelt seoses ühepõhjaliste tankerite Läänemere ja Musta mere Venemaa territoriaalvetesse sisenemise keelustamisega;
  kutsub üles sõlmima kokkulepet Venemaa valitsuse kontrolli all oleva ettevõtte “Lukoil” ja Leedu valitsuse vahel hüvitiste tagatiste kohta keskkonnakatastroofi korral nafta puurimise kohas D-6 Kura poolsaare lähedal - mis kuulub UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse.

22.   Põhiõiguste edendamine ja kaitse

Raport: Kinga GÁL (A6-0144/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 9 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 12 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 14 | 3 | ALDE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 21 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 31 | 4 | ALDE | | + | |
| § 33 | 5 | ALDE | | + | nõutud kvalifitseeritud häälteenamus |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 38 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § 47 | § | originaaltekst | osa/EH | + | 279, 229, 15 |
| tsitaat 3 | 1 | ALDE | | + | |
| tsitaat 10 | 2 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 447, 57, 37 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 2

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 9

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 12

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 14

3

ALDE

tagasi

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 21

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 22

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 31

4

ALDE

+

§ 33

5

ALDE

+

nõutud kvalifitseeritud häälteenamus

§

originaaltekst

↓

§ 38

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§ 47

§

originaaltekst

osa/EH

+

279, 229, 15

tsitaat 3

1

ALDE

+

tsitaat 10

2

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

447, 57, 37

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: §-d 21, 22 et 23

PPE-DE: § 47

GUE/NGL: § 38

IND/DEM: §-d 2, 9 et 12

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE, IND/DEM

§ 38

1. osa:“leiab, et enne ... organisatsioonide tugevdamist”

2. osa:“ja nende liitmise ... parandamise eesmärgil”

3. osa: ülejäänud tekst v.a “peaks kuuluma Põhiõiguste Ameti koosseisu” ja “ja asudes võimaluse korral samas kohas”

4. osa:“peaks kuuluma Põhiõiguste Ameti koosseisu”

5. osa:“ja asudes võimaluse korral samas kohas”

Muud

Pr Carlshamre (ALDE) tegi suulise muudatusettepaneku lõike 14 kohta:

14. meenutab, et liikmesriikidel ja Euroopa Liidu institutsioonidel on eriõigus õiguse huvides Euroopa Kohtu poole pöörduda, ning leiab, et Euroopa Parlament
  saab
  sedakaudu hakkama kodanike õiguste kaitsjaks, kui mõni Euroopa Liidu õigusakt peaks ähvardama põhiõigusi kahjustada

Fraktsioon ALDE võttis tagasi oma muudatusettepaneku lõike 14 kohta.

23.   Üldise majanduspoliitika üldsuunised

Raport: Robert GOEBBELS (A6-0150/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | § | originaaltekst | | + | jagatud kahte lõikesse - vt alljärgnevat |
| § 2 | 4 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 5 | 6 | PPE-DE | NH | + | 268, 241, 21 |
| § 7 | 16 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 7 | PPE-DE | | + | |
| muudatus 1, A osa, peatükk A.1, § 4 | 17 | PSE | | + | |
| muudatus 2, A osa, peatükk A.1, § 7 | 8 | PPE-DE | osa | | |
| 1/NH | + | 442, 30, 38 |
| 2/NH | + | 289, 215, 7 |
| 3/NH | + | 283, 231, 4 |
| 18 | PSE | | ↓ | |
| muudatus 3, A osa, peatükk A.1, § 9 | 19 | PSE | | - | |
| 10 | PPE-DE | | + | |
| muudatus 4, A osa, peatükk A.1, § 11 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 20 | PSE | | ↓ | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| muudatus 5, A osa, peatükk A.1, § 14 | 21 | PSE | | - | |
| 11 | PPE-DE | osa | | |
| 1/NH | + | 456, 47, 14 |
| 2/NH | + | 295, 215, 6 |
| muudatus 6, A osa, peatükk A.2, § 6 | 12 | PPE-DE | EH | + | 263, 223, 27 |
| 22 | PSE | | ↓ | |
| muudatus 7, A osa, peatükk A.2, § 6 a | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| muudatus 8, B osa, peatükk B.1, § 4 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| muudatus 9, B osa, peatükk B.1, § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| muudatus 10, B osa, peatükk B.1, § 14 | 13 | PPE-DE | | + | |
| muudatus 11, B osa, peatükk B.1, § 16 | 23 | PSE | | + | |
| muudatus 12, B osa, peatükk B.2, § 4 | 24 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| muudatus 14, B osa, peatükk B.2, § 9 | 14 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 270, 202, 15 |
| 25 | PSE | | ↓ | |
| muudatus 15, B osa, peatükk B.2, § 11 | 26 | PSE | | + | |
| põhj A | § | originaaltekst | | + | jagatud kahte põhjendusse - vt alljärgnevat |
| põhj B | 1 | PPE-DE | | + | |
| põhj F | 2 | PPE-DE | | + | ümber asetatud § 4 |
| põhj G | § | originaaltekst | | + | jagatud kahte põhjendusse - vt alljärgnevat |
| pärast põhj G | 3 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 247, 239, 7 |
| 3 | - | |
| põhj H | 15 | PSE | osa | | põhjenduse G viimane lause välja jäetud |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 388, 69, 45 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

§

originaaltekst

+

jagatud kahte lõikesse - vt alljärgnevat

§ 2

4

PPE-DE

osa

1

+

2

-

§

originaaltekst

↓

§ 4

5

PPE-DE

osa

1

+

2

-

§ 5

6

PPE-DE

NH

+

268, 241, 21

§ 7

16

PSE

osa

1

+

2

+

§ 8

7

PPE-DE

+

muudatus 1, A osa, peatükk A.1, § 4

17

PSE

+

muudatus 2, A osa, peatükk A.1, § 7

8

PPE-DE

osa

1/NH

+

442, 30, 38

2/NH

+

289, 215, 7

3/NH

+

283, 231, 4

18

PSE

↓

muudatus 3, A osa, peatükk A.1, § 9

19

PSE

-

10

PPE-DE

+

muudatus 4, A osa, peatükk A.1, § 11

9

PPE-DE

+

20

PSE

↓

§

originaaltekst

↓

muudatus 5, A osa, peatükk A.1, § 14

21

PSE

-

11

PPE-DE

osa

1/NH

+

456, 47, 14

2/NH

+

295, 215, 6

muudatus 6, A osa, peatükk A.2, § 6

12

PPE-DE

EH

+

263, 223, 27

22

PSE

↓

muudatus 7, A osa, peatükk A.2, § 6 a

§

originaaltekst

eraldi

-

muudatus 8, B osa, peatükk B.1, § 4

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

muudatus 9, B osa, peatükk B.1, § 9

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

muudatus 10, B osa, peatükk B.1, § 14

13

PPE-DE

+

muudatus 11, B osa, peatükk B.1, § 16

23

PSE

+

muudatus 12, B osa, peatükk B.2, § 4

24

PSE

osa

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§

originaaltekst

↓

muudatus 14, B osa, peatükk B.2, § 9

14

PPE-DE

osa

1

+

2/EH

+

270, 202, 15

25

PSE

↓

muudatus 15, B osa, peatükk B.2, § 11

26

PSE

+

põhj A

§

originaaltekst

+

jagatud kahte põhjendusse - vt alljärgnevat

põhj B

1

PPE-DE

+

põhj F

2

PPE-DE

+

ümber asetatud § 4

põhj G

§

originaaltekst

+

jagatud kahte põhjendusse - vt alljärgnevat

pärast põhj G

3

PPE-DE

osa

1

+

2/EH

+

247, 239, 7

3

-

põhj H

15

PSE

osa

põhjenduse G viimane lause välja jäetud

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

388, 69, 45

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: muudatus 7

PPE-DE: muudatus 4

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PSE: me-d 6 ja 11, lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE

muudatus 9

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “nii, et see rahuldaks ühiskonna vajadusi ilma nende teenuste põhimõtteis, kvaliteeti ja rahastamist ohustamata.”

2. osa: need sõnad

ALDE, PSE, Verts/ALE

me 24

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “ergutades eelkõige ... riskide kohta”

2. osa:“ergutades eelkõige objektiivsema teabe levikut vastuolulisemate (kustutatud) teadusuuringute eeliste ja riskide kohta.”

3. osa:“ja embrüonaalsete tüvirakkude alaste”

4. osa:“geneetiliselt muundatud organismide ja”

5. osa:“embrüonaalsete”

PSE

me 3

1. osa: terve tekst. v.a sõnad “vaid” ning “ja tööhõive kõrge taseme”

2. osa: vaid

3. osa: ja tööhõive kõrge taseme

me 4

1. osa:“rõhutab ... naiste kui meeste ettevõtluseks.”

2. osa:“sektoris ... kui mehi”

me 5

1. osa: terve tekst v. a sõnad “EKP täielikul vastutusel”

2. osa: need sõnad

me 8

1. osa: terve tekst. v.a sõnad “reformima edasi” ja “kodanike”

2. osa: reformima edasi

3. osa: kodanike

PPE-DE

me 3

1. osa: terve tekst. v.a sõnad “vaid” ning “ja tööhõive kõrge taseme”

2. osa: need sõnad

muudatus 8

1. osa: terve tekst v.a sõna “arvestus”

2. osa: see sõna

Verts/ALE

me 11

1. osa: terve tekst. v.a sõnad “Ühtse turu loomine, tööturu reformid ja”

2. osa: need sõnad

me 14

1. osa: terve tekst v.a sõnad “kasutades sealhulgas ... protokolli eesmärkide täitmist”

2. osa: need sõnad

me 15

1. osa: terve tekst v.a sõnad “kõrgema konkurentsivõime”

2. osa: need sõnad

me 16

1. osa: terve tekst v.a sõna “konkurentsivõime”

2. osa: see sõna

Taotlused eraldi hääletuseks

Fraktsioon PPE-DE esitas järgmised ettepanekud:

jagada põhjendus A kaheks põhjenduseks

1. osa: / põhjendus:“arvestades, et eurotsooni ja 25 liikmega Euroopa Liidu majanduskasv ei suuda püsivalt saavutada kasvu potentsiaalset taset ning on endiselt nõrk,”

2. osa: / põhjendus: arvestades, et struktuurireforme, mida küll üksmeelselt vajalikuks peetakse, ei ole kõikides liikmesriikides piisava hoolikusega ellu viidud ning reformid ühenduse tasandil edenevad aeglaselt

jagada põhjendus G kaheks põhjenduseks

1. osa: / põhjendus: arvestades, et majanduskasv ei ole eraldiseisev eesmärk, vaid ühtlustatud lähenemise osa, mille eesmärk on kodanike heaolu ja elukvaliteet; arvestades, et püsiva kasvu taotlemine peab põhinema sotsiaal-, tööhõive-, keskkonna- ja eelarvepoliitikal, võttes arvesse vastutust tulevaste põlvkondade ees ning austust liikmesriikide erinevate eeltingimuste suhtes

2. osa: / põhjendus: arvestades, et tööpuudus on suurim sotsiaalne ebaõiglus; arvestades, et kooskõlas asutamislepingus sätestatud eesmärkidega eeldab sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine sotsiaalse kaitse ja tööhõive piisava taseme säilitamist; arvestades, et majanduskasvu on võimalik saavutada üksnes suurema konkurentsivõime ja ulatuslikumate investeeringute abil

jagada § 1 kaheks lõikeks

1. osa: / lõige: kogu tekst v.a “keskendub ... mis pakub kodanikele kõrget elukvaliteeti;”

2. osa: / lõige: need sõnad

24.   Sotsiaalpoliitika kava (2006-2010)

Raport: Ria OOMEN-RUIJTEN (A6-0142/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | PPE-DE | EH | - | 215, 222, 13


  vt muud |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | 9 | PPE-DE | | - | |
| § 6 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 7 | 8 | PPE-DE | EH | - | 200, 242, 13 |
| § 8 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/EH | + | 263, 178, 10 |
| 2 | + | |
| | | | 3 | - | |
| | | | 4 | + | |
| | | | 5 | + | |
| § 10 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 12 | 2 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 209, 223, 9 |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 15 | 6 | PPE-DE | | + | |
| § 16 | § | originaaltekst | eraldi | ↓ | |
| § 18 | 5 | PPE-DE | | + | me 5 vastuvõtmine = §-d 19-21 on kehtetud |
| § 22 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | 10 | PPE-DE | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 28 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 32 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 39 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 41 | 4 | PPE-DE | | - | |
| § 45 | 3 | PPE-DE | | - | |
| § | originaaltekst | osa/EH | + | 267, 160, 8 |
| § 48 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 49 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendused D, M | § | originaaltekst | | + | vt muud |
| põhj F | § | originaaltekst | eraldi | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 202, 230, 8 |
| põhjendused I + J | § | originaaltekst | | + | vt muud |
| põhj L | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 243, 131, 56 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

7

PPE-DE

EH

-

215, 222, 13

vt muud

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 4

9

PPE-DE

-

§ 6

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 7

8

PPE-DE

EH

-

200, 242, 13

§ 8

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 9

§

originaaltekst

osa

1/EH

+

263, 178, 10

2

+

3

-

4

+

5

+

§ 10

1

PPE-DE

+

§ 12

2

PPE-DE

osa

1

+

2/EH

-

209, 223, 9

§

originaaltekst

↓

§ 15

6

PPE-DE

+

§ 16

§

originaaltekst

eraldi

↓

§ 18

5

PPE-DE

+

me 5 vastuvõtmine = §-d 19-21 on kehtetud

§ 22

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 24

10

PPE-DE

-

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 28

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 32

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 34

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 39

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 41

4

PPE-DE

-

§ 45

3

PPE-DE

-

§

originaaltekst

osa/EH

+

267, 160, 8

§ 48

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 49

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendused D, M

§

originaaltekst

+

vt muud

põhj F

§

originaaltekst

eraldi

1

+

2/EH

-

202, 230, 8

põhjendused I + J

§

originaaltekst

+

vt muud

põhj L

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

243, 131, 56

Muud

Fraktsioon PPE-DE esitas järgmised ettepanekud:

| — | põhjendused D ja M jagunevad järgmiselt:
  arvestades, et kogu Euroopa Liidus on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted olulised kaasaaitajad kasvule ja tööhõivemäärade suurendamisele, sest nad annavad tööd suurele arvule töötajatele; arvestades, et eriline rõhk on seatud uute töökohtade loomisele uutes ettevõtetes ning üldiselt väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; selleks peaksid liikmesriigid eriti edendama ettevõtlusvaimu, innovatsiooni ja ärisõbralikku keskkonda, aga ka vähendama üldist maksukoormust omamaise nõudluse stimuleerimiseks, |
| --- | --- |

—

põhjendused D ja M jagunevad järgmiselt:

arvestades, et kogu Euroopa Liidus on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted olulised kaasaaitajad kasvule ja tööhõivemäärade suurendamisele, sest nad annavad tööd suurele arvule töötajatele; arvestades, et eriline rõhk on seatud uute töökohtade loomisele uutes ettevõtetes ning üldiselt väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; selleks peaksid liikmesriigid eriti edendama ettevõtlusvaimu, innovatsiooni ja ärisõbralikku keskkonda, aga ka vähendama üldist maksukoormust omamaise nõudluse stimuleerimiseks,

| — | põhjendused I ja J jagunevad järgmiselt:
  arvestades, et sotsiaalpoliitika on keskne tegur sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisel ning põhiõiguste tagamise ja ELi majanduskasvu keskne tegur; |
| --- | --- |

—

põhjendused I ja J jagunevad järgmiselt:

arvestades, et sotsiaalpoliitika on keskne tegur sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisel ning põhiõiguste tagamise ja ELi majanduskasvu keskne tegur;

| — | § 6 ja muudatusettepanek 7 hääletatakse koos nii, et esimene osa lõikest 6 tervitab komisjoni lubadust tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eeldab endaga konsulteerimist seoses praktiliste meetmetega, mida panevad ette komisjon ja selles valdkonnas töötav teenistustevaheline töörühm; lisatakse muudatusettepanekule 7. |
| --- | --- |

—

§ 6 ja muudatusettepanek 7 hääletatakse koos nii, et esimene osa lõikest 6 tervitab komisjoni lubadust tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eeldab endaga konsulteerimist seoses praktiliste meetmetega, mida panevad ette komisjon ja selles valdkonnas töötav teenistustevaheline töörühm; lisatakse muudatusettepanekule 7.

Taotlused eraldi hääletuseks

GUE/NGL: § 2 ja põhj F

ALDE: §-d 6, 8, 24, 28, 34, 39, 45, 48 ja 49

PPE-DE: põhj L ja § 9

Taotlused eraldi hääletuseks

GUE/NGL, Verts/ALE

§ 9

1. osa:“leiab, et vajalik ... ja nõustamist”

2. osa:“rõhutab võimude sotsiaalpartnerite ja tsiviilühiskonna vahelise partnerluse lisaväärtust”

3. osa:“(avaliku-erasektori partnerlus)”

4. osa:“viitab “hea valitsemistava” laiemale tähendusele”

5. osa:“märgib, et iga-aastased ... jagamise valmidusest”

PPE-DE, ALDE

§ 32

1. osa:“on arvamusel, et ... ühiskondade ühtekuuluvust”

2. osa:“toonitab sellega seoses ... tasakaalustatumat rahastamist”

ALDE

põhj L

1. osa:“kooskõlas vastutusega ... tunnustamise ja kinnistamisega”

2. osa:“ja nende eesmärkide saavutamiseks ... andvate asutuste vahel”

§ 22

1. osa:“kutsub komisjoni seoses ... kodifitseeritud versioon)”

2. osa:“laiendama nõukogu ... töö probleemidele”

me 2

1. osa: kogu tekst v.a teine kustutamine

2. osa: teine kustutamine

PPE-DE

§ 34

1. osa:“toetab komisjoni ... kõik asjaosalised”

2. osa:“ning sellele peaks ... minimaalne sissetulek”

põhj F

1. osa:“bürokraatlike ja keeletõkete tõttu”

2. osa: need sõnad

Verts/ALE

§ 2

1. osa:“kahetseb, et ettepanekute ... poole nii jõuliselt”

2. osa:“kui seda on mujal ... ülemaailmseid probleeme”

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

---

LISA II

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Morilloni raport A6-0113/2005

Poolt: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 15

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Mote

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PSE: Szejna, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 385

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Beňová, Bullmann, Capoulas Santos, Duin, Estrela, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Gomes, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, dos Santos, Tarand, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 214

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Březina, Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 220

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 6

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, McAvan, Mann Erika, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 218

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PSE: Schulz, Thomsen

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Napoletano, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 222

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Coûteaux, Farage, Louis, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 489

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbey, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 110

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Dionisi, Lombardo

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Désir, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Leinen, Lienemann, Moscovici, Napoletano, Roure, Szejna, Titley, Weber Henri, Wiersma

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 371

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Booth, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Douay, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 228

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Bonde, Železný

NI: Mote

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Vastu: 235

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 5

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 379

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 226

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 2

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Vastu: 226

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Louis, Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Bullmann, Dobolyi, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 228

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Dührkop Dührkop

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Vastu: 86

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 4

ALDE: Toia

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 66

ALDE: Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Guardans Cambó, Lehideux, Sbarbati, Staniszewska

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, De Poli, Lombardo, Sumberg, Tannock

PSE: Christensen, Duin, Herczog, Jørgensen, Lévai

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Jonckheer, Lucas, Onesta, Schlyter, Turmes

Vastu: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni

Erapooletuid: 49

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

14.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 137

ALDE: Di Pietro, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Grosch, Hortefeux, Lombardo, Zatloukal

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Lienemann, Napoletano, Peillon, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Blokland, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 255

ALDE: Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Prodi, Ries, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Brunetta, Castiglione, Dionisi, Ebner, Fatuzzo, Gargani, Martens, Méndez de Vigo, Ouzký, Sartori, Tajani

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 332

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Masiel, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bono, Bullmann, Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Madeira, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

Erapooletuid: 8

ALDE: Ek

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou, Sonik

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 159

ALDE: Chiesa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Ries, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Dionisi, Sonik

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Díez González, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Gomes, Grech, Gruber, Gurmai, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lehtinen, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Riera Madurell, Rouček, Scheele, Segelström, Skinner, Stihler, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 424

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Christensen, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Mann Erika, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Janowski, Szymański

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Resetarits, Vanhecke

PSE: dos Santos

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 303

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Di Pietro, Geremek, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Prodi, Schuth, Van Hecke

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Horáček, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Bonsignore, Dionisi, Ferber, Karas, Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Claeys, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo

PSE: van den Burg, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 115

ALDE: Jensen, Riis-Jørgensen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits

PSE: Andersson, Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Moscovici, Peillon, Reynaud, Roure, Segelström, Szejna, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 11

ALDE: Toia

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Lang, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 40

GUE/NGL: de Brún, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Corbey, De Rossa

Verts/ALE: Auken, Hudghton, Lucas, Schlyter

Vastu: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Morgantini

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Turmes

Erapooletuid: 53

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

20.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 43

ALDE: Onyszkiewicz, Sbarbati

GUE/NGL: McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Hudghton, Jonckheer, Lambert, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Vastu: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Henin, Kohlíček, Markov, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Flautre

Erapooletuid: 39

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

21.   Poli Bortone raport A6-0128/2005

Poolt: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Kaufmann, Maštálka, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Vastu: 116

ALDE: Busk, Degutis, Drčar Murko, Duff, Jensen, Karim, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Lang, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Březina, Kušķis, Sumberg, Tannock

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, van den Berg, Bozkurt, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Evans Robert, Ferreira Anne, Ford, Gill, Gurmai, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Lambrinidis, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Reynaud, Sifunakis, Skinner, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Pavilionis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Liotard, McDonald, Markov, Wagenknecht

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PSE: Rasmussen, Wiersma

UEN: Camre, Didžiokas, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Scheele raport A6-0124/2005

Poolt: 50

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Carollo, Cederschiöld, Chmielewski, Záborská

UEN: Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Muscardini, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, Jonckheer, Lucas, Schlyter

Vastu: 482

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hudghton, Onesta

Erapooletuid: 54

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

23.   Scheele raport A6-0124/2005

Poolt: 51

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Hudghton, Lucas, Schlyter

Vastu: 485

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Erapooletuid: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Scheele raport A6-0124/2005

Poolt: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Maštálka, Strož, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Vastu: 69

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

PSE: Gurmai

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 6

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Krupa

NI: Allister

PSE: Lehtinen

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Correia, Cottigny, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Grabowska, Ilves, Kindermann, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Mikko, Pahor, Rosati, Szejna, Tarand, Van Lancker

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Vastu: 183

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Romagnoli

PPE-DE: Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Gill, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 34

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Figueiredo, Guidoni, Kaufmann, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Mote

PPE-DE: Esteves, Itälä

PSE: Gierek

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

26.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 66

ALDE: Andrejevs, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kušķis, Landsbergis, Queiró, Záborská

PSE: Christensen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Mikko, Pahor, Tarand, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Vastu: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mote, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 18

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 154

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Speroni, Tomczak

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kamall, Landsbergis, Lombardo, Stubb, Ulmer

PSE: Busquin, Christensen, Désir, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Rasmussen, Rosati, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 397

ALDE: Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Rogalski, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Erapooletuid: 21

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Thomsen

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 220

ALDE: Andrejevs, Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ford, Hedh, Thomsen

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Szymański

Vastu: 325

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Resetarits

PPE-DE: Bonsignore, Buzek, Deva, Ebner, Gawronski, Handzlik, Kaczmarek, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kuźmiuk, Lombardo, Mauro, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pomés Ruiz, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 24

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 364

ALDE: Andrejevs, Di Pietro, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Wierzejski

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wuermeling, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 151

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Piotrowski, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Buzek, Ebner, Gawronski, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Kaczmarek, Kauppi, Klich, Koch, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski

PSE: Lehtinen, Mikko, Panzeri, Rasmussen, Rosati, Sacconi, Tarand, Vincenzi, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Erapooletuid: 32

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Konrad, McMillan-Scott, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Locatelli

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 370

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Flasarová, Maštálka, Meijer, Morgantini, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bowis, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Chmielewski, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Škottová, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vastu: 114

ALDE: Andrejevs

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Becsey, Brunetta, Carollo, del Castillo Vera, Cederschiöld, Doorn, Dover, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gál, Gaľa, Gyürk, Handzlik, Helmer, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klich, Kušķis, Kuźmiuk, Liese, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Olbrycht, Ouzký, Piskorski, Pleštinská, Purvis, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Sonik, Stubb, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Ilves

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Ždanoka

Erapooletuid: 64

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Lang, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Daul, Duka-Zólyomi, Fajmon, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Koch, Konrad, Landsbergis, Langendries, McGuinness, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Podkański, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schierhuber, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Szájer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Malmströmi raport A6-0135/2005

Poolt: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hassi

Vastu: 20

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Frassoni, de Groen-Kouwenhoven

Erapooletuid: 63

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

32.   Gali raport A6-0144/2005

Poolt: 447

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 57

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Florenz, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 37

ALDE: Alvaro, Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, McDonald, Pflüger, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Jałowiecki, Mauro, Reul, Sonik

PSE: Gröner

UEN: Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Berlinguer, D'Alema, Kuc, Lehtinen, Mikko, Sakalas, Szejna, Tarand, Vincenzi, Weber Henri, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański, Tatarella, Zīle

Vastu: 241

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Costa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Bauer, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Fajmon, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gräßle, Guellec, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Schnellhardt, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Zahradil, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Erapooletuid: 21

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Samaras

PSE: Reynaud, Vergnaud

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 442

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vastu: 30

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Ryszard

PSE: Berger, Hamon, Hedh, Reynaud

Verts/ALE: Cramer, Evans Jillian, Horáček, Lichtenberger, Onesta, Ždanoka

Erapooletuid: 38

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Rosati

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 289

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lévai

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Vastu: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 7

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Rosati

UEN: Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan

Vastu: 231

ALDE: Chiesa, Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 4

NI: Mote

PPE-DE: Thyssen

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 456

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 47

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Mote

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

PSE: Bullmann

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 295

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Christensen, Jørgensen, Kristensen, Rosati

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Vastu: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Goebbelsi raport A6-0150/2005

Poolt: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Vastu: 69

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Mauro, Záborská

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Gebhardt, Gill, Glante, Haug, Kreissl-Dörfler, Morgan, Piecyk, Van Lancker

UEN: Bielan, Camre, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 45

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

NI: Claeys, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berès, Bösch, Bono, Carnero González, Cottigny, Désir, Douay, Gomes, Gröner, Hamon, Jöns, Reynaud, Rothe, Roure, Skinner, Weiler

UEN: Crowley, Janowski, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Oomen-Ruijteni raport A6-0142/2005

Poolt: 243

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duquesne, Fourtou, Gibault, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Kacin, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Sbarbati, Toia, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grossetête, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Klamt, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langendries, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Poettering, Ribeiro e Castro, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Morgan, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 131

ALDE: Alvaro, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Blokland, Clark, Goudin, Lundgren, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Beazley, Böge, Bonsignore, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, del Castillo Vera, De Poli, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schwab, Škottová, Sonik, Stevenson, Stubb, Sturdy, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre

Erapooletuid: 56

ALDE: Matsakis, Mohácsi, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Wierzejski

NI: Baco

PPE-DE: Deß, Gomolka, Gyürk, Jeggle, Karas, Kuźmiuk, Mauro, Papastamkos, Podkański, Rübig, Schierhuber, Stenzel

UEN: Bielan, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, Roszkowski, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0188

Institutsiooniliste sektorite rahastamiskontode kvartaliaruanded ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta seoses institutsionaalsete sektorite järgi jaotatud kvartaalsete mittefinantskontode koostamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega (15235/1/2004 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15235/1/2004 - C6-0091/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15235/1/2004 - C6-0091/2005);

| — | võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0789) (2) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0789) (2) küsimuses;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni teise lugemise soovitust (A6-0152/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni teise lugemise soovitust (A6-0152/2005),

| 1. | võtab ühise seisukoha vastu; |
| --- | --- |

1.

võtab ühise seisukoha vastu;

| 2. | nendib, et õigusakt on koostatud vastavalt ühisele seisukohale; |
| --- | --- |

2.

nendib, et õigusakt on koostatud vastavalt ühisele seisukohale;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et kõik menetlused viidi läbi nõuetekohaselt, ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et kõik menetlused viidi läbi nõuetekohaselt, ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 103, 29.4.2004, lk 141.

(2)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0189

Ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlev mitmeaastane programm (2001-2005) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (KOM(2004)0781 - C6-0242/2004 - 2004/0272(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0781) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0781) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0242/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0242/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0118/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0118/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0272

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2005/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005) (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (1),

vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | On hädavajalik tagada ühenduse toetuse järjepidevus ettevõtetele ja ettevõtlusele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele). |
| --- | --- |

(1)

On hädavajalik tagada ühenduse toetuse järjepidevus ettevõtetele ja ettevõtlusele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele).

| (2) | Seepärast on asjakohane pikendada otsuse 2000/819/EÜ (3) kehtivusaega ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2006 ning suurendada lähtesummat
  88 500 000 EUR
  võrra. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on asjakohane pikendada otsuse 2000/819/EÜ (3) kehtivusaega ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2006 ning suurendada lähtesummat
  88 500 000 EUR
  võrra.

| (3) | Otsust 2000/819/EÜ tuleks vastavalt muuta |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2000/819/EÜ tuleks vastavalt muuta

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

| (1) | Otsust 2000/819/EÜ muudetakse järgmiselt. |
| --- | --- |

(1)

Otsust 2000/819/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 2) | Artikli 7 lõikes 1 asendatakse lähtesumma 450 miljonit eurot
  538 500 000 EURiga.


  Artiklis 8 asendatakse kuupäev 31. detsember 2005 kuupäevaga 31. detsember 2006. |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 lõikes 1 asendatakse lähtesumma 450 miljonit eurot
  538 500 000 EURiga.

Artiklis 8 asendatakse kuupäev 31. detsember 2005 kuupäevaga 31. detsember 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C[...], [...], lk [...].

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 593/2004/EÜ (ELT L 268, 16.8. 2004, lk 3).

3

nr

P6_TA(2005)0190

EÜ ja Tšiili teatud lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0829 - C6-0011/2005 - 2004/0289(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0829) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0829) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese alalõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese alalõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0011/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0011/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0100/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0100/2005),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Tšiili Vabariigi valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Tšiili Vabariigi valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0191

Ühise kalanduspoliitikaga seotud uuringute ja katseprojektide rahastamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse 29. juuni 2000. aasta otsust 2000/439/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta kulude katmisel, mis tekivad teatavates liikmesriikides ühise kalanduspoliitika rakendamiseks andmete kogumisel ning uuringute ja katseprojektide rahastamisel (KOM(2004)0618 - C6-0243/2004 - 2004/0213(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0618) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0618) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0243/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0243/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0113/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0113/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0192

EÜ ja Côte d'Ivoire'i kalanduskokkuleppe protokoll (1. juuli 2004 - 30. juuni 2007) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsitleva protokolli sõlmimise kohta ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 (KOM(2004)0619 - C6-0138/2004 - 2004/0211(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut (KOM(2004)0619) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut (KOM(2004)0619) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0138/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0138/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi (A6-0114/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi (A6-0114/2005);

| 1. | kiidab heaks nõukogu määruse ettepaneku muudetud kujul ja protokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks nõukogu määruse ettepaneku muudetud kujul ja protokolli sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) On oluline parandada Euroopa Parlamendile edastatavat teavet; selleks peaks komisjon koostama igal aastal aruande kokkuleppe rakendamise kohta. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 4 a (uus) |
| | (4 a) ELi kalandushuvide kaitse peab olema kooskõlas kalavarude säästva majandamisega majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases tähenduses kui ka kalapüügist elatuva rannaäärse elanikkonna jätkusuutliku arenguga. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 4 b (uus) |
| | (4 b) Komisjon peab jätkama mõju hindamise uuringuid Côte d'Ivoire'iga sõlmitud kokkuleppe jätkusuutlikkuse suhtes. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 4 c (uus) |
| | (4 c) Tuleb võtta meetmeid traditsioonilistel koostöövormidel põhinevate kohalike kogukondlike ühenduste osalemise ergutamiseks, pöörates sealjuures tähelepanu naiste rollile kalandustoodete töötlemisel ja turustamisel. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 4 d (uus) |
| | (4 d) Pärast esimest aastat tuleb hinnata kokkuleppe rakendamist. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 4 e (uus) |
| | (4 e) Kokkuleppe tingimuste täitmiseks tuleb tagada vajalikud vahendid. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Artikkel 3 a (uus) |
| | Artikkel 3 a




  Protokolli kehtivuse viimasel aastal ning enne seda uuendava kokkuleppe sõlmimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kokkuleppe kohaldamise ning selle rakendamise tingimuste kohta. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Artikkel 3 b (uus) |
| | Artikkel 3 b




  Artiklis 3a nimetatud aruande põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist annab nõukogu komisjonile volituse pidada läbirääkimisi uue protokolli vastuvõtmiseks. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Artikkel 3 c (uus) |
| | Artikkel 3 c




  Komisjon edastab igal aastal nõukogule ja Euroopa Parlamendile Cōte d'Ivoire'i võimude poolt protokolli artikli 4 lõike 2 alusel esitatud aruande saavutatud tulemuste kohta. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a) On oluline parandada Euroopa Parlamendile edastatavat teavet; selleks peaks komisjon koostama igal aastal aruande kokkuleppe rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 4 a (uus)

(4 a) ELi kalandushuvide kaitse peab olema kooskõlas kalavarude säästva majandamisega majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases tähenduses kui ka kalapüügist elatuva rannaäärse elanikkonna jätkusuutliku arenguga.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 4 b (uus)

(4 b) Komisjon peab jätkama mõju hindamise uuringuid Côte d'Ivoire'iga sõlmitud kokkuleppe jätkusuutlikkuse suhtes.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 4 c (uus)

(4 c) Tuleb võtta meetmeid traditsioonilistel koostöövormidel põhinevate kohalike kogukondlike ühenduste osalemise ergutamiseks, pöörates sealjuures tähelepanu naiste rollile kalandustoodete töötlemisel ja turustamisel.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 4 d (uus)

(4 d) Pärast esimest aastat tuleb hinnata kokkuleppe rakendamist.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 4 e (uus)

(4 e) Kokkuleppe tingimuste täitmiseks tuleb tagada vajalikud vahendid.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 3 a (uus)

Artikkel 3 a

Protokolli kehtivuse viimasel aastal ning enne seda uuendava kokkuleppe sõlmimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kokkuleppe kohaldamise ning selle rakendamise tingimuste kohta.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 3 b (uus)

Artikkel 3 b

Artiklis 3a nimetatud aruande põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist annab nõukogu komisjonile volituse pidada läbirääkimisi uue protokolli vastuvõtmiseks.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 3 c (uus)

Artikkel 3 c

Komisjon edastab igal aastal nõukogule ja Euroopa Parlamendile Cōte d'Ivoire'i võimude poolt protokolli artikli 4 lõike 2 alusel esitatud aruande saavutatud tulemuste kohta.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0193

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (KOM(2004)0489 - C6-0166/2004 - 2004/0164(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0489) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0489) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu Euroopa Parlamendiga konsulteeris (C6-0166/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu Euroopa Parlamendiga konsulteeris (C6-0166/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni aruannet ning eelarvekontrollikomisjoni seisukohta (A6-0127/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni aruannet ning eelarvekontrollikomisjoni seisukohta (A6-0127/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Artikli 5 punkt a |
| a) | ühtse põllumajanduspoliitika analüüsiks, halduseks, jälgimiseks, infovahetuseks ning rakendamiseks vajalikud tegevused ning kontrollsüsteemide ja tehnilise ning haldustoe rakendamisega seotud tegevused; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 5 punkt a

a)

ühtse põllumajanduspoliitika analüüsiks, halduseks, jälgimiseks, infovahetuseks ning rakendamiseks vajalikud tegevused ning kontrollsüsteemide ja tehnilise ning haldustoe rakendamisega seotud tegevused;

| a) | ühtse põllumajanduspoliitika analüüsiks, halduseks, jälgimiseks, infovahetuseks ning rakendamiseks vajalikud meetmed ning kontrollsüsteemide ja tehnilise ning haldustoe rakendamisega seotud tegevused
  , välja arvatud kulutused, mis artikli 13 kohaselt ei ole EAGFi kanda; |
| --- | --- |

a)

ühtse põllumajanduspoliitika analüüsiks, halduseks, jälgimiseks, infovahetuseks ning rakendamiseks vajalikud meetmed ning kontrollsüsteemide ja tehnilise ning haldustoe rakendamisega seotud tegevused
  , välja arvatud kulutused, mis artikli 13 kohaselt ei ole EAGFi kanda;

Muudatusettepanek 2

Artikli 16 lõige 2

Igal juhul ei tohi otsemaksete sooritamise kuupäev ületada vastava eelarveaasta 15. oktoobrit.

kustutatud

Muudatusettepanek 3

Artikli 31 lõike 4 punkt a

| a) | artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutusi, mis teostati enam kui
  kolmkümmend kuus kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutusi, mis teostati enam kui
  kolmkümmend kuus kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta;

| a) | artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutusi, mis teostati enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutusi, mis teostati enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta;

Muudatusettepanek 4

Artikli 31 lõike 4 punkt b

| b) | mitmeaastaseid meetmeid puudutavaid kulutusi, mis on osa artikli 3 lõikes 1 sätestatud
  kulutustest, mille puhul viimane kohustus
  kasusaajale tekkis enam kui kolmkümmend kuus kuud enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

mitmeaastaseid meetmeid puudutavaid kulutusi, mis on osa artikli 3 lõikes 1 sätestatud
  kulutustest, mille puhul viimane kohustus
  kasusaajale tekkis enam kui kolmkümmend kuus kuud enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta;

| b) | mitmeaastaseid meetmeid puudutavaid kulutusi, mis on osa artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutustest, mille puhul viimane kohustus kasusaajale tekkis enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

mitmeaastaseid meetmeid puudutavaid kulutusi, mis on osa artikli 3 lõikes 1 sätestatud kulutustest, mille puhul viimane kohustus kasusaajale tekkis enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta;

Muudatusettepanek 5

Artikli 31 lõige 4 punkt c

| c) | artiklis 4 sätestatud programme puudutavaid kulutusi, mille lõppmakse teostati enam kui
  kolmkümmend kuus kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta. |
| --- | --- |

c)

artiklis 4 sätestatud programme puudutavaid kulutusi, mille lõppmakse teostati enam kui
  kolmkümmend kuus kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta.

| c) | artiklis 4 sätestatud programme puudutavaid kulutusi, mille lõppmakse teostati enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta. |
| --- | --- |

c)

artiklis 4 sätestatud programme puudutavaid kulutusi, mille lõppmakse teostati enam kui
  24 kuud
  enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomasele liikmesriigile kontrolli tulemuste kohta.

Muudatusettepanek 6

Artikli 32 lõike 5 esimene lõik

5. Kui sissenõudmine ei toimunud nelja aasta jooksul pärast nelja aastat arvestades esmakordsest administratiivsest või kohtulikust tuvastamisest, või
  pärast kuut aastat, kui sissenõudmine toimub riikliku kohtu kaudu,
  kantakse sissenõudmise puudumise rahalised tagajärjed 50% osas asjaomase liikmesriigi ja 50% osas ühenduse eelarvest, pärast lõikes 2 sätestatud kinnipidamise rakendamist.

5. Kui sissenõudmine ei toimunud nelja aasta jooksul pärast nelja aastat arvestades esmakordsest administratiivsest tuvastamisest, või kuue
  kuu jooksul pärast lõpliku kohtuotsuse teatavakstegemist,
  kantakse sissenõudmise puudumise rahalised tagajärjed 50% osas asjaomase liikmesriigi ja 50% osas ühenduse eelarvest, pärast lõikes 2 sätestatud kinnipidamise rakendamist.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 43:

Enne igale eelarveaastale järgneva aasta esimest septembrit
  koostab
  komisjon finantsaruande FEAGA ja FEADER'i juhtimisest möödunud eelarveaasta jooksul.

Enne igale eelarveaastale järgneva aasta esimest septembrit
  esitab
  komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  finantsaruande FEAGA ja FEADER'i juhtimisest möödunud eelarveaasta jooksul.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0194

Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepe

Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2005/2076(ACI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 10 ja deklaratsiooni nr 3, mis lisati Nice'i lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 10 ja deklaratsiooni nr 3, mis lisati Nice'i lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-397; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-397;

| — | võttes arvesse 5. juuli 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juuli 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (1);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2005. aasta resolutsiooni uue komisjoni valimise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2005. aasta resolutsiooni uue komisjoni valimise kohta (2);

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 14. aprilli 2005. aasta otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 14. aprilli 2005. aasta otsust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe projekti (edaspidi “kokkulepe”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe projekti (edaspidi “kokkulepe”);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 24 lõiget 3 ja artiklit 120, samuti selle VI lisa XVIII osa lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 24 lõiget 3 ja artiklit 120, samuti selle VI lisa XVIII osa lõiget 4;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0147/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0147/2005),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu demokraatia süvenemine, millest annab tunnistust eelkõige Euroopa põhiseaduse lepingu allakirjutamine, nõuab Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete tugevdamist ning paremat parlamentaarset kontrolli täidesaatva võimu üle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu demokraatia süvenemine, millest annab tunnistust eelkõige Euroopa põhiseaduse lepingu allakirjutamine, nõuab Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete tugevdamist ning paremat parlamentaarset kontrolli täidesaatva võimu üle;

| B. | arvestades, et praeguse komisjoni heakskiitmise menetlus tugevdas liidu institutsionaalse süsteemi demokraatlikku õiguspärasust ja nende kahe institutsiooni suhete poliitilist mõõdet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguse komisjoni heakskiitmise menetlus tugevdas liidu institutsionaalse süsteemi demokraatlikku õiguspärasust ja nende kahe institutsiooni suhete poliitilist mõõdet;

| C. | arvestades, et uus hindamiseks esitatud kokkulepe peegeldab seda arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uus hindamiseks esitatud kokkulepe peegeldab seda arengut;

| D. | arvestades, et kokkulepe vajab allpool tehtud selgitusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kokkulepe vajab allpool tehtud selgitusi;

| E. | arvestades poliitilise kokkuleppega lõppenud läbirääkimiste käiku, on tulevikus igati otstarbekas teha läbirääkimiste juhtimine ülesandeks isikutele, kellel on poliitiline mandaat; |
| --- | --- |

E.

arvestades poliitilise kokkuleppega lõppenud läbirääkimiste käiku, on tulevikus igati otstarbekas teha läbirääkimiste juhtimine ülesandeks isikutele, kellel on poliitiline mandaat;

| F. | arvestades, et institutsioonidevahelised kokkulepped ja raamkokkulepped on olulise mõjuga ning et seetõttu on üldsuse juurdepääsu hõlbustamiseks ja tagamiseks möödapääsmatu kõik vastavad kokkulepped koondada ning avaldada Euroopa Parlamendi kodukorra lisana, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et institutsioonidevahelised kokkulepped ja raamkokkulepped on olulise mõjuga ning et seetõttu on üldsuse juurdepääsu hõlbustamiseks ja tagamiseks möödapääsmatu kõik vastavad kokkulepped koondada ning avaldada Euroopa Parlamendi kodukorra lisana,

| 1. | tervitab lisaks muudatustele, mis tugevdavad ühtsust ja lihtsustavad ülesehitust, ka järgmisi positiivseid momente uue kokkuleppe projektis:






  a) | uued sätted potentsiaalse huvide konflikti kohta (punkt 2); |
| --- | --- | --- |

1.

tervitab lisaks muudatustele, mis tugevdavad ühtsust ja lihtsustavad ülesehitust, ka järgmisi positiivseid momente uue kokkuleppe projektis:

a)

uued sätted potentsiaalse huvide konflikti kohta (punkt 2);

| b) | kokkulepitud korraldus mõne komisjoni liikme asendamise puhuks komisjoni ametiaja kestel (punkt 4); |
| --- | --- |

b)

kokkulepitud korraldus mõne komisjoni liikme asendamise puhuks komisjoni ametiaja kestel (punkt 4);

| c) | kogu asjaomase teabe avalikustamise tagamine ametisseastuva komisjoni liikmete poolt komisjoni heakskiitmise menetluse jaoks (punkt 7); |
| --- | --- |

c)

kogu asjaomase teabe avalikustamise tagamine ametisseastuva komisjoni liikmete poolt komisjoni heakskiitmise menetluse jaoks (punkt 7);

| d) | korrapärase dialoogi sisseseadmine kõige kõrgemal tasemel komisjoni presidendi ja esimeeste konverentsi vahel (punkt 10); |
| --- | --- |

d)

korrapärase dialoogi sisseseadmine kõige kõrgemal tasemel komisjoni presidendi ja esimeeste konverentsi vahel (punkt 10);

| e) | eriti oluliste ettepanekute ja algatuste ühine kindlaksmääramine komisjoni õigusloome- ja töökava ja institutsioonidevahelise mitmeaastase kava põhjal ning selle tagamine, et Euroopa Parlamenti teavitataks nõukoguga võrdsetel alustel kõikidest komisjoni meetmetest (punktid 8 ja 12); |
| --- | --- |

e)

eriti oluliste ettepanekute ja algatuste ühine kindlaksmääramine komisjoni õigusloome- ja töökava ja institutsioonidevahelise mitmeaastase kava põhjal ning selle tagamine, et Euroopa Parlamenti teavitataks nõukoguga võrdsetel alustel kõikidest komisjoni meetmetest (punktid 8 ja 12);

| f) | parem teave komisjonilt Euroopa Parlamendi seisukohtade järgimise ja arvessevõtmise kohta (punktid 14 ja 31); |
| --- | --- |

f)

parem teave komisjonilt Euroopa Parlamendi seisukohtade järgimise ja arvessevõtmise kohta (punktid 14 ja 31);

| g) | kogu komisjoni ekspertrühmi käsitleva teabe avalikkus (punkt 16), piiramata käesoleva otsuse lõike 2 arvessevõtmist; |
| --- | --- |

g)

kogu komisjoni ekspertrühmi käsitleva teabe avalikkus (punkt 16), piiramata käesoleva otsuse lõike 2 arvessevõtmist;

| h) | Euroopa Parlamendi liikmete rahvusvahelistel konverentsidel osalemist käsitlevate sätete kinnitamine ja uued spetsiifilised viited annetajate konverentsidele ja valimiste vaatlemisele (punktid 19-25), arvestades käesoleva otsuse lõikes 4 tehtud taotlust; |
| --- | --- |

h)

Euroopa Parlamendi liikmete rahvusvahelistel konverentsidel osalemist käsitlevate sätete kinnitamine ja uued spetsiifilised viited annetajate konverentsidele ja valimiste vaatlemisele (punktid 19-25), arvestades käesoleva otsuse lõikes 4 tehtud taotlust;

| i) | komisjoni poolt väärtpaberi-, panga- ja kindlustussektorit käsitlevate rakendusmeetmete raames (“menetlus Lamfalussy”) võetud kohustuste ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise kokkuleppe “komitoloogiaotsuse” rakendusmeetmete kohta (3) lisamine kokkuleppesse (punkt 35), arvestades käesoleva otsuse lõikes 3 tehtud märkusi; |
| --- | --- |

i)

komisjoni poolt väärtpaberi-, panga- ja kindlustussektorit käsitlevate rakendusmeetmete raames (“menetlus Lamfalussy”) võetud kohustuste ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise kokkuleppe “komitoloogiaotsuse” rakendusmeetmete kohta (3) lisamine kokkuleppesse (punkt 35), arvestades käesoleva otsuse lõikes 3 tehtud märkusi;

| j) | kohustused, mis käsitlevad komisjoni osalemist Euroopa Parlamendi menetlustes (punktid 37-39); |
| --- | --- |

j)

kohustused, mis käsitlevad komisjoni osalemist Euroopa Parlamendi menetlustes (punktid 37-39);

| k) | punkti lisamine, mis käsitleb kokkuleppe läbivaatamist (punkt 43) pärast Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

k)

punkti lisamine, mis käsitleb kokkuleppe läbivaatamist (punkt 43) pärast Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist;

| 2. | rõhutab tähtsust, mida ta omistab komisjoni ekspertrühmade koosseisu ja tegevust puudutavale täielikule läbipaistvusele (kokkuleppe punkt 16), ning palub komisjonil kohaldada kokkulepet seda läbipaistvust silmas pidades; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tähtsust, mida ta omistab komisjoni ekspertrühmade koosseisu ja tegevust puudutavale täielikule läbipaistvusele (kokkuleppe punkt 16), ning palub komisjonil kohaldada kokkulepet seda läbipaistvust silmas pidades;

| 3. | palub komisjonil oma 11. detsembri 2002. aasta ettepaneku valguses arvestada poliitilisi suuniseid, mille Euroopa Parlament dokumentide komiteemenetluse raames käsitlemise õigust kasutades vastu võtab; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil oma 11. detsembri 2002. aasta ettepaneku valguses arvestada poliitilisi suuniseid, mille Euroopa Parlament dokumentide komiteemenetluse raames käsitlemise õigust kasutades vastu võtab;

| 4. | peab oluliseks, et kui parlamendiliikmed osalevad konverentside ja teiste rahvusvaheliste läbirääkimiste delegatsioonides, võiksid nad viibida liidusisestel kooskõlastuskoosolekutel, olles teadlik, et Euroopa Parlament järgib nende koosolekute puhul kehtivaid konfidentsiaalsusnõudeid, ja palub komisjonil seetõttu nõukogu ees toetada Euroopa Parlamendi vastavasisulisi soove; |
| --- | --- |

4.

peab oluliseks, et kui parlamendiliikmed osalevad konverentside ja teiste rahvusvaheliste läbirääkimiste delegatsioonides, võiksid nad viibida liidusisestel kooskõlastuskoosolekutel, olles teadlik, et Euroopa Parlament järgib nende koosolekute puhul kehtivaid konfidentsiaalsusnõudeid, ja palub komisjonil seetõttu nõukogu ees toetada Euroopa Parlamendi vastavasisulisi soove;

| 5. | nõuab, et komisjon näeks komplekssete majandus- ja tööhõivesuuniste avaldamisel ette vähemalt kahekuulise perioodi, et oleks võimalik asjakohane konsulteerimine Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon näeks komplekssete majandus- ja tööhõivesuuniste avaldamisel ette vähemalt kahekuulise perioodi, et oleks võimalik asjakohane konsulteerimine Euroopa Parlamendiga;

| 6. | kiidab heaks käesolevale otsusele lisatud kokkuleppe; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks käesolevale otsusele lisatud kokkuleppe;

| 7. | otsustab, et kokkulepe lisatakse Euroopa Parlamendi kodukorrale ja see asendab kodukorra XIII ja XIV lisa; |
| --- | --- |

7.

otsustab, et kokkulepe lisatakse Euroopa Parlamendi kodukorrale ja see asendab kodukorra XIII ja XIV lisa;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 121, 24.4.2001, lk 122.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0063.

(3)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI VAHELISTE SUHETE RAAMKOKKULEPE

Euroopa Parlament ja Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “institutsioonid”),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi “asutamislepingud”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi “asutamislepingud”);

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid ning institutsioonide vahelisi suhteid reguleerivaid tekste; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid ning institutsioonide vahelisi suhteid reguleerivaid tekste;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda (1), eriti artikleid 98, 99 ja 120 ning VII lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda (1), eriti artikleid 98, 99 ja 120 ning VII lisa,

| A. | arvestades, et asutamislepingud tugevdavad Euroopa Liidu otsustusprotsessi demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et asutamislepingud tugevdavad Euroopa Liidu otsustusprotsessi demokraatlikku õiguspärasust;

| B. | arvestades, et institutsioonid omistavad suurimat tähtsust ühenduse õiguse tõhusale ülevõtmisele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et institutsioonid omistavad suurimat tähtsust ühenduse õiguse tõhusale ülevõtmisele ja rakendamisele;

| C. | arvestades, et käesolev raamkokkulepe ei mõjuta Euroopa Parlamendi, komisjoni ega Euroopa Liidu ühegi muu institutsiooni ega organi volitusi ega õigusi, vaid püüab tagada nende õiguste võimalikult tõhusa teostamise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolev raamkokkulepe ei mõjuta Euroopa Parlamendi, komisjoni ega Euroopa Liidu ühegi muu institutsiooni ega organi volitusi ega õigusi, vaid püüab tagada nende õiguste võimalikult tõhusa teostamise;

| D. | arvestades, et on vajalik ajakohastada 2000. aasta juulis sõlmitud raamkokkulepe (2), mis tuleb asendada järgmise tekstiga, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on vajalik ajakohastada 2000. aasta juulis sõlmitud raamkokkulepe (2), mis tuleb asendada järgmise tekstiga,

lepivad kokku järgmises:

I.   KOHALDAMISALA

1. Institutsioonid lepivad kokku järgmistes meetmetes, et tugevdada komisjoni poliitilist vastutust ja õiguspärasust, laiendada konstruktiivset dialoogi, parandada teabevoogu institutsioonide vahel ning parandada menetluste ja planeerimise kooskõlastamist.

Samuti lepivad nad kokku konkreetsetes rakendusmeetmetes komisjoni konfidentsiaalsete dokumentide ja teabe edastamiseks vastavalt 1. lisas sätestatule ning komisjoni õigusloome- ja töökava ajakavas vastavalt 2. lisas sätestatule.

II.   POLIITILINE VASTUTUS

2. Komisjoni iga liige võtab poliitilise vastutuse tegevuse eest oma vastutusalas, ilma et see piiraks komisjoni kollegiaalsuse põhimõtet.

Komisjoni president vastutab täielikult mis tahes sellise huvide konflikti kindlakstegemise eest, mille tõttu komisjoni liige ei ole võimeline oma ülesandeid täitma.

Samuti vastutab komisjoni president mis tahes järgnevate sellises olukorras võetavate meetmete eest; kui konkreetne juhtum on kindlaks tehtud, teavitab president viivitamata kirjalikult Euroopa Parlamendi presidenti.

3. Kui Euroopa Parlament avaldab komisjoni liikme suhtes umbusaldust, nõuab komisjoni president pärast otsuse hoolikat kaalumist kas selle liikme tagasiastumist või selgitab oma otsust Euroopa Parlamendile.

4. Kui komisjoni ametiaja jooksul on vaja vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 215 asendada mõni komisjoni liige, võtab komisjoni president otsekohe ühendust Euroopa Parlamendi presidendiga, et leppida kokku viisis, kuidas komisjoni president kavatseb tagada tulevase komisjoni liikme esitlemise Euroopa Parlamendile nii kiiresti kui võimalik, järgides täiel määral institutsioonide eesõigusi.

Euroopa Parlament tagab, et need menetlused kulgevad nii kiiresti kui vaja, et komisjoni president saaks tutvuda Euroopa Parlamendi seisukohaga õigeaegselt, enne kui komisjoni liikmel palutakse asuda täitma komisjoni esindamise ülesandeid.

5. Komisjoni president teatab viivitamata Euroopa Parlamendile kõigist otsustest komisjoni mis tahes liikme kohustuste jaotuse kohta. Komisjoni konkreetset liiget puudutavate oluliste muutuste korral ilmub ta Euroopa Parlamendi nõudmisel asjaomase parlamendikomisjoni ette.

6. Komisjoni liikmete käitumiskoodeksi mis tahes muudatused, mis on seotud huvide konflikti või eetilise käitumisega, saadetakse viivitamata Euroopa Parlamendile.

Komisjon võtab selles küsimuses arvesse Euroopa Parlamendi poolt väljendatud seisukohti.

7. Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 99 kohaselt võtab Euroopa Parlament komisjoni ametisseastuva presidendiga ühendust aegsasti enne uue komisjoni heakskiitmisega seotud menetluste algust. Euroopa Parlament võtab arvesse ametisseastuva presidendi märkusi.

Menetlused korraldatakse sellisel viisil, et oleks tagatud kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglane ja järjepidev hindamine.

Ametisseastuva komisjoni liikmed tagavad kogu asjaomase teabe avalikustamise vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 213 sätestatud sõltumatusekohustusele.

III.   KONSTRUKTIIVNE DIALOOG JA INFOVOOG

i)   Üldsätted

8. Komisjon hoiab Euroopa Parlamenti igati ja operatiivselt kursis oma ettepanekute ja algatustega õigusloome ja eelarve valdkonnas.

Kõikides valdkondades, milles Euroopa Parlament tegutseb seadusandlikus pädevuses või eelarvepädeva institutsioonina, teavitatakse teda nõukoguga võrdselt kõigist seadusandliku ja eelarveprotsessi etappidest.

9. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika, politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas võtab komisjon meetmeid Euroopa Parlamendi osalemise parandamiseks, võttes võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti.

10. Komisjoni president ja/või institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident kohtuvad iga kolme kuu tagant esimeeste konverentsil, et tagada kahe institutsiooni vahel kõrgeimal tasandil pidev dialoog. Komisjoni president osaleb esimeeste konverentsil vähemalt kaks korda aastas.

11. Iga komisjoni liige tagab pideva ja otsese infovoo komisjoni liikme ja asjaomase parlamendikomisjoni esimehe vahel.

12. Komisjon ei avalikusta ühtki õigusloomega seotud ettepanekut ega ühtki olulist algatust või otsust Euroopa Parlamenti sellest eelnevalt kirjalikult teavitamata.

Komisjoni õigusloome- ja töökava ning mitmeaastase programmi alusel määratlevad institutsioonid ühisel kokkuleppel juba aegsasti eriti olulised ettepanekud ja algatused, et esitada need Euroopa Parlamendi täiskogu istungil.

Sama moodi määratlevad nad ettepanekud ja algatused, mille kohta esitatakse teave esimeeste konverentsil või teavitades asjakohasel viisil asjaomast parlamendikomisjoni või selle esimeest.

Need otsused võetakse vastu institutsioonide vahel punktis 10 ette nähtud pideva dialoogi käigus ning neid ajakohastatakse pidevalt, võttes igati arvesse mis tahes poliitilisi arenguid.

13. Kui komisjoni sisedokumenti - millest Euroopa Parlamenti ei ole vastavalt punktidele 8, 9 ja 12 teavitatud - levitatakse väljaspool institutsioone, võib Euroopa Parlamendi president nõuda, et asjaomane dokument edastataks viivitamata Euroopa Parlamendile, et teatada sellest igale parlamendiliikmele, kes seda nõuab.

14. Komisjon esitab pidevalt kirjalikku teavet meetmete kohta, mida on võetud vastuseks konkreetsetele Euroopa Parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele, sealhulgas teatades Euroopa Parlamendile juhtudest, mil komisjon ei ole suutnud Euroopa Parlamendi seisukohti järgida.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse puhul kohaldatakse punktis 26 sätestatud erisätteid.

Komisjon võtab arvesse kõiki Euroopa Parlamendi vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 192 komisjonile esitatud taotlusi esitada õigusloomega seotud ettepanekuid ning vastab kõigile sellistele taotlustele viivitamatult ja piisavalt üksikasjalikult.

Euroopa Parlamendi oluliste taotluste järelmeetmetega seoses esitatakse teave Euroopa Parlamendi või komisjoni nõudmisel ka asjaomastes parlamendikomisjonides ja vajadusel Euroopa Parlamendi täiskogu istungil.

15. Kui liikmesriik esitab õigusloomega seotud algatuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 34, teatab komisjon Euroopa Parlamendile taotluse korral oma seisukoha algatuse suhtes asjaomase parlamendikomisjoni ees.

16. Komisjon edastab Euroopa Parlamendile nimekirja eksperdigruppidest, mis on moodustatud, abistamaks komisjoni tema algatusõiguse teostamisel. Nimekirja ajakohastatakse pidevalt ja see avalikustatakse.

Selles raamistikus teavitab komisjon sobilikul viisil pädevat parlamendikomisjoni tema esimehe konkreetsel ja põhjendatud nõudmisel selliste gruppide tegevusest ja koosseisust.

17. Asjakohaste mehhanismide kaudu peavad institutsioonid konstruktiivset dialoogi olulistes haldusküsimustes, eelkõige küsimustes, mis mõjutavad otseselt Euroopa Parlamendi enda haldust.

18. Kui vastavalt käesolevale raamkokkuleppele edastatud teave on konfidentsiaalne, kohaldatakse 1. lisa sätteid.

ii)   Välissuhted, laienemine ja rahvusvahelised lepingud

19. Rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas kaubanduskokkulepete puhul edastab komisjon Euroopa Parlamendile aegsasti selget teavet nii lepingute ettevalmistusetapis kui ka rahvusvaheliste läbirääkimiste jooksul ja nende lõpetamisel. Teave hõlmab läbirääkimisdirektiivide eelnõusid, vastu võetud läbirääkimisdirektiive, järgnevate läbirääkimiste käiku ja läbirääkimiste lõpetamist.

Esimeses alalõigus osutatud teave esitatakse Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et võimaldada tal asjakohastel puhkudel oma seisukohta avaldada ning et võimaldada komisjonil võtta võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti. See teave esitatakse asjaomaste parlamendikomisjonide kaudu ja asjakohastel puhkudel täiskogu istungil.

Euroopa Parlament omalt poolt kohustub seoses konfidentsiaalsusega seadma vastavalt 1. lisa sätetele sisse asjakohased menetlused ja tagatised.

20. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et Euroopa Parlamendile teatatakse viivitamata ja täielikult:

| i) | lepingute esialgse kohaldamise või nende peatamise otsustest ning |
| --- | --- |

i)

lepingute esialgse kohaldamise või nende peatamise otsustest ning

| ii) | ühenduse seisukoht lepinguga moodustatud organis. |
| --- | --- |

ii)

ühenduse seisukoht lepinguga moodustatud organis.

21. Kui komisjon esindab Euroopa Ühendust, soodustab komisjon Euroopa Parlamendi taotlusel parlamendiliikmete lisamist vaatlejatena mitmepoolsete lepingute üle läbirääkimisi pidavatesse ühenduse delegatsioonidesse. Parlamendiliikmed ei või läbirääkimiste istungitel otseselt osaleda.

Komisjon kohustub mitmepoolsete lepingute üle läbirääkimisi pidavates delegatsioonides vaatlejatena osalevaid parlamendiliikmeid süstemaatiliselt teavitama.

22. Enne rahastajate kohtumisel uutele finantskohustustele viitavate ja eelarvepädevate institutsioonide nõusolekut nõudvate finantslubaduste andmist teavitab komisjon eelarvepädevaid institutsioone ja vaatab läbi nende märkused.

23. Institutsioonid lepivad kokku teha koostööd valimiste vaatlemise valdkonnas. Komisjon teeb Euroopa Parlamendiga koostööd ühenduse valimisvaatluste lähetustel osalevatele parlamendidelegatsioonidele vajaliku abi osutamisel.

24. Komisjon hoiab Euroopa Parlamenti igati kursis ühinemisläbirääkimiste käiguga ning eelkõige põhiaspektide ja edusammudega, et võimaldada Euroopa Parlamendil õigeaegselt asjaomaste Euroopa Parlamendi menetluste kaudu oma seisukohti väljendada.

25. Kui Euroopa Parlament võtab punktis 24 osutatud küsimustes vastu soovituse vastavalt oma kodukorra artiklile 82 ja kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel, et ta ei saa sellist soovitust toetada, selgitab ta põhjuseid Euroopa Parlamendi ees täiskogu istungil või asjaomase parlamendikomisjoni järgmisel koosolekul.

iii)   Eelarve täitmine

26. Seoses Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 276 käsitletud eelarve täitmise iga-aastase heakskiitmisega edastab komisjon kogu vajaliku teabe kõnealuse aasta eelarve täitmise kontrollimiseks, mida vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra VI lisale eelarve täitmise heakskiitmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni esimees komisjonilt sellel eesmärgil nõuab.

Kui ilmnevad uued aspektid seoses eelmiste aastatega, mille puhul heakskiit on juba antud, edastab komisjon kogu vajaliku teabe asja kohta, selleks et leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus.

IV.   KOOSTÖÖ ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD MENETLUSTE JA PLANEERIMISE ALAL

i)   Komisjoni poliitilised ja õigusloomega seotud programmid ning Euroopa Liidu mitmeaastane kavandamine

27. Komisjon esitab liidu mitmeaastase kavandamise ettepanekud, et saavutada asjaomaste institutsioonide vahel institutsioonidevahelise kavandamise asjus üksmeel.

28. Tööd alustav komisjon esitab võimalikult kiiresti oma poliitilise ja õigusloomega seotud programmi.

29. Kui komisjon koostab oma õigusloome- ja töökava, teevad institutsioonid koostööd vastavalt 2. lisas sätestatud ajakavale.

Komisjon võtab arvesse Euroopa Parlamendi poolt väljendatud prioriteete.

Komisjon esitab piisavad üksikasjad selle kohta, mis on õigusloome- ja töökava igas punktis ette nähtud.

30. Institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav komisjoni asepresident kohustub komisjonide esimeeste konverentsil iga kolme kuu tagant aru andma, andes ülevaate õigusloome- ja töökava poliitilisest rakendamisest kõnealusel aastal ja mis tahes ajakohastamisest, mis on vajalik päevakohaste ja oluliste poliitiliste sündmuste tõttu.

ii)   Üldised õigusloomega seotud menetlused

31. Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama Euroopa Parlamendis vastu võetud õigusloomega seotud ettepanekute muudatused, et võtta need kõigis muudetud ettepanekutes arvesse.

Esitades oma arvamuse Euroopa Parlamendi muudatuste kohta vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, kohustub komisjon igati arvestama teisel lugemisel vastu võetud muudatusi; kui ta otsustab olulistel põhjustel ja pärast kolleegiumi poolt läbivaatamist selliseid muudatusi mitte vastu võtta või toetada, selgitab ta Euroopa Parlamendile oma otsust ja igal juhul oma arvamust Euroopa Parlamendi muudatuste kohta, nagu nõutud artikli 251 lõike 2 kolmanda alalõigu punktis c.

32. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekute tagasivõtmisest ette.

33. Õigusloomega seotud menetluste puhul, mis ei hõlma kaasotsustamist, teeb komisjon järgmist:

| i) | tagab, et nõukogu organitele meenutatakse õigeaegselt, et nad ei sõlmiks ettepanekute suhtes poliitilist kokkulepet enne, kui Euroopa Parlament on oma arvamuse vastu võtnud. Ta palub lõpetada arutelu ministrite tasemel pärast seda, kui nõukogu liikmetele on antud mõistlikult aega Euroopa Parlamendi arvamuse läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

i)

tagab, et nõukogu organitele meenutatakse õigeaegselt, et nad ei sõlmiks ettepanekute suhtes poliitilist kokkulepet enne, kui Euroopa Parlament on oma arvamuse vastu võtnud. Ta palub lõpetada arutelu ministrite tasemel pärast seda, kui nõukogu liikmetele on antud mõistlikult aega Euroopa Parlamendi arvamuse läbivaatamiseks;

| ii) | tagab, et nõukogu järgib Euroopa Ühenduste Kohtu poolt väljatöötatud eeskirju, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu teeb komisjoni ettepanekusse olulisi muudatusi. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile kõigist nõukogule esitatud meeldetuletustest vajaduse kohta uuesti konsulteerida; |
| --- | --- |

ii)

tagab, et nõukogu järgib Euroopa Ühenduste Kohtu poolt väljatöötatud eeskirju, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu teeb komisjoni ettepanekusse olulisi muudatusi. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile kõigist nõukogule esitatud meeldetuletustest vajaduse kohta uuesti konsulteerida;

| iii) | kohustub asjakohastel puhkudel Euroopa Parlamendis tagasi lükatud õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma. Kui mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist otsustab komisjon oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta Euroopa Parlamendi ees tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid. |
| --- | --- |

iii)

kohustub asjakohastel puhkudel Euroopa Parlamendis tagasi lükatud õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma. Kui mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist otsustab komisjon oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta Euroopa Parlamendi ees tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid.

34. Õigusloomega seotud kavandamise parandamiseks kohustub Euroopa Parlament tegema omalt poolt järgmist:

| i) | kavandama oma päevakorra õigusloomega seotud osi, viies need kooskõlla kehtiva õigusloomega seotud programmiga ja selle programmi kohta vastu võetud resolutsioonidega; |
| --- | --- |

i)

kavandama oma päevakorra õigusloomega seotud osi, viies need kooskõlla kehtiva õigusloomega seotud programmiga ja selle programmi kohta vastu võetud resolutsioonidega;

| ii) | kui see on menetlusele kasulik, pidama koostöö- ja kaasotsustamismenetluse puhul esimesel lugemisel oma arvamust vastu võttes ja konsulteerimismenetlusel kinni mõistlikest tähtaegadest; |
| --- | --- |

ii)

kui see on menetlusele kasulik, pidama koostöö- ja kaasotsustamismenetluse puhul esimesel lugemisel oma arvamust vastu võttes ja konsulteerimismenetlusel kinni mõistlikest tähtaegadest;

| iii) | võimalusel määrama edasiste ettepanekute tarvis raportöörid niipea, kui õigusloomega seotud programm on vastu võetud; |
| --- | --- |

iii)

võimalusel määrama edasiste ettepanekute tarvis raportöörid niipea, kui õigusloomega seotud programm on vastu võetud;

| iv) | kaaluma absoluutses eelisjärjekorras uuesti konsulteerimise taotlusi, tingimusel et talle on edastatud kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

iv)

kaaluma absoluutses eelisjärjekorras uuesti konsulteerimise taotlusi, tingimusel et talle on edastatud kogu vajalik teave.

iii)   Komisjoni erilised õigusloomega seotud ja rakendusvolitused

35. Komisjon kohustub Euroopa Parlamenti teavitama täielikult ja õigeaegselt kõikidest komisjoni poolt tema õigusloomega seotud volituste alusel vastu võetavatest õigusaktidest.

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (3) rakendamist reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise kokkuleppega selle otsuse rakendusmenetluste kohta (4).

Seoses väärtpaberite, pangandus- ja kindlustussektori rakendusmeetmetega kinnitab komisjon oma kohustused, mille ta võttis 5. veebruari 2002. aasta täiskogu istungil ja mis kinnitati 31. märtsil 2004. Eelkõige kohustub komisjon võtma igati arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta ja kõiki resolutsioone, mida ta võib vastu võtta seoses rakendusmeetmetega, mis ületavad põhidokumendis ette nähtud rakendusmeetmed; sellistel juhtudel püüab ta saavutada tasakaalustatud lahenduse.

iv)   Ühenduse õiguse rakendamise jälgimine

36. Lisaks eriaruannetele ja aastaaruandele ühenduse õiguse rakendamise kohta hoiab komisjon vastutava parlamendikomisjoni nõudmisel Euroopa Parlamenti suuliselt kursis sellega, millisesse menetluse etappi on alates põhjendatud arvamuse esitamisest jõutud, ning juhtudel, kui on alustatud menetlust direktiivi rakendamise meetmete teatamata jätmise või Euroopa Kohtu otsuse täitmatajätmise kohta, siis alates märgukirja esitamisest.

V.   KOMISJONI OSALEMINE EUROOPA PARLAMENDI MENETLUSTES

37. Euroopa Parlament püüab reeglina tagada, et komisjoni liikme vastutusalasse kuuluvad küsimused kogutakse kokku.

Komisjon püüab reeglina tagada, et komisjoni liikmed on kohal, kui Euroopa Parlament seda nõuab, täiskogu istungitel, kus arutatakse nende vastutusalasse kuuluvaid päevakorra punkte.

38. Tagamaks komisjoniliikmete kohalolu, kohustub Euroopa Parlament tegema oma parima, et järgida oma lõplikke päevakorra projekte.

Kui Euroopa Parlament muudab oma lõplikku päevakorra projekti või kui ta paigutab punkte päevakorras istungi jooksul ümber, teatab Euroopa Parlament viivitamata komisjonile. Komisjon teeb oma parimad jõupingutused, et tagada vastutava komisjoni liikme kohalolu.

39. Komisjon võib teha ettepaneku lisada punktid päevakorda hiljemalt esimeeste konverentsi kohtumisel, kus otsustatakse istungi lõpliku päevakorra projekt. Euroopa Parlament võtab selliseid ettepanekuid täielikult arvesse.

40. Reeglina osaleb parlamendikomisjonis arutlusel oleva küsimuse eest vastutav komisjoni liige asjaomase komisjoni koosolekul, kui ta sinna kutsutakse.

Komisjoni liige kuulatakse tema taotlusel ära.

Parlamendikomisjon püüab järgida oma päevakorra projekti ja päevakorda.

Iga kord, kui parlamendikomisjon oma päevakorra projekti või päevakorda muudab, teatatakse sellest viivitamata komisjonile.

Kui komisjoniliikme kohalolekut parlamendikomisjoni koosolekul selgesõnaliselt ei nõuta, tagab komisjon, et teda esindab sobiliku tasandi pädev ametnik.

VI.   LÕPPSÄTTED

41. Institutsioonid kohustuvad tugevdama oma koostööd teabe ja suhtlemise valdkonnas.

42. Institutsioonid hindavad perioodiliselt käesoleva raamkokkuleppe ja selle lisade rakendamist ning ükskõik kumma poole taotlusel kaalutakse nende läbivaatamist, võttes arvesse praktilist kogemust.

43. Pärast Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist vaadatakse käesolev raamkokkulepe läbi.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Komisjoni nimel

president

---

(1)  ELT L 44, 15.2.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT C 121, 24.4.2001, lk 122.

2

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

3

(4)  EÜT L 256, 10.10.2000, lk 19.

4

1. LISA

KONFIDENTSIAALSE TEABE EDASTAMINE EUROOPA PARLAMENDILE

1.   Kohaldamisala

1.1. Käesolev lisa reguleerib konfidentsiaalse teabe edastamist komisjonilt Euroopa Parlamendile ja selle käsitlemist seoses Euroopa Parlamendi õiguste teostamisega õigusloomega seotud ja eelarvemenetlustel, eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ning Euroopa Parlamendi kontrollivolituste üldise teostamisega. Institutsioonid tegutsevad kooskõlas oma vastastikuse siira koostöö kohustustega ning täieliku vastastikuse usalduse vaimus, täites rangelt asjaomaseid asutamislepingu sätteid, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 46 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 276.

1.2. Teave - mis tahes kirjalik või suuline teave, olenemata selle kandjast ja autorist.

1.3. Komisjon tagab, et Euroopa Parlamendile antakse juurdepääs teabele vastavalt käesoleva lisa sätetele alati, kui ta saab ühelt Euroopa Parlamendi punktis 1.4 sätestatud organilt taotluse konfidentsiaalse teabe edastamise kohta.

1.4. Käesoleva lisaga seoses võivad komisjonilt nõuda konfidentsiaalset teavet järgmised isikud: Euroopa Parlamendi president, asjaomaste parlamendikomisjonide esimees, büroo ja esimeeste konverents.

1.5. Käesolevast lisast jäetakse välja teave rikkumismenetluste ja konkurentsimenetluste kohta, kuivõrd neid ei käsitleta komisjoni lõppotsuses Euroopa Parlamendi organi taotluse laekumise kuupäeval.

1.6. Käesolevaid sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (üksikasjalike sätete kohta, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi uurimisõiguse täitmist) (1) kohaldamist ning komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) (2) asjakohaste sätete kohaldamist.

2.   Üldreeglid

2.1. Punktis 1.4 osutatud organi taotlusel edastab komisjon sellele organile nõutava kiirusega kogu konfidentsiaalse teabe, mis on vajalik Euroopa Parlamendi kontrollivolituste teostamiseks. Vastavalt oma volitustele ja kohustustele järgivad institutsioonid:

| — | põhilisi inimõigusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele ja eraelu puutumatuse kaitsele; |
| --- | --- |

—

põhilisi inimõigusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele ja eraelu puutumatuse kaitsele;

| — | kohtu- ja distsiplinaarmenetlusi reguleerivaid sätteid; |
| --- | --- |

—

kohtu- ja distsiplinaarmenetlusi reguleerivaid sätteid;

| — | ärisaladuste ja majandussuhete kaitset; |
| --- | --- |

—

ärisaladuste ja majandussuhete kaitset;

| — | liidu huvide kaitset, eelkõige seoses avaliku julgeoleku, rahvusvaheliste suhete, rahandusliku stabiilsuse ja finantshuvidega. |
| --- | --- |

—

liidu huvide kaitset, eelkõige seoses avaliku julgeoleku, rahvusvaheliste suhete, rahandusliku stabiilsuse ja finantshuvidega.

Vaidluste puhul esitatakse küsimus institutsioonide presidentidele lahendamiseks. Riigi, institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni konfidentsiaalne teave edastatakse ainult tema nõusolekul.

2.2. Kui teabe konfidentsiaalsuse suhtes on kahtlusi või kui selle edastamiseks vastavalt ühele punktis 3.2 osutatud võimalusele on vaja sätestada nõuetekohane kord, konsulteerib asjaomase parlamendikomisjoni esimees, vajadusel koos raportööriga, viivitamata komisjoniliikmega, kes vastutab selle valdkonna eest. Vaidluste puhul esitatakse küsimus institutsioonide presidentidele lahendamiseks.

2.3. Kui punktis 2.2 osutatud menetluse lõpul ei ole kokkuleppele jõutud, kutsub Euroopa Parlamendi president vastuseks asjaomase parlamendikomisjoni põhjendatud taotlusele komisjoni edastama nõuetekohaselt osutatud asjakohase tähtaja jooksul kõnealuse konfidentsiaalse teabe, valides selleks korra käesoleva lisa 3. osas sätestatud võimaluste hulgast. Enne selle tähtaja lõppu teatab komisjon kirjalikult Euroopa Parlamendile oma lõppseisukoha, mille puhul jääb Euroopa Parlamendile õigus kohtusse pöörduda, kui see on asjakohane.

3.   Konfidentsiaalsele teabele juurdepääsu ja selle käsitlemise kord

3.1. Kooskõlas punktis 2.2 ja asjakohastel puhkusel punktis 2.3 sätestatud menetlustega edastatav konfidentsiaalne teave edastatakse komisjoni presidendi või liikme vastutusel Euroopa Parlamendi taotluse esitanud organile.

3.2. Ilma et see piiraks punkti 2.3 sätete kohaldamist, sätestatakse juurdepääs ja teabe konfidentsiaalsuse säilitamise kord asjaomase valdkonna eest vastutava komisjoniliikme ja Euroopa Parlamendi asjaomase organi, mida esindab esimees, ühisel kokkuleppel, kusjuures nad valivad ühe järgmistest võimalustest:

| — | asjaomase parlamendikomisjoni esimehele ja raportöörile mõeldud teave; |
| --- | --- |

—

asjaomase parlamendikomisjoni esimehele ja raportöörile mõeldud teave;

| — | kõigil asjaomase parlamendikomisjoni liikmetel on teabele piiratud juurdepääs vastavalt asjakohasele korrale, näiteks korjatakse dokumendid pärast nendega tutvumist kokku ja koopiate valmistamine on keelatud; |
| --- | --- |

—

kõigil asjaomase parlamendikomisjoni liikmetel on teabele piiratud juurdepääs vastavalt asjakohasele korrale, näiteks korjatakse dokumendid pärast nendega tutvumist kokku ja koopiate valmistamine on keelatud;

| — | arutelu asjaomases parlamendikomisjonis kinnisel istungil vastavalt korrale, mis võib olla erinev, olenevalt konfidentsiaalsuse astmest ja vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra VII lisas sätestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

arutelu asjaomases parlamendikomisjonis kinnisel istungil vastavalt korrale, mis võib olla erinev, olenevalt konfidentsiaalsuse astmest ja vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra VII lisas sätestatud põhimõtetele;

| — | edastatakse dokumendid, millest on kustutatud kõik isikuandmed; |
| --- | --- |

—

edastatakse dokumendid, millest on kustutatud kõik isikuandmed;

| — | absoluutselt erandlikel põhjustel õigustatud juhtudel ainult Euroopa Parlamendi presidendile mõeldud teave. |
| --- | --- |

—

absoluutselt erandlikel põhjustel õigustatud juhtudel ainult Euroopa Parlamendi presidendile mõeldud teave.

Kõnealust teavet ei tohi avaldada ega edastada ühelegi teisele isikule.

3.3. Selle korra rikkumisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi kodukorra VII lisas sätestatud sanktsioone käsitlevaid sätteid.

3.4. Eespool sätestatud sätete rakendamiseks tagab Euroopa Parlament, et järgmised nõuded on täidetud:

| — | konfidentsiaalseks loetud dokumentide turvaline arhiivisüsteem; |
| --- | --- |

—

konfidentsiaalseks loetud dokumentide turvaline arhiivisüsteem;

| — | turvaline lugemissaal (ilma koopiamasinate, telefonide, fakside, skannerite või muude dokumentide paljundamiseks või edastamiseks jms ette nähtud tehniliste seadmeteta); |
| --- | --- |

—

turvaline lugemissaal (ilma koopiamasinate, telefonide, fakside, skannerite või muude dokumentide paljundamiseks või edastamiseks jms ette nähtud tehniliste seadmeteta);

| — | turvasätted, mis reguleerivad juurdepääsu lugemissaalile, sealhulgas juurdepääsuregistri allkirjanõuded ja pühalik tõotus läbi vaadatud konfidentsiaalset teavet mitte levitada. |
| --- | --- |

—

turvasätted, mis reguleerivad juurdepääsu lugemissaalile, sealhulgas juurdepääsuregistri allkirjanõuded ja pühalik tõotus läbi vaadatud konfidentsiaalset teavet mitte levitada.

3.5. Komisjon võtab kõik käesoleva lisa sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.

---

(1)  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

(2)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

2. LISA

KOMISJONI ÕIGUSLOOME- JA TÖÖKAVA AJAKAVA

1. Veebruaris esitavad komisjoni president ja/või institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident järgmise aasta iga-aastase poliitikastrateegia otsuse esimeeste konverentsile.

2. Veebruari-märtsi istungil osalevad asjaomased institutsioonid järgmise aasta iga-aastasele poliitikastrateegia otsusele tugineval poliitiliste prioriteetide põhijoonte arutelul.

3. Pärast seda arutelu osalevad pädevad parlamendikomisjonid ja asjaomased komisjoni liikmed aasta jooksul pidevalt kahepoolses dialoogis, et hinnata kehtiva komisjoni õigusloome- ja töökava rakendamist ning arutada tulevase programmi koostamist igas vastavas valdkonnas. Iga parlamendikomisjon annab nende koosolekute tulemustest pidevalt aru komisjonide esimeeste konverentsile.

4. Komisjonide esimeeste konverents vahetab pidevalt seisukohti institutsioonidevaheliste suhete eest vastutava komisjoni asepresidendiga, et hinnata kehtiva komisjoni õigusloome- ja töökava rakendamist, arutada tulevase kava koostamist ning hinnata asjaomaste parlamendikomisjonide ja komisjoni liikmete vahel käimas oleva kahepoolse dialoogi tulemusi.

5. Septembris esitab komisjonide esimeeste konverents kokkuvõtva aruande esimeeste konverentsile, kes omakorda teavitab komisjoni.

6. Novembri istungil esitab komisjoni president Euroopa Parlamendile kolleegiumi osalusel komisjoni õigusloome- ja töökava järgmiseks aastaks. Ettekanne hõlmab kehtiva kava rakendamise hindamist. Pärast esitlust võtab Euroopa Parlament detsembri istungil vastu resolutsiooni.

7. Komisjoni õigusloome- ja töökavale on lisatud järgmise aasta õigusloomega seotud ja õigusloomega mitte seotud ettepanekute nimekiri edaspidi kindlaks määratavas vormis (1). Programm edastatakse Euroopa Parlamendile aegsasti enne istungit, millel seda arutama hakatakse.

8. Ajakava kohaldatakse igale regulaarsele programmitsüklile, välja arvatud Euroopa Parlamendi valimise aastatel, mis langevad kokku komisjoni ametiaja lõpuga.

9. Käesolev ajakava ei piira järgnevate otsuste vastuvõtmist institutsioonidevahelise programmi kohta.

---

(1)  Lisada ajakava ning asjakohastel puhkudel õiguslik alus ja mõjud eelarvele.

P6_TA(2005)0195

Mootorsõidukite istmed ja peatoed ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (11935/3/2004 - C6-0031/2005 - 2003/0128(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11935/3/2004 - C6-0031/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11935/3/2004 - C6-0031/2005) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0361) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0361) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0115/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0115/2005),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 33.

(2)  ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 487.

P6_TC2-COD(2003)0128

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../
  EÜ
  , millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teadusuuringud on näidanud, et turvavööde ja turvasüsteemide kasutamine aitab oluliselt vähendada surmajuhtude arvu ja vigastuste raskust õnnetusjuhtumi, isegi ümbermineku korral. Nende paigaldamine kõigile sõidukikategooriatele on kindlasti oluline samm edasi liiklusohutuse suurendamisel ning sellest tulenevalt elude päästmisel. |
| --- | --- |

(1)

Teadusuuringud on näidanud, et turvavööde ja turvasüsteemide kasutamine aitab oluliselt vähendada surmajuhtude arvu ja vigastuste raskust õnnetusjuhtumi, isegi ümbermineku korral. Nende paigaldamine kõigile sõidukikategooriatele on kindlasti oluline samm edasi liiklusohutuse suurendamisel ning sellest tulenevalt elude päästmisel.

| (2) | Turvavööde paigaldamine kõikidesse sõidukitesse võib tuua olulist ühiskondlikku kasu. |
| --- | --- |

(2)

Turvavööde paigaldamine kõikidesse sõidukitesse võib tuua olulist ühiskondlikku kasu.

| 3) | 18. veebruari 1986. aasta resolutsioonis liiklusõnnetuste vähendamise ühismeetmete kohta, mis on osa ühenduse liiklusohutuse programmist (3), rõhutas Euroopa Parlament vajadust teha turvavööde kasutamine kohustuslikuks kõikidele reisijatele, sealhulgas lastele, välja arvatud ühissõidukites. Seetõttu tuleb turvavööde ja/või turvasüsteemide paigaldamisega seoses vahet teha ühistranspordi bussidel ja muudel sõidukitel. |
| --- | --- |

3)

18. veebruari 1986. aasta resolutsioonis liiklusõnnetuste vähendamise ühismeetmete kohta, mis on osa ühenduse liiklusohutuse programmist (3), rõhutas Euroopa Parlament vajadust teha turvavööde kasutamine kohustuslikuks kõikidele reisijatele, sealhulgas lastele, välja arvatud ühissõidukites. Seetõttu tuleb turvavööde ja/või turvasüsteemide paigaldamisega seoses vahet teha ühistranspordi bussidel ja muudel sõidukitel.

| (4) | Vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivile 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) on alates 1. jaanuarist 1998 ühenduse tüübikinnitussüsteemi kohaldatud ainult kõigile uutele M1-kategooria sõidukitele. Seega peavad direktiivi 74/408/EMÜ
   (5)
  sätetele vastavad istmed, istmete kinnituspunktid ja peatoed olema paigaldatud vaid nendes M1-kategooria sõidukites, millele on tüübikinnitus antud pärast nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivile 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) on alates 1. jaanuarist 1998 ühenduse tüübikinnitussüsteemi kohaldatud ainult kõigile uutele M1-kategooria sõidukitele. Seega peavad direktiivi 74/408/EMÜ
   (5)
  sätetele vastavad istmed, istmete kinnituspunktid ja peatoed olema paigaldatud vaid nendes M1-kategooria sõidukites, millele on tüübikinnitus antud pärast nimetatud kuupäeva.

| (5) | Kuni ühenduse tüübikinnitussüsteem ei laiene kõikidele sõidukikategooriatele, tuleks liiklusohutuse huvides nõuda turvavööde kinnituspunktidega ühilduvate istmete ja nende kinnituspunktide paigaldamist ka muudesse kui M1-kategooria sõidukitesse. |
| --- | --- |

(5)

Kuni ühenduse tüübikinnitussüsteem ei laiene kõikidele sõidukikategooriatele, tuleks liiklusohutuse huvides nõuda turvavööde kinnituspunktidega ühilduvate istmete ja nende kinnituspunktide paigaldamist ka muudesse kui M1-kategooria sõidukitesse.

| (6) | Direktiivis 74/408/EMÜ juba sätestatakse kõik tehnilised eeskirjad ja haldusnormid, mis võimaldavad anda asjaomase tüübikinnituse muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Seetõttu ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada muid norme. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 74/408/EMÜ juba sätestatakse kõik tehnilised eeskirjad ja haldusnormid, mis võimaldavad anda asjaomase tüübikinnituse muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Seetõttu ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada muid norme.

| (7) | Alates komisjoni 17. juuni 1996. aasta direktiivi 96/37/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ (6) tehnika arenguga, jõustumisest on mitmed liikmesriigid juba teinud selles sisalduvad sätted kohustuslikuks ka muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Tootjad ja nende tarnijad on seega välja töötanud asjakohase tehnoloogia. |
| --- | --- |

(7)

Alates komisjoni 17. juuni 1996. aasta direktiivi 96/37/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ (6) tehnika arenguga, jõustumisest on mitmed liikmesriigid juba teinud selles sisalduvad sätted kohustuslikuks ka muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Tootjad ja nende tarnijad on seega välja töötanud asjakohase tehnoloogia.

| (8) | Teadusuuringud on näidanud, et küljega sõidu suunas olevatele istmetele ei ole võimalik paigaldada turvavöid, mis tagaksid reisijate turvalisuse samal tasemel kui näoga sõidusuunas olevate istmete puhul. Ohutuse tagamiseks on vaja keelata selliste istmete kasutamine teatud sõidukikategooriates. |
| --- | --- |

(8)

Teadusuuringud on näidanud, et küljega sõidu suunas olevatele istmetele ei ole võimalik paigaldada turvavöid, mis tagaksid reisijate turvalisuse samal tasemel kui näoga sõidusuunas olevate istmete puhul. Ohutuse tagamiseks on vaja keelata selliste istmete kasutamine teatud sõidukikategooriates.

| (9) | Sätted, mis lubavad küljega sõidu suunas olevate kahepunktivööga istmete kasutamist teatud M3-kategooria sõidukite puhul, peaksid olema ajutise olemusega, sõltuvalt ühenduse õigusakti jõustumise hetkest, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ ja laiendatakse ühenduse tüübikinnitust kõigile sõidukitele, kaasa arvatud M3-kategooria sõidukid. |
| --- | --- |

(9)

Sätted, mis lubavad küljega sõidu suunas olevate kahepunktivööga istmete kasutamist teatud M3-kategooria sõidukite puhul, peaksid olema ajutise olemusega, sõltuvalt ühenduse õigusakti jõustumise hetkest, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ ja laiendatakse ühenduse tüübikinnitust kõigile sõidukitele, kaasa arvatud M3-kategooria sõidukid.

| (10) | Direktiivi 74/408/EMÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 74/408/EMÜ tuleks vastavalt muuta.

| (11) | Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liiklusohutuse parandamist turvavööde kohustusliku paigaldamise kehtestamisega teatava kategooria sõidukites, ning mis seetõttu on kavandatava meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ole käesoleva direktiivi kohaldamisala laiem, kui on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, |
| --- | --- |

(11)

Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liiklusohutuse parandamist turvavööde kohustusliku paigaldamise kehtestamisega teatava kategooria sõidukites, ning mis seetõttu on kavandatava meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ole käesoleva direktiivi kohaldamisala laiem, kui on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 74/408/EMÜ muutmine

Direktiivi 74/408/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  “M2- ja M3-kategooria sõidukid liigitatakse klassidesse nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (7) I lisa 2. jaos. |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

“M2- ja M3-kategooria sõidukid liigitatakse klassidesse nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (7) I lisa 2. jaos.

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete suhtes.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete suhtes.”

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 3a
  1.   Küljega sõidu suunas olevate istmete paigaldamine on keelatud M1-, N1-, M2- (III või B klass) ja M3- (III või B klass) kategooria sõidukites.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata kiirabiautode ega direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 1 esimeses taandes loetletud sõidukite suhtes.


  3.
     
  lõige 1 ei kohaldu M3-kategooria sõidukitele (III või B klass), mille tehniliselt lubatud maksimaalne tegelik mass ületab 10 tonni ja milles küljega sõidu suunas olevad istmed on paigutatud rühmiti sõiduki tagumises osas, nii et need moodustavad maksimaalselt kümne istmega integreeritud salongi. Niisugused küljega sõidu suunas olevad istmed tuleb paigaldada vähemalt koos peatoega ja tõmburiga varustatud kahepunktivööga, mille tüüp on kinnitatud vastavalt nõukogu direktiivile 77/541/EMÜ (8). Nende turvavööde kinnituspunktid peavad vastama nõukogu direktiivile 76/115/EMÜ (9).




  Antud vabastus kehtib viie aasta jooksul alates ... (10). Seda kehtivusaega võidakse pikendada, kui on olemas usaldusväärsed statistilised andmed liiklusõnnetuste kohta ja vahepeal on turvasüsteeme edasi arendatud. |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 3a

1.   Küljega sõidu suunas olevate istmete paigaldamine on keelatud M1-, N1-, M2- (III või B klass) ja M3- (III või B klass) kategooria sõidukites.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kiirabiautode ega direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 1 esimeses taandes loetletud sõidukite suhtes.

3.
     
  lõige 1 ei kohaldu M3-kategooria sõidukitele (III või B klass), mille tehniliselt lubatud maksimaalne tegelik mass ületab 10 tonni ja milles küljega sõidu suunas olevad istmed on paigutatud rühmiti sõiduki tagumises osas, nii et need moodustavad maksimaalselt kümne istmega integreeritud salongi. Niisugused küljega sõidu suunas olevad istmed tuleb paigaldada vähemalt koos peatoega ja tõmburiga varustatud kahepunktivööga, mille tüüp on kinnitatud vastavalt nõukogu direktiivile 77/541/EMÜ (8). Nende turvavööde kinnituspunktid peavad vastama nõukogu direktiivile 76/115/EMÜ (9).

Antud vabastus kehtib viie aasta jooksul alates ... (10). Seda kehtivusaega võidakse pikendada, kui on olemas usaldusväärsed statistilised andmed liiklusõnnetuste kohta ja vahepeal on turvasüsteeme edasi arendatud.

| 3. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.1 asendatakse järgmisega:






  “1.1. | Käesoleva lisa nõudeid ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete ega nendele istmetele kinnitatud mis tahes peatugede suhtes.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.1 asendatakse järgmisega:

“1.1.

Käesoleva lisa nõudeid ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete ega nendele istmetele kinnitatud mis tahes peatugede suhtes.”

| b) | punkt 2.3. asendatakse järgmisega:






  “2.3. | Iste- ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2.3. asendatakse järgmisega:

“2.3.

Iste- ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa.

Olenevalt sõidu suunast määratletakse iste järgmiselt:

| 2.3.1. | Näoga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.3.1.

Näoga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.3.2. | Seljaga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.3.2.

Seljaga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.3.3. | Küljega sõidu suunas olev iste - iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.3.1 või 2.3.2 esitatud määratlustele.” |
| --- | --- |

2.3.3.

Küljega sõidu suunas olev iste - iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.3.1 või 2.3.2 esitatud määratlustele.”

| c) | punkt 2.9. jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

punkt 2.9. jäetakse välja.

| 4. | III lisa punkt 2.5. asendatakse järgmisega:






  “2.5. | Iste - ühele või mitmele täiskasvanule sõidukis kasutamiseks mõeldud konstruktsioon koos istmekatte ja kinnitustega, mis tavaliselt on ühendatud sõiduki kerega. |
| --- | --- | --- |

4.

III lisa punkt 2.5. asendatakse järgmisega:

“2.5.

Iste - ühele või mitmele täiskasvanule sõidukis kasutamiseks mõeldud konstruktsioon koos istmekatte ja kinnitustega, mis tavaliselt on ühendatud sõiduki kerega.

Olenevalt sõidu suunast määratletakse iste järgmiselt:

| 2.5.1. | Näoga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.5.1.

Näoga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.5.2. | Seljaga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.5.2.

Seljaga sõidu suunas olev iste - iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10° või -10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.5.3. | Küljega sõidu suunas olev iste - iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.5.1. või 2.5.2. esitatud määratlustele.” |
| --- | --- |

2.5.3.

Küljega sõidu suunas olev iste - iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.5.1. või 2.5.2. esitatud määratlustele.”

| 5. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.1. asendatakse järgmisega:






  “1.1. | Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes ning M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mida III lisa ei hõlma. Väljaarvatud punkti 2.5. sätted, kohaldatakse neid nõudeid kõikide sõidukikategooriate küljega sõidu suunas olevate istmete suhtes.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.1. asendatakse järgmisega:

“1.1.

Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes ning M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mida III lisa ei hõlma. Väljaarvatud punkti 2.5. sätted, kohaldatakse neid nõudeid kõikide sõidukikategooriate küljega sõidu suunas olevate istmete suhtes.”

| b) | punkt 2.4. asendatakse järgmisega:






  “2.4. | Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad seljatoed, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma. Käesolevat nõuet ei kohaldata istmete suhtes, mis on paigaldatud I, II või A klassi M2- või M3- kategooria sõidukite ratastoolidele ettenähtud kohtadele.” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2.4. asendatakse järgmisega:

“2.4.

Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad seljatoed, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma. Käesolevat nõuet ei kohaldata istmete suhtes, mis on paigaldatud I, II või A klassi M2- või M3- kategooria sõidukite ratastoolidele ettenähtud kohtadele.”

Artikkel 2

Rakendamine

1.   Alates ... (11), juhul kui istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/408/EMÜ nõuetele:

| a) | ei keeldu liikmesriigid sõidukitüübiga seoses EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; |
| --- | --- |

a)

ei keeldu liikmesriigid sõidukitüübiga seoses EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

| b) | ei keela liikmesriigid uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

b)

ei keela liikmesriigid uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu.

2.   Alates ... (12), juhul kui uute sõidukitüüpide istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/408/EMÜ nõuetele:

| a) | ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust; |
| --- | --- |

a)

ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust;

| b) | keelduvad liikmesriigid siseriikliku tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

b)

keelduvad liikmesriigid siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

3.   Alates ... (13), juhul kui istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/408/EMÜ nõuetele:

| a) | loevad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt uute sõidukitega kaasas olevad vastavussertifikaadid kehtetuks; |
| --- | --- |

a)

loevad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt uute sõidukitega kaasas olevad vastavussertifikaadid kehtetuks;

| b) | keelavad liikmesriigid selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, välja arvatud juhul, kui tuginetakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele. |
| --- | --- |

b)

keelavad liikmesriigid selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, välja arvatud juhul, kui tuginetakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele.

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (14). Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates ... (15).

3.   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 6.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2003. aasta seisukoht (ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 487), nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 33) ja Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

2

seisukoht (ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 487),

24. jaanuari 2005. aasta

(ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 33)

26. mai 2005. aasta

(3)  EÜT C 68, 24.3.1986, lk 35.

3

(4)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

4

2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

(5)  EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

5

(6)  EÜT L 186, 25.7.1996, lk 28.

6

(7)  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.”

7

(8)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

8

(9)  EÜT L 24, 30.1.1976, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/38/EÜ (EÜT L 197, 26.7.1996, lk 95).

9

(10)  Käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.”

10

(11)  Artikli 3 lõikes 2 viidatud kuupäev.

11

(12)  Kuus kuud pärast lõikes 1 viidatud kuupäeva.

12

(13)  18 kuud pärast lõikes 1 viidatud kuupäeva.

13

(14)  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

14

(15)  Kuus kuud ja üks päev pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

15

P6_TA(2005)0196

Mootorsõidukite turvavööde ja turvasüsteemid ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005 - 2003/0130(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11934/3/2004 - C6-0029/2005) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0363) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0363) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0120/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0120/2005),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | nendib, et õigusakt on vastu võetud vastavalt ühisele seisukohale; |
| --- | --- |

2.

nendib, et õigusakt on vastu võetud vastavalt ühisele seisukohale;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb Euroopa Parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et menetluse käigust on täpselt kinni peetud, ja avaldada see nõukogu peasekretäri nõusolekul Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb Euroopa Parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et menetluse käigust on täpselt kinni peetud, ja avaldada see nõukogu peasekretäri nõusolekul Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 28.

(2)  ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 491.

P6_TA(2005)0197

Mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktid ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005 - 2003/0136(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11933/3/2004 - C6-0030/2005) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0362) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0362) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0117/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0117/2005),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | nendib, et õigusakt on vastu võetud vastavalt ühisele seisukohale; |
| --- | --- |

2.

nendib, et õigusakt on vastu võetud vastavalt ühisele seisukohale;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb Euroopa Parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et menetluse käigust on täpselt kinni peetud, ja avaldada see nõukogu peasekretäri nõusolekul Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb Euroopa Parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et menetluse käigust on täpselt kinni peetud, ja avaldada see nõukogu peasekretäri nõusolekul Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 23.

(2)  ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 496.

P6_TA(2005)0198

Rahapesu ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesu, sealhulgas terrorismi rahastamise, eesmärgil kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0448) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0448) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 lauseid 1 ja 3 ning artiklit 95, mille alusel komisjon ettepaneku esitas (C6-0143/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 lauseid 1 ja 3 ning artiklit 95, mille alusel komisjon ettepaneku esitas (C6-0143/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õigusasjade komisjoni ja petitsioonikomisjoni seisukohti (A6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õigusasjade komisjoni ja petitsioonikomisjoni seisukohti (A6-0137/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0137

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suured “musta raha” vood võivad rahandusvaldkonna stabiilsust ja prestiiži kahjustada ning siseturgu ohustada ja terrorism kahjustab meie ühiskonna alustalasid.
  Lisaks kriminaalõigusel põhinevale lähenemisele saab rahapesu tulemuslikult vältida ka rahandussüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Suured “musta raha” vood võivad rahandusvaldkonna stabiilsust ja prestiiži kahjustada ning siseturgu ohustada ja terrorism kahjustab meie ühiskonna alustalasid.
  Lisaks kriminaalõigusel põhinevale lähenemisele saab rahapesu tulemuslikult vältida ka rahandussüsteemi kaudu.

| (2) | Kurjategijate ja nende kaasosaliste püüded varjata kuritegelikul teel saadud tulu päritolu või kasutada seaduslikku
  või ebaseaduslikku
  raha terrorismi eesmärkidel võivad tõsiselt ohustada krediidi- ja finantseerimisasutuste usaldusväärsust, ühtsust ja stabiilsust ning kõigutada usaldust rahandussüsteemi suhtes üldiselt. Et liikmesriigid ei võtaks oma rahandussüsteeme kaitsvaid meetmeid, mis võiksid häirida siseturu toimimist
  ning õigusriigi ja Euroopa halduspoliitika põhimõtteid
  , on vajalik ühenduse tegevus selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Kurjategijate ja nende kaasosaliste püüded varjata kuritegelikul teel saadud tulu päritolu või kasutada seaduslikku
  või ebaseaduslikku
  raha terrorismi eesmärkidel võivad tõsiselt ohustada krediidi- ja finantseerimisasutuste usaldusväärsust, ühtsust ja stabiilsust ning kõigutada usaldust rahandussüsteemi suhtes üldiselt. Et liikmesriigid ei võtaks oma rahandussüsteeme kaitsvaid meetmeid, mis võiksid häirida siseturu toimimist
  ning õigusriigi ja Euroopa halduspoliitika põhimõtteid
  , on vajalik ühenduse tegevus selles valdkonnas.

| (3) | Kui ühenduse tasandil ei võeta teatavaid kooskõlastusmeetmeid, võivad rahapesuga
  ja terrorismi rahastamisega
  tegelejad püüda oma kuritegeliku tegevuse hõlbustamiseks ära kasutada ühtse finantspiirkonnaga kaasnevat kapitali liikumise ja finantsteenuste osutamise vabadust. |
| --- | --- |

(3)

Kui ühenduse tasandil ei võeta teatavaid kooskõlastusmeetmeid, võivad rahapesuga
  ja terrorismi rahastamisega
  tegelejad püüda oma kuritegeliku tegevuse hõlbustamiseks ära kasutada ühtse finantspiirkonnaga kaasnevat kapitali liikumise ja finantsteenuste osutamise vabadust.

| (4) | Nende probleemide lahendamiseks
  rahapesu valdkonnas
  võeti vastu nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiiv 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesuks kasutamise vältimise kohta (4). Selles nõuti, et liikmesriigid keelaksid rahapesu ja kohustaksid rahandussektorit, mis hõlmab krediidiasutusi ja mitmesuguseid teisi finantseerimisasutusi, tõendama oma klientide isikuid, säilitama asjakohased dokumendid, kehtestama sisekorra töötajate väljaõppeks ja rahapesu vastu võitlemiseks ning teatama mis tahes rahapesutunnustega juhtumitest pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(4)

Nende probleemide lahendamiseks
  rahapesu valdkonnas
  võeti vastu nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiiv 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesuks kasutamise vältimise kohta (4). Selles nõuti, et liikmesriigid keelaksid rahapesu ja kohustaksid rahandussektorit, mis hõlmab krediidiasutusi ja mitmesuguseid teisi finantseerimisasutusi, tõendama oma klientide isikuid, säilitama asjakohased dokumendid, kehtestama sisekorra töötajate väljaõppeks ja rahapesu vastu võitlemiseks ning teatama mis tahes rahapesutunnustega juhtumitest pädevatele asutustele.

| (5) | Rahapesu
  ja terrorismi rahastamine toimub sageli
  rahvusvahelisel tasandil. Üksnes siseriiklikul tasandil vastu võetavatel meetmetel või ka ühenduse tasandil vastu võetavatel meetmetel, milles ei peeta silmas rahvusvahelist kooskõlastamist ja koostööd, oleks väga piiratud mõju. Kõik ühenduse poolt käesolevas valdkonnas võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas muudes rahvusvahelistes organisatsioonides võetavate meetmetega. Ühenduse meetmed peaksid jätkuvalt võtma arvesse eelkõige juhtiva rahvusvahelise rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastase organi, rahapesuvastase rakkerühma (Financial Action Task
  Force), edaspidi “FATF”, soovitusi
  . Kuna
  FATFi soovitusi
  2003. aastal oluliselt muudeti ja täiendati, tuleks ühenduse direktiiv viia selle uue rahvusvahelise standardiga vastavusse. |
| --- | --- |

(5)

Rahapesu
  ja terrorismi rahastamine toimub sageli
  rahvusvahelisel tasandil. Üksnes siseriiklikul tasandil vastu võetavatel meetmetel või ka ühenduse tasandil vastu võetavatel meetmetel, milles ei peeta silmas rahvusvahelist kooskõlastamist ja koostööd, oleks väga piiratud mõju. Kõik ühenduse poolt käesolevas valdkonnas võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas muudes rahvusvahelistes organisatsioonides võetavate meetmetega. Ühenduse meetmed peaksid jätkuvalt võtma arvesse eelkõige juhtiva rahvusvahelise rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastase organi, rahapesuvastase rakkerühma (Financial Action Task
  Force), edaspidi “FATF”, soovitusi
  . Kuna
  FATFi soovitusi
  2003. aastal oluliselt muudeti ja täiendati, tuleks ühenduse direktiiv viia selle uue rahvusvahelise standardiga vastavusse.

| (6) | Teenustekaubanduse üldleping (GATS) lubab liikmetel võtta meetmeid, mida on vaja kõlbluse kaitsmiseks ja pettuse vältimiseks, ning ettevaatusmeetmeid, mida on vaja muu hulgas rahandussüsteemi stabiilsuse ja terviklikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Teenustekaubanduse üldleping (GATS) lubab liikmetel võtta meetmeid, mida on vaja kõlbluse kaitsmiseks ja pettuse vältimiseks, ning ettevaatusmeetmeid, mida on vaja muu hulgas rahandussüsteemi stabiilsuse ja terviklikkuse tagamiseks.

| (7) | Ehkki algselt määratleti rahapesu mõistet vaid uimastikuritegudega seoses, saab viimastel aastatel täheldada suundumust rahapesu tunduvalt laiemaks määratlemiseks, nii et see hõlmaks suuremat hulka põhilisi või kaasnevaid õigusrikkumisi. Põhiliste õigusrikkumiste hulga suurendamine hõlbustab kahtlastest tehingutest teatamist ja rahvusvahelist koostööd selles vallas. Seetõttu tuleks raske kuriteo mõiste viia vastavusse raske kuriteo mõistega, mis määratleti nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsuses 2001/500/JSK rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegeliku teel saadud tulu kindlakstegemise, uurimise, blokeerimise, arestimise ning konfiskeerimise kohta (5). |
| --- | --- |

(7)

Ehkki algselt määratleti rahapesu mõistet vaid uimastikuritegudega seoses, saab viimastel aastatel täheldada suundumust rahapesu tunduvalt laiemaks määratlemiseks, nii et see hõlmaks suuremat hulka põhilisi või kaasnevaid õigusrikkumisi. Põhiliste õigusrikkumiste hulga suurendamine hõlbustab kahtlastest tehingutest teatamist ja rahvusvahelist koostööd selles vallas. Seetõttu tuleks raske kuriteo mõiste viia vastavusse raske kuriteo mõistega, mis määratleti nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsuses 2001/500/JSK rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegeliku teel saadud tulu kindlakstegemise, uurimise, blokeerimise, arestimise ning konfiskeerimise kohta (5).

| (8) | Lisaks, rahandussüsteemi
  väärkasutamine kuritegelikku päritolu või isegi seadusliku raha suunamiseks terrorismi eesmärkidel ohustab selgelt rahandussüsteemi terviklikkust, nõuetekohast toimimist, mainet ja stabiilsust. Seetõttu tuleks
  direktiivis sisalduvaid ennetusmeetmeid laiendada,
  et
  need
  ei hõlmaks ainult kuritegelikust tegevusest saadud raha kasutamist, vaid
  ka raha
  või vara kogumist terrorismi
  eesmärkidel
  . |
| --- | --- |

(8)

Lisaks, rahandussüsteemi
  väärkasutamine kuritegelikku päritolu või isegi seadusliku raha suunamiseks terrorismi eesmärkidel ohustab selgelt rahandussüsteemi terviklikkust, nõuetekohast toimimist, mainet ja stabiilsust. Seetõttu tuleks
  direktiivis sisalduvaid ennetusmeetmeid laiendada,
  et
  need
  ei hõlmaks ainult kuritegelikust tegevusest saadud raha kasutamist, vaid
  ka raha
  või vara kogumist terrorismi
  eesmärkidel
  .

| (9) | Kuigi
  direktiiv 91/308/EMÜ sisaldas kohustust klientide isikute tõendamiseks, ei sätestanud see piisavalt üksikasjalikult asjakohaseid menetlusi. Arvestades
  rahapesu ja terrorismi rahastamise
  aspekti olulisust rahapesu vältimise juures, on asjakohane kehtestada, vastavalt uutele rahvusvahelistele standarditele, konkreetsemaid ja üksikasjalikumaid sätteid kliendi ja muu tulusaava omaniku isiku tõendamise ja isikusamasuse tuvastamise osas. Seetõttu on väga oluline täpselt määratleda “tegelikult tulusaav omanik”.
  Juhtudel, kui üksikisikud, kes on juriidilise isiku või õigusliku üksuse, nagu näiteks fondi või usaldusfondi soodustatud isikud, on vaja veel määrata ja seepärast pole võimalik üksikisikut kui tegelikku tulusaajat välja selgitada, piisaks “isikuteringi” tuvastamisest, kes on määratud fondi või usaldusfondi soodustatud isikuteks. See nõue ei sisalda üksikisikute tuvastamist selle isikuteringi sees. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi
  direktiiv 91/308/EMÜ sisaldas kohustust klientide isikute tõendamiseks, ei sätestanud see piisavalt üksikasjalikult asjakohaseid menetlusi. Arvestades
  rahapesu ja terrorismi rahastamise
  aspekti olulisust rahapesu vältimise juures, on asjakohane kehtestada, vastavalt uutele rahvusvahelistele standarditele, konkreetsemaid ja üksikasjalikumaid sätteid kliendi ja muu tulusaava omaniku isiku tõendamise ja isikusamasuse tuvastamise osas. Seetõttu on väga oluline täpselt määratleda “tegelikult tulusaav omanik”.
  Juhtudel, kui üksikisikud, kes on juriidilise isiku või õigusliku üksuse, nagu näiteks fondi või usaldusfondi soodustatud isikud, on vaja veel määrata ja seepärast pole võimalik üksikisikut kui tegelikku tulusaajat välja selgitada, piisaks “isikuteringi” tuvastamisest, kes on määratud fondi või usaldusfondi soodustatud isikuteks. See nõue ei sisalda üksikisikute tuvastamist selle isikuteringi sees.

| (10) | Käesolevale direktiivile alluvad asutused ja isikud peavad kooskõlas käesoleva direktiiviga tuvastama ja tõendama tegelikult tulusaava omaniku isiku. Asjassepuutuvad asutused ja isikud otsustavad ise, kas nad kasutavad selleks tegelikult tulusaavate omanike riiklikku registrit, küsivad vajalikke andmeid klientidelt või hangivad teabe muul moel arvestades, et selliste tugevdatud kliendi taustakontrolli meetmete ulatus on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskiga, mis sõltub kliendi tüübist, ärisuhtest, tootest või tehingust. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevale direktiivile alluvad asutused ja isikud peavad kooskõlas käesoleva direktiiviga tuvastama ja tõendama tegelikult tulusaava omaniku isiku. Asjassepuutuvad asutused ja isikud otsustavad ise, kas nad kasutavad selleks tegelikult tulusaavate omanike riiklikku registrit, küsivad vajalikke andmeid klientidelt või hangivad teabe muul moel arvestades, et selliste tugevdatud kliendi taustakontrolli meetmete ulatus on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskiga, mis sõltub kliendi tüübist, ärisuhtest, tootest või tehingust.

| (11) | Krediidilepinguid, mille puhul krediidikonto eesmärgiks on eranditult krediidilepingute teenindamine, ja krediidi tagasimakse võetakse kontolt, mis avati kliendi nimel käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidiasutuses vastavalt artikli 8 lõike 1 punktidele a kuni c, tuleb üldiselt pidada madalama riskiastmega tehinguteks. |
| --- | --- |

(11)

Krediidilepinguid, mille puhul krediidikonto eesmärgiks on eranditult krediidilepingute teenindamine, ja krediidi tagasimakse võetakse kontolt, mis avati kliendi nimel käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidiasutuses vastavalt artikli 8 lõike 1 punktidele a kuni c, tuleb üldiselt pidada madalama riskiastmega tehinguteks.

| (12) | Ulatuses, kus juriidilise isiku või õiguslik üksuse rahastajal on mõjukas kontroll vara kasutamise üle, tuleb neid vaadelda tegelikult tulusaavate omanikena. |
| --- | --- |

(12)

Ulatuses, kus juriidilise isiku või õiguslik üksuse rahastajal on mõjukas kontroll vara kasutamise üle, tuleb neid vaadelda tegelikult tulusaavate omanikena.

| (13) | Usaldusfondi suhted on laialt kasutatavad kommertstoodete puhul, tegemist on rahvusvaheliselt tunnustatud meetmega hulgimüügi finantsturgude üldisel kontrollil; tegelikult tulusaava omaniku tuvastamise vajadus ei tulene vaid asjaolust, et konkreetsel juhul on tegemist usaldusfondi suhtega. |
| --- | --- |

(13)

Usaldusfondi suhted on laialt kasutatavad kommertstoodete puhul, tegemist on rahvusvaheliselt tunnustatud meetmega hulgimüügi finantsturgude üldisel kontrollil; tegelikult tulusaava omaniku tuvastamise vajadus ei tulene vaid asjaolust, et konkreetsel juhul on tegemist usaldusfondi suhtega.

| (14) | Käesoleva direktiivi sätted peaksid kehtima ka siis, kui direktiiviga hõlmatud institutsioonide ja isikute tegevus leiab aset internetis. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi sätted peaksid kehtima ka siis, kui direktiiviga hõlmatud institutsioonide ja isikute tegevus leiab aset internetis.

| (15) | Kuna rahandussektori kontrolli rangemaks muutudes
  otsivad rahapesuga ja terrorismi rahastamisega tegelejad
  alternatiivseid meetodeid kuritegevuslike tulude päritolu varjamiseks
  ja kuna selliseid kanaleid võib kasutada terrorismi rahastamiseks
  , tuleks rahapesu-
  ja terrorismi rahastamise
  vastaseid kohustusi laiendada ka elukindlustuse vahendajatele ning usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkujatele. |
| --- | --- |

(15)

Kuna rahandussektori kontrolli rangemaks muutudes
  otsivad rahapesuga ja terrorismi rahastamisega tegelejad
  alternatiivseid meetodeid kuritegevuslike tulude päritolu varjamiseks
  ja kuna selliseid kanaleid võib kasutada terrorismi rahastamiseks
  , tuleks rahapesu-
  ja terrorismi rahastamise
  vastaseid kohustusi laiendada ka elukindlustuse vahendajatele ning usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkujatele.

| (16) | Kindlustusagentide kaasamine selle direktiivi kehtivusalasse ei hõlma neid juriidilisi isikuid, kes käivad kindlustusettevõtja õigusliku vastutuse alla ja kes kuuluvad juba sellepärast direktiivi alla. |
| --- | --- |

(16)

Kindlustusagentide kaasamine selle direktiivi kehtivusalasse ei hõlma neid juriidilisi isikuid, kes käivad kindlustusettevõtja õigusliku vastutuse alla ja kes kuuluvad juba sellepärast direktiivi alla.

| (17) | Ettevõtja juhi või juhatuse esimehena töötamine ei tee vastavat isikut automaatselt usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkujaks; selle mõiste määratluse alla kuuluvad üksnes isikud, kes täidavad ettevõtja juhi või juhatuse esimehe funktsiooni kolmanda isiku huvides ja elukutseliselt. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja juhi või juhatuse esimehena töötamine ei tee vastavat isikut automaatselt usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkujaks; selle mõiste määratluse alla kuuluvad üksnes isikud, kes täidavad ettevõtja juhi või juhatuse esimehe funktsiooni kolmanda isiku huvides ja elukutseliselt.

| (18) | Suurte sularahatehingute kasutamine on korduvalt osutunud kergesti ärakasutatavaks rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. Seetõttu peaksid direktiivi kohaldamisalasse kuuluma kõik kaubanduses tegutsevad ning suuri sularahamakseid vastu võtvad füüsilised või juriidilised isikud nendes liikmesriikides, mis lubavad teha kehtestatud piirist suuremaid sularahamakseid. Igal juhul kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse suure väärtusega kaupade, näiteks vääriskivide või -metallide või kunstiteoste müüjad ja oksjonipidajad, kui neile tehakse sularahamakse vähemalt 15 000 EUR väärtuses. Selleks, et tagada kontrolli käesoleva direktiivi sätete täitmise üle selle tõenäoliselt suure isikute ja institutsioonide grupi poolt, võivad liikmesriigid keskenduda oma kontrollitegevustes vastavalt riskipõhise järelevalve põhimõttele eeskätt nendele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle puhul esineb suhteliselt suur rahapesu või terrorismi rahastamise oht. Arvestades erinevate liikmesriikide erinevat olukorda, võivad liikmesriigid vastavalt artiklile 5 kehtestada ka rangemaid eeskirju, et reageerida nõuetekohaselt suurte sularahamaksetega seotud ohule. |
| --- | --- |

(18)

Suurte sularahatehingute kasutamine on korduvalt osutunud kergesti ärakasutatavaks rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. Seetõttu peaksid direktiivi kohaldamisalasse kuuluma kõik kaubanduses tegutsevad ning suuri sularahamakseid vastu võtvad füüsilised või juriidilised isikud nendes liikmesriikides, mis lubavad teha kehtestatud piirist suuremaid sularahamakseid. Igal juhul kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse suure väärtusega kaupade, näiteks vääriskivide või -metallide või kunstiteoste müüjad ja oksjonipidajad, kui neile tehakse sularahamakse vähemalt 15 000 EUR väärtuses. Selleks, et tagada kontrolli käesoleva direktiivi sätete täitmise üle selle tõenäoliselt suure isikute ja institutsioonide grupi poolt, võivad liikmesriigid keskenduda oma kontrollitegevustes vastavalt riskipõhise järelevalve põhimõttele eeskätt nendele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle puhul esineb suhteliselt suur rahapesu või terrorismi rahastamise oht. Arvestades erinevate liikmesriikide erinevat olukorda, võivad liikmesriigid vastavalt artiklile 5 kehtestada ka rangemaid eeskirju, et reageerida nõuetekohaselt suurte sularahamaksetega seotud ohule.

| (19) | Direktiivi 91/308/EMÜ muudetud kujul kuuluvad ühenduse rahapesuvastase korra kohaldamisalasse ka notarid ja sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajad; see korraldus peaks muutmata kujul sisalduma ka uues direktiivis; direktiivi sätteid tuleks kohaldada liikmesriikide määratletud juriidilistel kutsealadel töötajate suhtes, kuivõrd need osalevad finantstehingutes või äriühingute tehingutes, sealhulgas maksunõustamine, mille puhul on suurim oht, et nende õigusnõustajate teenuseid võidakse ära kasutada kuritegevusest saadud tulu pesemiseks
  või terrorismi rahastamiseks
  . |
| --- | --- |

(19)

Direktiivi 91/308/EMÜ muudetud kujul kuuluvad ühenduse rahapesuvastase korra kohaldamisalasse ka notarid ja sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajad; see korraldus peaks muutmata kujul sisalduma ka uues direktiivis; direktiivi sätteid tuleks kohaldada liikmesriikide määratletud juriidilistel kutsealadel töötajate suhtes, kuivõrd need osalevad finantstehingutes või äriühingute tehingutes, sealhulgas maksunõustamine, mille puhul on suurim oht, et nende õigusnõustajate teenuseid võidakse ära kasutada kuritegevusest saadud tulu pesemiseks
  või terrorismi rahastamiseks
  .

| (20) | Siiski ei oleks asjakohane direktiivi alusel kohustada seaduslikult tunnustatud ja kontrollitavate õiguslikku nõu andvate kutsealade sõltumatuid esindajaid nagu advokaadid, teatama rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  kahtlusest, kui nad selgitavad kliendi õiguslikku olukorda või esindavad klienti kohtumenetluses. Enne kohtumenetlust, selle käigus või pärast seda või kliendi õigusliku olukorra selgitamisel saadud teabe osas
  tuleb
  teha erand teatamiskohustusest. Seetõttu
  peab õigusliku nõu suhtes kehtima ametisaladuse hoidmise kohustus, välja arvatud juhul, kui õigusnõustaja osaleb rahapesus
  või terrorismi rahastamises
  või kui õiguslikku nõu antakse rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  eesmärgil või kui advokaat teab, et klient soovib õiguslikku nõu rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  eesmärgil. |
| --- | --- |

(20)

Siiski ei oleks asjakohane direktiivi alusel kohustada seaduslikult tunnustatud ja kontrollitavate õiguslikku nõu andvate kutsealade sõltumatuid esindajaid nagu advokaadid, teatama rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  kahtlusest, kui nad selgitavad kliendi õiguslikku olukorda või esindavad klienti kohtumenetluses. Enne kohtumenetlust, selle käigus või pärast seda või kliendi õigusliku olukorra selgitamisel saadud teabe osas
  tuleb
  teha erand teatamiskohustusest. Seetõttu
  peab õigusliku nõu suhtes kehtima ametisaladuse hoidmise kohustus, välja arvatud juhul, kui õigusnõustaja osaleb rahapesus
  või terrorismi rahastamises
  või kui õiguslikku nõu antakse rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  eesmärgil või kui advokaat teab, et klient soovib õiguslikku nõu rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  eesmärgil.

| (21) | Direktiiviga hõlmatud kutsealade esindajate poolt osutatavaid otseselt võrreldavaid teenuseid tuleb käsitleda ühtmoodi. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis ja Euroopa Liidu lepingus sätestatud õiguste kaitsmiseks ei tohiks teabe suhtes, mida audiitorid, välisraamatupidajad ja maksunõustajad, kes võivad mõnes liikmesriigis kaitsta või esindada klienti kohtumenetluses või selgitada kliendi õiguslikku olukorda, saavad kõnealuste ülesannete täitmisel, kohaldada direktiivijärgset teatamiskohustust. |
| --- | --- |

(21)

Direktiiviga hõlmatud kutsealade esindajate poolt osutatavaid otseselt võrreldavaid teenuseid tuleb käsitleda ühtmoodi. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis ja Euroopa Liidu lepingus sätestatud õiguste kaitsmiseks ei tohiks teabe suhtes, mida audiitorid, välisraamatupidajad ja maksunõustajad, kes võivad mõnes liikmesriigis kaitsta või esindada klienti kohtumenetluses või selgitada kliendi õiguslikku olukorda, saavad kõnealuste ülesannete täitmisel, kohaldada direktiivijärgset teatamiskohustust.

| (22) | Tuleb tunnistada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise oht ei ole kõikides olukordades võrdne. Vastavalt riskipõhisele lähenemisele peaks ühenduse õigusaktidesse sisse viima põhimõtte, mis võimaldaks sobivatel juhtudel rakendada lihtsustatud kliendi taustakontrolli. |
| --- | --- |

(22)

Tuleb tunnistada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise oht ei ole kõikides olukordades võrdne. Vastavalt riskipõhisele lähenemisele peaks ühenduse õigusaktidesse sisse viima põhimõtte, mis võimaldaks sobivatel juhtudel rakendada lihtsustatud kliendi taustakontrolli.

| (23) | Erand, mis puudutab notarite või teiste sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajate poolt hoitavate ühispangaarvete tegelikult tulusaavate omanike tuvastamist, ei piira kohustusi, mis neil notaritel ja teistel sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajatel on käesoleva direktiivi järgi. Sealhulgas sellise notari või teise sõltumatul juriidilisel kutsealal töötaja kohustus tuvastada nende poolt hoitavate ühispangaarvete omanikud. |
| --- | --- |

(23)

Erand, mis puudutab notarite või teiste sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajate poolt hoitavate ühispangaarvete tegelikult tulusaavate omanike tuvastamist, ei piira kohustusi, mis neil notaritel ja teistel sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajatel on käesoleva direktiivi järgi. Sealhulgas sellise notari või teise sõltumatul juriidilisel kutsealal töötaja kohustus tuvastada nende poolt hoitavate ühispangaarvete omanikud.

| (24) | Samuti peaks ühenduse õigusaktides tunnistama, et teatavate olukordadega kaasneb suurem rahapesu ja terrorismi rahastamise oht; ehkki kõikide klientide isik ja äriprofiil tuleb tuvastada, on teatavatel juhtudel vaja rakendada eriti põhjalikku kliendi isiku tõendamise ja isikusamasuse tuvastamise korda. |
| --- | --- |

(24)

Samuti peaks ühenduse õigusaktides tunnistama, et teatavate olukordadega kaasneb suurem rahapesu ja terrorismi rahastamise oht; ehkki kõikide klientide isik ja äriprofiil tuleb tuvastada, on teatavatel juhtudel vaja rakendada eriti põhjalikku kliendi isiku tõendamise ja isikusamasuse tuvastamise korda.

| (25) | Arvestades, et see kehtib eriti ärisuhete kohta isikutega, kes on või on olnud kõrgel ühiskondlikul ametikohal, eelkõige isikutega, kes pärinevad riikidest, kus korruptsioon on laialt levinud; sellised suhted võivad kujutada eriti rahandussektori jaoks tõsist maine ja/või õiguslikku riski. Kõrgendatud tähelepanu sellistel juhtudel
  ning siseriiklike poliitilise taustaga isikute suhtes tavaliste kliendi taustakontrollimeetmete kohaldamist ja teises liikmesriigis või kolmandas riigis elavate poliitilise taustaga isikute suhtes tugevdatud kliendi taustakontrolli meetmete kohaldamist
  õigustab ka rahvusvaheline korruptsioonivastane võitlus. |
| --- | --- |

(25)

Arvestades, et see kehtib eriti ärisuhete kohta isikutega, kes on või on olnud kõrgel ühiskondlikul ametikohal, eelkõige isikutega, kes pärinevad riikidest, kus korruptsioon on laialt levinud; sellised suhted võivad kujutada eriti rahandussektori jaoks tõsist maine ja/või õiguslikku riski. Kõrgendatud tähelepanu sellistel juhtudel
  ning siseriiklike poliitilise taustaga isikute suhtes tavaliste kliendi taustakontrollimeetmete kohaldamist ja teises liikmesriigis või kolmandas riigis elavate poliitilise taustaga isikute suhtes tugevdatud kliendi taustakontrolli meetmete kohaldamist
  õigustab ka rahvusvaheline korruptsioonivastane võitlus.

| (26) | Ärisuhete loomise kooskõlastamine kõrgema astme juhtkonnaga ei tähenda kooskõlastamist juhatusega vaid kooskõlastamist taotlevast isikust vahetult hierarhiliselt järgmise astmega. |
| --- | --- |

(26)

Ärisuhete loomise kooskõlastamine kõrgema astme juhtkonnaga ei tähenda kooskõlastamist juhatusega vaid kooskõlastamist taotlevast isikust vahetult hierarhiliselt järgmise astmega.

| (27) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus (6). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus (6).

| (28) | Kuna käesoleva direktiivi rakendamiseks ette nähtud meetmed on üldmeetmed eespool nimetatud nõukogu otsuse artiklis 2 määratletud tähenduses, siis tuleks nende vastuvõtmisel kasutada selle otsuse artiklis 5 ette nähtud regulatiivkomitee menetlust. Sel eesmärgil tuleb asutada uus rahapesu
  ja terrorismi rahastamise
  vältimise komitee, mis asendaks direktiiviga 91/308/EMÜ asutatud rahapesu kontaktkomiteed. |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva direktiivi rakendamiseks ette nähtud meetmed on üldmeetmed eespool nimetatud nõukogu otsuse artiklis 2 määratletud tähenduses, siis tuleks nende vastuvõtmisel kasutada selle otsuse artiklis 5 ette nähtud regulatiivkomitee menetlust. Sel eesmärgil tuleb asutada uus rahapesu
  ja terrorismi rahastamise
  vältimise komitee, mis asendaks direktiiviga 91/308/EMÜ asutatud rahapesu kontaktkomiteed.

| (29) | Et vältida kliendi isiku tõendamise protseduuri kordumist, mis viiks viivitusteni ja
  ebatõhususele äritehingutes
  , on asjakohane sobivaid kaitsemeetmeid kasutades lubada suhete loomist klientidega, kelle isik on tõendatud mujal.
  Juhtudel, mil isik või asutus toetub kolmandatele isikutele, lasub lõplik vastutus kliendi taustakontrolli menetluste rakendamiseks asutusel, kes kliendiga tegeleb. Ka kolmas, st esitlev osapool, jääb ise käesoleva direktiivi nõuete eest vastutavaks senikaua, kuni ta on selle direktiiviga hõlmatud suhtes kliendiga, kaasa arvatud kohustus teatada kahtlastest tehingutest ning vastutus dokumentide ja tõendite säilitamise eest. |
| --- | --- |

(29)

Et vältida kliendi isiku tõendamise protseduuri kordumist, mis viiks viivitusteni ja
  ebatõhususele äritehingutes
  , on asjakohane sobivaid kaitsemeetmeid kasutades lubada suhete loomist klientidega, kelle isik on tõendatud mujal.
  Juhtudel, mil isik või asutus toetub kolmandatele isikutele, lasub lõplik vastutus kliendi taustakontrolli menetluste rakendamiseks asutusel, kes kliendiga tegeleb. Ka kolmas, st esitlev osapool, jääb ise käesoleva direktiivi nõuete eest vastutavaks senikaua, kuni ta on selle direktiiviga hõlmatud suhtes kliendiga, kaasa arvatud kohustus teatada kahtlastest tehingutest ning vastutus dokumentide ja tõendite säilitamise eest.

| (30) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste või isikute ja käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate füüsiliste või juriidiliste isikute vaheliste lepinguliste esindus- või allhankesuhete korral võib rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid kohustusi nendele esindajatele või allhanke osutajatele osana asutustest või isikutest, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, määrata vaid lepingu ja mitte käesoleva direktiiviga. Vastutus käesoleva direktiivi täitmise eest jääb asutusele või isikule, kelle suhtes seda kohaldatakse. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste või isikute ja käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate füüsiliste või juriidiliste isikute vaheliste lepinguliste esindus- või allhankesuhete korral võib rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid kohustusi nendele esindajatele või allhanke osutajatele osana asutustest või isikutest, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, määrata vaid lepingu ja mitte käesoleva direktiiviga. Vastutus käesoleva direktiivi täitmise eest jääb asutusele või isikule, kelle suhtes seda kohaldatakse.

| (31) | Kahtlastest tehingutest tuleb teavitada
  finantsteabe üksust, mis tegutseb kahtlasi tehinguid puudutavate teadete ja muu võimaliku rahapesu või terrorismi rahastamist käsitleva informatsiooni kogumise, analüüsimise ja pädevatele asutustele levitamise siseriikliku keskusena. See ei tohiks sundida liikmesriike muutma nende olemasolevaid aruandlussüsteeme, kui aruandlus toimub prokuratuuri kaudu, tingimusel, et teave edastatakse finantsteabe üksusele viivitamatult ja töötlemata kujul, võimaldades neil nõuetekohaselt tegutseda, sealhulgas teha rahvusvahelist koostööd teiste finantsteabe üksustega. |
| --- | --- |

(31)

Kahtlastest tehingutest tuleb teavitada
  finantsteabe üksust, mis tegutseb kahtlasi tehinguid puudutavate teadete ja muu võimaliku rahapesu või terrorismi rahastamist käsitleva informatsiooni kogumise, analüüsimise ja pädevatele asutustele levitamise siseriikliku keskusena. See ei tohiks sundida liikmesriike muutma nende olemasolevaid aruandlussüsteeme, kui aruandlus toimub prokuratuuri kaudu, tingimusel, et teave edastatakse finantsteabe üksusele viivitamatult ja töötlemata kujul, võimaldades neil nõuetekohaselt tegutseda, sealhulgas teha rahvusvahelist koostööd teiste finantsteabe üksustega.

| (32) | Erinevalt üldisest kahtlaste tehingute tegemise keelust võivad selle direktiiviga hõlmatud isikud ja asutused kahtlasi tehinguid teha enne pädevate ametiasutuste teavitamist, juhul kui tegemata jätmine pole võimalik või juhul, kui see võiks takistada kahtlustatavast rahapesust või terrorismi rahastamisest tulu saaja jälitamist. See ei piira siiski liikmesriikide poolt võetud rahvusvahelisi kohustusi külmutada viivitamatult terroristide, terroristlike rühmituste ja terrorismi rahastajate rahalised vahendid või teised varad vastavalt asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele. |
| --- | --- |

(32)

Erinevalt üldisest kahtlaste tehingute tegemise keelust võivad selle direktiiviga hõlmatud isikud ja asutused kahtlasi tehinguid teha enne pädevate ametiasutuste teavitamist, juhul kui tegemata jätmine pole võimalik või juhul, kui see võiks takistada kahtlustatavast rahapesust või terrorismi rahastamisest tulu saaja jälitamist. See ei piira siiski liikmesriikide poolt võetud rahvusvahelisi kohustusi külmutada viivitamatult terroristide, terroristlike rühmituste ja terrorismi rahastajate rahalised vahendid või teised varad vastavalt asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele.

| (33) | Vastavalt artikli 23 lõikes 2 sätestatud erandite kasutamise ulatusele liikmesriigi poolt võib liikmesriik lubada, et iseregulatsiooni organ, kes selles artiklis nimetatud isikuid esindab, ei pea edastama finantsteabe üksusele teavet, mida ta on nendelt isikutelt saanud vastavalt artikli 23 lõikes 2 sätestatud tingimustele, või nõuda, et kõnealune iseregulatsiooni organ seda ei teeks. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt artikli 23 lõikes 2 sätestatud erandite kasutamise ulatusele liikmesriigi poolt võib liikmesriik lubada, et iseregulatsiooni organ, kes selles artiklis nimetatud isikuid esindab, ei pea edastama finantsteabe üksusele teavet, mida ta on nendelt isikutelt saanud vastavalt artikli 23 lõikes 2 sätestatud tingimustele, või nõuda, et kõnealune iseregulatsiooni organ seda ei teeks.

| (34) | On esinenud juhtumeid, kus töötajaid, kes on teatanud oma rahapesukahtlustest, on ähvardatud või ahistatud. Ehkki see direktiiv ei saa sekkuda liikmesriikide kohtumenetlusse, on tegemist väga olulise probleemiga rahapesuvastase
  ja terrorismi rahastamise vastase
  süsteemi tõhususe tagamises. Liikmesriigid peaksid olema sellest probleemist teadlikud ja tegema kõik, mis nende võimuses, et töötajaid sellise ahistamise eest kaitsta. |
| --- | --- |

(34)

On esinenud juhtumeid, kus töötajaid, kes on teatanud oma rahapesukahtlustest, on ähvardatud või ahistatud. Ehkki see direktiiv ei saa sekkuda liikmesriikide kohtumenetlusse, on tegemist väga olulise probleemiga rahapesuvastase
  ja terrorismi rahastamise vastase
  süsteemi tõhususe tagamises. Liikmesriigid peaksid olema sellest probleemist teadlikud ja tegema kõik, mis nende võimuses, et töötajaid sellise ahistamise eest kaitsta.

| (35) | Teabe edastamine vastavalt artiklile 28 peaks olema kooskõlas isikuandmete kolmandatele maadele edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja vabal andmekäitlusel (7). Samuti ei saa artikli 28 sätted piirata riiklikke andmekaitse ja ametisaladuste õigusakte. |
| --- | --- |

(35)

Teabe edastamine vastavalt artiklile 28 peaks olema kooskõlas isikuandmete kolmandatele maadele edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja vabal andmekäitlusel (7). Samuti ei saa artikli 28 sätted piirata riiklikke andmekaitse ja ametisaladuste õigusakte.

| (36) | Käesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata isikute suhtes, kes üksnes teisendavad paberkandjal dokumente elektroonilisteks andmeteks ja tegutsevad krediidi- või finantseerimisasutusega sõlmitud lepingu alusel, samuti füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võimaldavad krediidi- või finantseerimisasutustele vaid teateid või teisi toetust pakkuvaid süsteeme vahendite ülekandmiseks või arveldus- ja kliiringteenuste süsteeme. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata isikute suhtes, kes üksnes teisendavad paberkandjal dokumente elektroonilisteks andmeteks ja tegutsevad krediidi- või finantseerimisasutusega sõlmitud lepingu alusel, samuti füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võimaldavad krediidi- või finantseerimisasutustele vaid teateid või teisi toetust pakkuvaid süsteeme vahendite ülekandmiseks või arveldus- ja kliiringteenuste süsteeme.

| (37) | Rahapesu ja terrorismi rahastamine on rahvusvahelised probleemid ja püüded nendega võidelda peaksid olema globaalsed. Kolmandates riikides, kus ühenduse krediidi- ja finantseerimisasutustel on filiaale ja tütarettevõtteid ja kus selle valdkonna õigusaktid on puudulikud, tuleb selleks, et vältida väga erinevate standardite rakendamist ühes asutuses või asutuste rühmas, lähtuda ühenduse standarditest või juhul, kui see pole võimalik, teavitada ettevõtte päritolumaaks oleva liikmesriigi pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

(37)

Rahapesu ja terrorismi rahastamine on rahvusvahelised probleemid ja püüded nendega võidelda peaksid olema globaalsed. Kolmandates riikides, kus ühenduse krediidi- ja finantseerimisasutustel on filiaale ja tütarettevõtteid ja kus selle valdkonna õigusaktid on puudulikud, tuleb selleks, et vältida väga erinevate standardite rakendamist ühes asutuses või asutuste rühmas, lähtuda ühenduse standarditest või juhul, kui see pole võimalik, teavitada ettevõtte päritolumaaks oleva liikmesriigi pädevaid asutusi.

| (38) | On oluline, et krediidi- ja finantseerimisasutused oleksid võimelised kiiresti
  vastama teabepäringutele
  selle kohta, kas neil on ärisuhteid nimetatud isikutega.
  Et selliseid ärisuhteid kindlaks teha ja vastavat teavet kiiresti edastada, peaks krediidi- ja finantseerimisasutustel olema tõhusad, äri suurusele ja liigile vastavad süsteemid. Krediidi- ja suuremate finantseerimisasutuste puhul oleksid eriti otstarbekad elektroonilised süsteemid. Eelkõige on see säte tähtis koos menetlusega, mis viib selliste meetmeteni nagu varade (kaasa arvatud terroristide vara) külmutamise või arestimine vastavalt asjakohastele terrorismivastase võitluse riiklikele või ühenduse õigusaktidele. |
| --- | --- |

(38)

On oluline, et krediidi- ja finantseerimisasutused oleksid võimelised kiiresti
  vastama teabepäringutele
  selle kohta, kas neil on ärisuhteid nimetatud isikutega.
  Et selliseid ärisuhteid kindlaks teha ja vastavat teavet kiiresti edastada, peaks krediidi- ja finantseerimisasutustel olema tõhusad, äri suurusele ja liigile vastavad süsteemid. Krediidi- ja suuremate finantseerimisasutuste puhul oleksid eriti otstarbekad elektroonilised süsteemid. Eelkõige on see säte tähtis koos menetlusega, mis viib selliste meetmeteni nagu varade (kaasa arvatud terroristide vara) külmutamise või arestimine vastavalt asjakohastele terrorismivastase võitluse riiklikele või ühenduse õigusaktidele.

| (39) | See direktiiv kehtestab üksikasjalikud sätted kliendi taustakontrollile, kaasa arvatud kõrgendatud taustakontrolli suure riskiga klientide või ärisuhete korral, nagu asjakohased menetlused et välja selgitada, kas tegemist on poliitiliselt väljapaistva inimesega ning mitmed üksikasjalikumad lisanõuded, nagu näiteks vastavuse haldamise menetluste ja poliitikate olemasolu. Kõik selle direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud peavad kõiki neid nõudmisi täitma, samal ajal kui liikmesriikidelt oodatakse nende sätete rakendamisel arvestamist vastavate erinevate kutsealade iseärasustega ja selle direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute erinevustega mahus ja suuruses. |
| --- | --- |

(39)

See direktiiv kehtestab üksikasjalikud sätted kliendi taustakontrollile, kaasa arvatud kõrgendatud taustakontrolli suure riskiga klientide või ärisuhete korral, nagu asjakohased menetlused et välja selgitada, kas tegemist on poliitiliselt väljapaistva inimesega ning mitmed üksikasjalikumad lisanõuded, nagu näiteks vastavuse haldamise menetluste ja poliitikate olemasolu. Kõik selle direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud peavad kõiki neid nõudmisi täitma, samal ajal kui liikmesriikidelt oodatakse nende sätete rakendamisel arvestamist vastavate erinevate kutsealade iseärasustega ja selle direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute erinevustega mahus ja suuruses.

| (40) | Et säilitada asjaomaste asutuste ja teiste, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse selle valdkonna õigusakte, koostöövalmidus, tuleb neile vajadusel anda tagasisidet teatamiste kasulikkuse ja tulemuste kohta. Et seda võimaldada ning et analüüsida oma
  rahapesu- ja terrorismivastase võitluse süsteemide
  tõhusust, peavad liikmesriigid koguma ja täiendama asjakohast statistikat. |
| --- | --- |

(40)

Et säilitada asjaomaste asutuste ja teiste, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse selle valdkonna õigusakte, koostöövalmidus, tuleb neile vajadusel anda tagasisidet teatamiste kasulikkuse ja tulemuste kohta. Et seda võimaldada ning et analüüsida oma
  rahapesu- ja terrorismivastase võitluse süsteemide
  tõhusust, peavad liikmesriigid koguma ja täiendama asjakohast statistikat.

| (41) | Valuutavahetuspunktide, usaldusfondide ja äriühingute teenuste osutajate või kasiinode riiklikul tasandil registreerimisel või litsentseerimisel peavad pädevad ametiasutused tagama sellist tegevust tegelikult juhtivate või selliseid üksuseid juhtima hakkavate isikute ja selliste üksuste tegelikult tulusaavate omanike vastavuse ja sobivuse. Kriteeriumid, mille järgi isiku vastavus ja sobivus kindlaks määratakse, tuleb sätestada siseriiklikult kooskõlas riiklike õigusaktidega. Need kriteeriumid peavad peegeldama vähemalt kaitsevajadust, et neid asutusi ja isikuid ei kasutataks nende juhtide või tegelikult tulusaavate omanike poolt kuritegelikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(41)

Valuutavahetuspunktide, usaldusfondide ja äriühingute teenuste osutajate või kasiinode riiklikul tasandil registreerimisel või litsentseerimisel peavad pädevad ametiasutused tagama sellist tegevust tegelikult juhtivate või selliseid üksuseid juhtima hakkavate isikute ja selliste üksuste tegelikult tulusaavate omanike vastavuse ja sobivuse. Kriteeriumid, mille järgi isiku vastavus ja sobivus kindlaks määratakse, tuleb sätestada siseriiklikult kooskõlas riiklike õigusaktidega. Need kriteeriumid peavad peegeldama vähemalt kaitsevajadust, et neid asutusi ja isikuid ei kasutataks nende juhtide või tegelikult tulusaavate omanike poolt kuritegelikel eesmärkidel.

| (42) | Rahapesu ja terrorismi rahastamise rahvusvahelist iseloomu arvestades peab koordineerimist ja koostööd finantsteabe üksuste vahel vastavalt nõukogu otsusele 2000/642/JSK (8), kaasa arvatud sidevõrk ’FIU-Net’, võimalikult soodustama. Sellel eesmärgil tuleb komisjonil nõutavat abi osutada, et sellist koordineerimist kergendada, samuti rahaliselt toetada. |
| --- | --- |

(42)

Rahapesu ja terrorismi rahastamise rahvusvahelist iseloomu arvestades peab koordineerimist ja koostööd finantsteabe üksuste vahel vastavalt nõukogu otsusele 2000/642/JSK (8), kaasa arvatud sidevõrk ’FIU-Net’, võimalikult soodustama. Sellel eesmärgil tuleb komisjonil nõutavat abi osutada, et sellist koordineerimist kergendada, samuti rahaliselt toetada.

| (43) | Rahapesu—
  ja terroristide rahastamise
  vastase võitluse olulisus peab viima selleni, et liikmesriigid kehtestavad siseriiklikes õigusaktides tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid neile, kes rikuvad käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklikke sätteid.
  Kehtestada tuleb sanktsioonid füüsiliste ja juriidiliste isikute jaoks.
  Kuna keerulistes rahapesu
  ja terroristide rahastamise
  operatsioonides osalevad sageli juriidilised isikud, tuleb sanktsioone rakendada ka juriidiliste isikute tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(43)

Rahapesu—
  ja terroristide rahastamise
  vastase võitluse olulisus peab viima selleni, et liikmesriigid kehtestavad siseriiklikes õigusaktides tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid neile, kes rikuvad käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklikke sätteid.
  Kehtestada tuleb sanktsioonid füüsiliste ja juriidiliste isikute jaoks.
  Kuna keerulistes rahapesu
  ja terroristide rahastamise
  operatsioonides osalevad sageli juriidilised isikud, tuleb sanktsioone rakendada ka juriidiliste isikute tegevuse suhtes.

| (44) | Füüsilised isikud, kes tegutsevad juriidilise isiku struktuuri raames, kuid iseseisval alusel artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktis a ja b toodud tegevusalal, jäävad isiklikult vastutavaks selle direktiivi sätete järgmise eest, välja arvatud artiklis 35 toodud sätted. |
| --- | --- |

(44)

Füüsilised isikud, kes tegutsevad juriidilise isiku struktuuri raames, kuid iseseisval alusel artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktis a ja b toodud tegevusalal, jäävad isiklikult vastutavaks selle direktiivi sätete järgmise eest, välja arvatud artiklis 35 toodud sätted.

| (45) | Käesoleva direktiivi tõhusa ja piisavalt järjepideva kohaldamise tagamiseks võib osutuda vajalikuks käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade tehniliste aspektide täpsustamine, võttes arvesse erinevates liikmesriikides eksisteerivaid erinevaid rahastamisvahendeid, kutsealasid ja riske ning tehnilist arengut rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses. Komisjonile tuleks vastavalt anda volitused võtta vastu rakendusmeetmed, näiteks määratleda teatud kriteeriumid, mille alusel selgitatakse välja madala ja kõrge riskiastmega olukorrad, mille puhul piisab lihtsustatud taustakontrollist või on asjakohane kasutada tugevdatud taustakontrolli, tingimusel et kõnealused rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi osi ning et komisjon tegutseb kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega pärast konsulteerimist rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komiteega. |
| --- | --- |

(45)

Käesoleva direktiivi tõhusa ja piisavalt järjepideva kohaldamise tagamiseks võib osutuda vajalikuks käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade tehniliste aspektide täpsustamine, võttes arvesse erinevates liikmesriikides eksisteerivaid erinevaid rahastamisvahendeid, kutsealasid ja riske ning tehnilist arengut rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses. Komisjonile tuleks vastavalt anda volitused võtta vastu rakendusmeetmed, näiteks määratleda teatud kriteeriumid, mille alusel selgitatakse välja madala ja kõrge riskiastmega olukorrad, mille puhul piisab lihtsustatud taustakontrollist või on asjakohane kasutada tugevdatud taustakontrolli, tingimusel et kõnealused rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi osi ning et komisjon tegutseb kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega pärast konsulteerimist rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komiteega.

| (46) | Vajaduse tõttu teha direktiivis 91/308/EMÜ olulisi muudatusi tuleb see selguse mõttes asendada. |
| --- | --- |

(46)

Vajaduse tõttu teha direktiivis 91/308/EMÜ olulisi muudatusi tuleb see selguse mõttes asendada.

| (47) | Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita käesoleva direktiivi eesmärke, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide
  saavutamiseks
  . |
| --- | --- |

(47)

Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita käesoleva direktiivi eesmärke, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide
  saavutamiseks
  .

| (48) | Oma rakendusvolituste kasutamisel kooskõlas käesoleva direktiiviga peab komisjon arvestama järgmiste põhimõtetega: vajadus läbipaistvuse ning käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikutega ning Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimise kõrgete tasemete järele; vajadus tagada, et pädevad asutused suudaksid järjekindlalt kindlustada reeglite järgimise; rakendusmeetmetega seotud kulude ja eeliste tasakaal käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute jaoks pikaajalises perspektiivis; vajadus tunnustada paindlikkuse vajadust rakendusmeetmete kohaldamisel kooskõlas riskiteadliku baaslähenemisega; vajadus tagada kooskõla ELi sama valdkonna teiste õigusaktidega; vajadus kaitsta ELi, selle liikmesriike ja nende kodanikke rahapesu ja terrorismi rahastamise tagajärgede eest. |
| --- | --- |

(48)

Oma rakendusvolituste kasutamisel kooskõlas käesoleva direktiiviga peab komisjon arvestama järgmiste põhimõtetega: vajadus läbipaistvuse ning käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikutega ning Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimise kõrgete tasemete järele; vajadus tagada, et pädevad asutused suudaksid järjekindlalt kindlustada reeglite järgimise; rakendusmeetmetega seotud kulude ja eeliste tasakaal käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute jaoks pikaajalises perspektiivis; vajadus tunnustada paindlikkuse vajadust rakendusmeetmete kohaldamisel kooskõlas riskiteadliku baaslähenemisega; vajadus tagada kooskõla ELi sama valdkonna teiste õigusaktidega; vajadus kaitsta ELi, selle liikmesriike ja nende kodanikke rahapesu ja terrorismi rahastamise tagajärgede eest.

| (49) | See direktiiv on kooskõlas põhiõiguste ja põhimõtetega, mis on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Direktiivi ei tohi tõlgendada ega rakendada viisil, mis pole kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga, |
| --- | --- |

(49)

See direktiiv on kooskõlas põhiõiguste ja põhimõtetega, mis on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Direktiivi ei tohi tõlgendada ega rakendada viisil, mis pole kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I peatükk

Sisu, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et rahapesu
  ja terrorismi rahastamine on keelatud.

2.   Käesoleva direktiivi raames käsitletakse rahapesuna järgmist ettekavatsetud tegevust:

| a) | vara muundamine või ülekandmine, kui on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles osalemisest, eesmärgiga varjata või hoida saladuses vara ebaseaduslikku päritolu või abistada kuritegelikus tegevuses osalenud isikut, et ta saaks hoiduda oma tegude õiguslikest tagajärgedest; |
| --- | --- |

a)

vara muundamine või ülekandmine, kui on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles osalemisest, eesmärgiga varjata või hoida saladuses vara ebaseaduslikku päritolu või abistada kuritegelikus tegevuses osalenud isikut, et ta saaks hoiduda oma tegude õiguslikest tagajärgedest;

| b) | vara tõelise olemuse, päritolu, asukoha, käsutamisviisi, ümberpaigutamise, omandiõiguse või muude varaga seotud õiguste varjamine või saladuses hoidmine, kui on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles osalemisest; |
| --- | --- |

b)

vara tõelise olemuse, päritolu, asukoha, käsutamisviisi, ümberpaigutamise, omandiõiguse või muude varaga seotud õiguste varjamine või saladuses hoidmine, kui on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles osalemisest;

| c) | vara omandamine, valdamine või kasutamine, kui selle saamisel on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles
  osalemisest
  ; |
| --- | --- |

c)

vara omandamine, valdamine või kasutamine, kui selle saamisel on teada, et selline vara on saadud kuritegelikust tegevusest või selles
  osalemisest
  ;

| d) | mistahes eeltoodud punktis
  nimetatud tegudes osalemine,
  seotus nendega
  , nende toimepanemise katsed ning nendele kaasaaitamine ja kihutamine või nende soodustamine või nendeks
  nõuandmine
  . |
| --- | --- |

d)

mistahes eeltoodud punktis
  nimetatud tegudes osalemine,
  seotus nendega
  , nende toimepanemise katsed ning nendele kaasaaitamine ja kihutamine või nende soodustamine või nendeks
  nõuandmine
  .

Rahapesuga
  on tegemist ka juhul, kui tegevus, mille tulemusel saadi rahapesus kasutatav vara, toimus mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil.

3.
     
  Käesoleva direktiivi mõistes tähendab “terrorismi rahastamine” rahaliste vahendite eraldamist või kogumist ükskõik millisel viisil, otseselt või kaudselt, kavatsusega neid kasutada või teadmisel, et neid kasutatakse täielikult või osaliselt selleks, et panna toime süütegu nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (9) artiklite 1 kuni 4 tähenduses.

4.
     
  Teadmist, kavatsust või eesmärki, mis kuuluvad lõigetes 2 ja 3 nimetatud tegude koosseisu, võib tuletada teo objektiivsete faktiliste asjaolude põhjal.

Artikkel 2

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste asutuste ja isikute suhtes:

| 1) | krediidiasutused; |
| --- | --- |

1)

krediidiasutused;

| 2) | finantseerimisasutused; |
| --- | --- |

2)

finantseerimisasutused;

| 3) | järgmised juriidilised või füüsilised isikud nende kutsetegevuse osas:






  a) | audiitorid, välisraamatupidajad ja maksunõustajad; |
| --- | --- | --- |

3)

järgmised juriidilised või füüsilised isikud nende kutsetegevuse osas:

a)

audiitorid, välisraamatupidajad ja maksunõustajad;

| b) | notarid ja teised sõltumatutel juriidilistel ametikohtadel töötajad, kui nad osalevad oma kliendi heaks või tema nimel mõnes finants- või kinnisvaratehingus või aitavad kliendil ellu viia või planeerida tehingut, mis puudutab:






  i) | kinnisvara või majandusüksuste ostu ja müüki; |
| --- | --- | --- |

b)

notarid ja teised sõltumatutel juriidilistel ametikohtadel töötajad, kui nad osalevad oma kliendi heaks või tema nimel mõnes finants- või kinnisvaratehingus või aitavad kliendil ellu viia või planeerida tehingut, mis puudutab:

i)

kinnisvara või majandusüksuste ostu ja müüki;

| ii) | kliendi raha, väärtpaberite või muu vara haldamist; |
| --- | --- |

ii)

kliendi raha, väärtpaberite või muu vara haldamist;

| iii) | panga-, hoiu- või väärtpaberikontode avamist või haldamist; |
| --- | --- |

iii)

panga-, hoiu- või väärtpaberikontode avamist või haldamist;

| iv) | äriühingute asutamiseks, tegevuseks või juhtimiseks vajalike vahendite hankimist; |
| --- | --- |

iv)

äriühingute asutamiseks, tegevuseks või juhtimiseks vajalike vahendite hankimist;

| v) | usaldusfondide, äriühingute või sarnaste üksuste asutamist, tegevust või juhtimist; |
| --- | --- |

v)

usaldusfondide, äriühingute või sarnaste üksuste asutamist, tegevust või juhtimist;

| c) | usaldusfondide ja äriühinguteenuste osutajad, kes ei kuulu alapunktide a või b
  all
  a; |
| --- | --- |

c)

usaldusfondide ja äriühinguteenuste osutajad, kes ei kuulu alapunktide a või b
  all
  a;

| d) | kinnisvaraagendid
  ; |
| --- | --- |

d)

kinnisvaraagendid
  ;

| e) | teised kaubanduses tegutsevad
  füüsilised või juriidilised
  isikud, kui
  sooritatakse sularahamakse vähemalt
  15 000EUR väärtuses, olenemata sellest, kas tehing sooritatakse ühekordse maksena või erinevate maksetena, mis näivad olevat seotud; |
| --- | --- |

e)

teised kaubanduses tegutsevad
  füüsilised või juriidilised
  isikud, kui
  sooritatakse sularahamakse vähemalt
  15 000EUR väärtuses, olenemata sellest, kas tehing sooritatakse ühekordse maksena või erinevate maksetena, mis näivad olevat seotud;

| f) | kasiinod. |
| --- | --- |

f)

kasiinod.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada
  , et füüsilised ja juriidilised isikud, kes
  osalevad finantseerimistegevuses piiratud mahus või üksikutel juhtudel ja kelle puhul rahapesuoht
  või terroristide finantseerimise
  oht on väike,
  ei kuulu artikli 3 lõigete 1 ega 2 kohaldamisalasse
  .

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “krediidiasutus” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta
   (10) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus määratletud krediidiasutus, sealhulgas ühenduses või väljaspool seda asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalid, mis on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 3 ja asuvad ühenduses; |
| --- | --- |

1)

“krediidiasutus” - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta
   (10) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus määratletud krediidiasutus, sealhulgas ühenduses või väljaspool seda asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalid, mis on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 3 ja asuvad ühenduses;

| 2) | “finantseerimisasutus” -






  a) | ettevõte, mis pole krediidiasutus ja mis viib läbi üht või mitut direktiivi 2000/12/EÜ I lisa punktides 2-12 ja punktis 14 sisalduvat tegevust, sealhulgas valuutavahetus- ja rahaülekandeasutused; |
| --- | --- | --- |

2)

“finantseerimisasutus” -

a)

ettevõte, mis pole krediidiasutus ja mis viib läbi üht või mitut direktiivi 2000/12/EÜ I lisa punktides 2-12 ja punktis 14 sisalduvat tegevust, sealhulgas valuutavahetus- ja rahaülekandeasutused;

| b) | kindlustusfirma, kes on saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivis 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta
   (11) sätestatud nõuete kohaselt, kuivõrd see tegutseb kõnealuse direktiiviga hõlmatud tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

b)

kindlustusfirma, kes on saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivis 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta
   (11) sätestatud nõuete kohaselt, kuivõrd see tegutseb kõnealuse direktiiviga hõlmatud tegevusvaldkondades;

| c) | investeerimisühing Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta
   (12); |
| --- | --- |

c)

investeerimisühing Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta
   (12);

| d) | ühisinvesteerimisettevõte, mis turustab oma osakuid või aktsiaid; |
| --- | --- |

d)

ühisinvesteerimisettevõte, mis turustab oma osakuid või aktsiaid;

| e) | kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (13) artikli 2 punkti 5 tähenduses, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 7 nimetatud kindlustusvahendajad elukindlustuste ja teiste investeerimisega seotud teenuste osas; |
| --- | --- |

e)

kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (13) artikli 2 punkti 5 tähenduses, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 7 nimetatud kindlustusvahendajad elukindlustuste ja teiste investeerimisega seotud teenuste osas;

| f) | punktides a kuni e
  viidatud asutuste filiaalid, kui need asuvad ühenduses, olenemata sellest, kas nende finantseerimisasutuste peakontorid paiknevad ühenduses või sellest
  väljaspool
  ; |
| --- | --- |

f)

punktides a kuni e
  viidatud asutuste filiaalid, kui need asuvad ühenduses, olenemata sellest, kas nende finantseerimisasutuste peakontorid paiknevad ühenduses või sellest
  väljaspool
  ;

| 3) | “
  vara
  ” - igasugune vara, nii kehaline kui kehatu, nii kinnis- kui vallasvara, nii materiaalne kui mittemateriaalne, samuti sellise vara omandiõigust või muid selle varaga seotud õigusi tõendavad juriidilised dokumendid, sealhulgas elektroonsed või digitaalsed; |
| --- | --- |

3)

“
  vara
  ” - igasugune vara, nii kehaline kui kehatu, nii kinnis- kui vallasvara, nii materiaalne kui mittemateriaalne, samuti sellise vara omandiõigust või muid selle varaga seotud õigusi tõendavad juriidilised dokumendid, sealhulgas elektroonsed või digitaalsed;

| 4) | “kuritegelik tegevus” - mis tahes kuritegelik osalemine raske kuriteo toimepanemisel; |
| --- | --- |

4)

“kuritegelik tegevus” - mis tahes kuritegelik osalemine raske kuriteo toimepanemisel;

| 5) | “rasked kuriteod” - vähemalt:






  a) | tegevus nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1 kuni 4 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

5)

“rasked kuriteod” - vähemalt:

a)

tegevus nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1 kuni 4 tähenduses;

| b) | 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud mis tahes õigusrikkumine; |
| --- | --- |

b)

1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud mis tahes õigusrikkumine;

| c) | nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 21. detsembril 1998. aastal vastu võetud ühismeetme 98/733/JSK, millega Euroopa Liidu liikmesriikides tunnistatakse kuriteoks kuulumine kuritegelikku organisatsiooni,
   (14) artiklis 1 määratletud kuritegelike ühenduste tegevus; |
| --- | --- |

c)

nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 21. detsembril 1998. aastal vastu võetud ühismeetme 98/733/JSK, millega Euroopa Liidu liikmesriikides tunnistatakse kuriteoks kuulumine kuritegelikku organisatsiooni,
   (14) artiklis 1 määratletud kuritegelike ühenduste tegevus;

| d) | Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (15) artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 2 määratletud pettused, vähemalt tõsised pettused; |
| --- | --- |

d)

Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (15) artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 2 määratletud pettused, vähemalt tõsised pettused;

| e) | korruptsioon; |
| --- | --- |

e)

korruptsioon;

| f) | kõik õigusrikkumised, mille eest määratava karistuse ülemmääraks on üle aasta kestev vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede või nendes riikides, mille õigussüsteemides on kehtestatud õigusrikkumiste alammäär, vähemalt kuus kuud kestva vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega karistatavad õigusrikkumised. |
| --- | --- |

f)

kõik õigusrikkumised, mille eest määratava karistuse ülemmääraks on üle aasta kestev vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede või nendes riikides, mille õigussüsteemides on kehtestatud õigusrikkumiste alammäär, vähemalt kuus kuud kestva vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega karistatavad õigusrikkumised.

| 6) | “tegelikult tulusaav omanik” -
  füüsiline isik või füüsilised isikud, kes on kliendi lõplik omanik või lõplikud omanikud või teda lõplikult kontrollivad ja/või füüsiline isik, kelle eest tehing või toiming sooritatakse. Tegelikult tulusaav omanik hõlmab vähemalt
  :






  a) | äriühingute puhul:










  i) | füüsiline isik
  või füüsilised isikud
  , kes lõplikult
  omab või
  kontrollib
  juriidilist isikut piisava arvu aktsiate või osade või hääleõiguste otsese või kaudse omamise või kontrollimise kaudu, kaasa arvatud osalused esitajaaktsiate või -osade kujul, välja arvatud reguleeritud turul
  noteeritud ettevõtjat,
  kelle suhtes kohaldatakse ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevaid avalikustamisnõudeid või samaväärseid rahvusvahelisi standardeid;
  selle kriteeriumi täitmiseks loetakse piisavaks osalust suurusega 25% pluss üks aktsia või osa või üks hääl; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

“tegelikult tulusaav omanik” -
  füüsiline isik või füüsilised isikud, kes on kliendi lõplik omanik või lõplikud omanikud või teda lõplikult kontrollivad ja/või füüsiline isik, kelle eest tehing või toiming sooritatakse. Tegelikult tulusaav omanik hõlmab vähemalt
  :

a)

äriühingute puhul:

i)

füüsiline isik
  või füüsilised isikud
  , kes lõplikult
  omab või
  kontrollib
  juriidilist isikut piisava arvu aktsiate või osade või hääleõiguste otsese või kaudse omamise või kontrollimise kaudu, kaasa arvatud osalused esitajaaktsiate või -osade kujul, välja arvatud reguleeritud turul
  noteeritud ettevõtjat,
  kelle suhtes kohaldatakse ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevaid avalikustamisnõudeid või samaväärseid rahvusvahelisi standardeid;
  selle kriteeriumi täitmiseks loetakse piisavaks osalust suurusega 25% pluss üks aktsia või osa või üks hääl;

| ii) | füüsiline isik või füüsilised isikud, kes omavad muul viisil kontrolli juriidilise isiku juhtimise üle; |
| --- | --- |

ii)

füüsiline isik või füüsilised isikud, kes omavad muul viisil kontrolli juriidilise isiku juhtimise üle;

| b) | juriidiliste isikute puhul, nagu näiteks fondid ja õiguslike üksuste puhul, nagu näiteks usaldusfondid, mis vahendeid haldavad või jagavad:










  i) | juhul kui tulevased soodustatud isikud on juba nimetatud, füüsiline isik või füüsilised isikud, kes on õigusliku üksuse või juriidilise isiku vara suhtes soodustatud isik või soodustatud isikud vähemalt 25% ulatuses; |
| --- | --- | --- |

b)

juriidiliste isikute puhul, nagu näiteks fondid ja õiguslike üksuste puhul, nagu näiteks usaldusfondid, mis vahendeid haldavad või jagavad:

i)

juhul kui tulevased soodustatud isikud on juba nimetatud, füüsiline isik või füüsilised isikud, kes on õigusliku üksuse või juriidilise isiku vara suhtes soodustatud isik või soodustatud isikud vähemalt 25% ulatuses;

| ii) | juhul kui üksikisikuid, kes on juriidilise isiku või õigusliku üksuse soodustatud isikud, ei ole veel nimetatud, isikute grupp, kelle huvides peamiselt juriidiline isik asutati või õiguslik üksus tegutseb; |
| --- | --- |

ii)

juhul kui üksikisikuid, kes on juriidilise isiku või õigusliku üksuse soodustatud isikud, ei ole veel nimetatud, isikute grupp, kelle huvides peamiselt juriidiline isik asutati või õiguslik üksus tegutseb;

| iii) | füüsiline isik või füüsilised isikud, kes teostab või teostavad olulist kontrolli õigusliku üksuse või juriidilise isiku vara suhtes vähemalt 25% ulatuses; |
| --- | --- |

iii)

füüsiline isik või füüsilised isikud, kes teostab või teostavad olulist kontrolli õigusliku üksuse või juriidilise isiku vara suhtes vähemalt 25% ulatuses;

| 7) | “
  usaldusfondide ja äriühingute teenuste osutajad” - mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes osutab ärilistel alustel kolmandatele isikutele mõnd järgmistest teenustest:






  a) | äriühingute või teiste juriidiliste isikute asutamine; |
| --- | --- | --- |

7)

“
  usaldusfondide ja äriühingute teenuste osutajad” - mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes osutab ärilistel alustel kolmandatele isikutele mõnd järgmistest teenustest:

a)

äriühingute või teiste juriidiliste isikute asutamine;

| b) | tegutsemine direktori või sekretärina äriühingus, osanikuna täisühingus või sarnasel positsioonil teiste juriidiliste isikute suhtes, samuti teise isiku määramine kõnealustele ametikohtadele; |
| --- | --- |

b)

tegutsemine direktori või sekretärina äriühingus, osanikuna täisühingus või sarnasel positsioonil teiste juriidiliste isikute suhtes, samuti teise isiku määramine kõnealustele ametikohtadele;

| c) | asukoha või äritegevuse, posti- või haldusaadressi ja teiste sellega seonduvate teenuste
  pakkumine äriühingule, seltsingule või teistele juriidilistele isikutele või üksustele; |
| --- | --- |

c)

asukoha või äritegevuse, posti- või haldusaadressi ja teiste sellega seonduvate teenuste
  pakkumine äriühingule, seltsingule või teistele juriidilistele isikutele või üksustele;

| d) | tegutsemine usaldusfondi või muu õigusliku üksuse usaldusisikuna, samuti teise isiku vahendamine kõnealusele positsioonile; |
| --- | --- |

d)

tegutsemine usaldusfondi või muu õigusliku üksuse usaldusisikuna, samuti teise isiku vahendamine kõnealusele positsioonile;

| e) | fiktiivse aktsionärina tegutsemine või teise isiku leidmine fiktiivse aktsionärina tegutsemiseks, välja arvatud reguleeritud turul noteeritud ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevaid avalikustamisnõudeid või samaväärseid rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

e)

fiktiivse aktsionärina tegutsemine või teise isiku leidmine fiktiivse aktsionärina tegutsemiseks, välja arvatud reguleeritud turul noteeritud ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevaid avalikustamisnõudeid või samaväärseid rahvusvahelisi standardeid;

| 8) | “poliitiliselt silmapaistvad isikud” - füüsilised isikud, kes täidavad või on täitnud olulisi avalikke
  funktsioone ja
  selliste isikute
  lähimad perekonnaliikmed
  või selliste isikute teadaolevad
  lähedased kaastöötajad; |
| --- | --- |

8)

“poliitiliselt silmapaistvad isikud” - füüsilised isikud, kes täidavad või on täitnud olulisi avalikke
  funktsioone ja
  selliste isikute
  lähimad perekonnaliikmed
  või selliste isikute teadaolevad
  lähedased kaastöötajad;

| 9) | “ärisuhe” - äriline, ametialane või kaubandussuhe,
  mis on tihedalt seotud käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute vastava tegevusega ning
  millest kontakti loomise hetkel oodatakse teatavat kestvust; |
| --- | --- |

9)

“ärisuhe” - äriline, ametialane või kaubandussuhe,
  mis on tihedalt seotud käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute vastava tegevusega ning
  millest kontakti loomise hetkel oodatakse teatavat kestvust;

| 10) | “varipank” - krediidiasutus
  või võrdväärseid tegevusi sooritav asutus,
  mis on asutatud sellise riigi jurisdiktsiooni all, milles tal puudub sihipärasel kontseptsioonil ja juhtimisel põhinev füüsiline olemus, ja mis pole seotud ühegi reguleeritud finantskontserniga. |
| --- | --- |

10)

“varipank” - krediidiasutus
  või võrdväärseid tegevusi sooritav asutus,
  mis on asutatud sellise riigi jurisdiktsiooni all, milles tal puudub sihipärasel kontseptsioonil ja juhtimisel põhinev füüsiline olemus, ja mis pole seotud ühegi reguleeritud finantskontserniga.

Artikkel 4

Liikmesriigid kannavad hoolt selle eest, et käesoleva direktiivi sätteid laiendatakse täies ulatuses või osaliselt elukutsetele ja ettevõtjate kategooriatele, mis ei ole küll asutused ja isikud artikli 2 lõike 1 mõistes, kuid sooritavad tegevusi, mis on eriti sobivad rahapesu ja terrorismi finantseerimise eesmärkidel kasutamiseks.

Juhul kui liikmesriik otsustab laiendada käesoleva direktiivi sätteid artikli 2 lõikes 1 nimetamata elukutsetele ja ettevõtjate kategooriatele, siis teatab ta oma otsusest komisjonile.

Artikkel 5

Liikmesriigid võivad käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas rahapesu
  ja terrorismi rahastamise
  tõkestamiseks vastu võtta või kehtima jätta käesoleva direktiivi sätetest rangemad sätted.

II peatükk

Kliendi taustakontroll

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 6

Liikmesriigid keelavad oma krediidi- ja finantseerimisasutustel hoida anonüümseid pangakontosid
  või
  anonüümseid
  arveldusraamatuid. Erandina artikli 9 lõikest 6 näevad liikmesriigid kõikidel juhtudel ette, et olemasolevate anonüümsete pangakontode või anonüümsete arveldusraamatute valdajad või soodustatud isikud allutatakse nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul enne seda, kui neid kontosid või raamatuid ükskõik missugusel viisil käsutatakse, klientide taustakontrolli nõuetele.

Artikkel 7

Asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, peavad rakendama klientide
  taustakontrolli menetlust
  järgmistel juhtudel:

| a) | ärisuhte loomise ajal; |
| --- | --- |

a)

ärisuhte loomise ajal;

| b) | juhuslike tehingute sooritamisel vähemalt 15 000EUR väärtuses, sõltumata sellest, kas tehing sooritatakse ühe maksena või mitme maksena, mis näivad olevat seotud; |
| --- | --- |

b)

juhuslike tehingute sooritamisel vähemalt 15 000EUR väärtuses, sõltumata sellest, kas tehing sooritatakse ühe maksena või mitme maksena, mis näivad olevat seotud;

| c) | kui on olemas rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  kahtlus, hoolimata ükskõik millisest mööndusest, erandist või osaluskünnisest; |
| --- | --- |

c)

kui on olemas rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  kahtlus, hoolimata ükskõik millisest mööndusest, erandist või osaluskünnisest;

| d) | kui esineb kahtlusi varem kontrollitud kliendi isikut tõendavate andmete õigsuses või adekvaatsuses. |
| --- | --- |

d)

kui esineb kahtlusi varem kontrollitud kliendi isikut tõendavate andmete õigsuses või adekvaatsuses.

Artikkel 8

1.   Kliendi taustakontrolli menetlus hõlmab järgmist:

| a) | kliendi isiku tõendamine ja isikusamasuse tuvastamine
  dokumentide, andmete või usaldusväärsest ja sõltumatust allikast hangitud teabe põhjal; |
| --- | --- |

a)

kliendi isiku tõendamine ja isikusamasuse tuvastamine
  dokumentide, andmete või usaldusväärsest ja sõltumatust allikast hangitud teabe põhjal;

| b) | võimalusel tegelikult tulusaava omaniku kindlakstegemine ning
  riskipõhiste ja piisavate
  meetmete võtmine
  tema
  isikusamasuse tuvastamiseks sellises ulatuses, et asjaomane asutus või isik oleks veendunud, et ta teab, kes on tegelikult tulusaav omanik, sealhulgas juriidiliste isikute, usaldusfondide ning sarnaste õiguslike üksuste puhul ka
  riskipõhiste ja piisavate
  meetmete võtmine, et saada teavet kliendi omandija kontrollistruktuuri kohta; |
| --- | --- |

b)

võimalusel tegelikult tulusaava omaniku kindlakstegemine ning
  riskipõhiste ja piisavate
  meetmete võtmine
  tema
  isikusamasuse tuvastamiseks sellises ulatuses, et asjaomane asutus või isik oleks veendunud, et ta teab, kes on tegelikult tulusaav omanik, sealhulgas juriidiliste isikute, usaldusfondide ning sarnaste õiguslike üksuste puhul ka
  riskipõhiste ja piisavate
  meetmete võtmine, et saada teavet kliendi omandija kontrollistruktuuri kohta;

| c) | teabe hankimine ärisuhte eesmärgi ja olemuse kohta; |
| --- | --- |

c)

teabe hankimine ärisuhte eesmärgi ja olemuse kohta;

| d) | pidev ärisuhte
  seire
  , sealhulgas ärisuhte vältel teostatud tehingute kontrollimine, tagamaks, et teostatud tehingud on kooskõlas asjaomase asutuse või isiku teadmistega kliendist, tema tegevusest ja sellega seotud riskiastmest ning vajadusel ka vahendite allikaga, samuti asjaomaste dokumentide, andmete või teabe pidev ajakohastamine. |
| --- | --- |

d)

pidev ärisuhte
  seire
  , sealhulgas ärisuhte vältel teostatud tehingute kontrollimine, tagamaks, et teostatud tehingud on kooskõlas asjaomase asutuse või isiku teadmistega kliendist, tema tegevusest ja sellega seotud riskiastmest ning vajadusel ka vahendite allikaga, samuti asjaomaste dokumentide, andmete või teabe pidev ajakohastamine.

2.   Asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendavad kõiki lõikes 1 nimetatud kliendi taustakontrolli nõudeid, kuid võivad määrata nende meetmete ulatuse, lähtudes riskiastmest, mis sõltub kliendi, ärisuhte, toote või tehingu tüübist.
  Asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, peavad olema suutelised tõendama artiklis 37 nimetatud ametiasutustele, kaasa arvatud iseregulatsiooni organitele, et meetmete ulatus on rahapesu ja terrorismi finantseerimise riske silmas pidades kohane.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid nõuavad, et
  klientide ja tegelikult tulusaavate omanike isikusamasuse kontrollimine peab toimuma enne ärisuhte rajamist või tehingu sooritamist
  .

2.
     
  Erandina lõikest 1 on liikmesriikidel õigus lubada, et kliendi ja tegelikult tulusaava omaniku isikusamasust kontrollitakse ärisuhte loomise ajal, kui see on vajalik, et äritegevuse tavapärast käiku mitte katkestada ja kui rahapesu või terrorismi finantseerimise risk on väike. Sellisel juhul tuleks asjakohased menetlused lõpetada võimalikult kiiresti pärast esmakontakti.

3.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 on liikmesriikidel seoses kindlustustegevusega õigus lubada, et poliisi alusel soodustatud isiku isikusamasuse kontrollimine toimub alles siis, kui ärisuhe on loodud. Sellisel juhul peaks kontrollimine aset leidma ajahetkel, mil tehakse väljamakse või soodustatud isik kavatseb oma poliisist tulenevaid õigusi realiseerida või enne seda.

4.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid lubada pangakonto avamist tingimusel, et on piisavalt tagatud see, et tehinguid ei soorita klient või et neid ei sooritata tema nimel kuni on tagatud täielik vastavus eespool nimetatud sätetele.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et kui asjaomane asutus või isik ei suuda täita artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c sätestatud nõudeid, siis ei või ta
  pangatehinguid teha
  , ärisuhet luua ega tehingut sooritada või lõpetab ärisuhte ja kaalub kliendiga seoses teatamist finantsteabe üksusele kooskõlas artikliga 22.

Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama käesolevat sätet notaritele, sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajatele, audiitoritele, välistele raamatupidajatele ja maksukonsultantidele nende kliendi õigusliku seisundi hindamise raames või nende tegevuse raames nimetatud kliendi kaitsja või esindajana kohtuprotsessi käigus või sellega seoses, kaasa arvatud konsultatsioonid menetluse algatamise või vältimise asjus.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendavad kliendi taustakontrolli menetlust mitte ainult kõigi uute klientide suhtes, vaid vajadusel ja riskiastmest sõltuvalt ka olemasolevate klientide suhtes.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid nõuavad kõigi kasiinokülastajate isikute tõendamist ja isikusamasuse tuvastamist, kui nad ostavad või vahetavad mängužetoone vähemalt
  2000 EUR väärtuses.

2.   Riikliku järelevalve all olevate kasiinode puhul loetakse kliendi taustakontrolli kohustus igal juhul täidetuks, kui kliendid registreeritakse, nende isik tõendatakse ja isikusamasus tuvastatakse koheselt kasiinosse sisenemisel või enne seda, sõltumata ostetud mängužetoonide väärtusest.

2. JAGU

LIHTSUSTATUD KLIENDI TAUSTAKONTROLL

Artikkel 11

1.
     
  Erandina artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1 ei kehti nendes nimetatud nõuded käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute kohta, kui kliendi puhul on tegemist käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidi- või finantseerimisasutusega või kolmandas riigis asuva krediidi- või finantseerimisasutusega, mille kohta kehtivad selles riigis käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetega võrdväärsed nõuded ja mis allub nende järgimise osas järelevalvele.

2.   Erandina
  artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1
  võivad liikmesriigid lubada asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, jätta kliendi taustakontrolli meetmed
  võtmata järgmiste isikute suhtes:

| a) | börsil
  noteeritud äriühingud, kelle väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul direktiivis 2004/39/EÜ määratletud tähenduses, ühes või mitmes liikmesriigis ja börsil noteeritud äriühingud kolmandatest riikidest, mille suhtes kohaldatakse avalikustamisnõudeid, mis on kooskõlas ühenduse õigusaktidega; |
| --- | --- |

a)

börsil
  noteeritud äriühingud, kelle väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul direktiivis 2004/39/EÜ määratletud tähenduses, ühes või mitmes liikmesriigis ja börsil noteeritud äriühingud kolmandatest riikidest, mille suhtes kohaldatakse avalikustamisnõudeid, mis on kooskõlas ühenduse õigusaktidega;

| b) | liikmesriikide või kolmandate riikide notarite ja teiste sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajate poolt hoitavate ühispangaarvete tegelikult tulusaavad omanikud, kui nende suhtes kohaldatakse rahvusvahelistele standarditele vastavaid rahapesu
  või terroristide rahastamise
  vältimise nõudeid ning nende suhtes teostatakse järelevalvet nende nõuete täitmise üle ja tingimusel, et tegelikult tulusaava omaniku isikusamasuse kohta käiv teave on kättesaadav nõude esitamisel ühispangaarve deponeerijatena tegutsevatele asutustele; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide või kolmandate riikide notarite ja teiste sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajate poolt hoitavate ühispangaarvete tegelikult tulusaavad omanikud, kui nende suhtes kohaldatakse rahvusvahelistele standarditele vastavaid rahapesu
  või terroristide rahastamise
  vältimise nõudeid ning nende suhtes teostatakse järelevalvet nende nõuete täitmise üle ja tingimusel, et tegelikult tulusaava omaniku isikusamasuse kohta käiv teave on kättesaadav nõude esitamisel ühispangaarve deponeerijatena tegutsevatele asutustele;

| c) | siseriiklikud ametiasutused; |
| --- | --- |

c)

siseriiklikud ametiasutused;

või muude klientide osas, kelle puhul on tegemist väikese rahapesu- või terrorismi finantseerimise riskiga ja mis täidavad vastavalt artikli 40 lõike 1 punktile b kehtestatud tehnilised kriteeriumid.

3.
     
  Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel koguvad isikud ja asutused igal juhul piisavalt informatsiooni, et oleks võimalik kindlaks teha, kas klient vastab nende lõigete mõistes erandi tingimustele.

4.   
  Liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni
  juhtumitest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik
  täidab lõikes 1
  või
  2
  sätestatud tingimusi või teistel juhtudel, mille puhul on täidetud vastavalt artikli 40 lõike 1 punktis b kehtestatud tehnilised kriteeriumid.

5.   Erandina
  artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1
  võivad liikmesriigid lubada asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, jätta kliendi taustakontrolli meetmed võtmata
  järgmistel juhtudel:

| a) | elukindlustuse poliisid, mille puhul aastane kindlustusmakse ei ületa 1000 EUR või kui ühekordne makse ei ületa 2500 EUR; |
| --- | --- |

a)

elukindlustuse poliisid, mille puhul aastane kindlustusmakse ei ületa 1000 EUR või kui ühekordne makse ei ületa 2500 EUR;

| b) | pensioniskeemide kindlustuspoliisid, kui need ei sisalda tagasiostuklauslit ning neid ei saa kasutada laenutagatisena; |
| --- | --- |

b)

pensioniskeemide kindlustuspoliisid, kui need ei sisalda tagasiostuklauslit ning neid ei saa kasutada laenutagatisena;

| c) | töötajatele väljateenitud aastate pensioni või muid sarnaseid pensionihüvitisi võimaldav skeem, mille puhul kindlustusmaksed arvatakse palgast maha ning pensioniskeemi tingimused ei võimalda skeemis osaleja huvide loovutamist; |
| --- | --- |

c)

töötajatele väljateenitud aastate pensioni või muid sarnaseid pensionihüvitisi võimaldav skeem, mille puhul kindlustusmaksed arvatakse palgast maha ning pensioniskeemi tingimused ei võimalda skeemis osaleja huvide loovutamist;

| d) | elektronraha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta (16)
  artikli 1 lõike 3 punkti b
  määratletud tähenduses, kui
  aparaati ei saa taas laadida, ei ületa seal hoitava elektronraha hulk 150 EUR; või kui aparaati saab laadida, siis on seatud 2500 EUR suurune limiit elektroonilise raha toimingute kogusummale kalendriaastas, välja arvatud juhul, kui omanik on 1000 EUR või suurema summa elektroonilist raha tagastanud samal kalendriaastal vastavalt direktiivi 2000/46/EÜ artiklile 3; |
| --- | --- |

d)

elektronraha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta (16)
  artikli 1 lõike 3 punkti b
  määratletud tähenduses, kui
  aparaati ei saa taas laadida, ei ületa seal hoitava elektronraha hulk 150 EUR; või kui aparaati saab laadida, siis on seatud 2500 EUR suurune limiit elektroonilise raha toimingute kogusummale kalendriaastas, välja arvatud juhul, kui omanik on 1000 EUR või suurema summa elektroonilist raha tagastanud samal kalendriaastal vastavalt direktiivi 2000/46/EÜ artiklile 3;

või ülejäänud toodete või tehingute osas, mille puhul on tegemist väikese rahapesu- või terrorismi finantseerimise riskiga, mis täidavad vastavalt artikli 40 lõike 1 punktile b kehtestatud tehnilisi kriteeriume.

Artikkel 12

Kui komisjon võtab vastu otsuse lähtuvalt
  artikli 40 lõikest 4
  , keelavad liikmesriigid asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendada lihtsustatud taustakontrolli asjaomase kolmanda riigi krediidi- ja finantseerimisasutuste või börsil noteeritud äriühingute
  või muude üksuste
  suhtes
  , kui need vastavad artikli 40 lõike 1 punktis b kehtestatud tehnilistele kriteeriumitele.

3. JAGU

TUGEVDATUD KLIENDI TAUSTAKONTROLL

Artikkel 13

1.   Liikmesriigid nõuavad asutustelt ja isikutelt, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, lisaks artiklites 7 ja 8 ning artikli 9 lõikes 6
  nimetatud meetmetele tugevdatud kliendi taustakontrolli olukordades, millega kaasneb nende olemuse tõttu suurem rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  oht, ja vähemalt järgmistes olukordades, vastavalt
  lõigetele 2, 3 ja 4 ning muudes olukordades, mis on kõrge rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga vastavalt artikli 40 lõike 1 punkti c tehnilistele kriteeriumitele.

2.
     Kui klient pole olnud isiku tõendamiseks füüsiliselt kohal, nõuavad liikmesriigid, et asjaomased asutused ja isikud võtavad
  kõrgema riski kompenseerimiseks konkreetseid ja asjakohaseid meetmeid, nagu näiteks
  ühe või mitu järgmistest meetmetest:

| a) | tagama,
  et kliendi isikusamasus tõendatakse lisadokumentide, andmete või teabe põhjal; |
| --- | --- |

a)

tagama,
  et kliendi isikusamasus tõendatakse lisadokumentide, andmete või teabe põhjal;

| b) | lisameetmed esitatud dokumentide õigsuses veendumiseks või nende tõendamiseks või kinnituse nõudmine käesoleva direktiiviga hõlmatud
  krediidi-või finantseerimisasutuselt
  ; |
| --- | --- |

b)

lisameetmed esitatud dokumentide õigsuses veendumiseks või nende tõendamiseks või kinnituse nõudmine käesoleva direktiiviga hõlmatud
  krediidi-või finantseerimisasutuselt
  ;

| c) | tagama,
  et tehinguga seotud esimene makse tehtaks konto kaudu, mis on avatud kliendi nimel mõnes krediidiasutuses. |
| --- | --- |

c)

tagama,
  et tehinguga seotud esimene makse tehtaks konto kaudu, mis on avatud kliendi nimel mõnes krediidiasutuses.

3.
     Seoses piiriüleste
  korrespondentpangasuhetega kolmandate
  riikide
  korrespondentasutustega
  nõuavad liikmesriigid oma krediidiasutustelt, et need:

| a) | koguksid piisavalt teavet korrespondentasutuse kohta, et olla täielikult teadlik korrespondentasutuse tegevuse olemusest ja langetada avalikult kättesaadava teabe põhjal otsus asjaomase asutuse maine ja tema üle teostatava järelevalve kvaliteedi üle; |
| --- | --- |

a)

koguksid piisavalt teavet korrespondentasutuse kohta, et olla täielikult teadlik korrespondentasutuse tegevuse olemusest ja langetada avalikult kättesaadava teabe põhjal otsus asjaomase asutuse maine ja tema üle teostatava järelevalve kvaliteedi üle;

| b) | hindaksid korrespondentasutuses rakendatavaid rahapesu —
  ja terrorismi rahastamise
  vastaseid kontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

b)

hindaksid korrespondentasutuses rakendatavaid rahapesu —
  ja terrorismi rahastamise
  vastaseid kontrollisüsteeme;

| c) | kooskõlastaksid uued korrespondentsuhted oma nõukoguga; |
| --- | --- |

c)

kooskõlastaksid uued korrespondentsuhted oma nõukoguga;

| d) | dokumenteeriksid mõlema asutuse kohustused; |
| --- | --- |

d)

dokumenteeriksid mõlema asutuse kohustused;

| e) | veenduksid laiendatud kasutusõigusega kontode puhul, et korrespondentasutus on tuvastanud korrespondentasutuse kontodele otsest juurdepääsu omavate klientide isikusamasuse ning teostab nende üle pidevat seiret ning saab päringu korral väljastada asjakohased kliendiandmed vastavale asutusele. |
| --- | --- |

e)

veenduksid laiendatud kasutusõigusega kontode puhul, et korrespondentasutus on tuvastanud korrespondentasutuse kontodele otsest juurdepääsu omavate klientide isikusamasuse ning teostab nende üle pidevat seiret ning saab päringu korral väljastada asjakohased kliendiandmed vastavale asutusele.

4.
     
  Tehingute või ärisuhete
  osas poliitiliselt silmapaistvate
  isikutega, kes resideeruvad teises liikmesriigis või kolmandas riigis,
  nõuavad liikmesriigid
  käesoleva direktiiviga hõlmatud
  asutustelt ja isikutelt, et need:

| a) | seaksid sisse sobivad
  riskipõhised meetodid
  otsustamaks, kas klient on poliitiliselt silmapaistev isik; |
| --- | --- |

a)

seaksid sisse sobivad
  riskipõhised meetodid
  otsustamaks, kas klient on poliitiliselt silmapaistev isik;

| b) | kooskõlastaksid selliste klientidega ärisuhete loomise oma nõukoguga; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastaksid selliste klientidega ärisuhete loomise oma nõukoguga;

| c) | võtaksid
  sobivad
  meetmed varanduse ja rahaliste vahendite allikate kindlakstegemiseks,
  mida
  ärisuhte
  või tehingu raames kasutatakse; |
| --- | --- |

c)

võtaksid
  sobivad
  meetmed varanduse ja rahaliste vahendite allikate kindlakstegemiseks,
  mida
  ärisuhte
  või tehingu raames kasutatakse;

| d) | allutada ärisuhe tugevdatud pidevale seirele. |
| --- | --- |

d)

allutada ärisuhe tugevdatud pidevale seirele.

5.   Liikmesriigid keelavad krediidiasutustel luua või jätkata korrespondentpangasuhteid varipankadega
  ja nõuavad, et krediidiasutus võtaks kohaseid meetmeid tagamaks, et tekiks või jätkuks korrespondentsuhted pankadega, mis teadaolevalt lubavad varipankadel oma kontosid kasutada.

6.   Liikmesriigid tagavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, pööraksid erilist tähelepanu rahapesu-
  või terrorismi rahastamise
  ohule, mis tuleneb anonüümsust võimaldavatest toodetest või tehingutest, ning võtaksid vajadusel meetmeid, mis aitaksid vältida nende kasutamist rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  skeemides.

4. JAGU

NÕUETE TÄITMISE USALDAMINE KOLMANDATELE ISIKUTELE

Artikkel 14

Liikmesriigid võivad lubada asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, usaldada artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c sätestatud nõuete täitmise kolmandatele isikutele.

Lõplikult vastutab
  artikli 8 lõike 1 punktide a kuni c nõuete täitmise eest
  siiski kolmandat isikut usaldav asutus või isik, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse.

Artikkel 15

Juhtudel, kus liikmesriik lubab, et tema artikli 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud asutusi kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta oma artikli 2 lõikes 1 nimetatud asutustel ja isikutel igal juhul tunnustada ja aktsepteerida artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud klientide taustakontrolli menetluste tulemust vastavalt artiklile 14, mille teostas vastavalt käesolevale direktiivile artikli 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud asutus teises liikmesriigis (välja arvatud valuutavahetuspunktid ja rahaülekannetega ja väljastamisega tegelevad ettevõtjad) ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis võeti aluseks nimetatud nõudeid silmas pidades, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle poole klient pöördub.

Juhtudel, kus liikmesriik lubab, et tema artikli 3 punkti 2 alapunktis a nimetatud valuutavahetuspunkte ja rahaülekannetega ja väljastamisega tegelevaid ettevõtjaid kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta neil igal juhul tunnustada ja aktsepteerida artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud klientide taustakontrolli menetluste tulemust vastavalt artiklile 14, mille teostas vastavalt käesolevale direktiivile sama kategooria asutus teises liikmesriigis ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis võeti aluseks nimetatud nõudeid silmas pidades, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle poole klient pöördub.

Juhtudel, kus liikmesriik lubab, et tema artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni c nimetatud isikuid kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta neil igal juhul tunnustada ja aktsepteerida artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud klientide taustakontrolli menetluste tulemust vastavalt artiklile 14, mille teostas vastavalt käesolevale direktiivile artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni c nimetatud isik teises liikmesriigis ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis nimetatud nõudeid silmas pidades aluseks võeti, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle poole klient pöördub.

Artikkel 16

1.   Käesolevas jaos on “kolmandad isikud” asutused ja isikud, kes
  on artiklis
  2 nimetatud või kolmandas riigis asuvad samaväärsed asutused ja isikud,
  kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nende suhtes kohaldatakse
  seadusega kehtestatud
  ametialase registreerimise nõuet; |
| --- | --- |

a)

nende suhtes kohaldatakse
  seadusega kehtestatud
  ametialase registreerimise nõuet;

| b) | nad rakendavad kliendi taustakontrolli- ja registreerimissüsteeme, mis on
  sätestatud või
  samaväärsed käesolevas direktiivis sätestatutega, ning nende meetmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele jälgitakse V peatüki 2. jao alusel või nad asuvad kolmandas riigis, mis on kehtestanud käesolevas direktiivis sätestatutega samaväärsed nõuded. |
| --- | --- |

b)

nad rakendavad kliendi taustakontrolli- ja registreerimissüsteeme, mis on
  sätestatud või
  samaväärsed käesolevas direktiivis sätestatutega, ning nende meetmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele jälgitakse V peatüki 2. jao alusel või nad asuvad kolmandas riigis, mis on kehtestanud käesolevas direktiivis sätestatutega samaväärsed nõuded.

2.   
  Liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni
  juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik
  vastab
  lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele.

Artikkel 17

Kui komisjon võtab vastu otsuse artikli 40 lõike
  4 alusel
  , keelab liikmesriik asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse,
  tugineda artikli 8 lõike 1 punktide a kuni c nõuete täitmisele asjaomase kolmanda riigi kolmandate isikute poolt.

Artikkel 18

Kolmandad isikud teevad
  vastavalt artikli 8 lõike 1
  punktides a kuni c
  sätestatud nõuetele
  nõutud
  teabe viivitamatult kättesaadavaks asutusele või isikule, kelle juurde klient suunatakse.

Vastava päringu korral edastab kolmas isik koheselt asutusele või isikule, kelle juurde klient suunatakse, asjakohased koopiad kliendi isikut tõendavatest ja isikusamasust tuvastavatest andmetest ja muudest kliendi või tegelikult tulusaava omaniku isikut tõendavatest
  dokumentidest
  .

Artikkel 19

Käesolevat jagu ei kohaldata allhangete ega esindussuhete puhul, kui allhanke pakkujat või agenti käsitletakse lepingu kohaselt osana asutusest või isikust, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid.

III peatükk

Teatamiskohustused

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 20

Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse,
  pööravad erilist tähelepanu tegevustele
  , mille puhul nad peavad eriti tõenäoliseks seotust rahapesu või terrorismi rahastamisega, eelkõige keerukatele, ebatavaliselt suuremahulistele tehingutele ning kõikidele ebatavalistele tehingumallidele, millel pole selget majanduslikku ega
  nähtavat
  seaduslikku eesmärki.

Artikkel 21

Kõik liikmesriigid asutavad rahapesuga
  ja terrorismi rahastamisega
  tõhusaks võitlemiseks finantsteabe üksuse.

Finantsteabe üksus on keskne
  riiklik üksus. Selle ülesandeks on vastu võtta, (ja lubatud määral) küsida, analüüsida ning pädevatele asutustele teatavaks teha
  teavet
  , mis käsitleb
  võimalikku rahapesu, terrorismi rahastamist
  või mis on nõutav vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.
  Finantsteabe üksusele tagatakse eesmärkide täitmiseks vajalikud piisavad vahendid.

Liikmesriigid tagavad, et finantsteabe üksus saab vahetult või kaudselt ja õigeaegselt juurdepääsu finants-, haldus- ja õiguskaitsealasele teabele, mida ta vajab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 22

1.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, ning nende juhid ja töötajad näitaksid üles täielikku koostöövalmidust:

| a) | teavitades finantsteabe üksust viivitamatult
  omal algatusel juhtumitest, mille puhul asutus või isik, kelle suhtes käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, teab, kahtlustab või kui tal on põhjust kahtlustada, et rahapesu v
  õi terrorismi rahastamist pannakse toime või
  on toime pandud või seda on üritatud toime panna. |
| --- | --- |

a)

teavitades finantsteabe üksust viivitamatult
  omal algatusel juhtumitest, mille puhul asutus või isik, kelle suhtes käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, teab, kahtlustab või kui tal on põhjust kahtlustada, et rahapesu v
  õi terrorismi rahastamist pannakse toime või
  on toime pandud või seda on üritatud toime panna.

| b) | esitades finantsteabe üksusele selle päringu korral
  viivitamatult vajaliku
  teabe kohaldatavates õigusaktides sätestatud korras. |
| --- | --- |

b)

esitades finantsteabe üksusele selle päringu korral
  viivitamatult vajaliku
  teabe kohaldatavates õigusaktides sätestatud korras.

2.   Lõikes 1 osutatud teave edastatakse finantsteabe üksusele selles liikmesriigis, kelle territooriumil teavet edastav asutus või isik asub. Tavaliselt edastab või edastavad vastava teabe artiklis 34 osutatud korras määratud isik või isikud.

Artikkel 23

1.   
  Erandina artikli 22 lõikest 1 võivad liikmesriigid artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute puhul
  määrata asutuseks, keda kõigepealt teavitatakse, finantsteabe üksuse asemel kutseala iseregulatsiooni organi.
  Ilma et see piiraks lõiget 2, edastab nimetatud iseregulatsiooni organ teabe nendel juhtudel kohe ja filtreerimata finantsteabe üksusele.

2.   Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama artikli 22 lõikes 1 sätestatud kohustusi notarite, sõltumatutel juriidilistel ametikohtadel töötajate, audiitorite, välisraamatupidajate ega maksunõustajate suhtes teabe osas, mida need saavad mõnelt oma kliendilt või mõne oma kliendi kohta, kui nad selgitavad oma kliendi õiguslikku olukorda või kaitsevad või esindavad kõnealust klienti kohtumenetluses või sellega seoses, sealhulgas juhul, kui nad annavad kohtumenetluse algatamist või vältimist käsitlevat nõu, olenemata sellest, kas kõnealune teave on saadud enne sellist menetlust, selle ajal või pärast seda.

Artikkel 24

Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi nõudeid, ei sooritaks tehinguid, mida nad teavad või kahtlustavad olevat seotud rahapesuga või terrorismi rahastamisega enne artikli 22 lõike 1 punktis a sätestatud vajalike toimingute tegemist.

Vastavalt liikmesriikide õigusaktidele on õigus anda korraldus
  jätta tehing sooritamata.

Kui on kahtlus, et tehing on seotud rahapesuga
  või terrorismi rahastamisega
  , ja kui selle sooritamata jätmine ei ole võimalik või võib takistada võimalikust rahapesust
  või terrorismi rahastamisest
  kasu saajate tabamist, teavitavad asjaomased asutused ja isikud finantsteabe üksust kohe pärast tehingut.

Artikkel 25

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui
  artiklis 37 nimetatud
  asutused avastavad asutuste ja isikute juures, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, inspekteerimiste käigus või mõnel muul viisil asjaolusid, mis võivad olla
  seotud rahapesuga või terrorismi rahastamisega
  , teatavad nad
  sellest viivitamatult finantsteabe üksusele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et seadusega aktsiaturgude, valuutaturgude ja tuletisväärtpaberiturgude järele valvama volitatud järelevalveasutused teavitavad finantsteabe üksust neile teatavaks saanud asjaoludest, mis võivad olla
  seotud
  rahapesu
  või terrorismi rahastamisega
  .

Artikkel 26

Kui asutus või isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, või sellise asutuse või isiku töötaja või juht edastab
  heauskselt vastavalt artikkel 22 lõikele 1 ja artiklile 23 artiklites 22 ja 23
  osutatud
  teavet, ei
  käsitleta seda lepinguga või õigusnormidega teabe avalikustamisele kehtestatud piirangute rikkumisena ning asutus või isik või tema juht või töötaja ei kanna selle eest mingit vastutust.

Artikkel 27

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta asjaomaste asutuste ja isikute töötajaid, kes teatavad rahapesust
  või terrorismi rahastamisest
  kas asutusesiseselt või finantsteabe üksusele ähvarduste või vaenuliku tegevuse eest.

2. JAGU

AVALIKUSTAMISE KEELAMINE

Artikkel 28

1.
     Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud ning nende juhid ja töötajad ei avalikusta asjaomasele kliendile või teistele kolmandatele isikutele,
  et on edastatud
  teavet vastavalt
  artiklitele 22 ja 23
  või et rahapesuga
  või terrorismi rahastamisega
  seoses on või võib olla algatatud uurimine.

2.
     
  Eespool nimetatud keeld ei kehti teabe edastamise kohta artiklis 37 nimetatud ametiasutustele, kaasa arvatud iseregulatsiooni organid, ega teabe edastamise kohta õiguskaitse eesmärkidel.

3.
     
  Eespool nimetatud keeld ei ole vastuolus teabe edastamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet, (17) artikli 2 lõike 12 mõistes ühte ja samasse kontserni kuuluvate liikmesriikide või kolmandate riikide asutuste vahel, kui nad täidavad artikli 11 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

4.
     
  Eespool nimetatud keeld ei ole vastuolus teabe edastamisega liikmesriikide või kolmandate riikide, kus kehtivad käesoleva direktiiviga võrdväärsed nõuded, artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute vahel, kes tegelevad oma kutsealaga, olgu siis töötajatena või mitte, ühes ja samas juriidilises isikus või võrgustikus. Käesoleva artikli tähenduses on võrgustik ulatuslikum struktuur, kuhu isik kuulub ja millel on ühised omanikud ja juhtkond ning ühine vastavuskontroll.

5.
     
  Artikli 2 lõike 1 punktis 2 ja punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud asutuste või isikute puhul ei takista lõikes 1 sätestatud keeld juhtudel, kus on tegemist sama kliendi ja sama tehinguga, milles osaleb kaks või enam asutust või isikut, teabe edastamist asjaomaste asutuste vahel, kui nad asuvad liikmesriigis või kolmandas riigis, kus kehtivad käesoleva direktiiviga võrdväärsed nõuded ning ametisaladuse ja isikuandmete kaitse osas kehtivad nende jaoks võrdväärsed kohustused. Vahetatud teavet võib kasutada eranditult rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärkidel.

6.
     Juhtumeid
  , mil artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikud
  püüavad klienti veenda ebaseaduslikust tegevusest hoiduma, ei käsitleta avalikustamisena esimeses
  lõikes
  määratletud tähenduses.

7.
     
  Liikmesriigid teavitavad üksteist vastastikku ja komisjoni juhtumitest, kus kolmas riik täidab nende arvates lõigetes 3, 4 või 5 kehtestatud tingimusi.

Artikkel 29

Juhtudel, mille puhul komisjon võtab vastu otsuse vastavalt artikli 40 lõikele 4, keelavad liikmesriigid teabe edastamise käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute ning asjaomase kolmanda riigi asutuste ja isikute vahel.

IV peatükk

Dokumentide säilitamine ja statistilised andmed

Artikkel 30

Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, säilitaksid järgmised dokumendid ja teabe, mida saaks kasutada
  võimaliku
  rahapesu
  või terrorismi rahastamise uurimise toimingute käigus või analüüsimisel finantsteabe üksuse või teiste pädevate ametiasutuste poolt vastavalt riiklikule õigusele
  :

| a) | kliendi taustakontrolli puhul nõutavate tõendite koopiad või viited vähemalt viie aasta jooksul pärast kliendisuhte lõppu; |
| --- | --- |

a)

kliendi taustakontrolli puhul nõutavate tõendite koopiad või viited vähemalt viie aasta jooksul pärast kliendisuhte lõppu;

| b) | ärisuhete ja tehingute puhul tõendusmaterjalid ning andmed, mis sisaldavad originaaldokumente või nende koopiaid, mida võib kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaselt kasutada kohtumenetluste käigus, vähemalt viie aasta jooksul pärast asjaomaste tehingute teostamist või ärisuhte
  lõppu
  . |
| --- | --- |

b)

ärisuhete ja tehingute puhul tõendusmaterjalid ning andmed, mis sisaldavad originaaldokumente või nende koopiaid, mida võib kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaselt kasutada kohtumenetluste käigus, vähemalt viie aasta jooksul pärast asjaomaste tehingute teostamist või ärisuhte
  lõppu
  .

Artikkel 31

1.   Liikmesriigid nõuavad, et
  krediidi- ja finantseerimisasutused
  , kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, võtaksid
  asjakohasel juhul,
  oma kolmandates riikides asuvates filiaalides ja tütarettevõtetes kliendi taustakontrolli ja dokumentide säilitamise osas meetmeid, mis oleksid vähemalt võrdväärsed käesolevas direktiivis sätestatud meetmetega.

Kui kolmanda riigi õigusaktid ei
  võimalda
  selliste meetmete võtmist, nõuavad liikmesriigid, et asjaomased asutused esitaksid nõutava teabe oma
  liikmesriigi
  pädevatele asutustele.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teatavad üksteisele juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmanda riigi õigusaktid ei
  võimalda
  lõike 1 esimeses lõigus sätestatud meetmete võtmist
  ja lahenduseni jõudmiseks tuleb rakendada kooskõlastatud abinõusid.

3.
     
  Liikmesriigid kehtestavad, et juhul kui kolmanda riigi õigusaktid ei võimalda lõike 1 alapunktis 1 nimetatud meetmete kohaldamist, võtavad asutused täiendavaid meetmeid, et tõhusalt tegeleda rahapesu või terrorismi rahastamise ohuga.

Artikkel 32

Liikmesriigid
  nõuavad
  , et nende krediidi- ja finantseerimisasutused
  loovad süsteemid, mis võimaldavad neil vastata täielikult ja kiiresti finantsteabe üksuse või siseriiklike õigusaktide kohaselt teiste asutuste päringutele selle kohta, kas neil on või on eelnenud viie aasta jooksul olnud ärisuhe teatavate füüsiliste või juriidiliste isikutega ning milline on selle suhte olemus.

Artikkel 33

Liikmesriigid tagavad, et nad oleksid võimelised hindama oma rahapesu- ja terrorismivastaste
  süsteemide tõhusust, tehes täpset statistikat asjaomaste süsteemide tõhususe kohta.

Nimetatud statistika hõlmab vähemalt finantsteabe üksusele teatatud kahtlaste tehingute arvu, teavet teatamiste järel võetud meetmete kohta ning iga-aastaseid andmeid uuritud juhtumite, rahapesus
  või terrorismi rahastamises
  kahtlustatavate ja süüdi mõistetud isikute arvu kohta
  ja külmutatud, arestitud või konfiskeeritud varade mahtu.

Liikmesriigid peavad tagama nende statistiliste aruannete koondülevaate avaldamise.

V peatükk

Rakendusmeetmed

1. JAGU

SISEKORD, VÄLJAÕPE JA TAGASISIDE

Artikkel 34

1.
     Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, kehtestavad kliendi taustakontrollil, rahapesukahtlusest teatamisel, dokumentide säilitamisel, sisekontrollil, riskihindamisel ja -juhtimisel ning
  vastavatest eeskirjadest kinnipidamisel ja
  suhtlemisel asjakohased ja sobivad
  meetmed ja korra, millest piisaks rahapesuga
  või terrorismi rahastamisega
  seotud toimingute ennetamiseks ja takistamiseks.

2.
     
  Liikmesriigid kohustavad käesoleva direktiiviga hõlmatud asutusi teatama asjakohastest poliitikatest ja menetlustest asjakohasel juhul oma harukontoritele ja enamusosalusega tütarettevõtetele kolmandates riikides.

Artikkel 35

1.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesoleva direktiivi meetmeid kohaldatakse, võtaksid kohaseid meetmeid oma
  asjakohaste
  töötajate teavitamiseks sätetest, mis kehtivad käesoleva direktiivi alusel
  .

Nende meetmete raames osalevad asjaomased töötajad spetsiaalsetes väljaõppeprogrammides, mille käigus neid õpetatakse ära tundma võimaliku rahapesuga
  või terrorismi rahastamisega
  seotud toiminguid ja antakse juhiseid sellistes olukordades tegutsemiseks.

Kui
  artikli 2 lõike 1 punktis 3
  mainitud kategooriatesse kuuluv füüsiline isik tegutseb oma kutsealal juriidilise isiku töötajana, kohaldatakse käesolevas jaos sisalduvaid kohustusi pigem sellise juriidilise isiku kui füüsilise isiku suhtes.

2.   Liikmesriigid tagavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, pääseksid ligi ajakohastatud teabele, mis käsitleb rahapesus
  ja terrorismi rahastamises
  kasutatavaid teguviise ja kahtlaste tehingute tunnuseid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et rahapesu
  või terrorismi rahastamise
  kahtlusest teatamisele järgneks võimalusel alati õigeaegne tagasiside teatamise tõhususe ning selle tagajärjel võetud meetmete kohta.

2. JAGU

JÄRELEVALVE

Artikkel 36

1.   Liikmesriigid tagavad, et valuutavahetusasutused ning usaldusfondide ja äriühingute teenuste osutajad peavad oma tegevuse seaduslikuks läbiviimiseks omandama litsentsi või end registreerima ning et kasiinod peavad omandama litsentsi.
  Piiramata ühenduse tulevasi õigusakte näevad liikmesriigid ette, et rahaülekannetega ja väljastamisega tegelevad ettevõtjad peavad legaalseks tegutsemiseks olema litsentseeritud või registreeritud.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused keelduksid lõikes 1 osutatud üksustele litsentsi väljastamast või neid registreerimast, kui nad ei ole kindlad, et nimetatud üksuste tegelikud juhid või tegelikult tulusaavad omanikud on selleks sobivad isikud.

Artikkel 37

1.   Liikmesriigid nõuavad pädevatelt asutustelt
  vähemalt
  tõhusat kontrolli
  ja vajalike meetmete võtmist, et tagada, et asutused
  ja isikud, kelle suhtes käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, toimiksid vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on piisavad volitused, sealhulgas võimalus
  nõuda kogu teave, mis on oluline vastavatest eeskirjadest kinnipidamise järelevalve ja kontrolli teostamiseks
  , ning piisavad vahendid oma ülesannete täitmiseks.

3.
     
  Krediidi- ja finantseerimisasutuste ning kasiinode puhul on pädevatel ametiasutustel suurendatud järelevalvevolitused, esmajoones võimalus teostada kohapealseid kontrolle.

4.
     
  Artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni e nimetatud füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul on liikmesriikidel õigus lubada, et lõikes 1 nimetatud ülesanded täidetakse riskiteadlikul alusel.

5.
     
  Artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute puhul on liikmesriikidel õigus lubada, et lõikes 1 nimetatud ülesandeid täidavad iseregulatsiooni organid, kui nad vastavad lõike 2 sätetele.

3. JAGU

KOOSTÖÖ

Artikkel 38

Komisjon annab vajalikku abi, et lihtsustada koordineerimist, kaasa arvatud teabevahetus finantsteabe üksuste vahel Euroopa Liidu piires.

4. JAGU

SANKTSIOONID

Artikkel 39

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud füüsilisi ja juriidilisi isikuid võib võtta vastutusele
  käesoleva direktiivi sätete alusel vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral
  . Rikkumise korral
  kohaldatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.
     
  Piiramata liikmesriikide õigust määrata kriminaalkaristusi, tagavad liikmesriigid kooskõlas oma riikliku õiguse, et käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud sätete rikkumiste korral on võimalik rakendada krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes sobivaid haldusmeetmeid või halduskaristusi. Liikmesriigid tagavad, et nimetatud meetmed oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et juriidilisi isikuid on võimalik võtta vastutusele vähemalt lõikes 1 nimetatud rikkumiste eest, mille pani nende kasuks toime isik, kes tegutses üksinda või juriidilise isiku organi osana ja kellel on juriidilises isikus juhtiv positsioon tulenevalt:

| a) | õigusest esindada juriidilist isikut; või |
| --- | --- |

a)

õigusest esindada juriidilist isikut; või

| b) | õigusest võtta juriidilise isiku nimel vastu otsuseid; või |
| --- | --- |

b)

õigusest võtta juriidilise isiku nimel vastu otsuseid; või

| c) | õigusest kontrollida juriidilist isikut. |
| --- | --- |

c)

õigusest kontrollida juriidilist isikut.

4.
     
  Lisaks lõikes 3 ettenähtud juhtudele tagavad liikmesriigid võimaluse juriidilisi isikuid vastutusele võtta, kui lõikes 3 nimetatud isiku poolne puudulik järelevalve või kontroll võimaldas talle alluval isikul panna juriidilise isiku kasuks toime lõikes 1 nimetatud rikkumisi.

VI peatükk

Rakendusmeetmed

Artikkel 40

1.   Selleks et võtta arvesse tehnilisi edusamme rahapesu-
  või terrorismivastases
  võitluses ja tagada käesoleva direktiivi ühtne kohaldamine,
  võib
  komisjon
  võtta artikli 41 lõikes 2 osutatud korras vastu järgmised rakendusmeetmed:

| a) | artikli 3 punkti 2 alapunktides a ja d ning punktides 6, 7, 8, 9 ja 10
  esitatud määratluste tehniliste aspektide selgitamine; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 punkti 2 alapunktides a ja d ning punktides 6, 7, 8, 9 ja 10
  esitatud määratluste tehniliste aspektide selgitamine;

| b) | tehniliste kriteeriumite
  kehtestamine
  hindamaks, kas tegemist on vastavalt artikli 11 lõigetele 2 ja 5
  madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga olukordadega; |
| --- | --- |

b)

tehniliste kriteeriumite
  kehtestamine
  hindamaks, kas tegemist on vastavalt artikli 11 lõigetele 2 ja 5
  madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga olukordadega;

| c) | tehniliste kriteeriumite
  kehtestamine
  hindamaks, kas tegemist on vastavalt artiklile 13 kõrge rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga olukordadega; |
| --- | --- |

c)

tehniliste kriteeriumite
  kehtestamine
  hindamaks, kas tegemist on vastavalt artiklile 13 kõrge rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga olukordadega;

| d) | tehniliste kriteeriumide
  kehtestamine
  küsimuse hindamiseks, kas
  artikli 2 lõike 2 alusel on õigustatud käesoleva direktiivi kohaldamata jätmine teatavate
  juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes teostavad finantstoiminguid harva või väga piiratud mahus. |
| --- | --- |

d)

tehniliste kriteeriumide
  kehtestamine
  küsimuse hindamiseks, kas
  artikli 2 lõike 2 alusel on õigustatud käesoleva direktiivi kohaldamata jätmine teatavate
  juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes teostavad finantstoiminguid harva või väga piiratud mahus.

2.
     
  Igal juhul võtab komisjon esimesed rakendusmeetmed lõike 1 punktide b ja d elluviimiseks vastu kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

3.   Komisjon kohandab artikli 41 lõikes 2 osutatud korras
  artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktis e, artikli 7 punktis b, artikli 10 lõikes 1 ja artikli 11 lõike 5 punktides a ja d
  nimetatud summasid,
  arvestades ühenduse õigusakte, majandusarenguid ning muudatusi rahvusvahelistes standardites
  .

4.   Komisjon võtab artikli 41 lõikes 2 osutatud korras vastu otsuse, kui leitakse, et kolmas riik ei vasta artikli 11 lõike
  1 või 2, artikli 28 lõike 3, 4 või 5
  sätestatud tingimustele
  või lõike 1punkti b või artikli 16 lõike 1 punktis b kohaselt võetavate meetmetele
  või et kolmanda riigi õigusaktid ei
  luba artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus nõutud meetmete võtmist.

Artikkel 41

1.   Komisjoni abistab rahapesu
  ja terrorismi rahastamise
  vältimise komitee, edaspidi “komitee”.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut,
  juhul kui vastavalt käesolevale menetlusele vastu võetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

4.
     
  Ilma et see piiraks juba vastu võetud rakendusmeetmeid, katkestatakse käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamine, mis näevad ette tehniliste reeglite ja otsuste väljaandmise vastavalt lõikes 2 nimetatud menetlusele nelja aasta möödumisel pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Euroopa Parlamendil ja nõukogul on võimalik asjaomaseid sätteid komisjoni ettepanekul vastavalt asutamislepingu artiklile 251 pikendada ja nad kontrollivad seda sellel eesmärgil enne nelja-aastase tähtaja möödumist.

VII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 42

Kahe
  aasta jooksul pärast
  artiklis 45 kehtestatud üleminekutähtaja möödumist
  ning seejärel vähemalt iga kolme aasta järel koostab komisjon käesoleva direktiivi rakendamise aruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Esimesesse aruandesse lisab komisjon uuringu advokaatide ja teiste spetsialistide kohtlemise kohta.

Artikkel 43

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne ... (18) aruande artikli 3 punktis 6 nimetatud protsendi piirmäärade kohta, arvestades sealjuures eriti artikli 3 punkti 6 alapunkti a lõigus i ja alapunkti b lõikudes i ja iii nimetatud protsendimäärade 25%-lt 20%-le alandamise võimalikku otstarbekohasust ja võimalikke tagajärgi. Nimetatud aruande alusel on komisjonil võimalik esitada ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Artikkel 44

Direktiiv 91/308/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda lisas toodud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 45

Liikmesriigid
  jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ... (19). Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste õigusnormide ja käesoleva direktiivi sätete vastavuse tabeli viivitamatult komisjonile.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid
  edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 46

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 47

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C..., ..., lk ....

1

(2)  ELT C 40, 17.2.2005, lk 9.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).

4

(5)  EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus 2000/642/JSK teabevahetuse koostöökokkulepete kohta liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4).

8

(9)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

9

(10)  EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/69/EÜ (ELT L 125, 28.4.2004, lk 44).

10

Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/69/EÜ (ELT L 125, 28.4.2004, lk 44)

(11)  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

11

Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35)

(12)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. artikli 4 lõikes 1 määratletud tähenduses

12

(13)  EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

13

(14)  EÜT L 351, 29.12.1998, lk 1.

14

(15)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

15

(16)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

16

(17)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.

17

(18)  60 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

18

(19)  
  24 kuud
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

24 kuud

LISA

VASTAVUSTABEL

| Käesolev direktiiv | Direktiiv 91/308/EMÜ |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikkel 2 |
| Artikli 1 lõike 2 punktid
  a kuni d | Artikli 1 punkt C |
| Artikli 1 lõiked 3 kuni 4 | - |
| Artikli
  2 lõike 1 punkt 1 | Artikli 2a lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 1 punkt 2 | Artikli 2a lõige 2 |
| Artikli 2 lõike 1 punkt 3 alapunktid a, b ja d kuni f | Artikli 2a lõiked 3-7 |
| Artikli 2 lõike 1 punkti 3
  alapunkt c | - |
| Artikli 2 lõige 2 | - |
| Artikli 3 punkt 1 | Artikli 1 punkt A |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt a | Artikli 1 punkti B lõige 1 |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt b | Artikli 1 punkti B lõige 2 |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt c | Artikli 1 punkti B lõige 3 |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt d | Artikli 1 punkti B lõige 4 |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt e | |
| Artikli 3 punkti 2 alapunkt
  f | Artikli 1 punkti B lõige 2 |
| Artikli
  3 punkt 3 | Artikli 1 punkt D |
| Artikli 3 punkt 4 | Artikli 1 punkti E esimene lõik |
| Artikli 3 punkt 5 | Artikli 1 punkti E teine lõik |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt a | - |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt b | Artikli 1 punkti E esimene taane |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt c | Artikli 1 punkti E teine taane |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt d | Artikli 1 punkti E kolmas taane |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt e | Artikli 1 punkti E neljas taane |
| Artikli 3 punkti 5 alapunkt f | Artikli 1 punkti E viies taane ja kolmas lõik |
| Artikli 3 punkt 6 | - |
| Artikli 3 punkt 7 | - |
| Artikli 3 punkt 8 | - |
| Artikli 3 punkt 9 | - |
| Artikli 3 punkt 10 | - |
| Artikkel 4 | - |
| Artikkel 5 | Artikkel 15 |
| Artikkel 6 | - |
| Artikli 7 punkt a | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 7 punkt b | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 7 punkt c | Artikli 3 lõige 8 |
| Artikli 7 punkt d | Artikli 3 lõige 7 |
| Artikli 8 lõike 1 punkt a | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 1 punktid b kuni d | - |
| Artikli 8 lõige 2 | - |
| Artikli 9 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 9 lõiked 2 kuni 6 | - |
| Artikkel
  10 | Artikli 3 lõiked 5 ja 6 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 3 lõige 9 |
| Artikli 11 lõiked 2 kuni 4 | - |
| Artikli 11 lõike 5 punkt a | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 11 lõike 5 punkt b | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 11 lõike 5 punkt c | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 11 lõike 5 punkt d | - |
| Artikkel 12 | - |
| Artikli 13 lõiked 1 ja 2 | Artikli 3 lõige 11 |
| Artikli 13 lõiked 3 ja 4 | - |
| Artikli 13 lõiked 5 ja 6 | - |
| Artikkel 14 | - |
| Artikkel 15 | - |
| Artikkel 16 | - |
| Artikkel 17 | - |
| Artikkel 18 | - |
| Artikkel 19 | - |
| Artikkel 20 | Artikkel 5 |
| Artikkel 21 | - |
| Artikkel 22 | Artikli 6 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 23 | Artikli 6 lõige 3 |
| Artikkel 24 | Artikkel 7 |
| Artikkel 25 | Artikkel 10 |
| Artikkel 26 | Artikkel 9 |
| Artikkel 27 | - |
| Artikli 28 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 28 lõiked 2 kuni 7 | - |
| Artikkel 29 | - |
| Artikli 30 punkt a | Artikli 4 esimene taane |
| Artikli 30 punkt
  b | Artikli 4 teine taane |
| Artikkel 31 | - |
| Artikkel 32 | - |
| Artikkel 33 | - |
| Artikkel 34 | Artikli 11 lõike 1 punkt a |
| Artikli 35 lõike 1 esimene lõik | Artikli 11 lõike 1 punkti b esimene lause |
| Artikli 35 lõike 1 teine lõik | Artikli 11 lõike 1 punkti b teine lause |
| Artikli 35 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 11 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 35 lõige 2 | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 35 lõige 3 | - |
| Artikkel 36 | - |
| Artikkel 37 | - |
| Artikkel 38 | - |
| Artikkel 39 | Artikkel 14 |
| Artikkel 40 | - |
| Artikkel 41 | - |
| Artikkel 42 | Artikkel 17 |
| Artikkel 43 | - |
| Artikkel 44 | - |
| Artikkel 45 | Artikkel 16 |

Käesolev direktiiv

Direktiiv 91/308/EMÜ

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 2

Artikli 1 lõike 2 punktid
  a kuni d

Artikli 1 punkt C

Artikli 1 lõiked 3 kuni 4

-

Artikli
  2 lõike 1 punkt 1

Artikli 2a lõige 1

Artikli 2 lõike 1 punkt 2

Artikli 2a lõige 2

Artikli 2 lõike 1 punkt 3 alapunktid a, b ja d kuni f

Artikli 2a lõiked 3-7

Artikli 2 lõike 1 punkti 3
  alapunkt c

-

Artikli 2 lõige 2

-

Artikli 3 punkt 1

Artikli 1 punkt A

Artikli 3 punkti 2 alapunkt a

Artikli 1 punkti B lõige 1

Artikli 3 punkti 2 alapunkt b

Artikli 1 punkti B lõige 2

Artikli 3 punkti 2 alapunkt c

Artikli 1 punkti B lõige 3

Artikli 3 punkti 2 alapunkt d

Artikli 1 punkti B lõige 4

Artikli 3 punkti 2 alapunkt e

Artikli 3 punkti 2 alapunkt
  f

Artikli 1 punkti B lõige 2

Artikli
  3 punkt 3

Artikli 1 punkt D

Artikli 3 punkt 4

Artikli 1 punkti E esimene lõik

Artikli 3 punkt 5

Artikli 1 punkti E teine lõik

Artikli 3 punkti 5 alapunkt a

-

Artikli 3 punkti 5 alapunkt b

Artikli 1 punkti E esimene taane

Artikli 3 punkti 5 alapunkt c

Artikli 1 punkti E teine taane

Artikli 3 punkti 5 alapunkt d

Artikli 1 punkti E kolmas taane

Artikli 3 punkti 5 alapunkt e

Artikli 1 punkti E neljas taane

Artikli 3 punkti 5 alapunkt f

Artikli 1 punkti E viies taane ja kolmas lõik

Artikli 3 punkt 6

-

Artikli 3 punkt 7

-

Artikli 3 punkt 8

-

Artikli 3 punkt 9

-

Artikli 3 punkt 10

-

Artikkel 4

-

Artikkel 5

Artikkel 15

Artikkel 6

-

Artikli 7 punkt a

Artikli 3 lõige 1

Artikli 7 punkt b

Artikli 3 lõige 2

Artikli 7 punkt c

Artikli 3 lõige 8

Artikli 7 punkt d

Artikli 3 lõige 7

Artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 3 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 punktid b kuni d

-

Artikli 8 lõige 2

-

Artikli 9 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 9 lõiked 2 kuni 6

-

Artikkel
  10

Artikli 3 lõiked 5 ja 6

Artikli 11 lõige 1

Artikli 3 lõige 9

Artikli 11 lõiked 2 kuni 4

-

Artikli 11 lõike 5 punkt a

Artikli 3 lõige 3

Artikli 11 lõike 5 punkt b

Artikli 3 lõige 4

Artikli 11 lõike 5 punkt c

Artikli 3 lõige 4

Artikli 11 lõike 5 punkt d

-

Artikkel 12

-

Artikli 13 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõige 11

Artikli 13 lõiked 3 ja 4

-

Artikli 13 lõiked 5 ja 6

-

Artikkel 14

-

Artikkel 15

-

Artikkel 16

-

Artikkel 17

-

Artikkel 18

-

Artikkel 19

-

Artikkel 20

Artikkel 5

Artikkel 21

-

Artikkel 22

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

Artikkel 23

Artikli 6 lõige 3

Artikkel 24

Artikkel 7

Artikkel 25

Artikkel 10

Artikkel 26

Artikkel 9

Artikkel 27

-

Artikli 28 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 28 lõiked 2 kuni 7

-

Artikkel 29

-

Artikli 30 punkt a

Artikli 4 esimene taane

Artikli 30 punkt
  b

Artikli 4 teine taane

Artikkel 31

-

Artikkel 32

-

Artikkel 33

-

Artikkel 34

Artikli 11 lõike 1 punkt a

Artikli 35 lõike 1 esimene lõik

Artikli 11 lõike 1 punkti b esimene lause

Artikli 35 lõike 1 teine lõik

Artikli 11 lõike 1 punkti b teine lause

Artikli 35 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 11 lõike 1 teine lõik

Artikli 35 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

Artikli 35 lõige 3

-

Artikkel 36

-

Artikkel 37

-

Artikkel 38

-

Artikkel 39

Artikkel 14

Artikkel 40

-

Artikkel 41

-

Artikkel 42

Artikkel 17

Artikkel 43

-

Artikkel 44

-

Artikkel 45

Artikkel 16

P6_TA(2005)0199

Võrdõiguslikkuse tegevusprogrammid ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (KOM(2004)0551 - C6-0107/2004 - 2004/0194(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0551) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0551) (1),

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0107/2004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0107/2004),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0132/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0132/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | arvab, et komisjoni ettepaneku finantsaruanne on kooskõlas praeguse finantsperspektiivi rubriigi 3 ülemmääraga ega piira muude valdkondade poliitikat; |
| --- | --- |

3.

arvab, et komisjoni ettepaneku finantsaruanne on kooskõlas praeguse finantsperspektiivi rubriigi 3 ülemmääraga ega piira muude valdkondade poliitikat;

| 4. | palub komisjonil uue finantsperspektiivi (2007-2013) raames näha selgesõnaliselt ette piisavad eelarvevahendid soolist võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga (2001-2005) (2) seotud tegevusprogrammi ning Euroopa tasandil meeste ja naiste võrdõiguslikkuse vallas tegutsevate organisatsioonide toetamiseks loodud ühenduse tegevusprogrammi (3) jaoks; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil uue finantsperspektiivi (2007-2013) raames näha selgesõnaliselt ette piisavad eelarvevahendid soolist võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga (2001-2005) (2) seotud tegevusprogrammi ning Euroopa tasandil meeste ja naiste võrdõiguslikkuse vallas tegutsevate organisatsioonide toetamiseks loodud ühenduse tegevusprogrammi (3) jaoks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22.

(3)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 18.

P6_TA(2005)0200

Mootorsõidukite esikaitsesüsteemid ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0586) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0586) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0473/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0473/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0053/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0053/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0226

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  2005/.../EÜ
  , mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimastel aastatel on üha enam kasutatud mootorsõidukite esiosale täiendavat kaitset pakkuvaid süsteeme. Mõned nendest süsteemidest kujutavad kokkupõrke korral ohtu jalakäijate ja teiste liiklejate ohutusele. Seetõttu on vaja meetmeid üldsuse kaitsmiseks taoliste ohtude eest. |
| --- | --- |

(1)

Viimastel aastatel on üha enam kasutatud mootorsõidukite esiosale täiendavat kaitset pakkuvaid süsteeme. Mõned nendest süsteemidest kujutavad kokkupõrke korral ohtu jalakäijate ja teiste liiklejate ohutusele. Seetõttu on vaja meetmeid üldsuse kaitsmiseks taoliste ohtude eest.

| (2) | Esikaitsesüsteeme võidakse paigaldada sõidukile originaalvarustusena või turustada eraldi seadmestikuna. Mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded, mis puudutavad kõiki esikaitsesüsteeme, mida on võimalik sõidukile paigaldada, tuleks ühtlustada, et hoida ära liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmine ja tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Samadel põhjustel on vaja ühtlustada eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide tüübikinnituse tehnilised nõuded liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ tähenduses (3). |
| --- | --- |

(2)

Esikaitsesüsteeme võidakse paigaldada sõidukile originaalvarustusena või turustada eraldi seadmestikuna. Mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded, mis puudutavad kõiki esikaitsesüsteeme, mida on võimalik sõidukile paigaldada, tuleks ühtlustada, et hoida ära liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmine ja tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Samadel põhjustel on vaja ühtlustada eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide tüübikinnituse tehnilised nõuded liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ tähenduses (3).

| (3) | Tuleb kontrollida
  esikaitsesüsteemide kasutamist ning
  kehtestada katse-, konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded, millele peavad vastama kõik nii originaalvarustusena sõidukile paigaldatud kui eraldi seadmestikuna turustatavad esikaitsesüsteemid.
  Katsed peaksid nõudma, et esikaitsesüsteemid konstrueeritakse viisil, mis suurendab jalakäijate ohutust ja vähendab vigastuste arvu. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb kontrollida
  esikaitsesüsteemide kasutamist ning
  kehtestada katse-, konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded, millele peavad vastama kõik nii originaalvarustusena sõidukile paigaldatud kui eraldi seadmestikuna turustatavad esikaitsesüsteemid.
  Katsed peaksid nõudma, et esikaitsesüsteemid konstrueeritakse viisil, mis suurendab jalakäijate ohutust ja vähendab vigastuste arvu.

| (4) | Neid nõudeid tuleks arvesse võtta ka jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kontekstis ning tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/102/EÜ jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ. (4) Käesolev direktiiv tuleks üle vaadata edasisi teadusuuringuid ning direktiivi kohaldamise esimese nelja aasta jooksul saadud kogemusi silmas pidades. |
| --- | --- |

(4)

Neid nõudeid tuleks arvesse võtta ka jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kontekstis ning tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/102/EÜ jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ. (4) Käesolev direktiiv tuleks üle vaadata edasisi teadusuuringuid ning direktiivi kohaldamise esimese nelja aasta jooksul saadud kogemusi silmas pidades.

| (5) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks ning selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vajalikud meetmed tuleks võtta vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks ning selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vajalikud meetmed tuleks võtta vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (6) | Käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist direktiiviga 70/156/EMÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse raames. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist direktiiviga 70/156/EMÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse raames.

| (7) | Komisjon peaks jälgima käesoleva direktiivi mõju ja kandma sellest ette nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Kui jalakäijate kaitse osas on vaja teha täiendavaid parandusi, peaks komisjon tegema ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmiseks vastavalt tehnilisele arengule. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peaks jälgima käesoleva direktiivi mõju ja kandma sellest ette nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Kui jalakäijate kaitse osas on vaja teha täiendavaid parandusi, peaks komisjon tegema ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmiseks vastavalt tehnilisele arengule.

| (8) | Siiski tõdetakse, et teatud sõidukite suhtes, mis on kaasatud käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning millele võidakse paigaldada esikaitsesüsteeme, ei kohaldata direktiivi 2003/102/EÜ. Selliste sõidukite puhul võetakse arvesse, et käesoleva direktiivi jalakatse nõuded võivad olla tehniliselt teostamatud. Et hõlbustada jalakäijate ohutuse parandamist peavigastusi silmas pidades, võib olla vajalik lubada alternatiivseid nõudeid jalakatse läbiviimiseks, mida kohaldatakse üksnes neile sõidukeile, tagades samal ajal, et igasuguse esikaitsesüsteemi paigaldamine ei suurenda jalakäijate või teiste vähem kaitstud liiklejate jalavigastuste ohtu. |
| --- | --- |

(8)

Siiski tõdetakse, et teatud sõidukite suhtes, mis on kaasatud käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning millele võidakse paigaldada esikaitsesüsteeme, ei kohaldata direktiivi 2003/102/EÜ. Selliste sõidukite puhul võetakse arvesse, et käesoleva direktiivi jalakatse nõuded võivad olla tehniliselt teostamatud. Et hõlbustada jalakäijate ohutuse parandamist peavigastusi silmas pidades, võib olla vajalik lubada alternatiivseid nõudeid jalakatse läbiviimiseks, mida kohaldatakse üksnes neile sõidukeile, tagades samal ajal, et igasuguse esikaitsesüsteemi paigaldamine ei suurenda jalakäijate või teiste vähem kaitstud liiklejate jalavigastuste ohtu.

| (9) | Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on edendada jalakäijate ja teiste vähekaitstud liiklejate ohutust, ei suuda liikmesriigid ise piisavalt saavutada ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(9)

Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on edendada jalakäijate ja teiste vähekaitstud liiklejate ohutust, ei suuda liikmesriigid ise piisavalt saavutada ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (10) | Käesolev direktiiv on osa Euroopa maanteeohutusalasest tegevusprogrammist ja seda võidakse täiendada riiklike meetmetega juba turul olevate esikaitsesüsteemide kasutamise keelustamiseks või piiramiseks enne direktiivi jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev direktiiv on osa Euroopa maanteeohutusalasest tegevusprogrammist ja seda võidakse täiendada riiklike meetmetega juba turul olevate esikaitsesüsteemide kasutamise keelustamiseks või piiramiseks enne direktiivi jõustumist.

| (11) | Direktiivi 70/156/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 70/156/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiivi

  eesmärk on parandada jalakäijate ja sõidukiohutust passiivsete meetmete abil. See
  kehtestab mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded originaalvarustusena sõidukile paigaldatud või eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide osas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | sõiduk - iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 ja II lisas määratletud M1 kategooria mootorsõiduk, mille lubatav üldmass on kuni 3,5 tonni, ja iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 ja II lisas määratletud N1 kategooria mootorsõiduk; |
| --- | --- |

1)

sõiduk - iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 ja II lisas määratletud M1 kategooria mootorsõiduk, mille lubatav üldmass on kuni 3,5 tonni, ja iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 ja II lisas määratletud N1 kategooria mootorsõiduk;

| 2) | “eraldi seadmestik” - iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 määratletud seade, mis on ette nähtud
  ühe või mitme M1- või N1-kategooria (kuni 3,5 tonni) mootorsõiduki konkreetsele tüübile
  paigaldamiseks ja neil kasutamiseks. |
| --- | --- |

2)

“eraldi seadmestik” - iga direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 määratletud seade, mis on ette nähtud
  ühe või mitme M1- või N1-kategooria (kuni 3,5 tonni) mootorsõiduki konkreetsele tüübile
  paigaldamiseks ja neil kasutamiseks.

Artikkel 3

Tüübikinnitussätted

1.   Alates ... (6) ei tohi liikmesriigid uue sõidukitüübi puhul, millel on I ja II lisas sätestatud nõuetele vastav esikaitsesüsteem, esikaitsesüsteemidega seotud põhjustel:

| a) | keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

| b) | keelata registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

keelata registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Alates ... (6) ei tohi liikmesriigid uue esikaitsesüsteemi tüübi puhul, mida turustatakse eraldi seadmestikuna ning mis vastab I ja II lisas sätestatud nõuetele:

| a) | keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

| b) | keelata müüki või kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

keelata müüki või kasutuselevõtmist.

3.   Alates ... (7) keelduvad liikmesriigid EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on varustatud esikaitsesüsteemiga, või eraldi seadmestikuna turustatavale esikaitsesüsteemi tüübile, mis ei vasta I ja II lisas sätestatud nõuetele.

4.   Alates ... (8) käesoleva direktiivi I ja II lisas sätestatud nõuetele mittevastavate sõidukite puhul esikaitsesüsteemidega seotud põhjustel liikmesriigid:

| a) | käsitlevad uute sõidukitega kaasas olevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel; |
| --- | --- |

a)

käsitlevad uute sõidukitega kaasas olevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel;

| b) | keelduvad selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohast vastavustunnistust. |
| --- | --- |

b)

keelduvad selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohast vastavustunnistust.

5.   Alates ... (8) kehtivad direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel käesoleva direktiivi I ja II lisa eraldi seadmestikuna turustatavaid esikaitsesüsteeme puudutavad nõuded.

Artikkel 4

Rakendusmeetmed ja muudatused

1.   Käesoleva direktiivi I lisa punktis 3 kindlaks määratud katsetamist puudutavate sätete üksikasjalikud tehnilised nõuded võtab vastu komisjon, keda abistab direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikega 1 loodud komitee, nimetatud direktiivi artikli 13 lõikes 3 osutatud korras.

2.   Käesoleva direktiivi kohandamiseks vajalikud muudatused võtab vastu komisjon kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikliga 13.

Artikkel 5

Ülevaatamine

Mitte hiljem kui ... (9), lähtudes tehnilisest arengust ja saadud kogemustest, vaatab komisjon üle käesoleva direktiivi tehnilised sätted, ja eelkõige jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi “kaitseraua” kokkupõrke katse nõudmise, täiskasvanu peamudeli ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse sisseviimise ning lapse peamudeli ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse spetsifikaadi tingimused. Selle ülevaatamise alusel koostab komisjon raporti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui ülevaatamise tulemusena leitakse, et käesoleva direktiivi tehnilisi sätteid tuleb kohandada, võib kohandamise läbi viia vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 toodud menetlusele.

Artikkel 6

Direktiivi 70/156/EMÜ muudatused

Direktiivi 70/156/EMÜ I, III, IV ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 7

Ülevõtmine

1.   Hiljemalt ... (10) võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid
  teatavad sellest
  viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates ... (10).

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 8

Eraldi seadmestikud

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust keelustada või piirata selliste esikaitsesüsteemide kasutamist, mis on eraldi seadmestikuna turule viidud enne käesoleva direktiivi jõustumist.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 18.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005 seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 26. mai 2005 seisukoht.

(3)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

3

komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

(4)  ELT L 321, 6.12.2003, lk 15.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

(6)  
  Üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

6

Üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

(7)  
  Kaksteist kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

7

Kaksteist kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

(8)  
  Kaheksateist kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

8

Kaheksateist kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

(9)  Neli aastat ja üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

9

(10)  
  Üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

10

Üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

LISAD

LISADE LOETELU

| I lisa | Tehnilised sätted |
| --- | --- |
| II lisa | Haldussätted |
| 1. liide: Teatis (sõiduk) |
| 2. liide: Teatis (eraldi seadmestik) |
| 3. liide: Tüübikinnitustunnistus (sõiduk) |
| 4. liide: Tüübikinnitustunnistus (eraldi seadmestik) |
| 5. liide: EÜ tüübikinnitusmärgi näidis |
| III lisa | Direktiivi 70/156/EMÜ muudatused |

I lisa

Tehnilised sätted

II lisa

Haldussätted

1. liide: Teatis (sõiduk)

2. liide: Teatis (eraldi seadmestik)

3. liide: Tüübikinnitustunnistus (sõiduk)

4. liide: Tüübikinnitustunnistus (eraldi seadmestik)

5. liide: EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

III lisa

Direktiivi 70/156/EMÜ muudatused

I LISA

TEHNILISED SÄTTED

1.   MÕISTED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1.   Sõidukitüüp - mootorsõidukite kategooria, mis ei erine A-sambast eespool olevate osade poolest üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| — | konstruktsioon, |
| --- | --- |

—

konstruktsioon,

| — | peamised mõõtmed, |
| --- | --- |

—

peamised mõõtmed,

| — | sõiduki välispinna materjalid, |
| --- | --- |

—

sõiduki välispinna materjalid,

| — | osade paiknemine (sees või väljas), |
| --- | --- |

—

osade paiknemine (sees või väljas),

| — | esikaitsesüsteemi kinnitusviis, |
| --- | --- |

—

esikaitsesüsteemi kinnitusviis,

niivõrd kui võib arvata, et neil
  on mõju
  käesolevas direktiivis ette nähtud löögikatsete
  tulemuste kehtivusele
  .

Esikaitsesüsteemidele eraldi seadmestikuna
  tüübikinnituse
  andmiseks saab iga viidet sõidukile tõlgendada viitena raamile, millele süsteem on katsetamiseks paigaldatud ning mille mõõtmed ühtivad selle sõiduki esiotsa välismõõtmetega, mille jaoks süsteemile
  tüübikinnitus
  antakse.

| Tavaline | sõiduasend - sõiduki sõiduvalmiduses paiknemine
  maapinnal, kusjuures
  rehvid on soovitatud rõhuni täis pumbatud, esirattad on otseasendis
  , sõiduk on täielikult tangitud kõigi töötamiseks vajalike vedelikega, kõik tootja standardvarustusse kuuluvad seadmed on paigaldatud, juhiistmele on asetatud 75 kg raskune mass
  ja eesmisele kaassõitja istmele on asetatud 75 kg raskune mass
  ning vedrustus on seadistatud sõidukiirusele 40 km/h või 35 km/h
  tootja poolt
  kindlaksmääratud tavakasutuse tingimustes (eriti aktiivvedrustusega või automaatse loodimisseadmega sõidukite puhul)
  . |
| --- | --- |

Tavaline

sõiduasend - sõiduki sõiduvalmiduses paiknemine
  maapinnal, kusjuures
  rehvid on soovitatud rõhuni täis pumbatud, esirattad on otseasendis
  , sõiduk on täielikult tangitud kõigi töötamiseks vajalike vedelikega, kõik tootja standardvarustusse kuuluvad seadmed on paigaldatud, juhiistmele on asetatud 75 kg raskune mass
  ja eesmisele kaassõitja istmele on asetatud 75 kg raskune mass
  ning vedrustus on seadistatud sõidukiirusele 40 km/h või 35 km/h
  tootja poolt
  kindlaksmääratud tavakasutuse tingimustes (eriti aktiivvedrustusega või automaatse loodimisseadmega sõidukite puhul)
  .

1.3.   Välispind - sõiduki eespool A-sambaid asuvate osade, kaasa arvatud kapoti, poritiibade, valgustus- ja valgussignaalseadmete ning nähtavate tugevdusosade väliskülg.

1.4.   Ümardusraadius - vaadeldava osa kumerusele kõige täpsemini vastava ringjoone kaare raadius.

1.5.   Külgserva äärmine punkt - sõiduki külgedel punkt, kus sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelne tasapind puudutab selle külgserva äärmist välimist punkti, ning sõiduki esi- ja tagaotsas punkt, kus sõidukiga risti asetsev püsttasapind puudutab selle esi- ja tagaserva äärmist välimist punkti, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:—

rehvid maapinnaga kokkupuutepunkti lähedal ning rehvimanomeetrite ühendused;

| — | ratastele paigaldatavad libisemisvastased vahendid; |
| --- | --- |

—

ratastele paigaldatavad libisemisvastased vahendid;

| — | tahavaatepeeglid; |
| --- | --- |

—

tahavaatepeeglid;

| — | külgmised suunatulelaternad, ülemised ääretulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad ja seisutulelaternad; |
| --- | --- |

—

külgmised suunatulelaternad, ülemised ääretulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad ja seisutulelaternad;

| — | esi- ja tagaotsas kaitseraudadele paigaldatud osad, haakeseadised ja väljalasketorud. |
| --- | --- |

—

esi- ja tagaotsas kaitseraudadele paigaldatud osad, haakeseadised ja väljalasketorud.

1.6.   Kaitseraud - sõiduki
  eesmine alumine välimine konstruktsioon vastavalt tüübikinnitusele. See hõlmab sõiduki kõiki konstruktsioone,
  mille eesmärk on kaitsta sõidukit
  teise sõidukiga
  aeglasel kiirusel toimuva
  laupkokkupõrke
  korral,
  ning samuti kõiki selle konstruktsiooni lisaseadiseid, nagu näiteks registreerimismärgi kinnitusi. See ei hõlma varustust, mis on paigaldatud sõidukile tüübikinnitust järgides ning mille eesmärk on pakkuda sõiduki esiosa täiendavat kaitset
  .

1.7.   Esikaitsesüsteem - eraldiseisev konstruktsioon või konstruktsioonid, nagu “kängururaud”
  või täiendav kaitseraud,
  mis on ette nähtud
  originaalvarustusse kuuluvast
  kaitserauast üles- ja/või allapoole jääva
  sõiduki
  välispinna kaitsmiseks kahjustuste eest mingi objektiga kokkupõrke korral. Käesolev määratlus ei kehti üksnes laternate kaitsmiseks ette nähtud konstruktsioonide kohta, mille suurim mass on alla 0,5 kg.

1.8.   Integreeritud esikaitsesüsteem - konstruktsioon või konstruktsioonid, mida saab käsitada osana kaitserauast või sõiduki esiosa muust detailist ja mis on ette nähtud kaitserauast üles- ja/või allapoole jääva välispinna täiendavaks kaitsmiseks mingi objektiga kokkupõrke korral. Taolist konstruktsiooni saab käsitada sõiduki esiotsa lahutamatu ehitusliku osana ning selle eemaldamine tekitaks tavaliselt sõiduki lauppinnale lahutuskohad.
  Kapoti esiserva võrdlusjoon - 1000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kapoti esiserva kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 50° tahapoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinnast, nihutatakse üle kapoti esiserva sellega kokkupuutes. Sõidukite puhul, mille kapoti ülemine pind on põhiliselt 50° nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlus- joon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40° tahapoole kallutatud. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude toimub kontrolljoonlaua alumise otsaga, loetakse seda kokkupuudet kapoti esiserva võrdlusjooneks antud külgasendis. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude toimub kontrolljoonlaua ülemise otsaga, kasutatakse kapoti esiserva võrdlusjoonena antud külgasendis punktis 1.14 määratletud 1000 mm ümbritseva kauguse joont.

Kaitseraua ülemist serva käsitletakse käesoleva direktiivi mõistes samuti kapoti esiservana, kui see on antud toimingu ajal kontrolljoonlauaga kokkupuutes.

1.9.   
  Esikaitsesüsteemi ülemine
  võrdlusjoon tähistab jalakäija ja
  esikaitsesüsteemi või
  sõiduki kokkupuute oluliste punktide ülemist piiri. See määratletakse 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja esikaitsesüsteemi või sõiduki esiosa (vastavalt sellele, kummaga on kokkupuude) kõige ülemiste kokkupuutepunktide vahelise joonena, kui sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 20° tahapoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud nihutatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kokkupuute maapinnaga ja esikaitsesüsteemi või sõiduki pinnaga.

1.10.   
  Esikaitsesüsteemi alumine
  võrdlusjoon tähistab jalakäija ja
  esikaitsesüsteemi või
  sõiduki kokkupuute oluliste punktide alumist piiri. See määratletakse 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja esikaitsesüsteemi kõige alumiste kokkupuutepunktide vahelise joonena, kui sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 25° ettepoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud nihutatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kokkupuute maapinnaga ja esikaitsesüsteemi või sõiduki pinnaga.

1.11.   
  Esikaitsesüsteemi ülemine
  kõrgus - vertikaalsuunaline kaugus maapinna ja punktis 1.9 määratletud
  esikaitsesüsteemi ülemise
  võrdlusjoone vahel, kui sõiduk on tavalises sõiduasendis.

1.12.   
  Esikaitsesüsteemi alumine
  kõrgus - vertikaalsuunaline kaugus maapinna ja punktis 1.10 määratletud
  esikaitsesüsteemi alumise
  võrdlusjoone vahel, kui sõiduk on tavalises sõiduasendis.

1.13.   Pea koormuskriteerium (HPC) arvutatakse järgmise avaldise abil:

Formula

kus “a” on täiskiirendus pea raskuskeskmes (m/s2) väljendatuna “g” kordsena, mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassi 1000 Hz juures; t1 ja t2 on kaks ajahetke, mis määratlevad registreerimisperioodi alguse ja lõpu, mille jaoks HPC väärtus on suurim väärtus esimese ja viimase kokkupuutehetke vahel. HPC väärtusi, mille puhul ajavahemik (t1 - t2) on üle 15 ms, maksimaalväärtuse arvutamisel ei arvestata.

1.14.   
  1000 mm ümbritsev kaugus - joon, mille kujundab esiosa ülemisel pinnal 1000 mm pikkuse mõõdulindi üks ots, kui mõõdulinti hoitakse auto vertikaalses pikitasapinnas ja nihutatakse üle kapoti esiosa, kaitseraua ja esikaitsesüsteemi. Mõõdulinti hoitakse kogu toimingu vältel pingul, hoides üht otsa kokkupuutes maapinnaga vertikaalselt kaitseraua esiosa all ja teist otsa kokkupuutes esiosa ülemise pinnaga. Sõiduk asetseb tavalises sõiduasendis.

1.15.   
  Esikaitsesüsteemi esiserva võrdlusjoon - 1000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja esikaitsesüsteemi esiserva kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 50° tahapoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud nihutatakse üle esikaitsesüsteemi esiserva sellega kokkupuutes. Sõidukite puhul, mille esikaitsesüsteemi ülemine pind on põhiliselt 50° nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlusjoon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40° tahapoole kallutatud.

2.   KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED

2.1.   Esikaitsesüsteemid

Järgmisi nõudeid kohaldatakse võrdselt uutele sõidukitele paigaldatud esikaitsesüsteemide
  ja
  määratletud sõidukitele paigaldamiseks mõeldud eraldi seadmestikuna turustatavate
  esikaitsesüsteemide suhtes
  .

Siiski võib asjaomase tüübikinnitusasutuse nõusolekul lugeda punktis 3 toodud nõuded täidetuks esikaitsesüsteemi iga samaväärse katsetuse puhul, mis viidi läbi mõne teise tüübikinnitusdirektiivi nõuete alusel.

2.1.1.   Esikaitsesüsteemi osad peavad olema projekteeritud nii, et
  kõikide jäikade
  pindade
  , mida saab puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga,
  minimaalne ümardusraadius oleks 5 mm.

2.1.2.   Esikaitsesüsteemi üldmass koos kõikide kronsteinide ja kinnitusdetailidega ei tohi ületada 1,2% sõiduki massist, mille jaoks see on ette nähtud, kusjuures maksimaalne mass tohib olla 18 kg.

2.1.3.   Esikaitsesüsteemi kõrgus ei tohi sõidukile paigaldatuna
  olla mitte üheski punktis
  rohkem kui
  50 mm kõrgem kapoti esiserva võrdlusjoonest, nagu määratletud punktis 1.8, mõõdetuna sõidukit selles punktis läbival vertikaalsel pikitasapinnal
  .

2.1.4.   Esikaitsesüsteem ei tohi suurendada sõiduki laiust, millele see on paigaldatud. Kui esikaitsesüsteemi kogulaius moodustab rohkem kui 75% sõiduki laiusest, peavad süsteemi otsad olema kokkupõrkeohu vähendamiseks välispinna suhtes sissepoole pööratud. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui esikaitsesüsteem on keresse peidetav või sellesse integreeritud või
  kui süsteemi ots on pööratud nii, et see ei saa kokku puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga ning vahe süsteemi otsa ja ümbritseva kere vahel ei ole üle 20 mm.

2.1.5.   Arvestades punkti 2.1.4 sätteid, ei tohi esikaitsesüsteemi osade ja selle all oleva välispinna vaheline vahe ületada 80 mm. All oleva kere üldise kontuuri kohatisi katkestusi (nt avad radiaatorivõres, õhu sisselaskeavad jmt) ei arvestata.

2.1.6.   Üheski sõiduki külgmises punktis ei tohi pikisuunaline kaugus kaitseraua kõige eesmise osa ja esikaitsesüsteemi kõige eesmise osa vahel ületada 50 mm,
  et säilitada kasu sõiduki kaitserauast
  .

2.1.7.   Esikaitsesüsteem ei tohi vähendada oluliselt kaitseraua tõhusust. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui kaitserauast ei ulatu üle rohkem kui kaks esikaitsesüsteemi vertikaalset osa ja mitte ükski horisontaalne osa.

2.1.8.   Esikaitsesüsteemi ei tohi kallutada vertikaalist ettepoole. Esikaitsesüsteemi ülemised osad ei tohi ulatuda ülespoole ega tahapoole (tuuleklaasi suunas) rohkem kui 50 mm
  punktis 1.8 määratletud
  sõiduki kapoti esiserva
  võrdlusjoonest eemaldatud
  esikaitsesüsteemi korral.
  Iga mõõtmiskoht asub sõidukit selles punktis läbival vertikaalsel pikitasapinnal.

2.1.9.   
  Esikaitsesüsteemi
  paigaldamine ei tohi kahjustada
  vastavust teiste sõiduki tüübikinnitusdirektiivide nõuetele
  .

2.2.   Esikaitsesüsteeme tohib eraldi seadmestikuna levitada, müügiks pakkuda ja müüa ainult koos
  nimekirjaga sõidukitüüpidest, mille jaoks esikaitsesüsteemile on tüübikinnitus antud ja
  selgete paigaldusjuhistega. Paigaldusjuhised peavad sisaldama
  paigalduse konkreetseid kirjeldusi, kaasa arvatud kinnitusviise sõidukitele
  , mille jaoks seadmestik on heaks kiidetud, ning võimaldama paigaldada heaks kiidetud osad nimetatud sõidukile viisil, mis on vastavuses punkti 2.1 asjaomaste
  sätetega
  .

3.   SÄTTED KATSETAMISE KOHTA

3.1.   
  Kinnituse saamiseks peavad esikaitsesüsteemid läbima järgmised katsed:

3.1.1.   
  Jalamudeli
  sääreosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga.
  Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada
  21,0°
  , põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada
  200 g
  .

3.1.1.1.   
  Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes määratletud sõidukitel lubatud täismassiga kuni 2,5 tonni, millele on tüübikinnitus antud enne 1. oktoobrit 2005, või sõidukitel lubatud täismassiga üle 2,5 tonni, asendada punkti 3.1.1. sätted kas punkti 3.1.1.1.1 või 3.1.1.1.2 sätetega.

3.1.1.1.1.   
  Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 26,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 7,5 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 250 g.

3.1.1.1.2.   
  Katsed viiakse läbi esikaitsesüsteemiga ja ilma esikaitsesüsteemita sõidukiga; kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Need kaks katset viiakse vastavalt kokkuleppele asjaomase katsetusasutusega läbi samaväärsetes asukohtades. Registreeritakse põlveliigendi suurima paindenurga, põlveliigendi murdepinna suurima nihke ja sääreluu ülaosale mõjuva kiirenduse väärtused. Ühelgi juhul ei tohi esikaitsesüsteemiga sõiduki korral registreeritud väärtus ületada 90% ilma esikaitsesüsteemita sõiduki korral registreeritud väärtusest.

3.1.1.2.   
  Kui esikaitsesüsteemi alumine kõrgus on üle 500 mm, tuleb antud katse asendada punktis 3.1.2 kirjeldatud jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katsega.

3.1.2.   Jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga. Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 5,0 kN ning paindemoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

Jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi “kaitseraua” kokkupõrke katsed viiakse läbi juhul, kui esikaitsesüsteemi “kaitseraua” alumine kõrgus katseasendis on üle 500 mm.

3.1.2.1.   
  Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes määratletud sõidukitel lubatud täismassiga kuni 2,5 tonni, millele on tüübikinnitus antud enne 1. oktoobrit 2005, või sõidukitel lubatud täismassiga üle 2,5 tonni, asendada punkti 3.1.2. sätted kas punkti 3.1.2.1.1 või 3.1.2.1.2 sätetega.

3.1.2.1.1.   
  Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 9,4 kN ning paindemoment katse löökkehal ei tohi ületada 640 Nm.

3.1.2.1.2.   
  Katsed viiakse läbi esikaitsesüsteemiga ja ilma esikaitsesüsteemita sõidukiga; kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Need kaks katset viiakse vastavalt kokkuleppele asjaomase katsetusasutusega läbi samaväärsetes asukohtades. Registreeritakse löögijõudude hetkesumma väärtused ja paindemoment katse löökkehal. Ühelgi juhul ei tohi esikaitsesüsteemiga sõiduki korral registreeritud väärtus ületada 90% ilma esikaitsesüsteemita sõiduki korral registreeritud väärtusest.

3.1.2.2.   
  Kui esikaitsesüsteemi alumine kõrgus on alla 500 mm, ei ole selle katse läbiviimine nõutav.

3.1.3.   Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemi esiservaga.
  Kokkupõrge toimub kiirusel kuni 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes katse löökkeha üla- ja alaosale ei
  tohiks
  ületada
  võimalikku sihtväärtust
  5,0 kN ning paindemoment katse löökkehal ei
  tohiks
  ületada
  võimalikku sihtväärtust
  300 Nm.
  Mõlemad tulemused registreeritakse üksnes järelevalve eesmärgil.

3.1.4.   
  Lapse/väikese
  täiskasvanu peamudeli kokkupõrge esikaitsesüsteemiga. Kokkupõrge toimub kiirusel
  35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust lapse/väikese täiskasvanu peamudelikatse löökkeha.
  Peamudeli koormuskriteerium (HPC), mis arvutatakse kiirendusmõõturi ajaregistreeringute resultandist vastavalt punktile 1.13, ei või ühelgi juhul ületada väärtust 1000.

II LISA

TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED

1.   EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1.   Sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse taotlemine seoses selle varustamisega esikaitsesüsteemiga

1.1.1.   Vajaliku teatise näidis vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 1 on esitatud 1. liites.

1.1.2.   Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehnilisele teenistusele esitatakse esikaitsesüsteemiga varustatud kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk. Tehnilise teenistuse taotluse korral esitatakse ka konkreetsed osad või kasutatud materjalide näidised.

1.2.   EÜ tüübikinnituse taotlemine seoses esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestikuga

1.2.1.   Vajaliku teatise näidis vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 4 on esitatud 2. liites.

1.2.2.   Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava esikaitsesüsteemi tüübi üks näidis. Teenistus võib nõuda lisanäidiseid, kui ta peab seda vajalikuks. Näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübimärgistus. Tuleb ette näha koht kohustusliku EÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamiseks.

2.   EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

2.1.   EÜ tüübikinnitustunnistuste näidised vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 ja vajadusel artikli 4 lõikele 4 on esitatud:

| — | punktis 1.1 nimetatud taotluste puhul 3. liites, |
| --- | --- |

—

punktis 1.1 nimetatud taotluste puhul 3. liites,

| — | punktis 1.2 nimetatud taotluste puhul 4. liites. |
| --- | --- |

—

punktis 1.2 nimetatud taotluste puhul 4. liites.

3.   EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

3.1.   Igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval esikaitsesüsteemil peab olema EÜ tüübikinnitusmärk.

3.2.   Tüübikinnitusmärgil on:

3.2.1.   e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:

| 1 | Saksamaa |
| --- | --- |
| 2 | Prantsusmaa |
| 3 | Itaalia |
| 4 | Madalmaad |
| 5 | Rootsi |
| 6 | Belgia |
| 9 | Hispaania |
| 11 | Ühendkuningriik |
| 12 | Austria |
| 13 | Luksemburg |
| 17 | Soome |
| 18 | Taani |
| 21 | Portugal |
| 23 | Kreeka |
| IRL | Iirimaa |
| nn | Küpros |
| nn | Tšehhi Vabariik |
| nn | Eesti |
| nn | Ungari |
| nn | Läti |
| nn | Leedu |
| nn | Malta |
| nn | Poola |
| nn | Slovaki Vabariik |
| nn | Sloveenia |

1

Saksamaa

2

Prantsusmaa

3

Itaalia

4

Madalmaad

5

Rootsi

6

Belgia

9

Hispaania

11

Ühendkuningriik

12

Austria

13

Luksemburg

17

Soome

18

Taani

21

Portugal

23

Kreeka

IRL

Iirimaa

nn

Küpros

nn

Tšehhi Vabariik

nn

Eesti

nn

Ungari

nn

Läti

nn

Leedu

nn

Malta

nn

Poola

nn

Slovaki Vabariik

nn

Sloveenia

3.2.2.   direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa punktis 4 esitatud tüübikinnitusnumbrile vastav “baaskinnitusnumber”, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeval käesolevas direktiivis tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Järjekorranumber käesolevas direktiivis on 01.

Järjekorranumbri järel asuv tärn näitab, et esikaitsesüsteem kiideti heaks, võttes arvesse I lisa punktis 3.1 lubatud jalamudeli ja löökkeha kokkupõrke katset. Kui tüübikinnitusasutus seda kaalutlust ei luba, asendatakse tärn tühikuga.

3.3.   EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse esikaitsesüsteemile nii, et see oleks selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud.

3.4.   EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 5. liites.

II LISA 1. liide

TEATIS nr [...]

VASTAVALT NÕUKOGU DIREKTIIVI 70/156/EMÜ I LISALE SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES ESIKAITSESÜSTEEMIGA VARUSTAMISEGA

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0.   ÜLDOSA

0.1.   Mark (tootja kaubanimi):

0.2.   Tüüp ja kaubanduslik(ud) üldkirjeldus(ed):

0.3.   Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile:

0.3.1.   Märgistuse asukoht:

0.4.   Sõiduki kategooria:

0.5.   Tootja nimi ja aadress:

0.8.   Koostetehas(t)e aadress(id):

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised:

2.   MASS JA MÕÕTMED (kilogrammides ja millimeetrites)

(vajaduse korral viidata joonisele)

2.8.   Tootja määratud suurim tehniliselt lubatud täismass

(suurim ja vähim):

2.8.1.   Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (suurim ja vähim):

9.   KERE

9.1.   Kere tüüp:

9.[11].   Esikaitsesüsteem

9.[11].1.   Üldine asetus (joonised või fotod), mis näitab selgelt esikaitsesüsteemide asukoha ja kinnituse:

9.[11].2.   Vajaduse korral tuulutusvõrede, radiaatorivõre, profiilsete viimistluselementide, märkide, embleemide, taskute ja muude välispinnast väljaulatuvate osade või potentsiaalselt ohtlikeks peetavate välispinna osade (nt valgustusseadmed) joonised ja/või fotod. Kui ülalloetletud osad ei ole potentsiaalselt ohtlikud, võib nende dokumenteerimisel kasutada fotosid, millele on vajadusel lisatud andmed mõõtmete kohta ja/või tekst:

9.[11].3.   Täielikud andmed vajalike abidetailide kohta ja põhjalikud paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

9.[11].4.   Kaitseraudade joonis:

9.[11].5.   Sõiduki esiotsa põrandajoone joonis:

Kuupäev:

II LISA 2. liide

TEATIS nr [...]

EÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES ESIKAITSESÜSTEEMI KUI ERALDI SEADMESTIKUGA ([2005/.../EÜ])

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0.   ÜLDOSA

0.1.   Mark (tootja kaubanimi):

0.2.   Tüüp ja kaubanduslik(ud) üldkirjeldus(ed):

0.5.   Tootja nimi ja aadress:

0.7.   EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

1.   SEADME KIRJELDUS

1.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised):

1.2.   Montaaži- ja paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

1.3.   Loetelu sõidukitest, millele seadme võib paigaldada.

1.4.   Võimalikud kasutamispiirangud ja paigaldustingimused:

II LISA 3. liide

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

AMETIASUTUSE TEMPEL

Teave

| — | tüübikinnituse, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse,

| — | tüübikinnituse laiendamise, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse laiendamise,

| — | tüübikinnituse andmisest keeldumise, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse andmisest keeldumise,

| — | tüübikinnituse tühistamise |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse tühistamise

kohta direktiivi .../.../EÜ kohaselt esikaitsesüsteemiga varustatud sõiduki tüübi puhul.

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

0.1   Mark (tootja kaubanimi):

0.2   Tüüp ja kaubanduslik(ud) üldkirjeldus(ed):

0.3   Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile:

0.3.1   Märgistuse asukoht:

0.4   Sõiduki kategooria:

0.5   Tootja nimi ja aadress:

0.7   Esikaitsesüsteemi puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

0.8   Koostetehas(t)e aadress(id):

II JAGU

1.   Lisateave (vajaduse korral): vt addendum

2.   Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3.   Katseprotokolli kuupäev:

4.   Katseprotokolli number:

5.   Märkused (kui on): vt addendum

6.   Koht:

7.   Kuupäev:

8.   Allkiri:

9.   Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.

3. liite addendum

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr [...]

sõiduki tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemi paigaldamisega

1.   Lisateave (kui on):

2.   Märkused:

3.   I lisa
  punkti 3
  katsete tulemused

| Katse | Registreeritud väärtused | Läbinud/mitte
  läbinud |
| --- | --- | --- |
| jalamudeli sääreosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga


  - 3 katseasendit
  (kui läbiviidav) | paindenurk | ......
  ...... kraadi
  ...... | |
| murdepinna nihe | ......
  ...... mm
  ...... | |
| kiirendus sääreluu osas | ......
  ...... g
  ...... | |
| jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga


  - 3 katseasendit
  (kui läbiviidav) | löögijõudude summa | ......
  ...... kN
  ...... | |
| paindemoment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemi esiservaga


  - 3 katseasendit


  (üksnes järelevalve) | löögijõudude summa | ......
  ...... kN
  ...... | |
| paindemoment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| lapse/
  väikese täiskasvanu
  peamudeli
  (3,5 kg)
  kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga | HPC väärtused
  (vähemalt 3 väärtust) | ......
  ......
  ...... | |

Katse

Registreeritud väärtused

Läbinud/mitte
  läbinud

jalamudeli sääreosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

- 3 katseasendit

(kui läbiviidav)

paindenurk

......

...... kraadi

......

murdepinna nihe

......

...... mm

......

kiirendus sääreluu osas

......

...... g

......

jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

- 3 katseasendit

(kui läbiviidav)

löögijõudude summa

......

...... kN

......

paindemoment

......

...... Nm

......

jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemi esiservaga

- 3 katseasendit

(üksnes järelevalve)

löögijõudude summa

......

...... kN

......

paindemoment

......

...... Nm

......

lapse/
  väikese täiskasvanu
  peamudeli
  (3,5 kg)
  kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

HPC väärtused

(vähemalt 3 väärtust)

......

......

......

II LISA 4. liide

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

AMETIASUTUSE TEMPEL

Teave

| — | tüübikinnituse, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse,

| — | tüübikinnituse laiendamise, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse laiendamise,

| — | tüübikinnituse andmisest keeldumise, |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse andmisest keeldumise,

| — | tüübikinnituse tühistamise |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse tühistamise

kohta esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestiku(1) tüübi puhul vastavalt direktiivile [2005/.../EÜ].

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

0.1   Mark (tootja kaubanimi):

0.2   Tüüp ja kaubanduslik(ud) üldkirjeldus(ed):

0.3   Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud esikaitsesüsteemile:

0.3.1   Märgistuse asukoht:

0.5   Tootja nimi ja aadress:

0.7   EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

0.8   
  Koostetehas(t)e aadress(id):

II JAGU

1.   
  Lisateave: vt addendum

2.   Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3.   Katseprotokolli kuupäev:

4.   Katseprotokolli number:

5.   Märkused (kui on): vt addendum

6.   Koht:

7.   Kuupäev:

8.   Allkiri:

9.   Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.

4. liite addendum

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr [...]

esikaitsesüsteemi tüübikinnituse kohta vastavalt direktiivile [2005/.../EÜ]

1.   Lisateave:

1.1.   Kinnitusviis:

1.2.   Montaaži- ja paigaldusjuhised:

1.3.   
  Loetelu sõidukitest, millele esikaitsesüsteemi võib paigaldada, võimalikud kasutuspiirangud
  ja
  nõutavad
  paigaldustingimused:

2.   Märkused:

3.   I lisa
  punkti 3
  katsete tulemused

| Katse | Registreeritud väärtused | Läbinud/mitte
  läbinud |
| --- | --- | --- |
| jalamudeli sääreosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga


  - 3 katseasendit (kui läbiviidav) | paindenurk | ......
  ...... kraadi
  ...... | |
| murdepinna nihe | ......
  ...... mm
  ...... | |
| kiirendus sääreluu osas | ......
  ...... g
  ...... | |
| jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga


  - 3 katseasendit (kui läbiviidav) | löögijõudude summa | ......
  ...... kN
  ...... | |
| painde-moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemi esiservaga


  - 3 katseasendit
  (üksnes järelevalve) | löögijõudude summa | ......
  ...... kN
  ...... | |
| painde-moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| lapse/
  väikese täiskasvanu
  peamudeli
  (3,5 kg)
  kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga | HPC väärtused
  (vähemalt 3 väärtust) | ......
  ......
  ...... | |

Katse

Registreeritud väärtused

Läbinud/mitte
  läbinud

jalamudeli sääreosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

- 3 katseasendit (kui läbiviidav)

paindenurk

......

...... kraadi

......

murdepinna nihe

......

...... mm

......

kiirendus sääreluu osas

......

...... g

......

jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

- 3 katseasendit (kui läbiviidav)

löögijõudude summa

......

...... kN

......

painde-moment

......

...... Nm

......

jalamudeli reieosa kokkupõrge
  esikaitsesüsteemi esiservaga

- 3 katseasendit
  (üksnes järelevalve)

löögijõudude summa

......

...... kN

......

painde-moment

......

...... Nm

......

lapse/
  väikese täiskasvanu
  peamudeli
  (3,5 kg)
  kokkupõrge
  esikaitsesüsteemiga

HPC väärtused

(vähemalt 3 väärtust)

......

......

......

II LISA 5. liide

EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

Image

(a > 12mm)

Ülaltoodud EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esikaitsesüsteem, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) käesoleva direktiivi kohaselt (01) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Tärn näitab, et esikaitsesüsteem kiideti heaks, võttes arvesse I lisa punktis 3.1 lubatud jalamudeli ja löökkeha kokkupõrke katset. Kui tüübikinnitusasutus seda kaalutlust ei luba, asendatakse tärn tühikuga.

III LISA

DIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUDATUSED

Direktiivi 70/156/EMÜ lisasid muudetakse järgmiselt:

| 1. | I lisasse lisatakse järgmised punktid:






  “9.[24] | Esikaitsesüsteemid |
| --- | --- | --- |

1.

I lisasse lisatakse järgmised punktid:

“9.[24]

Esikaitsesüsteemid

| 9.[24].1. | Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete ja asjakohaste võrdlusjoonte ning sõiduki esiosa koostismaterjalide kohta. |
| --- | --- |

9.[24].1.

Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete ja asjakohaste võrdlusjoonte ning sõiduki esiosa koostismaterjalide kohta.

| 9.[24].2. | Esitada tuleb üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi sõidukile paigaldamise viisi kohta. Kirjeldus peab sisaldama kõikide poltide mõõtmeid ja vajalikke pingutusmomente.” |
| --- | --- |

9.[24].2.

Esitada tuleb üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi sõidukile paigaldamise viisi kohta. Kirjeldus peab sisaldama kõikide poltide mõõtmeid ja vajalikke pingutusmomente.”

| 2. | III lisa I osa punkti A lisatakse järgmised punktid:






  “9.[24] | |
| --- | --- | --- |

2.

III lisa I osa punkti A lisatakse järgmised punktid:

“9.[24]

| 9.[24].1. | Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete ja asjakohaste võrdlusjoonte ning sõiduki esiosa koostismaterjalide kohta. |
| --- | --- |

9.[24].1.

Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete ja asjakohaste võrdlusjoonte ning sõiduki esiosa koostismaterjalide kohta.

| 9.[24].2. | Esitada tuleb üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi sõidukile paigaldamise viisi kohta. Kirjeldus peab sisaldama kõikide poltide mõõtmeid ja vajalikke pingutusmomente.” |
| --- | --- |

9.[24].2.

Esitada tuleb üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised esikaitsesüsteemi sõidukile paigaldamise viisi kohta. Kirjeldus peab sisaldama kõikide poltide mõõtmeid ja vajalikke pingutusmomente.”

| 3. | IV lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:

















  Teema | Direktiivi number | EÜT/ELT viide | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M
  1 | M
  2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| [60]. Esikaitsesüsteem | [.../.../EÜ] | EÜT/ELT L [...], [...], lk [...]. | X (1) | - | - | X | - | - | | | | |

3.

IV lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:

Teema

Direktiivi number

EÜT/ELT viide

Kohaldatavus

M
  1

M
  2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]. Esikaitsesüsteem

[.../.../EÜ]

EÜT/ELT L [...], [...], lk [...].

X (1)

-

-

X

-

-

| 4. | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liitesse lisatakse järgmine punkt:











  Punkt | Teema | Direktiivi number | M1 ≤ 2 500 (2) kg | M1 > 2 500 (2) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Esikaitsesüsteem | [.../.../EÜ] | X | X (2) | - | - |

4.

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liitesse lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Direktiivi number

M1 ≤ 2 500 (2) kg

M1 > 2 500 (2) kg

M2

M3

[60]

Esikaitsesüsteem

[.../.../EÜ]

X

X (2)

-

-

| b) | 2. liitesse lisatakse järgmine punkt:

















  Punkt | Teema | Direktiivi number | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Esikaitsesüsteem | [.../.../EÜ] | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |

b)

2. liitesse lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Direktiivi number

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]

Esikaitsesüsteem

[.../.../EÜ]

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

| c) | 3. liitesse lisatakse järgmine punkt:
















  Punkt | Teema | Direktiivi number | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Esikaitsesüsteem | [.../.../EÜ] | - | - | - | - | - | - | - | - | - |

c)

3. liitesse lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Direktiivi number

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]

Esikaitsesüsteem

[.../.../EÜ]

-

-

-

-

-

-

-

-

-

---

(1)  lubatud täismassiga kuni 3,5 tonni.

(2)  lubatud täismassiga kuni 3,5 tonni.

P6_TA(2005)0201

Toiduainete kohta antav toitumist ja tervist puudutav teave ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (KOM(2003)0424 - C5-0329/2003 -2003/0165(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0424) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0424) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0329/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0329/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0128/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0128/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0165

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26.mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut;

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1);

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades, et:

| (1) | Mitmekesine, tasakaalustatud toitumine on hea tervise eeltingimus. Üksikute toodete tähtsus võrreldes toitumise kui tervikuga on suhteline ja toitumine on ainult üks paljudest teguritest, mis mõjutavad inimestel teatavate haiguste tekkimist. Haiguste põhjustamisel on oma osa ka muudel teguritel nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude ainete kasutamine, keskkonnamõjud ja stress. Euroopa Liit peab tervisealaste soovituste koostamisel võtma arvesse kõiki neid tegureid. |
| --- | --- |

(1)

Mitmekesine, tasakaalustatud toitumine on hea tervise eeltingimus. Üksikute toodete tähtsus võrreldes toitumise kui tervikuga on suhteline ja toitumine on ainult üks paljudest teguritest, mis mõjutavad inimestel teatavate haiguste tekkimist. Haiguste põhjustamisel on oma osa ka muudel teguritel nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude ainete kasutamine, keskkonnamõjud ja stress. Euroopa Liit peab tervisealaste soovituste koostamisel võtma arvesse kõiki neid tegureid.

| (2) | Ühenduses märgistatakse ja reklaamitakse järjest suuremat kogust toitu toitumis- ja tervisealaste väidetega. Tarbijate kaitse kõrge taseme tagamiseks ja nende valiku lihtsustamiseks peavad turule viidud tooted olema ohutud ja nõuetekohaselt märgistatud. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduses märgistatakse ja reklaamitakse järjest suuremat kogust toitu toitumis- ja tervisealaste väidetega. Tarbijate kaitse kõrge taseme tagamiseks ja nende valiku lihtsustamiseks peavad turule viidud tooted olema ohutud ja nõuetekohaselt märgistatud.

| (3) | Erisused niisuguseid väiteid puudutavates siseriiklikes sätetes võivad takistada toidu vaba liikumist ning luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi. Seeläbi mõjutavad need otseselt siseturu toimimist. Seetõttu tuleb kehtestada ühenduse eeskirjad toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Erisused niisuguseid väiteid puudutavates siseriiklikes sätetes võivad takistada toidu vaba liikumist ning luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi. Seeläbi mõjutavad need otseselt siseturu toimimist. Seetõttu tuleb kehtestada ühenduse eeskirjad toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise kohta.

| (4) | Üldised märgistamiseeskirjad sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3), mida on muudetud komisjoni direktiiviga 2001/101/EÜ (4). Direktiiv 2000/13/EÜ keelab üldjuhul sellise teabe kasutamise, mis võib ostjat eksitada või omistada toidule raviomadusi. Käesolev määrus peaks täiendama direktiivis 2000/13/EÜ sätestatud üldpõhimõtteid ning sätestama toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamist puudutavad erisätted, mis puudutavad tarbijale töötlemata kujul tarnitavat toitu. |
| --- | --- |

(4)

Üldised märgistamiseeskirjad sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3), mida on muudetud komisjoni direktiiviga 2001/101/EÜ (4). Direktiiv 2000/13/EÜ keelab üldjuhul sellise teabe kasutamise, mis võib ostjat eksitada või omistada toidule raviomadusi. Käesolev määrus peaks täiendama direktiivis 2000/13/EÜ sätestatud üldpõhimõtteid ning sätestama toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamist puudutavad erisätted, mis puudutavad tarbijale töötlemata kujul tarnitavat toitu.

| (5) | Käesolevat määrust ei kohaldata lihtteadetele, ükskõik, kas need on riiklike tervisekaitseasutuste kampaaniate kommertsteadaannetes või mitte, mis kutsuvad üles teatavate toiduainete tervislikule tarbimisele, näiteks puuvilja, köögivilja ja rasvase kala portsjonite soovitavad kogused. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat määrust ei kohaldata lihtteadetele, ükskõik, kas need on riiklike tervisekaitseasutuste kampaaniate kommertsteadaannetes või mitte, mis kutsuvad üles teatavate toiduainete tervislikule tarbimisele, näiteks puuvilja, köögivilja ja rasvase kala portsjonite soovitavad kogused.

| 6) | 1991. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldsuunised väidete kohta ja 1997. aastal suunised toitumisalaste väidete kasutamiseks. Varsti võtab Codex'i komisjon vastu viimatimainitute muudatuse. Nimetatud muudatus puudutab tervisealaste väidete kaasamist 1997. aasta suunistesse. Nõuetekohaselt arvestatakse Codex'i suunistes sätestatud mõisteid ja tingimusi. |
| --- | --- |

6)

1991. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldsuunised väidete kohta ja 1997. aastal suunised toitumisalaste väidete kasutamiseks. Varsti võtab Codex'i komisjon vastu viimatimainitute muudatuse. Nimetatud muudatus puudutab tervisealaste väidete kaasamist 1997. aasta suunistesse. Nõuetekohaselt arvestatakse Codex'i suunistes sätestatud mõisteid ja tingimusi.

| (7) | Toidus võib esineda suur hulk toitaineid ja muid toitumisalase või füsioloogilise mõjuga aineid, mis võivad olla väite objektiks. Seetõttu tuleks välja töötada kõigi toidu kohta esitatavate väidete suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted, et tagada tarbijakaitse kõrge tase, anda tarbijale vajalikku teavet, et teha valikuid, olles teadlik kõikidest faktidest, ning luua toiduainetööstusele võrdsed
  konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(7)

Toidus võib esineda suur hulk toitaineid ja muid toitumisalase või füsioloogilise mõjuga aineid, mis võivad olla väite objektiks. Seetõttu tuleks välja töötada kõigi toidu kohta esitatavate väidete suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted, et tagada tarbijakaitse kõrge tase, anda tarbijale vajalikku teavet, et teha valikuid, olles teadlik kõikidest faktidest, ning luua toiduainetööstusele võrdsed
  konkurentsitingimused.

| (8) | Toitaineprofiili
  koostamisel
  peaks võtma arvesse kõikide
  toitainete ja toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainete
  sisaldust. Toitaineprofiilide
  kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse erinevaid toidukategooriaid ning nimetatud toidu tähtsust ja rolli toidus tervikuna. Vajalikuks võivad osutuda erandid juurdunud toitaineprofiilide osas teatud kindla toidu või toidukategooriate puhul sõltuvalt nende rollist ja tähtsusest elanikkonna toitumiskäitumises. Need oleks komplekssed tehnilised toimingud ja vastavate meetmete kehtestamine tuleks teha ülesandeks
  Euroopa Toiduohutusametile. |
| --- | --- |

(8)

Toitaineprofiili
  koostamisel
  peaks võtma arvesse kõikide
  toitainete ja toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainete
  sisaldust. Toitaineprofiilide
  kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse erinevaid toidukategooriaid ning nimetatud toidu tähtsust ja rolli toidus tervikuna. Vajalikuks võivad osutuda erandid juurdunud toitaineprofiilide osas teatud kindla toidu või toidukategooriate puhul sõltuvalt nende rollist ja tähtsusest elanikkonna toitumiskäitumises. Need oleks komplekssed tehnilised toimingud ja vastavate meetmete kehtestamine tuleks teha ülesandeks
  Euroopa Toiduohutusametile.

| (9) | On hulgaliselt väiteid, mida mõnedes liikmesriikides praegu toidu märgistamisel ja reklaamimisel kasutatakse ning mis on seotud ainetega, mille positiivset mõju ei ole tõestatud või mille osas puudub tänapäeval piisav teaduslik kokkulepe. Tuleb tagada, et ainete puhul, mille kohta väide esitatakse, tõestatakse nende positiivne toitumisalane või füsioloogiline mõju. |
| --- | --- |

(9)

On hulgaliselt väiteid, mida mõnedes liikmesriikides praegu toidu märgistamisel ja reklaamimisel kasutatakse ning mis on seotud ainetega, mille positiivset mõju ei ole tõestatud või mille osas puudub tänapäeval piisav teaduslik kokkulepe. Tuleb tagada, et ainete puhul, mille kohta väide esitatakse, tõestatakse nende positiivne toitumisalane või füsioloogiline mõju.

| (10) | Tagamaks, et esitatud väited on tõesed, on tarvis, et väite objektiks olev aine leidub lõpptootes koguses, mis on piisav, või et nimetatud aine puudub või esineb sobivalt vähendatud koguses, et põhjustada väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju. Nimetatud aine peab olema ka organismi jaoks tarvitamiskõlblik. Lisaks peaks märkimisväärne kogus väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju tekitavat ainet sisalduma toidukoguses, mida eeldatavasti tarbitakse. |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks, et esitatud väited on tõesed, on tarvis, et väite objektiks olev aine leidub lõpptootes koguses, mis on piisav, või et nimetatud aine puudub või esineb sobivalt vähendatud koguses, et põhjustada väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju. Nimetatud aine peab olema ka organismi jaoks tarvitamiskõlblik. Lisaks peaks märkimisväärne kogus väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju tekitavat ainet sisalduma toidukoguses, mida eeldatavasti tarbitakse.

| (11) | On oluline, et keskmine tarbija saaks toidu kohta esitatavatest väidetest aru. |
| --- | --- |

(11)

On oluline, et keskmine tarbija saaks toidu kohta esitatavatest väidetest aru.

| (12) | Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamisel tuleks arvestada eelkõige teadusliku põhjendatusega ning väiteid kasutavad toidukäitlejad peaksid neid põhjendama,
  siiski peaks lubama teatavaid struktuurilisi ja organisatsioonilisi piiranguid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Teaduslik põhjendus peaks vastama toote väidetava hüve olemusele. |
| --- | --- |

(12)

Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamisel tuleks arvestada eelkõige teadusliku põhjendatusega ning väiteid kasutavad toidukäitlejad peaksid neid põhjendama,
  siiski peaks lubama teatavaid struktuurilisi ja organisatsioonilisi piiranguid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Teaduslik põhjendus peaks vastama toote väidetava hüve olemusele.

| (13) | Arvestades toitumis- ja tervisealaseid väiteid kandvatele toitudele omistatavat positiivset mainet ja nende toitude võimalikku mõju toitumisharjumustele ja üldisele toitainete tarbimisele, peaks tarbija olema võimeline hindama nende üldist toiteväärtust. Seetõttu peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik ja peaks hõlmama kõiki tervisealaseid väiteid kandvaid toite. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades toitumis- ja tervisealaseid väiteid kandvatele toitudele omistatavat positiivset mainet ja nende toitude võimalikku mõju toitumisharjumustele ja üldisele toitainete tarbimisele, peaks tarbija olema võimeline hindama nende üldist toiteväärtust. Seetõttu peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik ja peaks hõlmama kõiki tervisealaseid väiteid kandvaid toite.

| (14) | Samuti tuleks koostada nimekiri lubatud toitumisalastest väidetest ja nende kasutamise eritingimustest, mille aluseks on selliste väidete kasutamistingimused, milles on kokku lepitud siseriiklikul või rahvusvahelisel tasemel ja mis on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Seda nimekirja tuleks regulaarselt ajakohastada,
  et võtta arvesse teaduse, teadmiste ja tehnikate arenguid
  . Lisaks sellele on võrdlevate väidete puhul vajalik, et võrreldavad tooted oleksid lõpptarbija jaoks selgelt äratuntavad. |
| --- | --- |

(14)

Samuti tuleks koostada nimekiri lubatud toitumisalastest väidetest ja nende kasutamise eritingimustest, mille aluseks on selliste väidete kasutamistingimused, milles on kokku lepitud siseriiklikul või rahvusvahelisel tasemel ja mis on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Seda nimekirja tuleks regulaarselt ajakohastada,
  et võtta arvesse teaduse, teadmiste ja tehnikate arenguid
  . Lisaks sellele on võrdlevate väidete puhul vajalik, et võrreldavad tooted oleksid lõpptarbija jaoks selgelt äratuntavad.

| (15) | Tervisealaseid väiteid tuleks ühenduse turul lubada kasutada vaid pärast kõrgeimal tasemel teaduslikku hindamist. Selleks, et oleks tagatud nende väidete kooskõlastatud teaduslik hindamine, peaks nimetatud hindamised läbi viima Euroopa Toiduohutusamet. |
| --- | --- |

(15)

Tervisealaseid väiteid tuleks ühenduse turul lubada kasutada vaid pärast kõrgeimal tasemel teaduslikku hindamist. Selleks, et oleks tagatud nende väidete kooskõlastatud teaduslik hindamine, peaks nimetatud hindamised läbi viima Euroopa Toiduohutusamet.

| (16) | Lisaks toitumisele on arvukalt muid tegureid, mis võivad mõjutada psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone. Seega on nendest funktsioonidest teavitamine väga keerukas ning toidu märgistamisel ja reklaamimisel on lühikese väitega kõikehõlmavat, tõepärast ja sisukat sõnumit raske edastada. Seetõttu on
  kohane psühholoogiliste
  või käitumuslike väidete
  kasutamise korral nõuda teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks toitumisele on arvukalt muid tegureid, mis võivad mõjutada psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone. Seega on nendest funktsioonidest teavitamine väga keerukas ning toidu märgistamisel ja reklaamimisel on lühikese väitega kõikehõlmavat, tõepärast ja sisukat sõnumit raske edastada. Seetõttu on
  kohane psühholoogiliste
  või käitumuslike väidete
  kasutamise korral nõuda teaduslikke tõendeid.

| (17) | Komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta (5) sätestatakse, et nimetatud direktiivis määratletud toodete märgistusel, esitlemisel ega reklaamis ei tohi viidata nende tarbimisest tuleneda võiva kehakaalu vähenemise kiirusele ega määrale ega näljatunde vähenemisele või küllastustunde suurenemisele. Järjest enam toitu, mis ei ole spetsiaalselt ette nähtud kehakaalu kontrollivaks toitumiseks, turustatakse selliste viidetega ning viitega toote võimele piirata kalorite omastamist. Seetõttu on kohane
  lubada
  viiteid niisugustele omadustele
  ainult juhul, kui selleks on olemas piisav teaduslik alus. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta (5) sätestatakse, et nimetatud direktiivis määratletud toodete märgistusel, esitlemisel ega reklaamis ei tohi viidata nende tarbimisest tuleneda võiva kehakaalu vähenemise kiirusele ega määrale ega näljatunde vähenemisele või küllastustunde suurenemisele. Järjest enam toitu, mis ei ole spetsiaalselt ette nähtud kehakaalu kontrollivaks toitumiseks, turustatakse selliste viidetega ning viitega toote võimele piirata kalorite omastamist. Seetõttu on kohane
  lubada
  viiteid niisugustele omadustele
  ainult juhul, kui selleks on olemas piisav teaduslik alus.

| (18) | Tervisealased väited, mis kirjeldavad
  tunnustatud teaduslike teadmiste
  põhjal toitainete või muude ainete tähtsust kasvamisele, arengule ja keha normaalsetele füsioloogilistele funktsioonidele, peaks alluma teistsugusele
  hindamisele. Seepärast
  tuleb
  pärast ametiga konsulteerimist
  koostada
  ühenduse nimekiri lubatud väidetest, mis kirjeldab toitaine või mõne muu aine tähtsust. |
| --- | --- |

(18)

Tervisealased väited, mis kirjeldavad
  tunnustatud teaduslike teadmiste
  põhjal toitainete või muude ainete tähtsust kasvamisele, arengule ja keha normaalsetele füsioloogilistele funktsioonidele, peaks alluma teistsugusele
  hindamisele. Seepärast
  tuleb
  pärast ametiga konsulteerimist
  koostada
  ühenduse nimekiri lubatud väidetest, mis kirjeldab toitaine või mõne muu aine tähtsust.

| (19) | Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks antud nimekiri operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui niisugune vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada. |
| --- | --- |

(19)

Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks antud nimekiri operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui niisugune vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada.

| (20) | Mitmekesine ja tasakaalustatud toitumine,
  mille puhul võetakse arvesse liikmesriikides ja nende piirkondades olemasolevaid erinevaid toitumisharjumusi, traditsioonilisi tooteid ja toidukultuure, mis väärivad austamist ja säilitamist, on hea tervise eeltingimus ja isegi vaid üksainus toode võib olla vaieldamatu tähtsusega toitumisele tervikuna; samuti
  toitumine on üks paljudest teguritest, mis mõjutavad teatavate haiguste vallandumist. Muud tegurid nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude sõltuvust tekitavate ainete tarbimine, keskkonnamõjud ja stress võivad kõik mõjutada haiguste vallandumist. Seetõttu tuleks haiguse ohu vähenemist käsitlevate väidete suhtes kohaldada kindlaid märgistamisnõudeid. |
| --- | --- |

(20)

Mitmekesine ja tasakaalustatud toitumine,
  mille puhul võetakse arvesse liikmesriikides ja nende piirkondades olemasolevaid erinevaid toitumisharjumusi, traditsioonilisi tooteid ja toidukultuure, mis väärivad austamist ja säilitamist, on hea tervise eeltingimus ja isegi vaid üksainus toode võib olla vaieldamatu tähtsusega toitumisele tervikuna; samuti
  toitumine on üks paljudest teguritest, mis mõjutavad teatavate haiguste vallandumist. Muud tegurid nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude sõltuvust tekitavate ainete tarbimine, keskkonnamõjud ja stress võivad kõik mõjutada haiguste vallandumist. Seetõttu tuleks haiguse ohu vähenemist käsitlevate väidete suhtes kohaldada kindlaid märgistamisnõudeid.

| (21) | Tagamaks, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale tervisliku toitumisviisi valimisel kasulikud, tuleks ameti
  hinnangus arvestada
  tervisealaste väidete
  täpset sisu
  ja esitusviisi. |
| --- | --- |

(21)

Tagamaks, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale tervisliku toitumisviisi valimisel kasulikud, tuleks ameti
  hinnangus arvestada
  tervisealaste väidete
  täpset sisu
  ja esitusviisi.

| (22) | Mõnedel juhtudel ei anna teaduslik riski hindamine üksi kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema. Seepärast tuleks arvesse võtta muid käsitletava probleemi jaoks kohaseid õiguspäraseid tegureid. |
| --- | --- |

(22)

Mõnedel juhtudel ei anna teaduslik riski hindamine üksi kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema. Seepärast tuleks arvesse võtta muid käsitletava probleemi jaoks kohaseid õiguspäraseid tegureid.

| (23) | Läbipaistvuse huvides ning juba hinnatud väidete kohta korduvate teadete vältimiseks tuleks koostada
  ning kasutuses hoida
  niisuguste väidete
  avalik
  register. |
| --- | --- |

(23)

Läbipaistvuse huvides ning juba hinnatud väidete kohta korduvate teadete vältimiseks tuleks koostada
  ning kasutuses hoida
  niisuguste väidete
  avalik
  register.

| (24) | Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks register operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui niisugune vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada. |
| --- | --- |

(24)

Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks register operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui niisugune vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada.

| (25) | Põllumajandusliku toidutööstuse uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks tuleks kaitsta novaatorite investeeringuid käesoleva määruse kohaseid teateid toetava info ja andmete kogumisel. Sellele kaitsele tuleks siiski seada ajalised piirangud, et vältida uurimuste ja katsete ebavajalikku kordamist. |
| --- | --- |

(25)

Põllumajandusliku toidutööstuse uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks tuleks kaitsta novaatorite investeeringuid käesoleva määruse kohaseid teateid toetava info ja andmete kogumisel. Sellele kaitsele tuleks siiski seada ajalised piirangud, et vältida uurimuste ja katsete ebavajalikku kordamist.

| (26) | Arvestades väiteid kandva toidu eripära, peaks järelevalveorganitel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades väiteid kandva toidu eripära, peaks järelevalveorganitel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli.

| (27) | Arvestada tuleb Euroopa toidutööstuse, ja eriti VKEde vajadustega, et mitte kahjustada innovatsiooni ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(27)

Arvestada tuleb Euroopa toidutööstuse, ja eriti VKEde vajadustega, et mitte kahjustada innovatsiooni ja konkurentsivõimet.

| (28) | Vaja on
  piisavat
  üleminekuaega, et toidukäitlejad,
  eriti VKEd
  jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda. |
| --- | --- |

(28)

Vaja on
  piisavat
  üleminekuaega, et toidukäitlejad,
  eriti VKEd
  jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda.

| (29) | Samal ajal tuleks välja töötada toitumist ja tervislike toitumisharjumuste tähtsust käsitlev üldine teabekampaania. |
| --- | --- |

(29)

Samal ajal tuleks välja töötada toitumist ja tervislike toitumisharjumuste tähtsust käsitlev üldine teabekampaania.

| (30) | Kuna liikmesriigid ei suuda kavandatud meetme eesmärke täielikult saavutada ning seetõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Kuna liikmesriigid ei suuda kavandatud meetme eesmärke täielikult saavutada ning seetõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (31) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999 aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6), |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999 aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

OBJEKT, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Objekt ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määruse eesmärk on ühtlustada liikmesriikides õigusnormidega ette nähtud sätteid, mis on seotud toitumis- ja tervisealaste väidetega, et tagada siseturu tõhus toimimine, tagades samal ajal kõrgetasemelise tarbijakaitse.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse lõpptarbijale töötlemata kujul tarnitava toidu märgistusel,
  mis on esitatud toiduainete kohta käivates kommertsteadaannetes
  esitlemisel ja reklaamis esinevate toitumis- ja tervisealaste väidete suhtes. Seda kohaldatakse ka toidu suhtes, mis on mõeldud tarnimiseks restoranidele, haiglatele, koolidele, sööklatele ja samalaadsetele toitlustusettevõtetele.

Seda ei kohaldata siiski toiduainetele, mida esitletakse ja müüakse lahtiselt, s.t ilma pakendita, ega puu- ja köögiviljale (värsked saadused).

3.   Toitumis- ja tervisealaseid väiteid, mis ei ole vastavuses käesoleva määrusega, mõistetakse kui eksitavat reklaami nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ eksitava reklaami kohta, arvates selle hulka võrdleva reklaami
   (7) tähenduses.

4.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks järgmiste ühenduse õigusaktide kohaldamist:

| — | nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiv 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8) ja selle alusel vastu võetud direktiivid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiv 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8) ja selle alusel vastu võetud direktiivid;

| — | nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9); |
| --- | --- |

—

nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9);

| — | nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (10); |
| --- | --- |

—

nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (10);

| — | nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (11); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (11);

| — | nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul (12) ja komisjoni sellekohased rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul (12) ja komisjoni sellekohased rakenduseeskirjad.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse õigusaktidega kehtestatud eritoiduks ettenähtud toitu
  ja toidulisandeid
  puudutavate erisätete kohaldamist.

6.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata kaubamärkidele, mis vastavad nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivile 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (13) ja nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (14)

  .

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel:

| a) | kasutatakse mõisteid “toit”, “toidukäitleja”, “turuleviimine” ja “lõpptarbija”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (15)
  artiklis 2 ja artikli 3 punktides 3, 8 ja 18. |
| --- | --- |

a)

kasutatakse mõisteid “toit”, “toidukäitleja”, “turuleviimine” ja “lõpptarbija”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (15)
  artiklis 2 ja artikli 3 punktides 3, 8 ja 18.

| b) | kasutatakse mõistet “toidulisand”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (16), ning mõisteid “toitumisalase teabega märgistus”, “valk”, “süsivesik”, “suhkrud”, “rasv”, “küllastunud rasvhapped”, “monoküllastunud rasvhapped”, “polüküllastunud rasvhapped” ja “kiudained”, mis on esitatud nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (17); |
| --- | --- |

b)

kasutatakse mõistet “toidulisand”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (16), ning mõisteid “toitumisalase teabega märgistus”, “valk”, “süsivesik”, “suhkrud”, “rasv”, “küllastunud rasvhapped”, “monoküllastunud rasvhapped”, “polüküllastunud rasvhapped” ja “kiudained”, mis on esitatud nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (17);

| c) | samuti kasutatakse mõistet “märgistus”, mis on esitatud direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a. |
| --- | --- |

c)

samuti kasutatakse mõistet “märgistus”, mis on esitatud direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a.

Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | väide - sõnum või avaldus, mis ei ole ühenduse või siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik, sealhulgas
  mis tahes vormis
  pildiline, graafiline või sümboliline esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad omadused; |
| --- | --- |

1)

väide - sõnum või avaldus, mis ei ole ühenduse või siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik, sealhulgas
  mis tahes vormis
  pildiline, graafiline või sümboliline esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad omadused;

| 2) | toitaine - valk, süsivesikud, rasv, kiudained, naatrium, direktiivi 90/496/EMÜ lisas loetletud vitamiinid ja mineraalained ning ained, mis kuuluvad ühte nimetatud kategooriatest või on selle koostisosad; |
| --- | --- |

2)

toitaine - valk, süsivesikud, rasv, kiudained, naatrium, direktiivi 90/496/EMÜ lisas loetletud vitamiinid ja mineraalained ning ained, mis kuuluvad ühte nimetatud kategooriatest või on selle koostisosad;

| 3) | muu aine - aine, mis ei ole toitumisalase või füsioloogilise mõjuga toitaine; |
| --- | --- |

3)

muu aine - aine, mis ei ole toitumisalase või füsioloogilise mõjuga toitaine;

| 4) | toitumisalane väide - väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad toiteväärtuslikud omadused:






  a) | energia (kalorsuse) tõttu, mida see






  — | annab, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

toitumisalane väide - väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad toiteväärtuslikud omadused:

a)

energia (kalorsuse) tõttu, mida see

—

annab,

| — | annab vähendatud või suurendatud määral, või |
| --- | --- |

—

annab vähendatud või suurendatud määral, või

| — | ei anna, ja/või |
| --- | --- |

—

ei anna, ja/või

| b) | toitainete või muude ainete tõttu, mida see






  — | sisaldab, |
| --- | --- | --- |

b)

toitainete või muude ainete tõttu, mida see

—

sisaldab,

| — | sisaldab vähendatud või suurendatud koguses, või |
| --- | --- |

—

sisaldab vähendatud või suurendatud koguses, või

| — | ei sisalda; |
| --- | --- |

—

ei sisalda;

| 5) | tervisealane väide - väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidukategooria, toidu või ühe selle komponendi ja tervise vahel on seos; |
| --- | --- |

5)

tervisealane väide - väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidukategooria, toidu või ühe selle komponendi ja tervise vahel on seos;

| 6) | haigestumisohu vähendamise väide - tervisealane väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidukategooria, toidu või ühe selle komponendi tarbimine vähendab oluliselt mõnda haigusesse haigestumise mõnda ohutegurit; |
| --- | --- |

6)

haigestumisohu vähendamise väide - tervisealane väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidukategooria, toidu või ühe selle komponendi tarbimine vähendab oluliselt mõnda haigusesse haigestumise mõnda ohutegurit;

| 7) | amet - Euroopa Toiduohutusamet, mis on loodud määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel; |
| --- | --- |

7)

amet - Euroopa Toiduohutusamet, mis on loodud määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel;

| 8) | keskmine tarbija - tarbija, kes on mõõdukalt informeeritud ning mõõdukalt tähelepanelik ja ettevaatlik; |
| --- | --- |

8)

keskmine tarbija - tarbija, kes on mõõdukalt informeeritud ning mõõdukalt tähelepanelik ja ettevaatlik;

| 9) | tervis - üldine psüühilise, psühholoogilise ja sotsiaalse heaolu seisund; |
| --- | --- |

9)

tervis - üldine psüühilise, psühholoogilise ja sotsiaalse heaolu seisund;

| 10) | toiduainete kategooria - samaväärsete omaduste, toiteväärtuse ja kasutusega toiduainete grupp. |
| --- | --- |

10)

toiduainete kategooria - samaväärsete omaduste, toiteväärtuse ja kasutusega toiduainete grupp.

II PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 3

Üldpõhimõtted kõikide väidete jaoks

Toitumis- ja tervisealaseid väiteid tohib ühenduses turule viidava toidu märgistusel, esitlemisel ja reklaamis kasutada üksnes siis, kui need vastavad käesoleva määruse sätetele.

Ilma et see piiraks direktiivide 2000/13/EÜ ja 84/450/EMÜ kohaldamist, ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine:

| a) | olla vale,
  ebaselge
  või eksitav; |
| --- | --- |

a)

olla vale,
  ebaselge
  või eksitav;

| b) | suurendada kahtlust muude toitude ohutuse ja/või toiteväärtuse piisavuse suhtes; |
| --- | --- |

b)

suurendada kahtlust muude toitude ohutuse ja/või toiteväärtuse piisavuse suhtes;

| c) | väita,
  viidata
  või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt pakkuda sobivat kogust toitaineid; |
| --- | --- |

c)

väita,
  viidata
  või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt pakkuda sobivat kogust toitaineid;

| d) | viidata muutustele kehafunktsioonides sobimatul või häirival moel ei tekstina ega pildilise, graafilise või sümbolilise esituse kaudu; |
| --- | --- |

d)

viidata muutustele kehafunktsioonides sobimatul või häirival moel ei tekstina ega pildilise, graafilise või sümbolilise esituse kaudu;

| e) | julgustavad või õigustavad toiduaine liigset kasutamist või vähendavad tervisliku toitumise tähtsust. |
| --- | --- |

e)

julgustavad või õigustavad toiduaine liigset kasutamist või vähendavad tervisliku toitumise tähtsust.

Artikkel 4

Üldtingimused

1.   Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine on lubatud ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse, olemasolul, puudumisel või vähendatud sisaldusel on üldtunnustatud teaduslike
  teadmiste
  põhjal tunnustatud
  väidetav
  positiivne toitumisalane või füsioloogiline mõju; |
| --- | --- |

a)

toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse, olemasolul, puudumisel või vähendatud sisaldusel on üldtunnustatud teaduslike
  teadmiste
  põhjal tunnustatud
  väidetav
  positiivne toitumisalane või füsioloogiline mõju;

| b) | toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse:






  i) | sisaldub lõpptootes ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised või |
| --- | --- | --- |

b)

toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse:

i)

sisaldub lõpptootes ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised või

| ii) | ei esine või esineb vähendatud koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised; |
| --- | --- |

ii)

ei esine või esineb vähendatud koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised;

| c) | kus see on kohaldatav, esineb
  toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse, organismi jaoks tarvitamiskõlblikul kujul; |
| --- | --- |

c)

kus see on kohaldatav, esineb
  toitaine või muu
  aine, mille kohta väide esitatakse, organismi jaoks tarvitamiskõlblikul kujul;

| d) | tootekoguses, mida eeldatavasti tarbitakse, sisaldub
  toitainet või muud
  ainet, millele väide tugineb, ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised; |
| --- | --- |

d)

tootekoguses, mida eeldatavasti tarbitakse, sisaldub
  toitainet või muud
  ainet, millele väide tugineb, ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad tunnustatud teaduslikud teadmised;

| e) | vastavus vastavalt kas III peatükis või IV peatükis esitatud
  eritingimustele. |
| --- | --- |

e)

vastavus vastavalt kas III peatükis või IV peatükis esitatud
  eritingimustele.

2.   
  Toitumis-
  ja tervisealased väited peavad viitama tarbimisvalmis toidule vastavalt tootja juhistele.

Artikkel 5

Väidete teaduslik põhjendatus

1.   Toitumis- ja tervisealased väited põhinevad ja on
  tõestatud tunnustatud teaduslike teadmistega
  .

2.   Toidukäitleja, kes toitumis- või tervisealase väite esitab, põhjendab väite kasutamist.

3.   Liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad nõuda toodet turuleviivalt toidukäitlejalt või isikult teadustööde ja andmete esitamist, mis tõestavad vastavust käesolevale määrusele.

Artikkel 6

Toitumisalane teave

1.
     
  Toitumis- või tervisealaste väidetega ei tohi varjata toidu tegelikku toiteväärtust. Seetõttu tuleb anda teavet, mis aitab tarbijal mõista toitumis- või tervisealaseid väiteid kandva toidu tähtsust tema päevases toidukoguses.

Sellised andmed sisaldavad järgmist:

| a) | toitumis- või tervisealase väite esitamisel, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami
  korral, esitatakse
  toitumisalane teave vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ,
  või toidulisanditealane teave vastavalt direktiivile 2002/46/EÜ
  ; |
| --- | --- |

a)

toitumis- või tervisealase väite esitamisel, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami
  korral, esitatakse
  toitumisalane teave vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ,
  või toidulisanditealane teave vastavalt direktiivile 2002/46/EÜ
  ;

| b) | tervisealaste väidete
  puhul koosneb
  esitatav teave grupis 2 esitatud teabest, mis on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

tervisealaste väidete
  puhul koosneb
  esitatav teave grupis 2 esitatud teabest, mis on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1.

Tarbijale arusaamise lihtsustamiseks tuleb viidata ka toitainete ja teiste ainete energiasisaldusele ja kogusele pakendi või portsjoni kohta.

2.
     Lisaks
  tuuakse toitumisalase teabe läheduses ära ka järgmised andmed, välja arvatud juhul, kui ühenduse kehtivates õigusaktides nõutakse märgistamiseks juba teist asukohta:

| a) | toitaine(te) või teiste
  aine(te) kogus(ed), millel toitumis- või tervisealane väide põhineb, kuid mida ei ole toitumisalase teabega märgistusel esitatud
  ning |
| --- | --- |

a)

toitaine(te) või teiste
  aine(te) kogus(ed), millel toitumis- või tervisealane väide põhineb, kuid mida ei ole toitumisalase teabega märgistusel esitatud
  ning

| b) | teavet toitumis- või tervisealaste väidetega märgistatud toidu rolli tasakaalustatud toitumisel. Sellised andmed antakse väitega märgistatud toiduaines sisalduva toitaine või muu aine koguse suhtena sellis(t)e toitaine(te) või aine(te) päevasesse kontrollväärtusesse. |
| --- | --- |

b)

teavet toitumis- või tervisealaste väidetega märgistatud toidu rolli tasakaalustatud toitumisel. Sellised andmed antakse väitega märgistatud toiduaines sisalduva toitaine või muu aine koguse suhtena sellis(t)e toitaine(te) või aine(te) päevasesse kontrollväärtusesse.

III PEATÜKK

TOITUMISALASED VÄITED

Artikkel 7

Eritingimused

1.   Toitumisalased väited on lubatud ainult siis, kui need on kooskõlas käesoleva määrusega ja vastavad lisas esitatud tingimustele.

2.   Lisa muudatused võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele ja vajadusel pärast konsulteerimist ametiga,
  kaasates tarbijaliite sellise teabe tajumist ja mõistmist hindama.

Artikkel 8

Võrdlevad väited

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 84/450/EMÜ kohaldamist, esitatakse toitumisalane väide, mis võrdleb mingi toitaine kogust toidus ja/või selle energiasisaldust
  muu toiduaine või teise kategooria toiduainega
  , ainult siis, kui võrreldavad toidud on keskmise tarbija jaoks hõlpsasti ära tuntavad või kui need on selgelt tähistatud. Märgitakse toitaine koguse ja/või energiasisalduse erinevus ning võrdlus tugineb võrdsele toidukogusele.

2.   Võrdlevad toitumisalased väited võrdlevad kõnealuse toidu koostist sama kategooria erinevate toitudega, mille koostis ei võimalda väite esitamist, sealhulgas ka teiste kaubamärkide toitudega.

IV PEATÜKK

TERVISEALASED VÄITED

Artikkel 9

Eritingimused

1.   Tervisealaseid väiteid tohib esitada, kui need vastavad II peatükis toodud üldistele nõuetele ja käesolevas peatükis toodud erinõuetele ja
  nendest on vastavalt artikli 13 menetlusele teavitatud ja juhul, kui

| a) | komisjon ei ole esitanud artikli 15 lõikes 1 sätestatud perioodi jooksul vastuväiteid, või |
| --- | --- |

a)

komisjon ei ole esitanud artikli 15 lõikes 1 sätestatud perioodi jooksul vastuväiteid, või

| b) | komisjon on küll esitanud vastuväite, kuid kooskõlas artikkel 16 lõikega 3 ei ole 9 kuu jooksul teate saamisest tehtud ebasoodsat otsust. |
| --- | --- |

b)

komisjon on küll esitanud vastuväite, kuid kooskõlas artikkel 16 lõikega 3 ei ole 9 kuu jooksul teate saamisest tehtud ebasoodsat otsust.

2.   Tervisealased väited on lubatud ainult siis, kui etikett sisaldab järgmist teavet:

| a) | asjakohasel juhul avaldus
  tasakaalustatud toitumise ja tervisliku elustiili tähtsusele
  (märgistusel silmatorkavas kohas); |
| --- | --- |

a)

asjakohasel juhul avaldus
  tasakaalustatud toitumise ja tervisliku elustiili tähtsusele
  (märgistusel silmatorkavas kohas);

| b) | väidetava kasuliku mõju saavutamiseks vajalik toidukogus ja tarbimise viis; |
| --- | --- |

b)

väidetava kasuliku mõju saavutamiseks vajalik toidukogus ja tarbimise viis;

| c) | vajadusel lause, mis on mõeldud inimestele, kes peaksid vältima toidu tarbimist; |
| --- | --- |

c)

vajadusel lause, mis on mõeldud inimestele, kes peaksid vältima toidu tarbimist;

| d) | vajadusel hoiatus toote liigse tarbimise eest, mis võib kujutada ohtu tervisele. |
| --- | --- |

d)

vajadusel hoiatus toote liigse tarbimise eest, mis võib kujutada ohtu tervisele.

Artikkel 10

Piirangud teatud
  tervisealaste väidete
  kasutamisel

1.   Lubatud pole
  järgmised tervisealased
  väited,
  välja arvatud, kui need on teaduslikult põhjendatud
  :

| a) | väited, mis
  jätavad mulje, et toiduainest loobumine võib tervist kahjustada
  ; |
| --- | --- |

a)

väited, mis
  jätavad mulje, et toiduainest loobumine võib tervist kahjustada
  ;

| b) | ilma
  et see piiraks direktiivi 96/8/EÜ kohaldamist, väited, mis viitavad salendamisele või kehakaalu alandamisele või selle tarbimisest tuleneva võimaliku kehakaalu vähenemise kiirusele või määrale või näljatunde vähenemisele või küllastustunde suurenemisele või toidust saadava energia vähenemisele,
  välja arvatud, kui väiteid on teaduslikult põhjendatud ja neist on teavitatud käesoleva määruse kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ilma
  et see piiraks direktiivi 96/8/EÜ kohaldamist, väited, mis viitavad salendamisele või kehakaalu alandamisele või selle tarbimisest tuleneva võimaliku kehakaalu vähenemise kiirusele või määrale või näljatunde vähenemisele või küllastustunde suurenemisele või toidust saadava energia vähenemisele,
  välja arvatud, kui väiteid on teaduslikult põhjendatud ja neist on teavitatud käesoleva määruse kohaselt;

| c) | väited, mis viitavad arstide või teiste tervisespetsialistide või nende kutseliitude või heategevuslike organisatsioonide soovitustele
  , välja arvatud, kui väiteid on teaduslikult põhjendatud ja neist on teavitatud käesoleva määruse kohaselt; |
| --- | --- |

c)

väited, mis viitavad arstide või teiste tervisespetsialistide või nende kutseliitude või heategevuslike organisatsioonide soovitustele
  , välja arvatud, kui väiteid on teaduslikult põhjendatud ja neist on teavitatud käesoleva määruse kohaselt;

| d) | väited, mis on suunatud üksnes lastele. |
| --- | --- |

d)

väited, mis on suunatud üksnes lastele.

2.   Vajaduse korral avaldab komisjon pärast ametiga
  ning toiduainetööstust ja tarbijaid esindavate organisatsioonidega
  konsulteerimist üksikasjalikud suunised käesoleva artikli rakendamiseks,
  mille koostamisel on järgitud artikli 25 lõikes 2 ettenähtud menetlust.

Artikkel 11

Tervisealased väited, mis kirjeldavad toitaine või mõne muu aine üldtunnustatud tähtsust

1.   Erandina artikli 9 lõikest 1 tohib esitada tervisealaseid väiteid, mis kirjeldavad toitaine või
  muu
  aine tähtsust kasvamisele, arengule ja
  organismi funktsioonidele
  , kui need põhinevad tunnustatud ning korralikult põhjendatud
  teaduslikel
  teadmistel
  ning
  lähtuvad
  lõikes 2 ettenähtud nimekirjast.

2.   Liikmesriigid
  ja toiduainetööstust ning tarbijaid esindavad organisatsioonid
  edastavad lõikes 1 märgitud nimekirjad väidetest komisjonile hiljemalt... (18).

Pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele hiljemalt ... (19) vastu lõikes 1 märgitud ühenduse nimekirja lubatud väidetest, mis kirjeldavad toitaine või mõne muu aine tähtsust kasvamisele, arengule ja organismi funktsioonidele.

Nimekirja muudatused võtab komisjon vastu omal algatusel või mõne liikmesriigi taotluse põhjal vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele.

3.   Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib kuni lõike 2 teises lõigus nimetatud nimekirja vastuvõtmiseni esitada toidukäitlejate vastutusel lõikes 1 nimetatud tervisealaseid väiteid, tingimusel et need vastavad käesolevale määrusele ning nende suhtes kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele ja ilma et see piiraks artiklis 24 viidatud kaitsemeetmete kohaldamist.

Artikkel 12

Haigestumisohu vähendamise väited

1.   Erandina direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõikest 1 tohib esitada haigestumisohu vähendamise väiteid, kui
  nendest
  on vastavalt käesolevale määrusele
  teavitatud.

2.   Lisaks käesoleva määruse üldistele nõuetele ja lõike 1 erinõuetele peab haigestumisohu vähendamise väidete puhul olema etiketil ka lause, mis viitab sellele, et haigustel on mitmeid ohutegureid ning ühe neist ohutegureist muutmisel võib aga ei pruugi olla kasulikku mõju.

Artikkel 13

Teavitamine

1.   Ametit
  teavitab kooskõlas artikli 9 lõikes 1 sätestatuga tavaposti või eelistavalt tänapäevast kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades (kaasa arvatud e-posti) tootja, mil toodeesimest korda turule lastakse, või juhul, kui toode on valmistatud kolmandas riigis, siis importija.

Amet:

| a) | kinnitab
  teate
  saamist kirjalikult 14 päeva jooksul pärast selle laekumist. Kinnituses on märgitud
  teate
  laekumise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

kinnitab
  teate
  saamist kirjalikult 14 päeva jooksul pärast selle laekumist. Kinnituses on märgitud
  teate
  laekumise kuupäev;

| b) | teavitab liikmesriike ja komisjoni viivitamatult
  teatest
  ning annab nii
  teate
  kui kogu
  tootja või importija
  esitatud lisateabe nende
  käsutusse
  . |
| --- | --- |

b)

teavitab liikmesriike ja komisjoni viivitamatult
  teatest
  ning annab nii
  teate
  kui kogu
  tootja või importija
  esitatud lisateabe nende
  käsutusse
  .

2.   
  Teatele
  tuleb lisada järgmised andmed ja dokumendid:

| a) | tootja või importija
  nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tootja või importija
  nimi ja aadress;

| b) | toitaine või muu aine või
  toit või toidukategooria, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle erilised omadused; |
| --- | --- |

b)

toitaine või muu aine või
  toit või toidukategooria, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle erilised omadused;

| c) | tervisealase väite suhtes korraldatud uuringute koopiad, kaasa arvatud - kui on olemas - sõltumatute, vastastikusele eksperdihinnangule allutatud uurimistööde koopiad ning igasugune muu materjal, mis tõestab, et väide vastab käesoleva määruse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

c)

tervisealase väite suhtes korraldatud uuringute koopiad, kaasa arvatud - kui on olemas - sõltumatute, vastastikusele eksperdihinnangule allutatud uurimistööde koopiad ning igasugune muu materjal, mis tõestab, et väide vastab käesoleva määruse kriteeriumitele;

| d) | teiste teadusuuringute koopiad, mis on nimetatud tervisealase väite suhtes asjakohased; |
| --- | --- |

d)

teiste teadusuuringute koopiad, mis on nimetatud tervisealase väite suhtes asjakohased;

| e) | tervisealase väite sõnastuse ettepanek
  ; (konkreetsed illustreerivad meetmed VKEde jaoks võib vastu võtta vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele); |
| --- | --- |

e)

tervisealase väite sõnastuse ettepanek
  ; (konkreetsed illustreerivad meetmed VKEde jaoks võib vastu võtta vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele);

| f) | asjakohasel juhul kavandatava pakendi näidise toidule, mille kohta esitatakse väide, näidates selgelt ära tervisealase väite sõnastuse ning kasutatava märgistuse; |
| --- | --- |

f)

asjakohasel juhul kavandatava pakendi näidise toidule, mille kohta esitatakse väide, näidates selgelt ära tervisealase väite sõnastuse ning kasutatava märgistuse;

| g) | toimiku kokkuvõte. |
| --- | --- |

g)

toimiku kokkuvõte.

3.   Käesoleva artikli rakenduseeskirjad, kaasa arvatud
  teate
  koostamise ja esitamise eeskirjad, kehtestatakse pärast ametiga konsulteerimist vastavalt artikli 25 lõikes 2 nimetatud menetlusele.

4.   
  VKEdele tuleks toimikute ettevalmistamisel olulist abi osutada.

5.   Enne kuupäeva, millest alates käesolev määrus jõustub,
  määrab ja
  avaldab amet üksikasjaliku juhise, et abistada taotlejaid
  teadete
  koostamisel ja esitamisel.
  Teadete koostamisele ja esitamisele kehtestatavad eeskirjad sisaldavad sätet, mis annab tootjatele või importijatele õiguse oma teadet ameti ees kaitsta. Käesolev säte hõlmab selgesõnaliselt õigust esitada toimiku ameti-poolse hindamise käigus täiendavaid andmeid.

Artikkel 14

Komisjoni põhjendatud arvamus ja ameti arvamus

1.
     
  Komisjon võib kooskõlas artikli 9 lõikes 1 sätestatuga teate esitamise nelja kuu jooksul esitada ametile oma põhjendatud arvamuse, kui ta on jõudnud järeldusele, et tervisealane väide ei vasta II peatükis esitatud üldnõuetele või käesolevas peatükis esitatud erinõuetele.

2.
     
  Põhjendatud arvamuse esitamine tähendab, et amet peab koostama vastuse, milles hindab tervisealase väite vastavust II peatükis esitatud üldnõuetele ja käesolevas peatükis esitatud erinõuetele.

3.
     
  Amet teavitab tootjat või importijat viivitamata asjaolust, et tervisealase väite kasutamine tuleb peatada kuni ajani, mil

| — | vastavalt artikli 16 menetlusele langetatakse positiivne otsus või |
| --- | --- |

—

vastavalt artikli 16 menetlusele langetatakse positiivne otsus või

| — | möödunud on kuus kuud teate saamisest vastavalt artikli 9 lõikele 1 ilma, et otsust oleks tehtud. |
| --- | --- |

—

möödunud on kuus kuud teate saamisest vastavalt artikli 9 lõikele 1 ilma, et otsust oleks tehtud.

Artikkel 15

Ameti hinnang

1.
     
  Kui tervisealase väite teadusliku põhjendatuse suhtes on tekkinud kahtlusi võib amet komisjoni nõudmisel koostada arvamuse.
  Amet püüab oma hinnangu koostamisel pidada kinni
  kuuekuulisest
  tähtajast alates
  teate saamist. Seda tähtaega pikendatakse, kui amet nõuab
  tootjalt või importijalt
  vastavalt lõikele 2 lisateavet.

Kui tervisealase väite teadusliku põhjendatuse suhtes on tekkinud tõsiseid kahtlusi ja ametilt ei ole tõenäoliselt positiivset arvamust oodata, võib komisjon tervisealase väite edaspidise kasutamise keelata.

2.   
  Tootjal või importijal on otsene ligipääs ameti pädevatele organitele, õigus olla ära kuulatud ja õigus esitada toimikule täiendavaid dokumente.

3.   Oma hinnangu ettevalmistamiseks kontrollib amet:

| a) | et
  tervisealane
  väide on teaduslike andmetega tõestatud; |
| --- | --- |

a)

et
  tervisealane
  väide on teaduslike andmetega tõestatud;

| b) | et
  tervisealane
  väide vastab käesoleva määruse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

b)

et
  tervisealane
  väide vastab käesoleva määruse kriteeriumitele;

| c) | et
  tervisealane
  väide on tarbija jaoks mõistetav ja sisukas. |
| --- | --- |

c)

et
  tervisealane
  väide on tarbija jaoks mõistetav ja sisukas.

4.   Kui hinnangus toetatakse tervisealase väite lubamist, sisaldab hinnang lisaks järgmisi andmeid:

| a) | tootja või importija
  nimi ja aadress, |
| --- | --- |

a)

tootja või importija
  nimi ja aadress,

| b) | toidu või toidukategooria nimetus, mille kohta tahetakse väidet esitada, ning selle erilised omadused; |
| --- | --- |

b)

toidu või toidukategooria nimetus, mille kohta tahetakse väidet esitada, ning selle erilised omadused;

| c) | tervisealase väite sõnastuse ettepanek
  ; |
| --- | --- |

c)

tervisealase väite sõnastuse ettepanek
  ;

| d) | vajadusel toidu kasutustingimused ja/või täiendavad selgitused või hoiatused, mis peaksid kaasnema tervisealase väitega etiketil ja reklaamis. |
| --- | --- |

d)

vajadusel toidu kasutustingimused ja/või täiendavad selgitused või hoiatused, mis peaksid kaasnema tervisealase väitega etiketil ja reklaamis.

5.
     
  Tervisealase väite kohta käiva tingimusliku arvamuse korral, saadetakse arvamus tootjale või importijale. Tootjal või importijal on arvamuse saamisest alates aega üks kuu, et esitada ametile lisaandmeid, enne kui arvamus lõplikult vastu võetakse ja avaldatakse.

6.   Amet edastab oma hinnangu koos tervisealase väite hindamisaruandega ja oma hinnangu põhjendusega komisjonile, liikmesriikidele,
  tootjale või importijale.

Amet   teeb oma hinnangu vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 38 lõikele 1 avalikuks.

Avalikkus võib 30 päeva jooksul pärast avaldamist edastada komisjonile selle kohta märkusi.

Artikkel 16

Otsus põhjendatud hinnangu kohta

1.   Komisjon esitab
  ühe kuu
  jooksul pärast ameti hinnangu saamist artikli 25 lõikes 1 osutatud komiteele otsuse eelnõu taotluse kohta, võttes arvesse ameti hinnangut
  ja
  ühenduse õiguse kõiki asjakohaseid
  sätteid. Kui
  otsuse eelnõu ei lange kokku ameti hinnanguga, selgitab komisjon erinevuste põhjuseid.

2.   Iga otsuse eelnõu, mis näeb ette loa andmist, sisaldab artikli 15 lõikes 4 nimetatud andmeid ja tootja või importija nime.

3.   Lõplik otsus tehakse vastavalt artikli 25 lõikes 2 nimetatud menetlusele.

4.   Komisjon teavitab
  tootjat või importijat
  viivitamatult oma otsusest ja avaldab selle otsuse üksikasjad Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Loa andmine ei piira ühegi toidukäitleja üldist tsiviil- ja kriminaalvastutust seoses asjassepuutuva toiduga.

Artikkel 17

Otsuste
  muutmine, peatamine ja tühistamine

1.   
  Tootja või importija
  võib vastavalt artiklis 13 sätestatud menetlusele taotleda olemasoleva
  otsuse
  muutmist.

2.   Omal algatusel või mõne liikmesriigi või komisjoni taotlusel esitab amet hinnangu selle kohta, kas tervisealase väite kasutamist lubav otsus vastab jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

Amet edastab oma hinnangu viivitamatult komisjonile, tootjale või importijale ja liikmesriikidele. Amet teeb oma hinnangu vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 38 lõikele 1 avalikuks.

Avalikkus võib 30 päeva jooksul pärast avaldamist edastada komisjonile selle kohta märkusi.

3.   Komisjon kontrollib ameti hinnangut
  kolme kuu jooksul.
  . Vastavalt artikli 16 menetlusele toimub vajadusel
  otsuse
  muutmine, peatamine või tühistamine.

Artikkel 18

Tasud

Pärast ametiga konsulteerimist esitab komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse tasud teadete hindamise eest.

V PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Ühenduse register

1.   Komisjon loob ühenduse registri toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, edaspidi register, ja haldab seda.

2.   Register sisaldab järgmisi elemente:

| a) | toitumisalased väited ja nende kasutamise tingimused vastavalt lisale; |
| --- | --- |

a)

toitumisalased väited ja nende kasutamise tingimused vastavalt lisale;

| b) | tervisealased väited
  artikli 11 tähenduses ja tervisealased väited, mille kohta on tehtud positiivne otsus vastavalt artikli 12 lõikele 2, artikli 17 lõikele 2, artikli 20 lõigetele 1 ja 2, artikli 23 lõikele 2 ja artikli 24 lõikele 2
  ja nendele kohalduvad tingimused
  . |
| --- | --- |

b)

tervisealased väited
  artikli 11 tähenduses ja tervisealased väited, mille kohta on tehtud positiivne otsus vastavalt artikli 12 lõikele 2, artikli 17 lõikele 2, artikli 20 lõigetele 1 ja 2, artikli 23 lõikele 2 ja artikli 24 lõikele 2
  ja nendele kohalduvad tingimused
  .

Tervisealased
  väited,
  mille kohta on tehtud positiivne otsus
  konfidentsiaalsete andmete põhjal, koondatakse registri eraldi lisasse koos järgmise teabega:

| 1) | komisjoni tervisealase väite kohta tehtud
  otsuse
  kuupäev ja algse
  teataja nimi
  ; |
| --- | --- |

1)

komisjoni tervisealase väite kohta tehtud
  otsuse
  kuupäev ja algse
  teataja nimi
  ;

| 2) | viide sellele, et
  otsus langetati
  konfidentsiaalsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

2)

viide sellele, et
  otsus langetati
  konfidentsiaalsete andmete põhjal;

| 3) | viide sellele, et tervisealase väite kasutamine on piiratud, välja arvatud juhul, kui hilisem
  tootja või importija
  saab
  positiivse otsuse
  ilma algse
  tootja või importija
  konfidentsiaalsetele andmetele toetumata. |
| --- | --- |

3)

viide sellele, et tervisealase väite kasutamine on piiratud, välja arvatud juhul, kui hilisem
  tootja või importija
  saab
  positiivse otsuse
  ilma algse
  tootja või importija
  konfidentsiaalsetele andmetele toetumata.

3.   Register avalikustatakse.

Artikkel 20

Andmekaitse

1.   Teaduslikke andmeid ja muud teavet, mis sisaldub vastavalt artikli 13 lõikele 2 nõutud teate toimikus, ei tohi
  kolmeaastase
  perioodi jooksul alates loa andmise kuupäevast kasutada hilisema tootja või importija kasuks, välja arvatud juhul, kui hilisem tootja või importija on eelneva tootja või importijaga kokku leppinud, et neid andmeid ja seda teavet võib kasutada, kui:

| a) | eelnev tootja või importija deklareeris teaduslikud andmed ja muu teabe eelneva teate esitamise ajal konfidentsiaalsena ja |
| --- | --- |

a)

eelnev tootja või importija deklareeris teaduslikud andmed ja muu teabe eelneva teate esitamise ajal konfidentsiaalsena ja

| b) | eelneval tootjal või importijal oli eelneva teate esitamise ajal eranditu õigus konfidentsiaalsete andmete kasutamisele ja |
| --- | --- |

b)

eelneval tootjal või importijal oli eelneva teate esitamise ajal eranditu õigus konfidentsiaalsete andmete kasutamisele ja

| c) | tervisealast väidet poleks saanud lubada ilma konfidentsiaalsete andmete esitamiseta eelneva tootja või importija poolt. |
| --- | --- |

c)

tervisealast väidet poleks saanud lubada ilma konfidentsiaalsete andmete esitamiseta eelneva tootja või importija poolt.

2.   Kuni lõikes 1 määratletud kolmeaastase perioodi möödumiseni pole ühelgi järgneval tootjal või importijal õigust tugineda eelneva tootja või importija poolt konfidentsiaalsetena deklareeritud andmetele, kui komisjon ei võta vastu otsust, mille kohaselt loa saaks või oleks saanud anda ka ilma eelneva tootja või importija poolt konfidentsiaalseteks nimetatud andmeid esitamata.

Artikkel 21

Intellektuaalomandi õigused

Väidetest teavitamine, nende registreerimine ja avaldamine ei piira mis tahes intellektuaalomandi õigusi, mis teavitaval isikul võib olla seoses väite endaga või seoses mis tahes teaduslike andmete või taotluse toimikus sisalduva teabega Selliseid õigusi kaitstakse kooskõlas ühenduse õigusaktidega või nendega kooskõlas olevatele siseriiklike sätetega.

Artikkel 22

Siseriiklikud sätted

Ilma et see piiraks asutamislepingu, eriti selle artiklite 28 ja 30 kohaldamist, ei ole liikmesriikidel lubatud piirata ega keelustada käesolevale määrusele vastava toiduga kauplemist ega selle reklaamimist ühtlustamata siseriiklike eeskirjade kohaldamise kaudu, mis käsitlevad teatud toitude kohta või toidu kohta üldiselt esitatavaid väiteid.

Artikkel 23

Teatamisprotseduur

1.   Käesolevale artiklile viitamisel kehtib lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud menetlus.

2.   Kui liikmesriik peab vajalikuks võtta vastu uusi õigusakte, teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavatest meetmetest ning põhjendab neid.

3.   Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 alusel moodustatud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega kui ta näeb sellisest konsulteerimisest kasu olevat või kui liikmesriik seda nõuab, ja esitab kavandatavate meetmete suhtes arvamuse.

4.   Asjaomane liikmesriik võib kavandatud meetmeid rakendada kuus kuud pärast lõikes 2 viidatud teavitamist tingimusel, et komisjoni arvamus ei ole negatiivne.

Juhul kui komisjoni arvamus on negatiivne, otsustab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 2 toodud menetlusele ja enne käesoleva lõike esimeses lõigus toodud tähtaja möödumist, kas kavandatud meetmeid tohib rakendada. Komisjonil on õigus nõuda teatud muudatuste tegemist kavandatavatesse meetmetesse.

Artikkel 24

Kaitsemeetmed

1.   Kui liikmesriigil on tõsised põhjused arvata, et väide ei ole käesoleva määrusega kooskõlas või et artiklis 5 sätestatud teaduslik tõestus on ebapiisav, võib see liikmesriik ajutiselt peatada nimetatud väite kasutamise oma territooriumil.

Ta teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab peatamise põhjused.

2.   Vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusele võtetakse otsus vastu pärast ametilt arvamuse saamist.

Komisjon võib algatada selle menetluse omal algatusel.

3.   Lõikes 1 viidatud liikmesriik võib kohaldada peatamist, kuni talle tehakse teatavaks lõikes 2 viidatud otsus.

Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab artikli 23 lõikes 3 nimetatud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kehtivad otsuse 1999/468/EÜ artiklid 5 ja 7, arvestades mainitud otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud ajavahemik on kolm kuud.

Artikkel 26

Järelevalve

Hõlbustamaks efektiivset järelevalvet toitumis- või tervisealaseid väiteid kandva toidu üle, võivad liikmesriigid nõuda oma territooriumil tootjalt või sellist toitu turuleviivalt isikult pädeva asutuse teavitamist nimetatud turuleviimisest, edastades viimasele tootel kasutatava etiketi näidise.

Artikkel 27

Hindamine

Hiljemalt ... (20) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettekande käesoleva määruse kohaldamise kohta, eriti sellise toidu turu arengu kohta, mille kohta esitatakse toitumis- ja tervisealaseid väiteid,
  ja artikli 1 lõike 6 kaubamärkidele kohaldamisel esinenud raskuste kohta
  esitades vajadusel oma muudatusettepanekud.

Aruanne peaks sisaldama ka hinnangut käesoleva määruse mõjust rahva tervisele.

Artikkel 28

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

See kehtib alates ... (21).

Enne
  käesoleva määruse jõustumise
  kuupäeva turuleviidud või märgistatud toitu, mis ei vasta käesolevale määrusele, võib turustada kuni ... (22)

  või kuni nende säilimisaja lõpuni, olenevalt, kumb periood on pikem
  .

Kehtivate sätetega kooskõlas kasutatavaid tervisealaseid väiteid, välja arvatud artikli 11 lõikes 1 toodud väiteid, mis on antud toiduainete, toiduainete kategooriate või toiduainete koostisosade kohta käesoleva määruse jõustumise ajal, võib jätkuvalt kasutada tingimusel, et teavitamine toimub vastavalt artiklile 13 kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja enne kuue kuu möödumist pärast lõpliku otsuse vastuvõtmist vastavalt artiklile 16.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 110, 30.4.2004, lk 18

  .

1

C 110, 30.4.2004, lk 18

.

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

3

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

(4)  EÜT L 310, 28.11.2001, lk 19.

4

(5)  EÜT L 55, 6.3.1996, lk 22.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/55/EÜ (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18).

7

Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/55/EÜ (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18).

(8)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

8

(9)  EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

9

(10)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

10

(11)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

11

(12)  EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2060/2004 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 3).

12

(13)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega 92 /10/EMÜ (EÜT L 6, 11.1.1992, lk 35).

13

(14)  5 EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).

14

(15)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).

15

(16)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

16

(17)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

17

(18)  Üks aasta pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuu viimast päeva.

18

Üks aasta pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuu viimast päeva.

(19)  Kolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuu viimast päeva.

19

Kolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuu viimast päeva.

(20)  
  Kolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuu viimast päeva.

20

Kolm aastat pärast

kuu

(21)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kaheksateistkümnenda kuu esimesest päevast.

21

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kaheksateistkümnenda

(22)  Käesoleva määruse kohaldamisele järgneva üheteistkümnenda kuu viimase päevani.

22

Käesoleva määruse kohaldamisele

LISA

TOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED

MADALA ENERGIASISALDUSEGA

Väite, et toit on madala energiasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähem kui 40 kcal (170 kJ)/100 g ja vähem kui 20 kcal (80 kJ)/100ml.

Looduslikult madala energiasisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

ALANDATUD ENERGIASISALDUSEGA

Väite, et toit on alandatud energiasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui energiasisaldust on alandatud vähemalt 30%, tuues välja omadus(ed), mille tõttu on toidu üldine energiasisaldus alandatud.

ENERGIAVABA

Väite, et toit on energiavaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähem kui 4 kcal (17kJ)/100 ml.

Looduslikult energiavaba toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

MADALA RASVASUSEGA

Väite, et toit on madala rasvasusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 3 g rasva 100 g kohta või üle 1,5 g rasva 100ml kohta (1,8 g rasva 100ml kohta väherasvase piima puhul).

Looduslikult madala rasvasusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

RASVAVABA

Väite, et toit on rasvavaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,5 g rasva 100 g või 100ml kohta. Sellele vaatamata on väited kujul “X% rasvavaba” keelatud.

Looduslikult rasvavaba toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

MADALA KÜLLASTUNUD RASVHAPETE SISALDUSEGA

Väite, et toit on madala küllastunud rasvhapete sisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 1,5 g küllastunud rasvhappeid 100 g tahke aine kohta või üle 0,75 g küllastunud rasvhappeid 100ml vedeliku kohta ning kummalgi juhul ei tohi küllastunud rasvhapped anda üle 10% energiast.

Looduslikult madala küllastunud rasvhapete sisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

KÜLLASTUNUD RASVHAPETE VABA

Väite, et toit ei sisalda küllastunud rasvhappeid, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,1 g küllastunud rasvhappeid 100 g või 100ml kohta.

Looduslikult küllastunud rasvhapete vaba toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

MADALA SUHKRUSISALDUSEGA

Väite, et toit on madala suhkrusisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 5 g suhkruid 100 g või 100ml kohta.

Looduslikult madala suhkrusisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

SUHKRUVABA

Väite, et toit on suhkruvaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,5 g suhkruid 100 g või 100ml kohta.

Looduslikult suhkruvaba toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

SUHKRUID LISAMATA

Väite, et toidule ei ole suhkrut lisatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda mingeid lisatud mono- ega disahhariide ega mingit muud selle magustamisomaduste tõttu kasutatud toitu.

MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA

Väite, et toit on madala naatriumisisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,12 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g või 100ml kohta.

Looduslikult madala naatriumisisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

VÄGA MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA

Väite, et toit on väga madala naatriumisisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,04 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g või 100ml kohta.

Looduslikult väga madala naatriumisisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

NAATRIUMIVABA või SOOLAVABA

Väite, et toit on naatriumivaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,005 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g kohta.

Looduslikult naatriumivaba toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

KIUDAINEALLIKAS

Väite, et toit on kiudaineallikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt 3 g kiudainet 100 g kohta või vähemalt 1,5 g kiudainet 100 kcal kohta.

Looduslikult kiudaineallikaks oleva toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge kiudainesisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt 6 g kiudainet 100 g kohta või vähemalt 3 g kiudainet 100 kcal kohta.

Looduslikult kõrge kiudainesisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

VALGUALLIKAS

Väite, et toit on valguallikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui valk annab vähemalt 12% toidu energiasisaldusest.

Looduslikult valguallikaks oleva toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

KÕRGE VALGUSISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge valgusisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui valk annab vähemalt 20% toidu energiasisaldusest.

Looduslikult kõrge valgusisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

VITAMIINIDE JA/VÕI MINERAALAINETE LOODUSLIK ALLIKAS

Väite, et toit on vitamiinide ja/või mineraalainete looduslik allikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab 100 g või 100ml kohta vähemalt 15% päevasest soovitatavast kogusest, mis on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ lisas.

VITAMIINIDE JA/VÕI MINERAALAINETEGA RIKASTATUD VÕI KANGENDATUD

Väite, et toit on vitamiinide ja/või mineraalainetega rikastatud või kangendatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vitamiine ja/või mineraalaineid vähemalt direktiivi 90/496/EMÜ lisas määratletud märkimisväärses koguses.

KÕRGE VITAMIINIDE JA/VÕI MINERAALAINETE SISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge vitamiinide ja/või mineraalainete sisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt kaks korda rohkem vitamiine ja/või mineraalaineid kui “vitamiinide ja/või mineraalainete looduslik allikas”.

Looduslikult kõrge vitamiinide ja/või mineraalainete sisaldusega toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

SISALDAB (TOITAINE VÕI MUU AINE NIMETUS)

Väite, et toit sisaldab mingit toitainet või muud ainet, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode vastab käesoleva määruse kõikidele kohaldatavatele sätetele.

Looduslikult nimetatud toitainet või muud ainet sisaldava toidu puhul võib kõnealuse väite eesliitena kasutada sõna “looduslikult”.

SUURENDATUD (MAKROTOITAINE NIMETUS) SISALDUSEGA

Väite, et ühe või enama toitaine sisaldust on suurendatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode vastab väite “allikas” tingimustele ja sisaldust on võrreldes sarnase tootega suurendatud vähemalt 30%.

VÄHENDATUD (TOITAINE NIMETUS) SISALDUSEGA

Väite, et ühe või enama toitaine sisaldust on vähendatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui sisaldust on võrreldes sarnase tootega vähendatud vähemalt 30%, välja arvatud mikrotoitained, mille puhul on lubatud 10% erinevus direktiivis 90/496/EMÜ toodud kontrollväärtusest.

LIGHT/LITE

Väide, et toode on “light” või “lite” (“kerge”), ja iga väide, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, peab täitma needsamad tingimused, mis on sätestatud termini “vähendatud” jaoks; samuti tuleb väite esitamisel tuua välja omadus(ed), mille tõttu on toit “light” või “lite” (“kerge”).

P6_TA(2005)0202

Vitamiinide ja muude ainete lisamine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta (KOM(2003)0671 - C5-0538/2003 - 2003/0262(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0671) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0671) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele esitas komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku (C5-0538/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele esitas komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku (C5-0538/2003);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0124/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0124/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0262

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
  (EÜ) nr .../2005
  vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid koostisaineid, mida võidakse kasutada toiduainete tootmises, sealhulgas vitamiinid, mineraalained, mikroelemendid, aminohapped, asendamatud rasvhapped ja kiudained. Nende toidule lisamine on liikmesriikides reguleeritud erinevate siseriiklike eeskirjadega, mis takistavad nende toodete vaba liikumist, loovad ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning mõjutavad seeläbi otseselt siseturu toimimist. Seepärast on vajalik rakendada ühenduse eeskirju, mille abil kooskõlastatakse rahvuslikke määrusi, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamist. |
| --- | --- |

(1)

On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid koostisaineid, mida võidakse kasutada toiduainete tootmises, sealhulgas vitamiinid, mineraalained, mikroelemendid, aminohapped, asendamatud rasvhapped ja kiudained. Nende toidule lisamine on liikmesriikides reguleeritud erinevate siseriiklike eeskirjadega, mis takistavad nende toodete vaba liikumist, loovad ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning mõjutavad seeläbi otseselt siseturu toimimist. Seepärast on vajalik rakendada ühenduse eeskirju, mille abil kooskõlastatakse rahvuslikke määrusi, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamist.

| (2) | Kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, piirdub käesolev määrus nende meetmetega, mis on vajalikud siseturu vajaduste rahuldamiseks, mille aluseks on kõrgetasemeline tarbijakaitse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, piirdub käesolev määrus nende meetmetega, mis on vajalikud siseturu vajaduste rahuldamiseks, mille aluseks on kõrgetasemeline tarbijakaitse.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatakse üksnes vitamiinide ja mineraalainete toidule lisamine ning teatud teiste ainete või neid sisaldavate koostisosade, mida lisatakse toidule või kasutatakse toidu valmistamisel, kasutamine sellistel tingimustel, mille tulemusena manustatakse neid aineid tunduvalt suuremas koguses kui normaaltingimustes tasakaalustatult ja vaheldusrikkalt toitudes. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatakse üksnes vitamiinide ja mineraalainete toidule lisamine ning teatud teiste ainete või neid sisaldavate koostisosade, mida lisatakse toidule või kasutatakse toidu valmistamisel, kasutamine sellistel tingimustel, mille tulemusena manustatakse neid aineid tunduvalt suuremas koguses kui normaaltingimustes tasakaalustatult ja vaheldusrikkalt toitudes.

| (4) | Mõned liikmesriigid nõuavad rahvatervisest tulenevatel põhjustel vitamiinide ja mineraalainete kohustuslikku lisamist teatud tavalistele toitudele. Nimetatud põhjustel vitamiinide ja mineraalainete lisamine toidule võib olla siduv riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuid ei õigusta sellisel kujul toitainete kohustusliku lisamise ühtlustamist kogu ühenduses. Kui see peaks siiski olema nõutav, võib vastavad sätted vastu võtta ühenduse tasandil. Vahepeal oleks kasulik koguda informatsiooni vastavate siseriiklike meetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

Mõned liikmesriigid nõuavad rahvatervisest tulenevatel põhjustel vitamiinide ja mineraalainete kohustuslikku lisamist teatud tavalistele toitudele. Nimetatud põhjustel vitamiinide ja mineraalainete lisamine toidule võib olla siduv riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuid ei õigusta sellisel kujul toitainete kohustusliku lisamise ühtlustamist kogu ühenduses. Kui see peaks siiski olema nõutav, võib vastavad sätted vastu võtta ühenduse tasandil. Vahepeal oleks kasulik koguda informatsiooni vastavate siseriiklike meetmete kohta.

| (5) | Toiduainetootjad võivad toidule lisada vitamiine ja mineraalaineid vabatahtlikult või olla vastavate ühenduse õigusaktidega kohustatud lisama neid toidule toitainetena. Neid aineid võib lisada ka tehnilistest vajadustest lähtudes lisaainetena, värvainetena, lõhna- ja maitseainetena või teistel sarnastel eesmärkidel, sealhulgas lubatud veinivalmistustavad ja -viisid, mis on ette nähtud vastavate ühenduse määrustega. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira selliste juba kehtivate ühenduse määruste kohaldamist, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraalainete lisamist või kasutamist vastavates toodetes või tootegruppides või nende lisamist muudel kui käesoleva määrusega reguleeritud põhjustel. |
| --- | --- |

(5)

Toiduainetootjad võivad toidule lisada vitamiine ja mineraalaineid vabatahtlikult või olla vastavate ühenduse õigusaktidega kohustatud lisama neid toidule toitainetena. Neid aineid võib lisada ka tehnilistest vajadustest lähtudes lisaainetena, värvainetena, lõhna- ja maitseainetena või teistel sarnastel eesmärkidel, sealhulgas lubatud veinivalmistustavad ja -viisid, mis on ette nähtud vastavate ühenduse määrustega. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira selliste juba kehtivate ühenduse määruste kohaldamist, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraalainete lisamist või kasutamist vastavates toodetes või tootegruppides või nende lisamist muudel kui käesoleva määrusega reguleeritud põhjustel.

| (6) | Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3), sisaldab põhjalikke eeskirju toidulisandite, vitamiinide ja mineraalainete kohta, ei kehti käesoleva määruse vitamiine ja mineraalaineid puudutavad sätted toidulisandite kohta. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3), sisaldab põhjalikke eeskirju toidulisandite, vitamiinide ja mineraalainete kohta, ei kehti käesoleva määruse vitamiine ja mineraalaineid puudutavad sätted toidulisandite kohta.

| (7) | Vitamiinide ja mineraalainete vabatahtlikuks toidule lisamiseks on tootjatel kolme liiki põhjusi: toidu töötlemise käigus vähenenud vitamiinide ja mineraalainete sisalduse taastamine, toituvusliku vastavuse tagamine toodete puhul, mis asendavad toidus tavalisi toiduaineid, või toidu rikastamine vitamiinide või mineraalainetega, mida see tavaliselt ei sisalda või sisaldab vähesel määral. |
| --- | --- |

(7)

Vitamiinide ja mineraalainete vabatahtlikuks toidule lisamiseks on tootjatel kolme liiki põhjusi: toidu töötlemise käigus vähenenud vitamiinide ja mineraalainete sisalduse taastamine, toituvusliku vastavuse tagamine toodete puhul, mis asendavad toidus tavalisi toiduaineid, või toidu rikastamine vitamiinide või mineraalainetega, mida see tavaliselt ei sisalda või sisaldab vähesel määral.

| (8) | Piisav ja vaheldusrikas toit peaks üldjuhul andma kõik normaalseks arenguks ja hea tervisliku seisundi säilitamiseks vajalikud toitained üldiselt vastuvõetud teaduslike andmete põhjal kindlaksmääratud ja soovitatud koguses. Uurimused näitavad, et see ideaalne olukord ei kehti ühiskonnas mitte kõigi vitamiinide ja mineraalainete ega ka ühenduse kõigi elanikkonna rühmade kohta. Toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, näib andvat juurde olulise koguse vastavat toitainet, järelikult annab see olulise panuse toitumisse tervikuna. |
| --- | --- |

(8)

Piisav ja vaheldusrikas toit peaks üldjuhul andma kõik normaalseks arenguks ja hea tervisliku seisundi säilitamiseks vajalikud toitained üldiselt vastuvõetud teaduslike andmete põhjal kindlaksmääratud ja soovitatud koguses. Uurimused näitavad, et see ideaalne olukord ei kehti ühiskonnas mitte kõigi vitamiinide ja mineraalainete ega ka ühenduse kõigi elanikkonna rühmade kohta. Toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, näib andvat juurde olulise koguse vastavat toitainet, järelikult annab see olulise panuse toitumisse tervikuna.

| 9) | 1987. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldpõhimõtted toitainete, sealhulgas vitamiinide ja mineraalainete lisamise kohta toidule. Nõuetekohaselt arvestatakse selles sisalduvaid “taastamise”, “toitvusliku vastavuse” ja “asendustoidu” mõisteid. Codexi “kangendamise” või “rikastamise” definitsioon võimaldab toitainete lisamist toidule eesmärgiga ära hoida või kõrvaldada ühe või mitme toitaine vaegus elanikkonna või teatud elanikkonna rühmade hulgas, kui seda on võimalik tõestada olemasolevate teaduslike tõendite abil või kui muutuvad toitumisharjumused mõjutavad tarbitud toitainete
  kogust. |
| --- | --- |

9)

1987. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldpõhimõtted toitainete, sealhulgas vitamiinide ja mineraalainete lisamise kohta toidule. Nõuetekohaselt arvestatakse selles sisalduvaid “taastamise”, “toitvusliku vastavuse” ja “asendustoidu” mõisteid. Codexi “kangendamise” või “rikastamise” definitsioon võimaldab toitainete lisamist toidule eesmärgiga ära hoida või kõrvaldada ühe või mitme toitaine vaegus elanikkonna või teatud elanikkonna rühmade hulgas, kui seda on võimalik tõestada olemasolevate teaduslike tõendite abil või kui muutuvad toitumisharjumused mõjutavad tarbitud toitainete
  kogust.

| (10) | Toidule
  peaks olema lubatud lisada ainult selliseid vitamiine ja mineraalaineid, mis tavaliselt toidus esinevad ja mida tarbitakse toidu koostisosana ning mida peetakse olulisteks põhitoitaineteks, mis aga ei tähenda seda, et nende lisamine oleks vajalik. Tuleks vältida lahkarvamusi, mis võivad tekkida kõnealuste põhitoitainete suhtes. Seetõttu on kohane kehtestada kõnealuste vitamiinide ja mineraalainete positiivne loetelu. |
| --- | --- |

(10)

Toidule
  peaks olema lubatud lisada ainult selliseid vitamiine ja mineraalaineid, mis tavaliselt toidus esinevad ja mida tarbitakse toidu koostisosana ning mida peetakse olulisteks põhitoitaineteks, mis aga ei tähenda seda, et nende lisamine oleks vajalik. Tuleks vältida lahkarvamusi, mis võivad tekkida kõnealuste põhitoitainete suhtes. Seetõttu on kohane kehtestada kõnealuste vitamiinide ja mineraalainete positiivne loetelu.

| (11) | Keemilised ained, mida kasutatakse nende vitamiinide ja mineraalainete allikana, mida
  võib lisada
  toidule,
  peavad
  olema ohutud ja ühtlasi biosaadavad, s.t organismi jaoks tarvitamiskõlblikud. Seetõttu tuleks koostada nende ainete positiivne loetelu. Eespool nimetatud ohutuse ja biosaadavuse kriteeriumidest lähtuvalt peaks selles positiivses loetelus olema toidu teaduskomitee poolt heaks kiidetud ained (12. mail 1999. aastal avaldatud arvamus), mida võib kasutada
  kõikide elanikkonnarühmade, sh
  imiku- ja väikelapsetoidu valmistamisel, eritoiduks ettenähtud toidus ja toidulisandites. |
| --- | --- |

(11)

Keemilised ained, mida kasutatakse nende vitamiinide ja mineraalainete allikana, mida
  võib lisada
  toidule,
  peavad
  olema ohutud ja ühtlasi biosaadavad, s.t organismi jaoks tarvitamiskõlblikud. Seetõttu tuleks koostada nende ainete positiivne loetelu. Eespool nimetatud ohutuse ja biosaadavuse kriteeriumidest lähtuvalt peaks selles positiivses loetelus olema toidu teaduskomitee poolt heaks kiidetud ained (12. mail 1999. aastal avaldatud arvamus), mida võib kasutada
  kõikide elanikkonnarühmade, sh
  imiku- ja väikelapsetoidu valmistamisel, eritoiduks ettenähtud toidus ja toidulisandites.

| (12) | Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks on oluline mainitud loetelu vajadusel kiiresti korrigeerida. Korrigeerimiseks tuleb rakendada tehnilisi meetmeid, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile. |
| --- | --- |

(12)

Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks on oluline mainitud loetelu vajadusel kiiresti korrigeerida. Korrigeerimiseks tuleb rakendada tehnilisi meetmeid, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile.

| (13) | Toidule, millele on lisatud vitamiine või mineraalaineid, teevad tootjad enamasti reklaami, ja nii võib tarbijatele jääda mulje, nagu oleks tegemist toodetega, millel on võrreldes sarnaste või teiste toodetega, millele nimetatud toitaineid lisatud ei ole, toitainepõhine, füsioloogiline või muu tervishoiualane eelis. See võib viia tarbijavalikuteni, mis teistsugusel juhul võivad olla ebasoovitavad. Et hoida ära nimetatud võimalikku soovimatut mõju, peetakse mõistlikuks allutada piirangutele tooted, millele võib lisada vitamiine ja mineraalaineid lisaks nendele, mis on vajalikud tehnilistest kaalutlustest lähtudes või ohutuse tagamiseks, kui määratakse kindlaks selliste toodete vitamiinide ja mineraalainete ülempiirid. Seega oleks tootes sisalduvad teatud ained, näiteks alkohol, sellega seoses sobivaks kriteeriumiks, et mitte lubada vitamiinide ja mineraalainete lisamist. Et mitte tekitada tarbijates segadust värske toidu loomupärase toiteväärtuse osas, ei tohiks lubada sellele ka vitamiinide ja mineraalainete lisamist. |
| --- | --- |

(13)

Toidule, millele on lisatud vitamiine või mineraalaineid, teevad tootjad enamasti reklaami, ja nii võib tarbijatele jääda mulje, nagu oleks tegemist toodetega, millel on võrreldes sarnaste või teiste toodetega, millele nimetatud toitaineid lisatud ei ole, toitainepõhine, füsioloogiline või muu tervishoiualane eelis. See võib viia tarbijavalikuteni, mis teistsugusel juhul võivad olla ebasoovitavad. Et hoida ära nimetatud võimalikku soovimatut mõju, peetakse mõistlikuks allutada piirangutele tooted, millele võib lisada vitamiine ja mineraalaineid lisaks nendele, mis on vajalikud tehnilistest kaalutlustest lähtudes või ohutuse tagamiseks, kui määratakse kindlaks selliste toodete vitamiinide ja mineraalainete ülempiirid. Seega oleks tootes sisalduvad teatud ained, näiteks alkohol, sellega seoses sobivaks kriteeriumiks, et mitte lubada vitamiinide ja mineraalainete lisamist. Et mitte tekitada tarbijates segadust värske toidu loomupärase toiteväärtuse osas, ei tohiks lubada sellele ka vitamiinide ja mineraalainete lisamist.

| (14) | Liiga suur vitamiinide ja mineraalainete tarbimine võib avaldada kahjulikku mõju, mistõttu toidule lisamisel tuleb kindlaks määrata nende ohutu maksimumtase. Nimetatud tase peab tagama, et toote tavapärane kasutamine tootja antud kasutusjuhendi alusel ning mitmekülgse toitumise kontekstis on tarbijale ohutu. Maksimumtase peab seega olema vastavuses nende vitamiinide ja mineraalainete ohutu maksimumtasemega, mis sisalduvad toidus loomulikult ja/või mis on mingil põhjusel, sealhulgas tehnilistest vajadustest lähtudes, toidule lisatud. |
| --- | --- |

(14)

Liiga suur vitamiinide ja mineraalainete tarbimine võib avaldada kahjulikku mõju, mistõttu toidule lisamisel tuleb kindlaks määrata nende ohutu maksimumtase. Nimetatud tase peab tagama, et toote tavapärane kasutamine tootja antud kasutusjuhendi alusel ning mitmekülgse toitumise kontekstis on tarbijale ohutu. Maksimumtase peab seega olema vastavuses nende vitamiinide ja mineraalainete ohutu maksimumtasemega, mis sisalduvad toidus loomulikult ja/või mis on mingil põhjusel, sealhulgas tehnilistest vajadustest lähtudes, toidule lisatud.

| (15) | Sel põhjusel tuleks nimetatud piirnormid ja vajaduse korral muud nende ainete toiduainetele lisamist piiravad tingimused vastu võtta nende ainete üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskianalüüsiga kindlaks tehtud ohutut ülempiiri ning nende ainete teistest toiduainetest saadavaid võimalikke koguseid arvesse võttes. Arvesse tuleks võtta ka kontrollandmeid elanikkonna vitamiinide ja mineraalainete tarbimise kohta. Kui teatud vitamiinide ja mineraalainete puhul on vaja kehtestada piirangud selles osas, millistele toiduainetele neid võib lisada
  (näiteks joodi lisamine üksnes soolale),
  tuleks pidada esmatähtsaks nende lisamise eesmärki ja toidu tähtsust üldisele toitumisele. |
| --- | --- |

(15)

Sel põhjusel tuleks nimetatud piirnormid ja vajaduse korral muud nende ainete toiduainetele lisamist piiravad tingimused vastu võtta nende ainete üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskianalüüsiga kindlaks tehtud ohutut ülempiiri ning nende ainete teistest toiduainetest saadavaid võimalikke koguseid arvesse võttes. Arvesse tuleks võtta ka kontrollandmeid elanikkonna vitamiinide ja mineraalainete tarbimise kohta. Kui teatud vitamiinide ja mineraalainete puhul on vaja kehtestada piirangud selles osas, millistele toiduainetele neid võib lisada
  (näiteks joodi lisamine üksnes soolale),
  tuleks pidada esmatähtsaks nende lisamise eesmärki ja toidu tähtsust üldisele toitumisele.

| (16) | Vitamiinide ja mineraalainete miinimumkogus, mida lisatakse taastamise või asendustoidu toitumusliku vastavuse eesmärgil, sõltub nende tasemest töötlemata toidus või asendatavas toidus. Siiski peaks rikastamise eesmärgil lisamise tulemusena olema toidus miinimumkogus vitamiine või mineraalaineid. Vastasel korral ei tooks liiga väikese või tähtsusetu vitamiinide ja mineraalainete koguse esinemine rikastatud toidus tarbijale mingit kasu ning oleks eksitav. Samast põhimõttest lähtub nõue, et toitumisalase teabega märgistusele kandmiseks peab toit sisaldama toitaineid märkimisväärsel hulgal. Seepärast oleks asjakohane, kui pärast rikastamist vastaksid vitamiinide ja mineraalainete miinimumkogused toidus sellele märkimisväärsele kogusele, mis peaks sisalduma toidus, et kanda seda toitainena toitumisalase teabega märgistusele. |
| --- | --- |

(16)

Vitamiinide ja mineraalainete miinimumkogus, mida lisatakse taastamise või asendustoidu toitumusliku vastavuse eesmärgil, sõltub nende tasemest töötlemata toidus või asendatavas toidus. Siiski peaks rikastamise eesmärgil lisamise tulemusena olema toidus miinimumkogus vitamiine või mineraalaineid. Vastasel korral ei tooks liiga väikese või tähtsusetu vitamiinide ja mineraalainete koguse esinemine rikastatud toidus tarbijale mingit kasu ning oleks eksitav. Samast põhimõttest lähtub nõue, et toitumisalase teabega märgistusele kandmiseks peab toit sisaldama toitaineid märkimisväärsel hulgal. Seepärast oleks asjakohane, kui pärast rikastamist vastaksid vitamiinide ja mineraalainete miinimumkogused toidus sellele märkimisväärsele kogusele, mis peaks sisalduma toidus, et kanda seda toitainena toitumisalase teabega märgistusele.

| (17) | Maksimumtaseme ja muude käesolevas määruses ettenähtud põhimõtetele ja kriteeriumidele vastavate kasutamistingimuste ning miinimumtaseme vastuvõtmine on tehnilised rakendusmeetmed, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile. |
| --- | --- |

(17)

Maksimumtaseme ja muude käesolevas määruses ettenähtud põhimõtetele ja kriteeriumidele vastavate kasutamistingimuste ning miinimumtaseme vastuvõtmine on tehnilised rakendusmeetmed, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile.

| (18) | Üldised märgistamiseeskirjad ja määratlused on kirjas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4), mida muudeti komisjoni direktiiviga 2001/101/EÜ. Käesolev määrus piirdub seega kõigi vajalike lisasätetega. Mainitud lisasätetega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrust (EÜ) nr .../... [toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta], (5). kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Üldised märgistamiseeskirjad ja määratlused on kirjas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4), mida muudeti komisjoni direktiiviga 2001/101/EÜ. Käesolev määrus piirdub seega kõigi vajalike lisasätetega. Mainitud lisasätetega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrust (EÜ) nr .../... [toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta], (5). kohaldamist.

| (19) | Kuna toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, on toiteväärtuse seisukohast oluline ja võib mõjutada tarbimis- ning toitumisharjumusi, peab tarbijatel olema võimalik otsustada selle üldise toiteväärtuse üle. Seepärast peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik, erandina nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (6) artiklist 2. |
| --- | --- |

(19)

Kuna toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, on toiteväärtuse seisukohast oluline ja võib mõjutada tarbimis- ning toitumisharjumusi, peab tarbijatel olema võimalik otsustada selle üldise toiteväärtuse üle. Seepärast peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik, erandina nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (6) artiklist 2.

| (20) | Asutamislepingu artiklites 28 ja 30 nähakse ette erand ühendusesisese kaupade vaba liikumise reeglist ning seda erandit võivad liikmesriikide ametiasutused rakendada tingimusel, et teatavad tingimused on täidetud. Kasutades oma kaalutlusõigust asutamislepingu alusel rahva tervise kaitsmisel, peavad liikmesriikide ametiasutused järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Liikmesriikide ametiasutused peavad tõestama, et nende eeskirjad on vajalikud selleks, et tagada üksikasjalikule riskianalüüsile tuginev tõhus kaitse. Ametiasutused peavad tagama, et väidetav tõeline oht rahva tervisele on kõige uuemate olemasolevate teaduslike andmete põhjal piisavalt kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(20)

Asutamislepingu artiklites 28 ja 30 nähakse ette erand ühendusesisese kaupade vaba liikumise reeglist ning seda erandit võivad liikmesriikide ametiasutused rakendada tingimusel, et teatavad tingimused on täidetud. Kasutades oma kaalutlusõigust asutamislepingu alusel rahva tervise kaitsmisel, peavad liikmesriikide ametiasutused järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Liikmesriikide ametiasutused peavad tõestama, et nende eeskirjad on vajalikud selleks, et tagada üksikasjalikule riskianalüüsile tuginev tõhus kaitse. Ametiasutused peavad tagama, et väidetav tõeline oht rahva tervisele on kõige uuemate olemasolevate teaduslike andmete põhjal piisavalt kindlaks tehtud.

| (21) | Direktiivis 90/496/EMÜ sätestatud päevased toitumissoovitused ei hõlma kõiki käesoleva määruse I ja II lisas nimetatud vitamiine ja mineraalaineid ning on lisaks sellele vananenud. |
| --- | --- |

(21)

Direktiivis 90/496/EMÜ sätestatud päevased toitumissoovitused ei hõlma kõiki käesoleva määruse I ja II lisas nimetatud vitamiine ja mineraalaineid ning on lisaks sellele vananenud.

| (22) | Normaalne ja vaheldusrikas toit sisaldab paljusid koostisosi, mis omakorda sisaldavad paljusid aineid. Nende ainete või koostisosade manustamine normaalse ja tavapärase toiduga ei põhjusta ohtu ning seda ei pea reguleerima. Mõned ained, mis ei ole vitamiinid ega mineraalained või neid sisaldavad koostisosad, lisatakse toidule ekstraktide või kontsentraatidena ning selle tulemusena võib manustatav kogus osutuda oluliselt suuremaks piisava ja mitmekülgse toiduga manustatavast kogusest. Taolise toimimisviisi ohutus on mõnel juhul tõsiselt küsitav ning selle kasutegur ebaselge, mistõttu tuleks seda piirata. Sellistel juhtudel on kohane, et turule paisatavate toiduainete ohutuse eest vastutavad toidukäitlejad tõestaksid nende ohutust. |
| --- | --- |

(22)

Normaalne ja vaheldusrikas toit sisaldab paljusid koostisosi, mis omakorda sisaldavad paljusid aineid. Nende ainete või koostisosade manustamine normaalse ja tavapärase toiduga ei põhjusta ohtu ning seda ei pea reguleerima. Mõned ained, mis ei ole vitamiinid ega mineraalained või neid sisaldavad koostisosad, lisatakse toidule ekstraktide või kontsentraatidena ning selle tulemusena võib manustatav kogus osutuda oluliselt suuremaks piisava ja mitmekülgse toiduga manustatavast kogusest. Taolise toimimisviisi ohutus on mõnel juhul tõsiselt küsitav ning selle kasutegur ebaselge, mistõttu tuleks seda piirata. Sellistel juhtudel on kohane, et turule paisatavate toiduainete ohutuse eest vastutavad toidukäitlejad tõestaksid nende ohutust.

| (23) | Kuna toidul, millele lisatakse vitamiine ja mineraalaineid, on erinevad omadused, peaks järelevalveorganitel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(23)

Kuna toidul, millele lisatakse vitamiine ja mineraalaineid, on erinevad omadused, peaks järelevalveorganitel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli.

| (24) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord, (7) |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord, (7)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määruse eesmärk on ühtlustada liikmesriikides kehtivaid õigusnorme, mis on seotud vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamisega, et kindlustada siseturu tõhus toimimine ja samal ajal tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse.

2.   Käesoleva
  määruse sätteid
  ei kohaldata direktiiviga 2002/46/EÜ hõlmatud toidulisandite suhtes.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse piiramata ühenduse õigusaktide erisätteid, mis käsitlevad:

| a) | eritoiduks ettenähtud toiduaineid ning, erisätete puudumisel, koostist piiravaid nõudeid selliste toodete suhtes, mis on vajalikud lähtuvalt nende inimeste erilistest toitumisvajadusest, kelle jaoks need on ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

eritoiduks ettenähtud toiduaineid ning, erisätete puudumisel, koostist piiravaid nõudeid selliste toodete suhtes, mis on vajalikud lähtuvalt nende inimeste erilistest toitumisvajadusest, kelle jaoks need on ette nähtud;

| b) | uuendtoitu ja toidu uuendkoostisosi; |
| --- | --- |

b)

uuendtoitu ja toidu uuendkoostisosi;

| c) | toidu lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid; |
| --- | --- |

c)

toidu lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid;

| d) | lubatud veinivalmistustavasid ja -viise. |
| --- | --- |

d)

lubatud veinivalmistustavasid ja -viise.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses on kasutatud järgmisi mõisteid:

| 1) | “taastamise” all peetakse silmas vitamiinide ja mineraalainete lisamist toidule, mille sisaldus on vähenenud toote hea tootmistava või selle hariliku ladustamise ja töötlemise käigus, koguses, mis viib vitamiinide ja mineraalainete sisalduse toidus vastavusse nende sisaldusele toidu söödavas osas enne tootmist, ladustamist ja töötlemist; |
| --- | --- |

1)

“taastamise” all peetakse silmas vitamiinide ja mineraalainete lisamist toidule, mille sisaldus on vähenenud toote hea tootmistava või selle hariliku ladustamise ja töötlemise käigus, koguses, mis viib vitamiinide ja mineraalainete sisalduse toidus vastavusse nende sisaldusele toidu söödavas osas enne tootmist, ladustamist ja töötlemist;

| 2) | “toituvuslik vastavus” tähendab samaväärset toiteväärtust vitamiinide ja mineraalainete koguse ja biosaadavuse osas; |
| --- | --- |

2)

“toituvuslik vastavus” tähendab samaväärset toiteväärtust vitamiinide ja mineraalainete koguse ja biosaadavuse osas;

| 3) | “asendustoit” on toit, mis on loodud nii, et see sarnaneb tavalisele toidule välimuse, struktuuri, maitse ja lõhna poolest ning on ette nähtud selle toidu täielikuks või osaliseks asendamiseks, millele ta sarnaneb; |
| --- | --- |

3)

“asendustoit” on toit, mis on loodud nii, et see sarnaneb tavalisele toidule välimuse, struktuuri, maitse ja lõhna poolest ning on ette nähtud selle toidu täielikuks või osaliseks asendamiseks, millele ta sarnaneb;

| 4) | “kangendamine” või “rikastamine” tähendab ühe või enama vitamiini ja/või mineraalaine lisamist toidule, sõltumata sellest, kas tavaliselt seda antud toidus sisaldub, et võtta arvesse:






  a) | elanikkonnas või teatud elanikkonna rühmade hulgas valitsevat ühe või mitme vitamiini ja/või mineraalaine vaegust, mis on tõestatud kliiniliste või subkliiniliste sümptomitega või nähtub hinnanguliselt madalast toitainete tarbimisest või, |
| --- | --- | --- |

4)

“kangendamine” või “rikastamine” tähendab ühe või enama vitamiini ja/või mineraalaine lisamist toidule, sõltumata sellest, kas tavaliselt seda antud toidus sisaldub, et võtta arvesse:

a)

elanikkonnas või teatud elanikkonna rühmade hulgas valitsevat ühe või mitme vitamiini ja/või mineraalaine vaegust, mis on tõestatud kliiniliste või subkliiniliste sümptomitega või nähtub hinnanguliselt madalast toitainete tarbimisest või,

| b) | elanikkonna toitumisseisundi parandamise võimalust ja/või vitamiinide ja mineraalainete puuduse kõrvaldamist toidus toitumisharjumuste muutmisega või, |
| --- | --- |

b)

elanikkonna toitumisseisundi parandamise võimalust ja/või vitamiinide ja mineraalainete puuduse kõrvaldamist toidus toitumisharjumuste muutmisega või,

| c) | üldtunnustatud teaduslikult põhjendatud teadmiste ajakohastamist vitamiinide ja mineraalainete rollist toitumises ning nende mõjust tervisele; |
| --- | --- |

c)

üldtunnustatud teaduslikult põhjendatud teadmiste ajakohastamist vitamiinide ja mineraalainete rollist toitumises ning nende mõjust tervisele;

| 5) | “teatavad muud ained” tähendab ekstraktsiooni või sünteesi teel saadud bioloogiliselt aktiivsed ained, millel on tõestatud psühholoogiline toime ja mida saab kasutada rikastatud toiduainete koostisosadena ja mida ei reguleeri Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (8); |
| --- | --- |

5)

“teatavad muud ained” tähendab ekstraktsiooni või sünteesi teel saadud bioloogiliselt aktiivsed ained, millel on tõestatud psühholoogiline toime ja mida saab kasutada rikastatud toiduainete koostisosadena ja mida ei reguleeri Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (8);

| 6) | “soovitatav päevadoos” tähendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (9) määratletud käitleja poolt kindlaksmääratud kogus, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 sätestatud piirnorme ja direktiivis 90/496/EMÜ toitainete suhtes kehtestatud päevaseid toiteainete piirnorme; |
| --- | --- |

6)

“soovitatav päevadoos” tähendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (9) määratletud käitleja poolt kindlaksmääratud kogus, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 sätestatud piirnorme ja direktiivis 90/496/EMÜ toitainete suhtes kehtestatud päevaseid toiteainete piirnorme;

| 7) | “amet” tähendab Euroopa Toiduohutusametit, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 178/2002. |
| --- | --- |

7)

“amet” tähendab Euroopa Toiduohutusametit, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 178/2002.

II PEATÜKK

VITAMIINIDE JA MINERAALAINETE LISAMINE

Artikkel 3

Vitamiinide ja mineraalainete lisamise tingimused

1.   Ainult I lisas loetletud vitamiine ja/või mineraalaineid tohib II lisas toodud vormis lisada toidule, vastavalt käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

2.   
  Inimorganismile biosaadaval kujul olevaid
  vitamiine ja mineraalaineid võib toidule lisada üksnes järgmisel eesmärgil:

| a) | taastamine ja/või, |
| --- | --- |

a)

taastamine ja/või,

| b) | asendustoidu toituvuslik vastavus ja/või, |
| --- | --- |

b)

asendustoidu toituvuslik vastavus ja/või,

| c) | kangendamine või rikastamine. |
| --- | --- |

c)

kangendamine või rikastamine.

3.
     
  Vitamiinide ja mineraalainete lisamist toiduainetesse ei tohi kasutada tarbijate eksitusse viimiseks või petmiseks toidu toiteväärtuse osas, olgu siis märgistuse, esituse, reklaami või lisaaine enda abil.

4.   Vajadusel võib vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele
  pärast ameti arvamuse saamist
  asendustoidu toiteväärtuse taastamise
  või
  samaväärsuse
  tagamise
  eesmärgil võtta vastu rakenduseeskirjad vitamiinide ja mineraalainete toitudele lisamise jaoks.
  Enne selliste eeskirjade sätestamist konsulteerib komisjon huvitatud pooltega, eriti käitlejate ja tarbijarühmadega.

5.   Nimekirjade muutmine, millele on viidatud lõikes 1, toimub vastavalt artikli 19 lõikes 2 toodud menetlusele.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

Erandina artikli 3 lõikest 1 ja kuni ... (10) võivad liikmesriigid oma riigi territooriumil lubada nende vitamiinide ja mineraalainete kasutamist, mis ei ole loetletud I lisas või mis on II lisas loetlemata kujul, kui:

| a) | kõnealust ainet lisatakse toitudele ja turustatakse ühenduses käesoleva määruse jõustumise kuupäeval; |
| --- | --- |

a)

kõnealust ainet lisatakse toitudele ja turustatakse ühenduses käesoleva määruse jõustumise kuupäeval;

| b) | amet ei ole andnud eitavat arvamust selle toiduaine valmistamisel nimetatud aine kasutamise kohta või selle kasutamise kohta antud kujul, toimiku alusel, mis toetab kõnealuse aine kasutamist ja mille liikmesriik esitab komisjonile hiljemalt ... (11). |
| --- | --- |

b)

amet ei ole andnud eitavat arvamust selle toiduaine valmistamisel nimetatud aine kasutamise kohta või selle kasutamise kohta antud kujul, toimiku alusel, mis toetab kõnealuse aine kasutamist ja mille liikmesriik esitab komisjonile hiljemalt ... (11).

Liikmesriigid teavitavad komisjoni nende vitamiinide ja mineraalainete kasutamisest, mis on nende territooriumil lubatud, olgugi et neid ei ole loetletud I lisas või need on II lisas loetlemata kujul. Komisjon teeb selle teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Teised
  liikmesriigid võivad
  üleminekuperioodi jooksul avalikku turvalisust silmas pidades ja
  kooskõlas asutamislepingu sätetega jätkata kehtivate siseriiklike kaubanduspiirangute või -keeldude rakendamist toiduainete suhtes, millele lisatakse vitamiine ja mineraalaineid, mis ei ole I lisas esitatud nimekirjas või mis on II lisas loetlemata kujul.
  Liikmesriigid hoiavad komisjoni kursis kõikide taoliste riiklike piirangute või keeldudega ning komisjon teeb selle teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 5

Piirangud vitamiinide ja mineraalainete lisamiseks

Vitamiine ja mineraalaineid ei või lisada:

| a) | värskele, töötlemata toodangule, sealhulgas puuviljadele, juurviljadele, lihale, linnulihale ja kalale; |
| --- | --- |

a)

värskele, töötlemata toodangule, sealhulgas puuviljadele, juurviljadele, lihale, linnulihale ja kalale;

| b) | alkohoolsetele jookidele, mille alkoholisisaldus on rohkem kui 1,2%,
  välja arvatud artikli 3 lõike 2 eesmärkidel toodete puhul:










  i) | millele on viidatud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (12)artikli 44 lõigetes 6 ja 13 ning |
| --- | --- | --- |

b)

alkohoolsetele jookidele, mille alkoholisisaldus on rohkem kui 1,2%,
  välja arvatud artikli 3 lõike 2 eesmärkidel toodete puhul:

i)

millele on viidatud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (12)artikli 44 lõigetes 6 ja 13 ning

| ii) | mis turustati enne käesoleva määruse vastuvõtmist ning |
| --- | --- |

ii)

mis turustati enne käesoleva määruse vastuvõtmist ning

| iii) | millest liikmesriik on komisjoni teavitanud kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest, |
| --- | --- |

iii)

millest liikmesriik on komisjoni teavitanud kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest,

ja eeldades, et ei ole esitatud toitumis- või tervisealast väidet.

Täiendavad toidud või toidukategooriad, millele ei ole lubatud
  teatavaid
  vitamiine ja mineraalaineid lisada, võib kindlaks määrata vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele ja teaduslikke tõendeid arvesse võttes
  juhul, kui on olemas oht rahva tervisele.

Artikkel 6

Puhtuskriteeriumid

1.   II lisas loetletud puhtusekriteeriumid võetakse vastu
  hiljemalt ... (13)

  vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele, välja arvatud juhul, kui neid kohaldatakse vastavalt lõikele 2.

2.   II lisas loetletud ainete kohta kehtivad puhtuskriteeriumid, mis on määratletud ühenduse õigusaktidega nende kasutamiseks toidu tootmisel teistel eesmärkidel kui käesolevas määruses sätestatud.

3.   II lisas loetletud ainetele, mille puhtuskriteeriumid ei ole määratletud ühenduse õigusaktides, kehtivad asjakohaste määratluste vastuvõtmiseni rahvusvaheliste asutuste soovitatud üldiselt aktsepteeritavad puhtuskriteeriumid ning rangemaid puhtuskriteeriume kehtestavad siseriiklikud eeskirjad.

Artikkel 7

Maksimum- ja miinimumkogused

1.   Kui toiduainetele lisatakse vitamiini või mineraalainet artikli 3 lõikes 2 nimetatud eesmärkidel, ei ületa vitamiini või mineraalaine kogusisaldus müüdavas toiduaines, mis tahes põhjusel,
  hiljemalt ... (13)



  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  kindlaksmääratavaid sisaldusi. Kontsentreeritud ja veetustatud toodete puhul on kehtestatavaks ülemmääraks see määr, mis esineb toiduainetes nende tarbimiseks valmistamisel vastavalt tootja juhistele.

Esimeses lõigus osutatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkogused ning mistahes tingimused, millega piiratakse või keelatakse teatud kindla vitamiini või mineraalaine lisamine toidule või toidugrupile, kehtestatakse kooskõlas artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusega.

2.   Lõikes 1 toodud maksimumkoguste määramisel arvestatakse järgmist:

| a) | üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskianalüüsiga kindlaks tehtud vitamiinide ja mineraalainete ohutut ülempiiri, võttes seejuures vajadusel arvesse üksikute tarbijarühmade erinevat tundlikkuse taset; |
| --- | --- |

a)

üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskianalüüsiga kindlaks tehtud vitamiinide ja mineraalainete ohutut ülempiiri, võttes seejuures vajadusel arvesse üksikute tarbijarühmade erinevat tundlikkuse taset;

| b) | vitamiinide ja mineraalainete tarbitud kogused, mida saadakse muust toidust,
  sealhulgas toidulisanditest; |
| --- | --- |

b)

vitamiinide ja mineraalainete tarbitud kogused, mida saadakse muust toidust,
  sealhulgas toidulisanditest;

| c) | üksiktoodete osakaal kogu elanikkonna või teatud elanikkonnarühmade toidus tervikuna. |
| --- | --- |

c)

üksiktoodete osakaal kogu elanikkonna või teatud elanikkonnarühmade toidus tervikuna.

3.   Lõikes 1 nimetatud maksimumkoguste kindlaksmääramisel tuleks piisavalt arvestada ka elanikkonna vitamiinide ja mineraalainete tarbimise võrdlusnäitajatega.

4.   Lõikes 1 nimetatud maksimumkoguste kindlaksmääramisel nende vitamiinide ja mineraalainete korral, mille tarbimise võrdlusnäitaja elanikkonna hulgas on ohutu ülempiiri lähedal, arvestatakse vajadusel ka järgmist:

| a) | nõudeid teatud vitamiinide ja mineraalainete lisamise kohta toidule, eesmärgiga taastada toiteväärtus ja/või saavutada asendustoidu toituvuslik vastavus; |
| --- | --- |

a)

nõudeid teatud vitamiinide ja mineraalainete lisamise kohta toidule, eesmärgiga taastada toiteväärtus ja/või saavutada asendustoidu toituvuslik vastavus;

| b) | üksikute toodete osakaal elanikkonna toidus tervikuna või teatud elanikkonna rühmade
  toidus. |
| --- | --- |

b)

üksikute toodete osakaal elanikkonna toidus tervikuna või teatud elanikkonna rühmade
  toidus.

5.   Rikastamise eesmärgil toidule vitamiini või mineraalaine lisamise tulemuseks on see, et kõnealust vitamiini või mineraalainet on toidus vähemalt oluline kogus,
  s.t 15% toitaine kontrollväärtusest (NRV - Nutritient Reference Value) 100 g (tahked ained) kohta või 7,5% NRV toitaine kontrollväärtusest 100ml (vedelikud) kohta või 5% toitaine kontrollväärtusest 100 kcal (12% NRV 1 MJ) kohta või 15% toitaine kontrollväärtusest toidukorra kohta.
  Miinimumkogused, sealhulgas võimalikud madalamad kogused, erandina eespool nimetatud olulistest kogustest, võetakse teatavate toiduainete või toiduainete kategooriate osas vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

Artikkel 8

Vitamiinide ja mineraalainete päevane toitumissoovitus

Komisjon kehtestab viivitamatult - kuid hiljemalt ... (14) - päevased toitumissoovitused kõikide I ja II lisas loetletud vitamiinide ja mineraalainete jaoks, võttes arvesse kõige uuemaid teaduslikult põhjendatud teadmisi ja rahvusvahelisi soovitusi.

Artikkel 9

Märgistus, esitlusviis ja reklaam

1.   Nende toiduainete märgistus ja esitlusviis, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, ega ka nende reklaam ei tohi sisaldada ühtegi viidet, millega väidetakse või vihjatakse, et tasakaalustatud ja vaheldusrikka toitumisega ei saa vajalikke
  toitainekoguseid.

2.   
  Nende
  toodete puhul, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid ja mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, on toitumisalase teabega märgistus kohustuslik. Esitatav teave peab koosnema alljärgnevast:

| a) | direktiivi
  90/496/EMÜ
  artikli 4 lõike 1 grupis 2 loetletud
  teave; |
| --- | --- |

a)

direktiivi
  90/496/EMÜ
  artikli 4 lõike 1 grupis 2 loetletud
  teave;

| b) | toiduainetele lisatud vitamiinide ja mineraalainete üldkogused.
  Teave vitamiinide ja mineraalainete kohta, esitatud 100 g või 100ml kohta nagu on ette nähtud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 6 lõikes 2, tuleks esitada ka toidukorra suuruse kohta (kogus ühe toidukorra kohta) absoluutväärtustena ja protsendina päevasest toitumissoovitusest; |
| --- | --- |

b)

toiduainetele lisatud vitamiinide ja mineraalainete üldkogused.
  Teave vitamiinide ja mineraalainete kohta, esitatud 100 g või 100ml kohta nagu on ette nähtud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 6 lõikes 2, tuleks esitada ka toidukorra suuruse kohta (kogus ühe toidukorra kohta) absoluutväärtustena ja protsendina päevasest toitumissoovitusest;

| c) | tootjapoolne toote soovitatav päevane tarbimiskogus, kui see on asjakohane ja kergesti portsjoniteks ümberarvestataval viisil; |
| --- | --- |

c)

tootjapoolne toote soovitatav päevane tarbimiskogus, kui see on asjakohane ja kergesti portsjoniteks ümberarvestataval viisil;

| d) | hoiatus mitte ületada näidatud soovitatavat päevast toitumissoovitust. |
| --- | --- |

d)

hoiatus mitte ületada näidatud soovitatavat päevast toitumissoovitust.

3.   Käesolev artikkel ei piira direktiivi 2000/13/EÜ, määruse (EÜ) nr .../... [toidu osas esitatavate toitumis-ja tervisealaste väidete kohta] ning teiste, kindlaid toidugruppe käsitlevate toidualaste õigusnormide kohaldamist.

4.   Käesoleva artikli rakenduseeskirju võib täpsustada kooskõlas artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusega.

Artikkel 10

Vitamiinide ja mineraalainete kohustuslik lisamine

1.   Ühenduse õigussätted, mis puudutavad spetsiaalseid toite või toidugruppe, võivad sätestada vitamiinide ja mineraalainete lisamise kohustuse. Nimetatud sätted vastavad käesoleva määruse sätetele, kui ei ole tehtud vastavaid erandeid.

2.   Kui asjakohased ühenduse sätted puuduvad, võivad liikmesriigid kooskõlas artiklis 17 sätestatud menetlusega kehtestada õigusnorme vitamiinide ja mineraalainete kohustuslikuks lisamiseks teatud toitudele või toidugruppidele.

Hiljemalt ... (15) teavitavad liikmesriigid komisjoni juba olemasolevatest asjakohastest siseriiklikest normidest.
  Komisjon teeb selle teabe avalikkusele kättesaadavaks.

III PEATÜKK

TEATUD TEISTE AINETE LISAMINE

Artikkel 11

Liikmesriikides kasutatavatest ainetest või koostisosadest teatamine

Hiljemalt ... (16) teevad liikmesriigid komisjonile teatavaks need ained või koostisosad, mida nende territooriumil kasutatakse toiduainete rikastamiseks, ja ained (v.a vitamiinid või mineraalained), mida need võivad sisaldada. Komisjon edastab selle teabe ametile ja avaldab saadud aruanded.

Artikkel 12

Ained, mille suhtes kohaldatakse piiranguid ja keeldusid või mida ühendus kontrollib

1.
     
  Kui komisjon või liikmesriik leiab, et mõne aine (v.a vitamiinid või mineraalained) või koostisaine, mis sisaldab mõnda ainet (v.a vitamiinid või mineraalained), lisamine võib viia selle aine tarbimiseni koguses, mis ületab tavapärastel tingimustel tasakaalustatud ja vaheldusrikka toitumise käigus mõistlikult tarbitavad kogused, peab ta sellest teisele viivitamatult teatama.

2.
     
  Komisjon võtab pärast seda, kui amet on iga juhtumi puhul andnud esitatud teabele kohustusliku hinnangu, vastu otsuse vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele ja lisab aine III lisasse.

Kui selgub, et aine või koostisaine on tervisele kahjulik, siis:

| a) | lisatakse see III lisa A osasse ja selle aine lisamine toiduainetele või selle kasutamine toiduainete tootmisel keelatakse; |
| --- | --- |

a)

lisatakse see III lisa A osasse ja selle aine lisamine toiduainetele või selle kasutamine toiduainete tootmisel keelatakse;

| b) | lisatakse see III lisa B osasse ja selle aine lisamine toiduainetele või selle kasutamine toiduainete tootmisel on lubatud üksnes seal nimetatud tingimustel ja seal nimetatud piirnorme järgides. Selleks peab amet kehtestama nende ainete piirnormid. |
| --- | --- |

b)

lisatakse see III lisa B osasse ja selle aine lisamine toiduainetele või selle kasutamine toiduainete tootmisel on lubatud üksnes seal nimetatud tingimustel ja seal nimetatud piirnorme järgides. Selleks peab amet kehtestama nende ainete piirnormid.

Kui pärast ülalviidatud hinnangu andmist tuvastatakse, et aine kasutamine võib olla tervisele kahjulik, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, lisatakse aine III lisa C osasse vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

3.
     
  Kindlaksmääratud toiduainete kohta kehtivad ühenduse sätted võivad lisaks käesolevas määruses sätestatutele näha ette teatud ainete kasutamise piiranguid või keelud. Kui ühenduse sätted puuduvad, võivad liikmesriigid sellised keelud või piirangud ette näha vastavalt artiklis 17 sätestatud menetlusele.

4.
     
  Käitlejad või teised huvitatud isikud võivad igal ajal esitada ametile hindamiseks toimiku, mis sisaldab teaduslikke andmeid, mille alusel tõendatakse III lisa C osas loetletud aine ohutus toiduaines või toiduainete kategoorias selle aine kasutustingimuste alusel ja selgitatakse sellise kasutamise eesmärki.

5.
     
  Nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, otsustatakse vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele ja arvestades lõikes 4 osutatud ameti hinnangut esitatud toimikute kohta, kas lubada üldiselt III lisa C osas loetletud aine kasutamist või kanda see vajadusel III lisa A või B osa loetellu.

Artikkel 13

Märgistus, esitusviis ja reklaam

1.
     
  Nende toiduainete märgistus ja esitusviis, millele on lisatud teatud muid aineid, ega ka nende reklaam ei tohi sisaldada ühtegi viidet, millega väidetakse või vihjatakse, et tasakaalustatud ennetava suunitlusega toitumine tavapäraste toiduainetega ei ole vajalik.

2.
     
  Nende toitude märgistus, esitusviis ja reklaam, millele on lisatud teatavaid muid aineid, ei tohi tarbijat eksitada ega petta toidu toiteväärtuse osas, mis võib tuleneda nende toitainete lisamisest.

3.
     
  Nende toodete puhul, millele on lisatud teatavaid muid aineid, võib märgistusele lisada viite aine lisamise kohta tingimuste alusel, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr .../... [toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta].

4.
     
  Toodetel, millele on lisatud teatavaid muid aineid ja mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, on toitumisalase teabega märgistus kohustuslik. Esitatav teave peab koosnema alljärgnevast:

| a) | direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõike 1 grupis 2 loetletud teave; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõike 1 grupis 2 loetletud teave;

| b) | toiduainetele lisatud ainete üldkogused. Teave teatavate teiste ainete kohta, esitatud 100 g või 100ml kohta nagu on ette nähtud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 6 lõikes 2, tuleks esitada ka toidukorra suuruse kohta (kogus ühe toidukorra kohta) absoluutväärtustena ja protsendina päevasest toitumissoovitusest; |
| --- | --- |

b)

toiduainetele lisatud ainete üldkogused. Teave teatavate teiste ainete kohta, esitatud 100 g või 100ml kohta nagu on ette nähtud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 6 lõikes 2, tuleks esitada ka toidukorra suuruse kohta (kogus ühe toidukorra kohta) absoluutväärtustena ja protsendina päevasest toitumissoovitusest;

| c) | toote soovitatav päevane tarbimiskogus, kui see on asjakohane ja kergesti portsjoniteks ümberarvestataval viisil; |
| --- | --- |

c)

toote soovitatav päevane tarbimiskogus, kui see on asjakohane ja kergesti portsjoniteks ümberarvestataval viisil;

| d) | hoiatus mitte ületada näidatud soovitatavat päevast toitumissoovitust. |
| --- | --- |

d)

hoiatus mitte ületada näidatud soovitatavat päevast toitumissoovitust.

5.
     
  Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ, määruse (EÜ) nr .../... [toidu osas esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta] ja muude konkreetsete toidukategooriate suhtes kohaldatavate toidualaste õigusnormide sätete kohaldamist.

6.
     
  Käesoleva artikli rakendussätteid võib täpsustada vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

Artikkel 14

Teatavate muude ainete päevased toitumissoovitused ja ohutud ülempiirid

Päevased toitumissoovitused ja ohutud ülempiirid määratakse III lisa B või C osas loetletud teatavate muude ainete jaoks. Käesoleva määruse artiklit 7 kohaldatakse mutatis mutandis.

IV PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Ühenduse register

1.   Komisjon koostab ja hoiab korras ühenduse registrit vitamiinide ja mineraalainete ning teatud teiste ainete toidule lisamise kohta (edaspidi “register”).

2.   Register sisaldab järgmisi elemente:

| a) | vitamiinid ja mineraalained, mille lisamine toidule on lubatud vastavalt I lisale; |
| --- | --- |

a)

vitamiinid ja mineraalained, mille lisamine toidule on lubatud vastavalt I lisale;

| b) | vitamiinisegud ja mineraalained, mille lisamine toidule on lubatud vastavalt II lisale; |
| --- | --- |

b)

vitamiinisegud ja mineraalained, mille lisamine toidule on lubatud vastavalt II lisale;

| c) | vitamiinide ja mineraalainete maksimumkogused, mida tohib kooskõlas artikliga 7 lisada toidule; |
| --- | --- |

c)

vitamiinide ja mineraalainete maksimumkogused, mida tohib kooskõlas artikliga 7 lisada toidule;

| d) | vitamiinide ja mineraalainete kohustusliku lisamise kohta artiklis 10 toodud informatsioon; |
| --- | --- |

d)

vitamiinide ja mineraalainete kohustusliku lisamise kohta artiklis 10 toodud informatsioon;

| e) | ained, mille kohta on esitatud dokumendid vastavalt artikli 4 esimese lõigu punkti b sätetele; |
| --- | --- |

e)

ained, mille kohta on esitatud dokumendid vastavalt artikli 4 esimese lõigu punkti b sätetele;

| f) | teave III lisas loetletud ainete ja nende sinna kandmise põhjuste kohta; |
| --- | --- |

f)

teave III lisas loetletud ainete ja nende sinna kandmise põhjuste kohta;

| g) | loetelu vitamiinidest, mineraalainetest ja teatavatest muudest ainetest, mille lisamine on vastavalt artiklile 10 siseriiklike normide alusel kohustuslik; |
| --- | --- |

g)

loetelu vitamiinidest, mineraalainetest ja teatavatest muudest ainetest, mille lisamine on vastavalt artiklile 10 siseriiklike normide alusel kohustuslik;

| h) | loetelu ainetest, mille lisamine on vastavalt artikli 4 teisele lõigule riigi tasandil keelatud või piiratud. |
| --- | --- |

h)

loetelu ainetest, mille lisamine on vastavalt artikli 4 teisele lõigule riigi tasandil keelatud või piiratud.

3.   Register avalikustatakse.

Artikkel 16

Siseriiklikud sätted

1.
     Ilma, et see piiraks
  lõike 2
  kohaldamist, ei või liikmesriigid piirata või keelata käesolevale määrusele ja selle rakendamiseks vastu võetud ühenduse õigusaktidele vastavate toiduainetega
  kauplemist
  .

2.
     
  Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada kooskõlas asutamislepinguga, eriti selle artiklitega 28 ja 30, teatavate muude ainete lisamist käsitlevaid rangemaid eeskirju, mida nad peavad rahva tervise kaitsmiseks vajalikuks ja mis ei ole vastuolus käesoleva määrusega.

3.
     
  Hiljemalt ... (17) teavitavad liikmesriigid komisjoni juba olemasolevatest asjakohastest siseriiklikest normidest.

Artikkel 17

Teatamisprotseduur

1.   Juhul kui viidatakse käesolevale artiklile, kehtib lõikudes 2, 3 ja 4 sätestatud menetlus.

2.   Kui liikmesriik peab vajalikuks võtta vastu uusi õigusakte, annab ta komisjonile ja teistele liikmesriikidele teada kavandatavatest meetmetest ning põhjendab neid.

3.   Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikega 1 asutatud toiduahela ja loomatervishoiu alalise
  komiteega ning
  esitab oma arvamuse kavandavate meetmete kohta.

4.   Asjaomane liikmesriik võib kavandatud meetmeid rakendada alles kuus kuud pärast vastavalt lõigule 2 tehtud teavitamist ning tingimusel, et komisjoni arvamus ei ole negatiivne.

Juhul kui komisjoni arvamus on negatiivne, otsustab komisjon vastavalt artikli 19 lõigus 2 toodud menetlusele ja enne käesoleva lõigu esimeses lõikes toodud tähtaja möödumist, kas kavandatud meetmeid tohib rakendada. Komisjonil on õigus nõuda teatud muudatuste tegemist kavandatavatesse meetmetesse.

Artikkel 18

Kaitsemeetmed

1.   Juhul kui mõnel liikmesriigil on piisavalt põhjust arvata, et mõni toode ohustab inimeste tervist, hoolimata sellest, et see vastab käesoleva määruse nõuetele, võib liikmesriik kõnealuste sätete rakendamise oma territooriumil ajutiselt katkestada või seda piirata.

Kõnealune liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab peatamise põhjused.

2.   Vastavalt artikli 19 lõikes 2 viidatud menetlusele võtetakse otsus vastu pärast ametilt arvamuse saamist.

Komisjon võib algatada selle protseduuri omaalgatuslikult.

3.   Lõikes 1 viidatud liikmesriik võib kohaldada peatamist, kuni talle tehakse teatavaks lõikes 2 viidatud otsus.

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab artikli 17 lõikes 3 osutatud komitee,
  mis võtab arvesse ameti arvamust.

2.   Viidates käesolevale lõikele kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7 ning arvestatakse kohaldatava otsuse artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud ajavahemik on kolm kuud.

Artikkel 20

Järelevalve

Et hõlbustada
  üksnes
  efektiivset järelevalvet toiduainete üle, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, ja nende toiduainete üle, mis sisaldavad III lisa B ja C osas loetletud aineid, võivad liikmesriigid nõuda, et toote valmistaja või isik, kes liikmesriigi territooriumil selliseid toiduaineid turule viib, teatab pädevale asutusele sellisest turuleviimisest, edastades selleks pädevale asutusele tootel kasutatava märgistuse näidise.

Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile ja ametile.

Komisjon teeb selle teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 21

Hindamine

Hiljemalt ... (18) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule raporti käesoleva määruse rakendamise tagajärgede kohta, eriti mis puudutab selle toidu turu arengut, millele on lisatud vitamiine ja mineraalaineid, selle tarbimist, elanikkonna tarbitud toitainete kogust, samuti muudatusi toitumisharjumustes ning lisab mainitud raportile ettepanekud, mida komisjon peab vajalikuks, käesoleva määruse muutmiseks. Seoses sellega edastavad liikmesriigid komisjonile ... (19) asjakohase teabe.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

See kehtib alates ... (20).

Toitu, mida turustatakse või märgistatakse enne ... (21) ning mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib turustada kuni ... (22).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 112, 30.4.2004, lk 44.

1

ELT C 112, 30.4.2004, lk 44.

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005 seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 26. mai 2005 seisukoht.

(3)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

3

(4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

4

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

(5)  ELT[...]

5

(6)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

8

(9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).

9

(10)  
  Kolm aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

10

Kolm aastat

(11)  
  Kaheksateist kuud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

11

Kaheksateist kuud

(12)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 709/2004 (ELT L 111, 17.4.2004, lk 21).

12

(13)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

13

(14)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

14

(15)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

15

Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(16)  Kaheksateist kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

16

(17)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

17

(18)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev + 6 aastat.

18

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev + 6 aastat.

(19)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev + 5 aastat.

19

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev + 5 aastat.

(20)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev.

20

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev.

(21)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev.

21

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva kuuenda kuu esimene päev.

(22)  Käesoleva määruse avaldamisele järgneva seitsmeteistkümnenda kuu viimane päev.

22

Käesoleva määruse avaldamisele järgneva seitsmeteistkümnenda kuu viimane päev.

I LISA

VITAMIINID JA MINERAALAINED, MILLE LISAMINE TOIDULE ON LUBATUD

1.   VITAMIINID

Vitamiin A

Vitamiin D

Vitamiin E

Vitamiin K

Vitamiin B1

Vitamiin B2

Niatsiin

Pantoteenhape

Vitamiin B6

Foolhape

Vitamiin B12

Biotiin

Vitamiin C

2.   MINERAALAINED

Kaltsium

Magneesium

Raud

Vask

Jood

Tsink

Mangaan

Naatrium

Kaalium

Seleen

Kroom

Molübdeen

Kloriid

Fosfor

II LISA

VITAMIINISEGUD JA MINERAALAINED, MILLE LISAMINE TOIDULE ON LUBATUD

1.   VITAMIINIDE FORMULATSIOONID

VITAMIIN A

| — | retinool |
| --- | --- |

—

retinool

| — | retinüülatsetaat |
| --- | --- |

—

retinüülatsetaat

| — | retinüülpalmitaat |
| --- | --- |

—

retinüülpalmitaat

| — | beetakarotiin |
| --- | --- |

—

beetakarotiin

VITAMIIN D

| — | kolekaltsiferool |
| --- | --- |

—

kolekaltsiferool

| — | ergokaltsiferool |
| --- | --- |

—

ergokaltsiferool

VITAMIIN E

| — | D-α-tokoferool |
| --- | --- |

—

D-α-tokoferool

| — | DL-α-tokoferool |
| --- | --- |

—

DL-α-tokoferool

| — | D-α-tokoferuoolatsetaat |
| --- | --- |

—

D-α-tokoferuoolatsetaat

| — | DL-α-tokoferuoolatsetaat |
| --- | --- |

—

DL-α-tokoferuoolatsetaat

| — | D-α-tokoferuoolhappe suktsinaat |
| --- | --- |

—

D-α-tokoferuoolhappe suktsinaat

VITAMIIN K

| — | füllokinoon (fütomenadioon) |
| --- | --- |

—

füllokinoon (fütomenadioon)

VITAMIIN B1

| — | tiamiinhüdrokloriid |
| --- | --- |

—

tiamiinhüdrokloriid

| — | tiamiinmononitraat |
| --- | --- |

—

tiamiinmononitraat

VITAMIIN B2

| — | riboflaviin |
| --- | --- |

—

riboflaviin

| — | riboflaviin-5'-fosfaat, naatrium |
| --- | --- |

—

riboflaviin-5'-fosfaat, naatrium

NIATSIIN

| — | nikotiinhape |
| --- | --- |

—

nikotiinhape

| — | nikotiinamiid |
| --- | --- |

—

nikotiinamiid

PANTOTEENHAPE

| — | D-pantotenaat, kaltsium |
| --- | --- |

—

D-pantotenaat, kaltsium

| — | D-pantotenaat, naatrium |
| --- | --- |

—

D-pantotenaat, naatrium

| — | deksapantenool |
| --- | --- |

—

deksapantenool

VITAMIIN B6

| — | püridoksiinvesinikkloriid |
| --- | --- |

—

püridoksiinvesinikkloriid

| — | püridoksiin-5'-fosfaat |
| --- | --- |

—

püridoksiin-5'-fosfaat

| — | püridoksiindipalmitaat |
| --- | --- |

—

püridoksiindipalmitaat

FOOLHAPE

| — | pteroüülmonoglutaamhape |
| --- | --- |

—

pteroüülmonoglutaamhape

VITAMIIN B12

| — | tsüanokobalamiin |
| --- | --- |

—

tsüanokobalamiin

| — | hüdroksokobalamiin |
| --- | --- |

—

hüdroksokobalamiin

BIOTIIN

| — | D-biotiin |
| --- | --- |

—

D-biotiin

VITAMIIN C

| — | L-askorbiinhape |
| --- | --- |

—

L-askorbiinhape

| — | naatrium-L-askorbaat |
| --- | --- |

—

naatrium-L-askorbaat

| — | kaltsium-L-askorbaat |
| --- | --- |

—

kaltsium-L-askorbaat

| — | kaalium-L-askorbaat |
| --- | --- |

—

kaalium-L-askorbaat

| — | L-askorbüül-6-palmitaat |
| --- | --- |

—

L-askorbüül-6-palmitaat

2.   MINERAALAINED

kaltsiumkarbonaat

kaltsiumkloriid

sidrunhappe kaltsiumsoolad

kaltsiumglükonaat

kaltsiumglütserofosfaat

kaltsiumlaktaat

ortofosforhappe kaltsiumsoolad

kaltsiumhüdroksiid

kaltsiumoksiid

magneesiumatsetaat

magneesiumkarbonaat

magneesiumkloriid

sidrunhappe magneesiumsoolad

magneesium glükonaat

magneesiumglütserofosfaat

ortofosforhappe magneesiumsoolad

magneesiumlaktaat

magneesiumhüdroksiid

magneesiumoksiid

magneesiumsulfaat

raud(II)karbonaat

raud(II)tsitraat

raud(III)ammoniumtsitraat

raud(II)glükonaat

raud(II)fumaraat

raud(III)naatriumdifosfaat

raud(II)laktaat

raud(II)sulfaat

raud(III)difosfaat (raudpürofosfaat)

raud(III)sahharaat

raud elemendina (karbonüülselt, elektrolüütiliselt või vesinikuga taandatult)

vask(II)karbonaat

vask(II)tsitraat

vask(II)glükonaat

vask(II)sulfaat

vase ja lüsiini kompleks

naatriumjodiid

naatriumjodaat

kaaliumjodiid

kaaliumjodaat

tsinkatsetaat

tsinkkloriid

tsinktsitraat

tsinkglükonaat

tsinklaktaat

tsinkoksiid

tsinkkarbonaat

tsinksulfaat

mangaankarbonaat

mangaankloriid

mangaantsitraat

mangaanglükonaat

mangaanglütserofosfaat

mangaansulfaat

naatriumbikarbonaat

naatriumkarbonaat

naatriumkloriid

naatriumtsitraat

naatriumglükonaat

naatriumlaktaat

naatriumhüdroksiid

ortofosforhappe naatriumsoolad

kaaliumbikarbonaat

kaaliumkarbonaat

kaaliumkloriid

kaaliumtsitraat

kaaliumglükonaat

kaaliumglütserofosfaat

kaaliumlaktaat

kaaliumhüdroksiid

ortofosforhappe kaaliumsoolad

naatriumselenaat

naatriumvesinikseleniit

naatriumseleniit

kroom(III)kloriid ja selle heksahüdraat

kroom(III)sulfaat ja selle heksahüdraat

ammooniummolübdaat (molübdeen (VI))

kaaliummolübdaat (molübdeen (VI))

kaaliumfluoriid

naatriumfluoriid

kaltsiumsulfaat

kaaliumfosfaat

naatriumfosfaat

püridoksiindipalmitaat

III LISA

AINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD VÕI LUBATUD AINULT TEATUD TINGIMUSTEL

A osa - Keelatud ained

B osa - Ained, mille suhtes kehtivad piirangud

C osa - Ühenduse kontrollitavad ained

P6_TA(2005)0203

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0141) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0141) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 128, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0111/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 128, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0111/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0149/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0149/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) arvestades, et komplekssete suuniste tulemuseks peaks olema Lissaboni strateegia parem tõhusus, pidades silmas majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 2 |
| (2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele ja milles
  seati pika tähtajaga tööhõivealased eesmärgid
  , kuid viis aastat hiljem
  on tulemused ebaühtlased. | (2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga parema kvaliteediga
  töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse
  ja hõlvamise
  saavutamisele ja milles
  püstitati eesmärk saavutada pika aja jooksul täielik tööhõive
  , kuid viis aastat hiljem
  ollakse selle eesmärgi saavutamisest veel kaugel, samuti on selge, et 2010. aastaks seatud tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks on vaja teha oluliselt suuremaid jõupingutusi; |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 3 |
| (3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada
  majanduskasvule
  ja tööhõivele.
  Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõiveeesmärkide rakendamises otsustav osa. | (3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada
  säästvale arengule
  ja tööhõivele
  , mis annab värske tõuke keskkonnamõõtmele ja seega võimaldab saavutada seatud eesmärke. Lissaboni strateegia tööhõivealased eesmärgid, mida täiendavad ühtekuuluvust ja sotsiaalset kaasatust puudutavad eesmärgid ning üldine soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise vastane lähenemine, on Euroopa tööhõivestrateegia aluseks. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 4 |
| (4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi, töö tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides:
  tuua
  tööturule rohkem inimesi
  ja soodustada pikaajalist töötamist ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme
  ; suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet
  ning
  tööturgude paindlikkust;
  ning
  suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel. | (4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi,
  töö turvalisuse ning
  tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse
  ning hõlvamise
  eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides:
  kaasata
  tööturule rohkem inimesi, edendades otsuseid, mis aitavad ühendada töö ja perekonnaelu, ning edendades võrseid võimalusi; parandada töötajate
  tööalast konkurentsivõimet
  ja ettevõtete kohanemisvõimet
  , seega suurendades
  tööturgude paindlikkust
  ja kindlust
  ;
  edendada sotsiaalset kaasatust vähem soodsas olukorras olevate töötajate, naiste, noorte ja eakate inimeste ametialase integreerimise kaudu
  ning suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel,
  pöörates erilist tähelepanu innovatsioonile ja tehnoloogia arengule ning töökohtade loomisele uutes valdkondades. See loob tugeva aluse moderniseerimisele ning sotsiaalkaitse süsteemide solidaarsuse ja säästlikkuse tagamisele. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel,
  ent vahepeal, aastatel kuni 2008. aastani peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud. | (5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel;
  erandkorras võib neid täiendada vahepealse perioodi jooksul kuni aastani 2008. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 6 |
| (6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad, | (6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad
  ning käesolev otsus on neile täienduseks
  , |
| Muudatusettepanek 7 |
| Artikkel 2 |
| Kõiki suuniste aspekte võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning
  neist antakse aru igal aastal esitatavates riiklikes Lissaboni programmides. | Kõiki suuniste aspekte
  , mida tuleks tõlgendada laiemalt, kaasates elulise tähtsusega sotsiaal- ja tööhõivepoliitika aspekte,
  võetakse arvesse
  liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning liikmesriigid esitavad aruande asjaomase poliitika elluviimise ja selle mõju kohta tööhõive määrale üldiselt ning eriti naiste ja eakate inimeste tööhõivele
  . |
| Muudatusettepanek 8 |
| Lisa osa 1, suunisele nr 16 eelnev lõik |
| Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga,
  vähendades vaeste töötajate osakaalu.
  Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused, võitlus diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on edasimineku seisukohast suure tähtsusega. | Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga,
  seeläbi aidates kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõimele.
  Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on
  asjakohastest otsustest lähtuvat
  sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste,
  naiste, noorte ja eakate inimeste
  tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused,
  sealhulgas seaduslike sisserändajate ja mitte-sisserändajate vahel,
  võitlus
  igasuguse
  diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on
  nendes valdkondades
  edasimineku seisukohast suure tähtsusega |
| Muudatusettepanek 9 |
| Lisa osa 1 suunisele nr 17 eelnev lõik |
| Tööhõivemäärade
  tõstmine
  on kõige tõhusam
  vahend kutsumaks esile majanduskasvu ja edendamaks kõrge sotsiaalse kaasatusega majandust
  , kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate
  tööhõiveerinevuste
  ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõive
  ületamisele
  , mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist.
  Tegutseda tuleb ka selle nimel, et lahendada noorte töötuse probleem: keskmiselt on noorte töötus umbes kaks korda suurem üldisest töötuse määrast.
  Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused, töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. “Euroopa noorte pakti” rakendamine peaks
  aitama elutsüklipõhist töötamisele lähenemist edendada
  . | Majanduskasv võimaldab
  tööhõivemäärade
  tõstmist ning
  on kõige tõhusam
  alus sotsiaalmajandusele, mis edendab sotsiaalset kaasatust
  , kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on
  ühiskonna uute ja muutuvate vajaduste, uute marginaliseerumise vormide, eriti koduvägivalla ja
  tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada
  elukestva õppimise võimaluse kaudu
  uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate
  töö- ja palgaerinevuste
  ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõivega
  tegelemisele ja asjakohaste meetmete võtmisele
  , mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist. Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused,
  töötervishoid ja tööohutus,
  töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti
  maksu- ja
  sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. “Euroopa noorte pakti” rakendamine
  ja selle pakutavate algatuste koordineerimine peaks andma tõhusa panuse noorte inimeste integreerimisele tööellu ja ühiskonda, põlvkondadevahelisele ühtsusele ning Euroopa majanduse konkurentsivõime tugevdamisele oskuste, teadmiste ja austuse põhjal elutsükli suhtes. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Lisa osa 1, suunis nr 17 |
| Suunis.
  Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele
  , püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust; tegutseda otsustavalt, et
  vähendada põlvkondadevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses
  ja
  palkades; ühitada paremini töö- ja eraelu,
  muu hulgas
  pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist. (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Tagada majanduse jätkusuutlikkus”(nr 2). | Suunis.
  Kohandada töö inimeste erinevate eluetappidega
  , püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust
  , pakkudes noortele kvaliteetset ja individuaalselt sobivat haridust ja kutsekoolitust
  ; tegutseda otsustavalt, et
  võidelda diskrimineerimisega töökohal, kõrvaldada sugudevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses, palkades
  ja edutamisel ning lihtsustada koduvägivalla ohvriks langenud naistel töö leidmist;
  ühitada paremini töö- ja eraelu,
  edendada perekondlike kohustuste võrdset jagamist, ühe vanemaga peresid ja võtta kasutusele nii naistele kui meestele mõeldud paindlik tööaja mudel, samuti lapsehoolduspuhkused, eelkõige kooskõlas 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärkidega,
  pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida
  ja parandada
  pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja
  vabatahtlikkuse alusel
  pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist,
  eriti järkjärgulist ja paindlikku vananemist
  (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Tagada majanduse jätkusuutlikkus”(nr 2). |
| Muudatusettepanek 11 |
| Lisa osa 1, suunisele nr 18 eelnev lõik |
| Osaluse suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu, puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning
  väljarändajate
  ja vähemuste integreerimine. | Ühiskonna
  osaluse suurendamiseks
  tööturul
  ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste,
  naiste, noorte ja eakate inimeste
  töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu
  tööelus, eelkõige mis puudutab juurdepääsu tööturule, kutseõppele ja edutamisele ning töötingimusi,
  puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning
  sisserändajate
  ja vähemuste integreerimine. |
| Muudatusettepanek 12 |
| Lisa osa 1, suunis nr 18 |
| Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid
  ja ennetuslikke tööturumeetmeid
  , kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine, abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine; maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud
  hüvitiste haldamine ja tingimuste asjakohasus
  ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada piisav sotsiaalkaitse. (Kompleksne suunis nr 18). | Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele,
  naistele, noortele ja eakatele inimestele vaba
  pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid
  tööhõivemeetmeid ning töötust ennetavaid meetmeid
  , kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine,
  uute töövõimaluste loomine sellistes valdkondades nagu sotsiaalteenused ja tervishoid, keskkond ja uued tehnoloogiad,
  abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused
  ning ümberkoolitamine
  kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine;
  kooperatiivse ja vabatahtliku sektori arendamise edendamine,
  maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud
  asjakohased kriteeriumid ja nende haldamine
  ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada
  ning säilitada
  piisav sotsiaalkaitse.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata puuetega inimestele, töötades välja nende tööhõivet edendava poliitika ning luues ligipääsetava keskkonna. meetmeid tuleb võtta ka sisserändajate täielikuks integreerimiseks ühiskonda ja töökohta, samuti juurida välja rassism, kõik diskrimineerimise ja tagakiusamise vormid töökohal ja ühiskonnas.
  (Kompleksne suunis nr 18). |
| Muudatusettepanek 13 |
| Lisa osa 1, suunis nr 19 |
| Suunis. Parandada
  tööturu vajaduste rahuldamist
  tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis-
  ja koolitusvõimaluste
  läbipaistvust riiklikul ja Euroopa tasandil, et soodustada liikuvust kogu Euroopas, paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt juhtida
  majandusmigratsiooni
  (Kompleksne suunis nr 19). | Suunis. Parandada
  tööhõive korraldust
  tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis-,
  koolitus- ning ümberõppevõimaluste
  läbipaistvust
  ja ligipääsetavust
  riiklikul ja Euroopa tasandil
  ning vähendada ühelt töölt teisele tööle ülemineku aega; arendada keeleõpet
  , et soodustada liikuvust
  ja teadmiste vahetamist
  kogu Euroopas; paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt
  ja kiirelt
  juhtida
  migratsiooni Tampere agenda vaimus
  . (Kompleksne suunis nr 19). |
| Muudatusettepanek 14 |
| Lisa osa 1, suunis nr 19 a (uus) |
| | Suunis. Vältida haigusi, et vähendada töökulutusi ja puudusi riiklikes tervishoiuteenustes, eesmärgiga vähendada varast pensionile jäämist püsiva invaliidsuse tõttu ning pensionile saatmisi, mis tulenevad tööõnnetustest või kutsehaigustest (Kompleksne suunis nr 19 a). |
| Muudatusettepanek 15 |
| Lisa osa 2, pealkiri |
| Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust; | Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust
  ja turvalisust
  ; |
| Muudatusettepanek 16 |
| Lisa osa 2, esimene lõik |
| Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega, et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada
  mitteametlikku
  töötamist. | Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme,
  rohkem elukestvat õpet
  ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega
  ning töö- ja eraelu ühitamisega
  , et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada
  ebaseaduslikku
  töötamist. |
| Muudatusettepanek 17 |
| Lisa osa 2, teine lõik |
| Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted
  peavad muutuma paindlikumaks ja reageerima järskudele
  muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohanema uute tehnoloogiatega ja
  olema võimelised pidevateks uuendusteks
  , et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad
  peavad
  ühtlasi
  reageerima suurenevale nõudlusele kvaliteetsete
  töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning
  ebaühtlustub, ja selleks, et kogu elu edukalt hakkama saada, on vaja läbi teha rohkem muutusi.
  Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis. | Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted
  tuleb panna olukorda, kus nad saavad reageerida paindlikumalt
  muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohaneda uute tehnoloogiatega ja
  olla võimelised pidevateks uuendusteks
  , et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad
  peaksid
  ühtlasi
  olema võimalused rahuldama suurenevat nõudlust kvaliteetsemate
  töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning
  töötajad peavad täitma erinevat liiki tööülesandeid.
  Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil
  olla ettevalmistatud, et
  omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis. |
| Muudatusettepanek 18 |
| Lisa osa 2, suunis 20 |
| Suunis. Edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist, kohandades selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkusetasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise,
  sealhulgas paremat tervishoidu ja turvalisust ning lepingutingimuste ja tööajakorralduse mitmekesisust,
  eesmärgiga parandada
  töö
  kvaliteeti
  ja
  tootlikkust; rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt
  mitteametliku
  töötamise ametlikuks muutmise nimel (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust” (nr 4). | Suunis. Edendada
  ja suurendada
  paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist:
  edendades häid tööstuslikke suhteid tugevate, iseseisvate ja esinduslike ametiühingute ning töötajate parema teavitamise ja konsulteerimise alusel;
  kohandades
  ja süvalaiendades
  selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkuse ja turvalisuse tasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist
  uue olukorraga
  ; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise,
  sealhulgas tõhusaid meetmeid, et vähendada tööõnnetusi töökohaga seonduvate riskide ennetamist käsitlevate tõhustatud vahendite abil, eelkõige Euroopa tasandil lepingute, mitmekesiste töölepingute ja paindlike töötundide kaudu,
  eesmärgiga parandada
  tööhõive
  kvaliteeti, tootlikkust
  ning töö- ja pereelu ühitamist,
  rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt
  ebaseadusliku
  töötamise ametlikuks muutmise nimel
  ning võidelda “halli majanduse” vastu
  (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust” (nr 4). |
| Muudatusettepanek 19 |
| Lisa osa 2, suunisele nr 21 eelnev lõik |
| Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks
  võib osutuda vajalikuks
  teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel,
  eriti madalapalgaliste töökohtade puhul
  . | Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks
  on samuti soovitatav
  teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel. |
| Muudatusettepanek 20 |
| Lisa osa 2, suunis nr 21 |
| Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv, kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil; ning jälgides ja vajaduse korral läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset
  ning
  nende mõju tööhõivele, eriti madalapalgaliste töötajate ja esmakordsete tööturule tulijate osas
  (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel” (nr 5). | Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv,
  säilitades ja
  kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste,
  eriti kollektiivläbirääkimiste
  jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi
  riiklikul
  , sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil,
  austades tööturu osapoolte sõltumatust
  ; ning jälgides ja vajaduse korral
  koos tööturu osapooltega
  läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset,
  eriti sotsiaalkindlustusosamakseid, hinnates
  nende mõju tööhõivele, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikute, esmakordselt tööturule tulevate noorte, tööd jätkata soovivate eakate ja puuetega inimeste puhul; võtta erimeetmeid, et tegeleda sugudevahelise palgaerinevustega, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust puudutavate õigusaktide tõhusam rakendamine seoses võrdse palgaga, selge asjakohase statistika arendamine ning võrdsuskavade järelmeetmete väljatöötamine.
  (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel” (nr 5). |
| Muudatusettepanek 21 |
| Lisa osa 3, suunis 22 |
| Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele,
  riigiasutustele
  ja üksikisikutele,
  eelkõige
  oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu kutsealasele algharidusele, kesk- ja kõrgharidusele,
  kaasa arvatud praktiline väljaõpe ja ettevõtluskoolitused
  , ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga väheste oskustega ja vanemaealiste töötajate hulgas. (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse”(nr 12). | Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks
  koostöös tööturu osapooltega
  Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele,
  avalikule sektorile
  ja üksikisikutele,
  määratleda ja koostada programm vajalikest meetmetest, et
  oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu esialgsele kutseõppele, kesk- ja kõrgharidusele,
  ülikoolivälisele kutseharidusele, ettevõtluse edendamisele kõikidel hariduse tasanditel ja infoühiskonna ning uute tehnoloogiate kasutamisele;
  ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga madala kvalifikatsiooniga ja vanemaealiste töötajate,
  naiste (eriti tööle tagasipöördumisel) ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate hulgas, samuti edendada õpetajate ja õpilaste vahetust riiklikul tasandil ettevõtetes ning liikmesriikide vahel
  (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse”(nr 12). |
| Muudatusettepanek 22 |
| Lisa osa 3, suunis nr 23 |
| Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal; laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded (kompleksne suunis nr 23). | Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal;
  toetades tihedat koostööd tööstuse ning haridus- ja uurimuskeskuste vahel, et Euroopa ettevõtete vahel tekiks parim innovatsioonikliima;
  laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke
  võrdsete
  kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded
  , sealhulgas süsteemid, mis sobivad tööturul vähemsoodsas olukorras olevate inimeste, eriti naiste, noorte ja eakate inimeste kindlatele vajadustele; ning tehes erilisi jõupingutusi, et meelitada üliõpilasi ja teadlasi kolmandatest riikidest
  (kompleksne suunis nr 23). |
| Muudatusettepanek 23 |
| Lisa osa 3, suunisele nr 23 järgnev lõik |
| Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste läbiviimiseks, kaasates parlamentaarseid organeid ja huvirühmi, sealhulgas
  ka
  piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
  Keskset osa peaksid mängima Euroopa ja riikide tööturgude osapooled.
  Liikmesriigid peaksid määratlema oma kohustused ja eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega. Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides. | Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste tegemiseks, kaasates parlamendiorganeid ja
  kõiki
  huvirühmi, sealhulgas
  Euroopa, siseriiklikul,
  piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liikmesriigid,
  piirkondlikud ja kohalikud osalised
  peaksid määratlema oma kohustused ja
  tõendatavad
  eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega
  ning piirkondlike ja kohalike erivajadustega
  . Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid
  ja piirkonnad
  suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides
  ja piirkondades
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a) arvestades, et komplekssete suuniste tulemuseks peaks olema Lissaboni strateegia parem tõhusus, pidades silmas majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 2

(2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele ja milles
  seati pika tähtajaga tööhõivealased eesmärgid
  , kuid viis aastat hiljem
  on tulemused ebaühtlased.

(2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga parema kvaliteediga
  töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse
  ja hõlvamise
  saavutamisele ja milles
  püstitati eesmärk saavutada pika aja jooksul täielik tööhõive
  , kuid viis aastat hiljem
  ollakse selle eesmärgi saavutamisest veel kaugel, samuti on selge, et 2010. aastaks seatud tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks on vaja teha oluliselt suuremaid jõupingutusi;

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 3

(3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada
  majanduskasvule
  ja tööhõivele.
  Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõiveeesmärkide rakendamises otsustav osa.

(3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada
  säästvale arengule
  ja tööhõivele
  , mis annab värske tõuke keskkonnamõõtmele ja seega võimaldab saavutada seatud eesmärke. Lissaboni strateegia tööhõivealased eesmärgid, mida täiendavad ühtekuuluvust ja sotsiaalset kaasatust puudutavad eesmärgid ning üldine soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise vastane lähenemine, on Euroopa tööhõivestrateegia aluseks.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 4

(4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi, töö tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides:
  tuua
  tööturule rohkem inimesi
  ja soodustada pikaajalist töötamist ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme
  ; suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet
  ning
  tööturgude paindlikkust;
  ning
  suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel.

(4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi,
  töö turvalisuse ning
  tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse
  ning hõlvamise
  eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides:
  kaasata
  tööturule rohkem inimesi, edendades otsuseid, mis aitavad ühendada töö ja perekonnaelu, ning edendades võrseid võimalusi; parandada töötajate
  tööalast konkurentsivõimet
  ja ettevõtete kohanemisvõimet
  , seega suurendades
  tööturgude paindlikkust
  ja kindlust
  ;
  edendada sotsiaalset kaasatust vähem soodsas olukorras olevate töötajate, naiste, noorte ja eakate inimeste ametialase integreerimise kaudu
  ning suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel,
  pöörates erilist tähelepanu innovatsioonile ja tehnoloogia arengule ning töökohtade loomisele uutes valdkondades. See loob tugeva aluse moderniseerimisele ning sotsiaalkaitse süsteemide solidaarsuse ja säästlikkuse tagamisele.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 5

(5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel,
  ent vahepeal, aastatel kuni 2008. aastani peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud.

(5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel;
  erandkorras võib neid täiendada vahepealse perioodi jooksul kuni aastani 2008.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 6

(6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad,

(6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad
  ning käesolev otsus on neile täienduseks
  ,

Muudatusettepanek 7

Artikkel 2

Kõiki suuniste aspekte võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning
  neist antakse aru igal aastal esitatavates riiklikes Lissaboni programmides.

Kõiki suuniste aspekte
  , mida tuleks tõlgendada laiemalt, kaasates elulise tähtsusega sotsiaal- ja tööhõivepoliitika aspekte,
  võetakse arvesse
  liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning liikmesriigid esitavad aruande asjaomase poliitika elluviimise ja selle mõju kohta tööhõive määrale üldiselt ning eriti naiste ja eakate inimeste tööhõivele
  .

Muudatusettepanek 8

Lisa osa 1, suunisele nr 16 eelnev lõik

Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga,
  vähendades vaeste töötajate osakaalu.
  Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused, võitlus diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on edasimineku seisukohast suure tähtsusega.

Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga,
  seeläbi aidates kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõimele.
  Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on
  asjakohastest otsustest lähtuvat
  sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste,
  naiste, noorte ja eakate inimeste
  tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused,
  sealhulgas seaduslike sisserändajate ja mitte-sisserändajate vahel,
  võitlus
  igasuguse
  diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on
  nendes valdkondades
  edasimineku seisukohast suure tähtsusega

Muudatusettepanek 9

Lisa osa 1 suunisele nr 17 eelnev lõik

Tööhõivemäärade
  tõstmine
  on kõige tõhusam
  vahend kutsumaks esile majanduskasvu ja edendamaks kõrge sotsiaalse kaasatusega majandust
  , kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate
  tööhõiveerinevuste
  ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõive
  ületamisele
  , mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist.
  Tegutseda tuleb ka selle nimel, et lahendada noorte töötuse probleem: keskmiselt on noorte töötus umbes kaks korda suurem üldisest töötuse määrast.
  Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused, töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. “Euroopa noorte pakti” rakendamine peaks
  aitama elutsüklipõhist töötamisele lähenemist edendada
  .

Majanduskasv võimaldab
  tööhõivemäärade
  tõstmist ning
  on kõige tõhusam
  alus sotsiaalmajandusele, mis edendab sotsiaalset kaasatust
  , kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on
  ühiskonna uute ja muutuvate vajaduste, uute marginaliseerumise vormide, eriti koduvägivalla ja
  tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada
  elukestva õppimise võimaluse kaudu
  uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate
  töö- ja palgaerinevuste
  ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõivega
  tegelemisele ja asjakohaste meetmete võtmisele
  , mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist. Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused,
  töötervishoid ja tööohutus,
  töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti
  maksu- ja
  sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. “Euroopa noorte pakti” rakendamine
  ja selle pakutavate algatuste koordineerimine peaks andma tõhusa panuse noorte inimeste integreerimisele tööellu ja ühiskonda, põlvkondadevahelisele ühtsusele ning Euroopa majanduse konkurentsivõime tugevdamisele oskuste, teadmiste ja austuse põhjal elutsükli suhtes.

Muudatusettepanek 10

Lisa osa 1, suunis nr 17

Suunis.
  Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele
  , püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust; tegutseda otsustavalt, et
  vähendada põlvkondadevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses
  ja
  palkades; ühitada paremini töö- ja eraelu,
  muu hulgas
  pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist. (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Tagada majanduse jätkusuutlikkus”(nr 2).

Suunis.
  Kohandada töö inimeste erinevate eluetappidega
  , püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust
  , pakkudes noortele kvaliteetset ja individuaalselt sobivat haridust ja kutsekoolitust
  ; tegutseda otsustavalt, et
  võidelda diskrimineerimisega töökohal, kõrvaldada sugudevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses, palkades
  ja edutamisel ning lihtsustada koduvägivalla ohvriks langenud naistel töö leidmist;
  ühitada paremini töö- ja eraelu,
  edendada perekondlike kohustuste võrdset jagamist, ühe vanemaga peresid ja võtta kasutusele nii naistele kui meestele mõeldud paindlik tööaja mudel, samuti lapsehoolduspuhkused, eelkõige kooskõlas 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärkidega,
  pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida
  ja parandada
  pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja
  vabatahtlikkuse alusel
  pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist,
  eriti järkjärgulist ja paindlikku vananemist
  (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Tagada majanduse jätkusuutlikkus”(nr 2).

Muudatusettepanek 11

Lisa osa 1, suunisele nr 18 eelnev lõik

Osaluse suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu, puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning
  väljarändajate
  ja vähemuste integreerimine.

Ühiskonna
  osaluse suurendamiseks
  tööturul
  ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste,
  naiste, noorte ja eakate inimeste
  töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu
  tööelus, eelkõige mis puudutab juurdepääsu tööturule, kutseõppele ja edutamisele ning töötingimusi,
  puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning
  sisserändajate
  ja vähemuste integreerimine.

Muudatusettepanek 12

Lisa osa 1, suunis nr 18

Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid
  ja ennetuslikke tööturumeetmeid
  , kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine, abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine; maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud
  hüvitiste haldamine ja tingimuste asjakohasus
  ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada piisav sotsiaalkaitse. (Kompleksne suunis nr 18).

Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele,
  naistele, noortele ja eakatele inimestele vaba
  pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid
  tööhõivemeetmeid ning töötust ennetavaid meetmeid
  , kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine,
  uute töövõimaluste loomine sellistes valdkondades nagu sotsiaalteenused ja tervishoid, keskkond ja uued tehnoloogiad,
  abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused
  ning ümberkoolitamine
  kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine;
  kooperatiivse ja vabatahtliku sektori arendamise edendamine,
  maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud
  asjakohased kriteeriumid ja nende haldamine
  ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada
  ning säilitada
  piisav sotsiaalkaitse.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata puuetega inimestele, töötades välja nende tööhõivet edendava poliitika ning luues ligipääsetava keskkonna. meetmeid tuleb võtta ka sisserändajate täielikuks integreerimiseks ühiskonda ja töökohta, samuti juurida välja rassism, kõik diskrimineerimise ja tagakiusamise vormid töökohal ja ühiskonnas.
  (Kompleksne suunis nr 18).

Muudatusettepanek 13

Lisa osa 1, suunis nr 19

Suunis. Parandada
  tööturu vajaduste rahuldamist
  tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis-
  ja koolitusvõimaluste
  läbipaistvust riiklikul ja Euroopa tasandil, et soodustada liikuvust kogu Euroopas, paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt juhtida
  majandusmigratsiooni
  (Kompleksne suunis nr 19).

Suunis. Parandada
  tööhõive korraldust
  tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis-,
  koolitus- ning ümberõppevõimaluste
  läbipaistvust
  ja ligipääsetavust
  riiklikul ja Euroopa tasandil
  ning vähendada ühelt töölt teisele tööle ülemineku aega; arendada keeleõpet
  , et soodustada liikuvust
  ja teadmiste vahetamist
  kogu Euroopas; paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt
  ja kiirelt
  juhtida
  migratsiooni Tampere agenda vaimus
  . (Kompleksne suunis nr 19).

Muudatusettepanek 14

Lisa osa 1, suunis nr 19 a (uus)

Suunis. Vältida haigusi, et vähendada töökulutusi ja puudusi riiklikes tervishoiuteenustes, eesmärgiga vähendada varast pensionile jäämist püsiva invaliidsuse tõttu ning pensionile saatmisi, mis tulenevad tööõnnetustest või kutsehaigustest (Kompleksne suunis nr 19 a).

Muudatusettepanek 15

Lisa osa 2, pealkiri

Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust;

Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust
  ja turvalisust
  ;

Muudatusettepanek 16

Lisa osa 2, esimene lõik

Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega, et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada
  mitteametlikku
  töötamist.

Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme,
  rohkem elukestvat õpet
  ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega
  ning töö- ja eraelu ühitamisega
  , et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada
  ebaseaduslikku
  töötamist.

Muudatusettepanek 17

Lisa osa 2, teine lõik

Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted
  peavad muutuma paindlikumaks ja reageerima järskudele
  muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohanema uute tehnoloogiatega ja
  olema võimelised pidevateks uuendusteks
  , et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad
  peavad
  ühtlasi
  reageerima suurenevale nõudlusele kvaliteetsete
  töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning
  ebaühtlustub, ja selleks, et kogu elu edukalt hakkama saada, on vaja läbi teha rohkem muutusi.
  Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis.

Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted
  tuleb panna olukorda, kus nad saavad reageerida paindlikumalt
  muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohaneda uute tehnoloogiatega ja
  olla võimelised pidevateks uuendusteks
  , et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad
  peaksid
  ühtlasi
  olema võimalused rahuldama suurenevat nõudlust kvaliteetsemate
  töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning
  töötajad peavad täitma erinevat liiki tööülesandeid.
  Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil
  olla ettevalmistatud, et
  omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis.

Muudatusettepanek 18

Lisa osa 2, suunis 20

Suunis. Edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist, kohandades selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkusetasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise,
  sealhulgas paremat tervishoidu ja turvalisust ning lepingutingimuste ja tööajakorralduse mitmekesisust,
  eesmärgiga parandada
  töö
  kvaliteeti
  ja
  tootlikkust; rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt
  mitteametliku
  töötamise ametlikuks muutmise nimel (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust” (nr 4).

Suunis. Edendada
  ja suurendada
  paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist:
  edendades häid tööstuslikke suhteid tugevate, iseseisvate ja esinduslike ametiühingute ning töötajate parema teavitamise ja konsulteerimise alusel;
  kohandades
  ja süvalaiendades
  selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkuse ja turvalisuse tasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist
  uue olukorraga
  ; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise,
  sealhulgas tõhusaid meetmeid, et vähendada tööõnnetusi töökohaga seonduvate riskide ennetamist käsitlevate tõhustatud vahendite abil, eelkõige Euroopa tasandil lepingute, mitmekesiste töölepingute ja paindlike töötundide kaudu,
  eesmärgiga parandada
  tööhõive
  kvaliteeti, tootlikkust
  ning töö- ja pereelu ühitamist,
  rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt
  ebaseadusliku
  töötamise ametlikuks muutmise nimel
  ning võidelda “halli majanduse” vastu
  (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust” (nr 4).

Muudatusettepanek 19

Lisa osa 2, suunisele nr 21 eelnev lõik

Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks
  võib osutuda vajalikuks
  teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel,
  eriti madalapalgaliste töökohtade puhul
  .

Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks
  on samuti soovitatav
  teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel.

Muudatusettepanek 20

Lisa osa 2, suunis nr 21

Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv, kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil; ning jälgides ja vajaduse korral läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset
  ning
  nende mõju tööhõivele, eriti madalapalgaliste töötajate ja esmakordsete tööturule tulijate osas
  (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel” (nr 5).

Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv,
  säilitades ja
  kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste,
  eriti kollektiivläbirääkimiste
  jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi
  riiklikul
  , sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil,
  austades tööturu osapoolte sõltumatust
  ; ning jälgides ja vajaduse korral
  koos tööturu osapooltega
  läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset,
  eriti sotsiaalkindlustusosamakseid, hinnates
  nende mõju tööhõivele, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikute, esmakordselt tööturule tulevate noorte, tööd jätkata soovivate eakate ja puuetega inimeste puhul; võtta erimeetmeid, et tegeleda sugudevahelise palgaerinevustega, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust puudutavate õigusaktide tõhusam rakendamine seoses võrdse palgaga, selge asjakohase statistika arendamine ning võrdsuskavade järelmeetmete väljatöötamine.
  (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel” (nr 5).

Muudatusettepanek 21

Lisa osa 3, suunis 22

Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele,
  riigiasutustele
  ja üksikisikutele,
  eelkõige
  oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu kutsealasele algharidusele, kesk- ja kõrgharidusele,
  kaasa arvatud praktiline väljaõpe ja ettevõtluskoolitused
  , ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga väheste oskustega ja vanemaealiste töötajate hulgas. (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse”(nr 12).

Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks
  koostöös tööturu osapooltega
  Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele,
  avalikule sektorile
  ja üksikisikutele,
  määratleda ja koostada programm vajalikest meetmetest, et
  oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu esialgsele kutseõppele, kesk- ja kõrgharidusele,
  ülikoolivälisele kutseharidusele, ettevõtluse edendamisele kõikidel hariduse tasanditel ja infoühiskonna ning uute tehnoloogiate kasutamisele;
  ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga madala kvalifikatsiooniga ja vanemaealiste töötajate,
  naiste (eriti tööle tagasipöördumisel) ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate hulgas, samuti edendada õpetajate ja õpilaste vahetust riiklikul tasandil ettevõtetes ning liikmesriikide vahel
  (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis “Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse”(nr 12).

Muudatusettepanek 22

Lisa osa 3, suunis nr 23

Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal; laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded (kompleksne suunis nr 23).

Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal;
  toetades tihedat koostööd tööstuse ning haridus- ja uurimuskeskuste vahel, et Euroopa ettevõtete vahel tekiks parim innovatsioonikliima;
  laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke
  võrdsete
  kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded
  , sealhulgas süsteemid, mis sobivad tööturul vähemsoodsas olukorras olevate inimeste, eriti naiste, noorte ja eakate inimeste kindlatele vajadustele; ning tehes erilisi jõupingutusi, et meelitada üliõpilasi ja teadlasi kolmandatest riikidest
  (kompleksne suunis nr 23).

Muudatusettepanek 23

Lisa osa 3, suunisele nr 23 järgnev lõik

Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste läbiviimiseks, kaasates parlamentaarseid organeid ja huvirühmi, sealhulgas
  ka
  piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
  Keskset osa peaksid mängima Euroopa ja riikide tööturgude osapooled.
  Liikmesriigid peaksid määratlema oma kohustused ja eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega. Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides.

Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste tegemiseks, kaasates parlamendiorganeid ja
  kõiki
  huvirühmi, sealhulgas
  Euroopa, siseriiklikul,
  piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liikmesriigid,
  piirkondlikud ja kohalikud osalised
  peaksid määratlema oma kohustused ja
  tõendatavad
  eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega
  ning piirkondlike ja kohalike erivajadustega
  . Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid
  ja piirkonnad
  suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides
  ja piirkondades
  .

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0204

Kergrelvad

Euroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergerelvade kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2001. aasta (1), 15. novembri 2001. aasta (2) ja 19. juuni 2003. aasta (3) resolutsioone käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2001. aasta (1), 15. novembri 2001. aasta (2) ja 19. juuni 2003. aasta (3) resolutsioone käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO liikmesriigid kohtuvad 2005. aasta juunis ÜRO ebaseaduslike käsi- ja kergerelvade jälitamise avatud töörühma kolmandal sisulisel istungil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO liikmesriigid kohtuvad 2005. aasta juunis ÜRO ebaseaduslike käsi- ja kergerelvade jälitamise avatud töörühma kolmandal sisulisel istungil;

| B. | arvestades, et ÜRO liikmesriigid kohtuvad 2005. aasta juulis teisel kahe aasta tagant toimuval ÜRO liikmesriikide kohtumisel, et kaaluda käsi- ja kergerelvadega ebaseadusliku kauplemise ÜRO tegevusprogrammi rakendamist, ning 2006. aasta juunis-juulis ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO liikmesriigid kohtuvad 2005. aasta juulis teisel kahe aasta tagant toimuval ÜRO liikmesriikide kohtumisel, et kaaluda käsi- ja kergerelvadega ebaseadusliku kauplemise ÜRO tegevusprogrammi rakendamist, ning 2006. aasta juunis-juulis ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsil;

| C. | taaskinnitades Euroopa Parlamendi muret käsi- ja kergerelvade jätkuvalt laialdase leviku pärast, mis teravdab relvastatud konflikte ja suurendab ebastabiilsust, soodustab terrorismi, takistab säästvat arengut ja õigusriigi põhimõtete kehtimist ning toob kaasa ränki inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; |
| --- | --- |

C.

taaskinnitades Euroopa Parlamendi muret käsi- ja kergerelvade jätkuvalt laialdase leviku pärast, mis teravdab relvastatud konflikte ja suurendab ebastabiilsust, soodustab terrorismi, takistab säästvat arengut ja õigusriigi põhimõtete kehtimist ning toob kaasa ränki inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi;

| D. | kinnitades Euroopa Parlamendi kavatsust rohkem kaasata ELi ja tema liikmesriike konstruktiivsesse ja korrapärasesse dialoogi ELi poliitika sisu ja prioriteetide üle seoses käsi- ja kergerelvade kontrolli käsitlevate rahvusvaheliste ja piirkondlike algatuste ja läbirääkimistega; |
| --- | --- |

D.

kinnitades Euroopa Parlamendi kavatsust rohkem kaasata ELi ja tema liikmesriike konstruktiivsesse ja korrapärasesse dialoogi ELi poliitika sisu ja prioriteetide üle seoses käsi- ja kergerelvade kontrolli käsitlevate rahvusvaheliste ja piirkondlike algatuste ja läbirääkimistega;

| E. | olles veendunud, et EL ja tema liikmesriigid mängivad tähtsat rolli käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemiseks mõeldud kohaste rahvusvaheliste ja piirkondlike standardite väljatöötamisel ja propageerimisel; |
| --- | --- |

E.

olles veendunud, et EL ja tema liikmesriigid mängivad tähtsat rolli käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemiseks mõeldud kohaste rahvusvaheliste ja piirkondlike standardite väljatöötamisel ja propageerimisel;

| F. | julgustatuna nõukogu eesistujariigi avaldusest käsirelvade kohta 17. veebruaril 2005 (4) ÜRO Julgeolekunõukogus, milles tervitati asjaolu, et on teadvustatud tungivat vajadust kiirendada õiguslikult siduvate lepingute sõlmimist riikide vahel käsirelvade jälitamise, vahendamise ja vedamise kohta; |
| --- | --- |

F.

julgustatuna nõukogu eesistujariigi avaldusest käsirelvade kohta 17. veebruaril 2005 (4) ÜRO Julgeolekunõukogus, milles tervitati asjaolu, et on teadvustatud tungivat vajadust kiirendada õiguslikult siduvate lepingute sõlmimist riikide vahel käsirelvade jälitamise, vahendamise ja vedamise kohta;

| G. | tervitades ELi aktiivset toetust ÜRO ebaseaduslike käsi- ja kergerelvade jälitamise avatud töörühmas õiguslikule kokkuleppele ning käsi- ja kergerelvade laskemoona arvamisele vahendi kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

G.

tervitades ELi aktiivset toetust ÜRO ebaseaduslike käsi- ja kergerelvade jälitamise avatud töörühmas õiguslikule kokkuleppele ning käsi- ja kergerelvade laskemoona arvamisele vahendi kohaldamisalasse;

| H. | tervitades ka toetust relvakaubanduslepingule, mida on avalikult väljendanud eesistujariik Luksemburg (Euroopa Parlamendi täiskogu istungil Strasbourg'is 11. mail 2005), samuti Soome, Ühendkuningriigi, Hollandi, Iirimaa, Hispaania ja Portugali valitsused, ning nende jõupingutusi koostöös partneritega piirkondliku ja ülemaailmse üksmeele saavutamiseks käsi- ja kergerelvade veo ülemaailmsete õiguslike standardite vajalikkuse osas; |
| --- | --- |

H.

tervitades ka toetust relvakaubanduslepingule, mida on avalikult väljendanud eesistujariik Luksemburg (Euroopa Parlamendi täiskogu istungil Strasbourg'is 11. mail 2005), samuti Soome, Ühendkuningriigi, Hollandi, Iirimaa, Hispaania ja Portugali valitsused, ning nende jõupingutusi koostöös partneritega piirkondliku ja ülemaailmse üksmeele saavutamiseks käsi- ja kergerelvade veo ülemaailmsete õiguslike standardite vajalikkuse osas;

| I. | tundes siiski muret, et EL pole ÜRO läbirääkimistel piisavalt pühendunud jälitusvahendi jätkumehhanismide loomisele, mis võimaldaks lisaks minimaalsetele ülemaailmsetele standarditele arendada välja vastavad parimate tavade suunised; |
| --- | --- |

I.

tundes siiski muret, et EL pole ÜRO läbirääkimistel piisavalt pühendunud jälitusvahendi jätkumehhanismide loomisele, mis võimaldaks lisaks minimaalsetele ülemaailmsetele standarditele arendada välja vastavad parimate tavade suunised;

| J. | lootes ja oodates, et rohkem ELi liikmesriike kuulutab avalikult oma aktiivset toetust jõupingutustele saavutada üksmeel relvakaubanduslepingu osas, et keelata relvade vedu, mis võib aidata kaasa inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsistele rikkumistele; |
| --- | --- |

J.

lootes ja oodates, et rohkem ELi liikmesriike kuulutab avalikult oma aktiivset toetust jõupingutustele saavutada üksmeel relvakaubanduslepingu osas, et keelata relvade vedu, mis võib aidata kaasa inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsistele rikkumistele;

| K. | kahetsedes aeglast edasiliikumist ÜRO laiapõhjalistel konsultatsioonidel käsi- ja kergerelvade ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemise valdkonnas ning vähest pühendumist eesmärgile sõlmida rahvusvaheline kokkulepe relvavahenduse kontrolli kohta; |
| --- | --- |

K.

kahetsedes aeglast edasiliikumist ÜRO laiapõhjalistel konsultatsioonidel käsi- ja kergerelvade ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemise valdkonnas ning vähest pühendumist eesmärgile sõlmida rahvusvaheline kokkulepe relvavahenduse kontrolli kohta;

| L. | tunnustades, et 2004. aasta aprilli lõpust, kui Poolast ja Sambiast said 40. ja 41. riik, kes ratifitseerimise lõpule viisid, on ÜRO tulirelvaprotokoll jõustunud kui õiguslikult siduv dokument; rõhutab, et protokoll on esimene ülemaailmne vahend, mis kohustab ÜRO liikmesriike reguleerima tulirelvade tootmist, eksporti, importi ja vedu, |
| --- | --- |

L.

tunnustades, et 2004. aasta aprilli lõpust, kui Poolast ja Sambiast said 40. ja 41. riik, kes ratifitseerimise lõpule viisid, on ÜRO tulirelvaprotokoll jõustunud kui õiguslikult siduv dokument; rõhutab, et protokoll on esimene ülemaailmne vahend, mis kohustab ÜRO liikmesriike reguleerima tulirelvade tootmist, eksporti, importi ja vedu,

| 1. | soovitab nõukogul ja liikmesriikidel edendada dünaamilise mehhanismi loomist kokkulepitud ÜRO jälitamisvahendi hindamiseks, muu hulgas luua tehnilistest ekspertidest koosnev töörühm, kelle ülesandeks oleks koostada parimaid tavasid käsitlevad suunised käsi- ja kergerelvade ning nende laskemoona tähistamise, registreerimise ja jälitamise kohta; |
| --- | --- |

1.

soovitab nõukogul ja liikmesriikidel edendada dünaamilise mehhanismi loomist kokkulepitud ÜRO jälitamisvahendi hindamiseks, muu hulgas luua tehnilistest ekspertidest koosnev töörühm, kelle ülesandeks oleks koostada parimaid tavasid käsitlevad suunised käsi- ja kergerelvade ning nende laskemoona tähistamise, registreerimise ja jälitamise kohta;

| 2. | julgustab kuut ELi liikmesriiki, kes pole veel ÜRO tulirelvaprotokolli allkirjastanud, seda viivitamatult tegema; |
| --- | --- |

2.

julgustab kuut ELi liikmesriiki, kes pole veel ÜRO tulirelvaprotokolli allkirjastanud, seda viivitamatult tegema;

| 3. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid tegutseksid aktiivselt selle nimel, et saavutada piirkondlik ja rahvusvaheline üksmeel relvaveo ülemaailmsete standardite osas, mis põhinevad riikide rahvusvahelisest õigusest tulenevatel olemasolevatel kohustustel ja vajadusel rahvusvahelise relvakaubanduslepingu järele; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid tegutseksid aktiivselt selle nimel, et saavutada piirkondlik ja rahvusvaheline üksmeel relvaveo ülemaailmsete standardite osas, mis põhinevad riikide rahvusvahelisest õigusest tulenevatel olemasolevatel kohustustel ja vajadusel rahvusvahelise relvakaubanduslepingu järele;

| 4. | soovitab sellega seoses, et nõukogu ja liikmesriigid ergutaksid teisel iga kahe aasta tagant toimuval ÜRO tegevusprogrammi käsitleval ÜRO liikmesriikide kohtumisel 2005. a juulis elavat arutelu, eesmärgiga tagada relvakaubanduslepingu läbirääkimiste tagamine vahetult pärast 2006. aasta ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsi; |
| --- | --- |

4.

soovitab sellega seoses, et nõukogu ja liikmesriigid ergutaksid teisel iga kahe aasta tagant toimuval ÜRO tegevusprogrammi käsitleval ÜRO liikmesriikide kohtumisel 2005. a juulis elavat arutelu, eesmärgiga tagada relvakaubanduslepingu läbirääkimiste tagamine vahetult pärast 2006. aasta ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsi;

| 5. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles taasalustama jõupingutusi, saavutamaks piirkondlik ja rahvusvaheline üksmeel vajaduse osas sõlmida rahvusvaheline leping käsi- ja kergerelvade vahenduse kontrolli kohta; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles taasalustama jõupingutusi, saavutamaks piirkondlik ja rahvusvaheline üksmeel vajaduse osas sõlmida rahvusvaheline leping käsi- ja kergerelvade vahenduse kontrolli kohta;

| 6. | teeb ettepaneku anda vastutavale komisjonile volitused koostada 2006. aasta ÜRO läbivaatamise konverentsi ajaks omaalgatuslik raport, eesmärgiga uurida põhjalikult EL tegevusi ja poliitikat seoses käsi- ja kergerelvadega ning täiendavalt edendada nõukogu ja liikmesriikide osalemist vastavas poliitikas piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

6.

teeb ettepaneku anda vastutavale komisjonile volitused koostada 2006. aasta ÜRO läbivaatamise konverentsi ajaks omaalgatuslik raport, eesmärgiga uurida põhjalikult EL tegevusi ja poliitikat seoses käsi- ja kergerelvadega ning täiendavalt edendada nõukogu ja liikmesriikide osalemist vastavas poliitikas piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogu eesistujariigile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogu eesistujariigile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 311.

(2)  EÜT C 140E, 13.6.2002, lk 587.

(3)  ELT C 69E, 19.3.2004, lk 136.

(4)  Nõukogu eesistujariigi avaldus, viide PRES05-013EN, 17.2.2005.

P6_TA(2005)0205

Euroopa välisteenistus

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsi deklaratsiooni nr 24 Euroopa põhiseaduse lepingu artikli III-296 kohta, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingut käsitleva valitsustevahelise konverentsi 29. oktoobril 2004 allkirjastatud lõppaktile (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsi deklaratsiooni nr 24 Euroopa põhiseaduse lepingu artikli III-296 kohta, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingut käsitleva valitsustevahelise konverentsi 29. oktoobril 2004 allkirjastatud lõppaktile (1);

| — | võttes arvesse 16. ja 17. detsembri. 2004. aasta Euroopa Ülemkogu lõppjäreldusi, eriti punkte 71-73; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. detsembri. 2004. aasta Euroopa Ülemkogu lõppjäreldusi, eriti punkte 71-73;

| — | võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (2), eriti selle lõike 3 punkti d; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (2), eriti selle lõike 3 punkti d;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjonis 15. märtsil 2005. aastal toimunud kuulamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjonis 15. märtsil 2005. aastal toimunud kuulamist;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta (dokument O-0054/05); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust Euroopa Liidu välisteenistuse institutsiooniliste aspektide kohta (dokument O-0054/05);

| — | võttes arvesse 11. mail 2005. aastal komisjoni nimel antud selgitavat vastust ning sellele järgnenud arutelu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. mail 2005. aastal komisjoni nimel antud selgitavat vastust ning sellele järgnenud arutelu;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades et tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse (edaspidi “ELV”) ülesehitusel on märkimisväärne roll liidu välissuhete ühtlasemaks, nähtavamaks ja tõhusamaks muutmisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades et tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse (edaspidi “ELV”) ülesehitusel on märkimisväärne roll liidu välissuhete ühtlasemaks, nähtavamaks ja tõhusamaks muutmisel;

| B. | arvestades, et nõukogu peasekretär ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjon esitavad 2005. aasta juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel ühise aruande ELV ettevalmistamisel tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu peasekretär ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjon esitavad 2005. aasta juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel ühise aruande ELV ettevalmistamisel tehtud edusammude kohta;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament ja komisjon peaksid võimalikult kiiresti kokkuleppele jõudma teatud ELV ülesehitust puudutavates põhimõttelistes küsimustes, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament ja komisjon peaksid võimalikult kiiresti kokkuleppele jõudma teatud ELV ülesehitust puudutavates põhimõttelistes küsimustes,

| 1. | tuletab komisjonile meelde, et ELV loomise otsus on võimalik ainult komisjoni nõusolekul, ning nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks ELV ettevalmistamisel kogu oma institutsioonilist kaalu, et säilitada ja edasi arendada ühenduse mudelit välissuhetes; |
| --- | --- |

1.

tuletab komisjonile meelde, et ELV loomise otsus on võimalik ainult komisjoni nõusolekul, ning nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks ELV ettevalmistamisel kogu oma institutsioonilist kaalu, et säilitada ja edasi arendada ühenduse mudelit välissuhetes;

| 2. | on veendunud, et selleks tuleb ELV organisatoorselt, halduslikult ja eelarveliselt ühendada komisjoni teenistustega, kuna välisministri (kes on ühtlasi komisjoni asepresident) juhtimisvolitused tagavad, et ELV lähtub “traditsioonilise” välispoliitika valdkonnas (ÜVJP ja ÜJKP) nõukogu otsustest, nagu tuleneb ka põhiseadusest, ning ühenduse välissuhete valdkonnas volinike kolleegiumi otsustest; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et selleks tuleb ELV organisatoorselt, halduslikult ja eelarveliselt ühendada komisjoni teenistustega, kuna välisministri (kes on ühtlasi komisjoni asepresident) juhtimisvolitused tagavad, et ELV lähtub “traditsioonilise” välispoliitika valdkonnas (ÜVJP ja ÜJKP) nõukogu otsustest, nagu tuleneb ka põhiseadusest, ning ühenduse välissuhete valdkonnas volinike kolleegiumi otsustest;

| 3. | nõuab tungivalt, et kooskõlas põhiseaduse sätete põhimõtete ja eesmärkidega ning põhiseadusliku konvendi nõupidamiste vaimus nõuaks komisjon tulevaste ettepanekute esitamisel järgmiste põhimõtete järgimist:






  a) | ELV personal peaks koosnema tasakaalustatud ja asjakohases proportsioonis komisjoni, nõukogu peasekretariaadi ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste ametnikest; |
| --- | --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et kooskõlas põhiseaduse sätete põhimõtete ja eesmärkidega ning põhiseadusliku konvendi nõupidamiste vaimus nõuaks komisjon tulevaste ettepanekute esitamisel järgmiste põhimõtete järgimist:

a)

ELV personal peaks koosnema tasakaalustatud ja asjakohases proportsioonis komisjoni, nõukogu peasekretariaadi ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste ametnikest;

| b) | ELV ülesehitus peaks tagama liidu ühtse käitumise välissuhetes; eriti tuleks ELVsse üle viia need üksused, mis tegelevad ÜVJP küsimustega kitsamas tähenduses, ja ametnikud, kes töötavad delegatsioonides juhtivatel kohtadel; |
| --- | --- |

b)

ELV ülesehitus peaks tagama liidu ühtse käitumise välissuhetes; eriti tuleks ELVsse üle viia need üksused, mis tegelevad ÜVJP küsimustega kitsamas tähenduses, ja ametnikud, kes töötavad delegatsioonides juhtivatel kohtadel;

| c) | kõikidelt komisjoni peadirektoraatidelt ei ole vaja võtta välissuhetealast pädevust; Euroopa Ülemkogule esitatav vahearuanne peaks pakkuma asjaomastele teenistustele (kaubanduse, arengu ja laienemise peadirektoraadid, koostööamet Europe Aid, humanitaarabi amet ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi välissuhetega tegelevad asjaomased teenistused) ainese aruteluks; |
| --- | --- |

c)

kõikidelt komisjoni peadirektoraatidelt ei ole vaja võtta välissuhetealast pädevust; Euroopa Ülemkogule esitatav vahearuanne peaks pakkuma asjaomastele teenistustele (kaubanduse, arengu ja laienemise peadirektoraadid, koostööamet Europe Aid, humanitaarabi amet ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi välissuhetega tegelevad asjaomased teenistused) ainese aruteluks;

| d) | kolmandates riikides asuvad komisjoni delegatsioonid ja nõukogu sidebürood tuleks ühendada “liidu saatkondadeks” ning neid peaksid juhtima ELV ametnikud, kes alluvad välisministri korraldustele ja järelevalvele, kuid kuuluvad halduslikult komisjoni teenistustesse; see aga ei välista, et nende delegatsioonide erialanõustajad lähetatakse komisjoni või Euroopa Parlamendi teistest peadirektoraatidest; |
| --- | --- |

d)

kolmandates riikides asuvad komisjoni delegatsioonid ja nõukogu sidebürood tuleks ühendada “liidu saatkondadeks” ning neid peaksid juhtima ELV ametnikud, kes alluvad välisministri korraldustele ja järelevalvele, kuid kuuluvad halduslikult komisjoni teenistustesse; see aga ei välista, et nende delegatsioonide erialanõustajad lähetatakse komisjoni või Euroopa Parlamendi teistest peadirektoraatidest;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 310, 16.12.2004, lk 420.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0004.

P6_TA(2005)0206

Raudteetranspordi sektori liikuvate töötajate töötingimusi käsitlev kokkulepe

Euroopa Parlamendi resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega käsitletakse Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelist kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas (KOM(2005)0032)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0032); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0032);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) vahel sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) vahel sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas;

| — | võttes arvesse asjaolu, et kokkulepe sisaldas ühist taotlust komisjonile rakendada kokkulepet nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 139 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et kokkulepe sisaldas ühist taotlust komisjonile rakendada kokkulepet nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 139 lõikega 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 78 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 78 lõiget 3,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31 näeb ette kõikide töötajate õiguse töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, maksimaalse tööaja piirangule ning iganädalastele ja -päevastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31 näeb ette kõikide töötajate õiguse töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, maksimaalse tööaja piirangule ning iganädalastele ja -päevastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele;

| B. | arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõike 1 alusel on sotsiaalpartneritele ühenduse tasandil võimalus, kui nad seda soovivad, astuda dialoogi, mis võib tuua kaasa lepingusuhted, kaasa arvatud kokkulepete sõlmimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõike 1 alusel on sotsiaalpartneritele ühenduse tasandil võimalus, kui nad seda soovivad, astuda dialoogi, mis võib tuua kaasa lepingusuhted, kaasa arvatud kokkulepete sõlmimine;

| C. | arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 2 näeb ette võimaluse ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepete rakendamiseks allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 2 näeb ette võimaluse ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepete rakendamiseks allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal,

| 1. | tervitab asjaolu, et ehkki asutamislepingu artikli 139 lõige 2 ei näe sotsiaalpartnerite komisjonile tehtud taotluste puhul ette konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, on komisjon saatnud oma ettepaneku edasi Euroopa Parlamendile ning on palunud temalt oma arvamuse edastamist nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et ehkki asutamislepingu artikli 139 lõige 2 ei näe sotsiaalpartnerite komisjonile tehtud taotluste puhul ette konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, on komisjon saatnud oma ettepaneku edasi Euroopa Parlamendile ning on palunud temalt oma arvamuse edastamist nõukogule ja komisjonile;

| 2. | toetab sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide kohta; on arvamusel, et see loob hea tasakaalu vajaduse vahel parandada töötingimusi ning seega kaitsta liikuvate töötajate tervist ja ohutust ning vajaduse vahel edendada piiriülest raudteeliiklust Euroopa Liidu sees; |
| --- | --- |

2.

toetab sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavate aspektide kohta; on arvamusel, et see loob hea tasakaalu vajaduse vahel parandada töötingimusi ning seega kaitsta liikuvate töötajate tervist ja ohutust ning vajaduse vahel edendada piiriülest raudteeliiklust Euroopa Liidu sees;

| 3. | on nõus, et kokkulepe tuleb esitada nõukogule; kutsub seetõttu nõukogu üles komisjoni ettepanekut nõukogu direktiivi kohta vastu võtma, et rakendada sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepet; |
| --- | --- |

3.

on nõus, et kokkulepe tuleb esitada nõukogule; kutsub seetõttu nõukogu üles komisjoni ettepanekut nõukogu direktiivi kohta vastu võtma, et rakendada sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepet;

| 4. | märgib, et raudteetranspordi sektorit käsitleb direktiiv 2003/88/EÜ; märgib, et muud ühenduse instrumendid võivad sisaldada veelgi spetsiifilisemaid nõudeid teatud ametite või ametitegevuste tööaja korralduse osas (direktiivi 2003/88/EÜ artikkel 14) ning et lisaks võib teatud tingimustel teha erandeid raudteetranspordi alal töötavatele isikutele (direktiivi 2003/88/EÜ artikli 17 lõike 3 punkt e); |
| --- | --- |

4.

märgib, et raudteetranspordi sektorit käsitleb direktiiv 2003/88/EÜ; märgib, et muud ühenduse instrumendid võivad sisaldada veelgi spetsiifilisemaid nõudeid teatud ametite või ametitegevuste tööaja korralduse osas (direktiivi 2003/88/EÜ artikkel 14) ning et lisaks võib teatud tingimustel teha erandeid raudteetranspordi alal töötavatele isikutele (direktiivi 2003/88/EÜ artikli 17 lõike 3 punkt e);

| 5. | märgib, et kokkulepe paneb paika spetsiifilised sätted liikuvale personalile piiriülestes koostalitlusteenustes, nt maksimaalsed sõiduajad, ja kehtestab põhimõtte igapäevaste ja -nädalaste puhkeaegade või töövaheaegade osas, mis on pikemad kui direktiivis 2003/88/EÜ toodud miinimumnõuded, nähes samal ajal ette direktiivist suurema paindlikkuse, et võtta vastavalt arvesse raudteesektori kitsendusi; on seepärast arvamusel, et kokkulepe on direktiiviga täielikult kooskõlas; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kokkulepe paneb paika spetsiifilised sätted liikuvale personalile piiriülestes koostalitlusteenustes, nt maksimaalsed sõiduajad, ja kehtestab põhimõtte igapäevaste ja -nädalaste puhkeaegade või töövaheaegade osas, mis on pikemad kui direktiivis 2003/88/EÜ toodud miinimumnõuded, nähes samal ajal ette direktiivist suurema paindlikkuse, et võtta vastavalt arvesse raudteesektori kitsendusi; on seepärast arvamusel, et kokkulepe on direktiiviga täielikult kooskõlas;

| 6. | tervitab asjaolu, et sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepe ja komisjoni ettepanek nõukogu direktiivi kohta näevad ette ainult miinimumnõuded, jättes liikmesriikidele ja/või sotsiaalpartneritele vabaduse säilitada või viia raudteetranspordi valdkonna töötajate jaoks sisse veelgi soodsamad sätted; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et sotsiaalpartnerite sõlmitud kokkulepe ja komisjoni ettepanek nõukogu direktiivi kohta näevad ette ainult miinimumnõuded, jättes liikmesriikidele ja/või sotsiaalpartneritele vabaduse säilitada või viia raudteetranspordi valdkonna töötajate jaoks sisse veelgi soodsamad sätted;

| 7. | rõhutab sotsiaalpartnerite äärmiselt tähtsat rolli töötajate tervise- ja ohutustingimuste parandamisel; toetab täielikult sotsiaalpartnerite vastavat kaasamist sotsiaaldialoogi läbirääkimistesse ja kokkuleppe sõlmimist töötingimuste osas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab sotsiaalpartnerite äärmiselt tähtsat rolli töötajate tervise- ja ohutustingimuste parandamisel; toetab täielikult sotsiaalpartnerite vastavat kaasamist sotsiaaldialoogi läbirääkimistesse ja kokkuleppe sõlmimist töötingimuste osas;

| 8. | soovitab ettepaneku vastu võtta; |
| --- | --- |

8.

soovitab ettepaneku vastu võtta;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja asjaomastele sotsiaalpartneritele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja asjaomastele sotsiaalpartneritele.

---

(1)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(2)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

P6_TA(2005)0207

ELi ja Venemaa suhted

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja Venemaa suhete kohta (2004/2170(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahelist 1. detsembril 1997 jõustunud partnerlus- ja koostöölepingut (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahelist 1. detsembril 1997 jõustunud partnerlus- ja koostöölepingut (1);

| — | võttes arvesse pärast 31. mai 2003. aasta Peterburi tippkohtumist ühisavaldusega kinnitatud ELi ja Venemaa eesmärki ühise majandusruumi, ühise rahu-, julgeoleku- ja õigusruumi, välisjulgeoleku alase koostöö ruumi ning teadus- ja haridusruumi loomise kohta, kaasa arvatud kultuuriaspektides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast 31. mai 2003. aasta Peterburi tippkohtumist ühisavaldusega kinnitatud ELi ja Venemaa eesmärki ühise majandusruumi, ühise rahu-, julgeoleku- ja õigusruumi, välisjulgeoleku alase koostöö ruumi ning teadus- ja haridusruumi loomise kohta, kaasa arvatud kultuuriaspektides;

| — | võttes arvesse paljusid usaldusväärseid vene ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide raporteid jätkuvate inimõiguste raskete rikkumiste kohta Tšetšeenias, Euroopa Inimõiguste Kohtu 24. veebruari 2005 otsuseid kuues Tšetšeeniaga seotud asjas ja paljusid sarnaseid kohtu menetluses olevaid asju; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paljusid usaldusväärseid vene ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide raporteid jätkuvate inimõiguste raskete rikkumiste kohta Tšetšeenias, Euroopa Inimõiguste Kohtu 24. veebruari 2005 otsuseid kuues Tšetšeeniaga seotud asjas ja paljusid sarnaseid kohtu menetluses olevaid asju;

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2) ja oma 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni Haagis 25. novembril 2004 peetud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2) ja oma 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni Haagis 25. novembril 2004 peetud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Ukraina valimistulemuste kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Ukraina valimistulemuste kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (5);

| — | võttes arvesse 10. mail 2005. aastal toimunud ELi ja Venemaa 15. tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. mail 2005. aastal toimunud ELi ja Venemaa 15. tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0135/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0135/2005);

| A. | arvestades, et heanaaberlikud suhted ja koostöö ELi ja Venemaa vahel on otsustava tähtsusega kogu Euroopa kontinendi stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu tagamisel; ning arvestades, et need suhted peavad põhinema ühistel väärtustel, hõlmates inimõigusi, turumajandust, õigusriigi põhimõtteid ja demokraatiat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et heanaaberlikud suhted ja koostöö ELi ja Venemaa vahel on otsustava tähtsusega kogu Euroopa kontinendi stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu tagamisel; ning arvestades, et need suhted peavad põhinema ühistel väärtustel, hõlmates inimõigusi, turumajandust, õigusriigi põhimõtteid ja demokraatiat;

| B. | arvestades, et ELil ja Venemaal on partnerluse osas suured ambitsioonid; tervitades edusamme seoses Kyoto protokolli ratifitseerimisega Venemaa poolt, partnerlus- ja koostöölepingu laiendamise ning Kaliningradi inimeste transiidiga ja seoses edasiminekuga läbirääkimistel Venemaa WTOga ühinemise tingimuste osas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELil ja Venemaal on partnerluse osas suured ambitsioonid; tervitades edusamme seoses Kyoto protokolli ratifitseerimisega Venemaa poolt, partnerlus- ja koostöölepingu laiendamise ning Kaliningradi inimeste transiidiga ja seoses edasiminekuga läbirääkimistel Venemaa WTOga ühinemise tingimuste osas;

| C. | arvestades, et Venemaa rõhutab multilateralismi olulisust ja näeb oma täielikku osalust ÜROs, G-8s ja Euroopa Nõukogus Venemaa välispoliitika nurgakivina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa rõhutab multilateralismi olulisust ja näeb oma täielikku osalust ÜROs, G-8s ja Euroopa Nõukogus Venemaa välispoliitika nurgakivina;

| D. | arvestades, et Venemaal on demokraatiat oluliselt nõrgendatud, eriti suuremate telejaamade ja enamiku raadiojaamade valitsuse kontrolli alla toomise, trükimeedia enesetsensuuri, avalike meeleavalduste korraldamise õigusele uute piirangute kehtestamise, valitsusvälise sektori halveneva olukorra, kohtunike suureneva poliitilise kontrolli ja riigiduuma liikmete valimise korra muutmise kaudu, mis on kõik mõeldud Kremli võimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaal on demokraatiat oluliselt nõrgendatud, eriti suuremate telejaamade ja enamiku raadiojaamade valitsuse kontrolli alla toomise, trükimeedia enesetsensuuri, avalike meeleavalduste korraldamise õigusele uute piirangute kehtestamise, valitsusvälise sektori halveneva olukorra, kohtunike suureneva poliitilise kontrolli ja riigiduuma liikmete valimise korra muutmise kaudu, mis on kõik mõeldud Kremli võimu suurendamiseks;

| E. | avaldab kahetsust, et olukord Tšetšeenias on jätkuvalt kontrolli alt väljas ning et Põhja-Kaukaasias ja Moskvas on toimunud äärmuslikke terrorirünnakuid; usub, et tungivalt on vaja uut lähenemisviisi, mille kujundamiseks on EL valmis andma oma toetuse; |
| --- | --- |

E.

avaldab kahetsust, et olukord Tšetšeenias on jätkuvalt kontrolli alt väljas ning et Põhja-Kaukaasias ja Moskvas on toimunud äärmuslikke terrorirünnakuid; usub, et tungivalt on vaja uut lähenemisviisi, mille kujundamiseks on EL valmis andma oma toetuse;

| F. | arvestades, et EL soovib tagada, et ELi laienemine ei tekitaks Euroopas uusi eraldusjooni, vaid aitaks kaasa heaolu ja arengu edasisele levimisele; ning arvestades, et EL soovib pidada Venemaaga dialoogi ühise naabruspoliitika üle; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL soovib tagada, et ELi laienemine ei tekitaks Euroopas uusi eraldusjooni, vaid aitaks kaasa heaolu ja arengu edasisele levimisele; ning arvestades, et EL soovib pidada Venemaaga dialoogi ühise naabruspoliitika üle;

| G. | tunnustades täielikult Nõukogude Liidu rahvaste suuri jõupingutusi ja ohvreid natsliku režiimiga võitlemisel ning paljude Euroopa riikide ja rahvaste vabastamist natslikust hirmuvalitsusest, millele ei ole ajaloos võrdset, kuid mõistes hukka Nõukogude Liidu poolt mitmete rahvaste ja riikide, sealhulgas Balti riikide okupeerimine ja sellele järgnenud annekteerimise ja türannia tõttu inimestele äärmiselt raske olukorra ja arvukate ohvrite põhjustamine; ning lootes, et nende faktide tunnistamine Venemaa poolt saab aluseks täielikule leppimisele Venemaa ja kõikide ELi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

G.

tunnustades täielikult Nõukogude Liidu rahvaste suuri jõupingutusi ja ohvreid natsliku režiimiga võitlemisel ning paljude Euroopa riikide ja rahvaste vabastamist natslikust hirmuvalitsusest, millele ei ole ajaloos võrdset, kuid mõistes hukka Nõukogude Liidu poolt mitmete rahvaste ja riikide, sealhulgas Balti riikide okupeerimine ja sellele järgnenud annekteerimise ja türannia tõttu inimestele äärmiselt raske olukorra ja arvukate ohvrite põhjustamine; ning lootes, et nende faktide tunnistamine Venemaa poolt saab aluseks täielikule leppimisele Venemaa ja kõikide ELi liikmesriikide vahel;

| H. | arvestades, et ELi ja liikmesriikide selged ning objektiivsed seisukohad on põhjendatud ja tõhusa Venemaa-poliitika vajalik eeltingimus; arvestades, et komisjon ja nõukogu tunnistasid 2004. aasta alguses suuri vigu, mida EL on teinud oma Venemaa-poliitika teostamisel, ning poliitikate sidususe tagamiseks on kasutusele võetud uus meetod, mille alusdokumendis määratletakse võtmeküsimused ja nende “teostamise kursid”; ning arvestades, et see ei ole viinud piisavate edusammudeni ja et juurutada tuleb avaliku ja parlamentaarse kontrolli meetmeid, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ja liikmesriikide selged ning objektiivsed seisukohad on põhjendatud ja tõhusa Venemaa-poliitika vajalik eeltingimus; arvestades, et komisjon ja nõukogu tunnistasid 2004. aasta alguses suuri vigu, mida EL on teinud oma Venemaa-poliitika teostamisel, ning poliitikate sidususe tagamiseks on kasutusele võetud uus meetod, mille alusdokumendis määratletakse võtmeküsimused ja nende “teostamise kursid”; ning arvestades, et see ei ole viinud piisavate edusammudeni ja et juurutada tuleb avaliku ja parlamentaarse kontrolli meetmeid,

ELi ja liikmesriikide poliitika

| 1. | tunnistab Venemaa tähtsust pragmaatilise koostööpartnerina, kellega Euroopa Liit ei jaga mitte üksnes majandus- ja kaubandushuvisid, vaid ka eesmärki tegutseda strateegilise partnerina nii rahvusvahelisel areenil kui ka ühises naabruses; |
| --- | --- |

1.

tunnistab Venemaa tähtsust pragmaatilise koostööpartnerina, kellega Euroopa Liit ei jaga mitte üksnes majandus- ja kaubandushuvisid, vaid ka eesmärki tegutseda strateegilise partnerina nii rahvusvahelisel areenil kui ka ühises naabruses;

| 2. | tunnustab Venemaa potentsiaali strateegilise partnerina rahu, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel ja rahvusvahelise terrorismi ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemisel, aga ka koostöös OSCE ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega “pehme julgeoleku”, näiteks keskkonna- ja tuumaohtude, narkootikumi- , relva- ja inimkaubanduse ning piiriülese kuritegevuse küsimustega tegelemisel Euroopa naabrusriikides; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Venemaa potentsiaali strateegilise partnerina rahu, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel ja rahvusvahelise terrorismi ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemisel, aga ka koostöös OSCE ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega “pehme julgeoleku”, näiteks keskkonna- ja tuumaohtude, narkootikumi- , relva- ja inimkaubanduse ning piiriülese kuritegevuse küsimustega tegelemisel Euroopa naabrusriikides;

| 3. | rõhutab vajadust jätkuvalt arendada ja rakendada Euroopas ühtset energiastrateegiat, kaasates tootjaid, tarnijaid ja tarbijaid, et luua läbipaistev ja säästlik energiasüsteem ning edendada energiavarustuse regionaalset mitmekesisust; märgib, et niisuguse strateegia arendamine vastaks nii Euroopa Liidu kui ka Venemaa huvidele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust jätkuvalt arendada ja rakendada Euroopas ühtset energiastrateegiat, kaasates tootjaid, tarnijaid ja tarbijaid, et luua läbipaistev ja säästlik energiasüsteem ning edendada energiavarustuse regionaalset mitmekesisust; märgib, et niisuguse strateegia arendamine vastaks nii Euroopa Liidu kui ka Venemaa huvidele;

| 4. | kutsub komisjoni ja nõukogunäitama üles solidaarsust ja ühtsust uute ning vanade liikmesriikide vahel, juhul kui Venemaa soovib oma lähenemist nende suhtes eristada; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja nõukogunäitama üles solidaarsust ja ühtsust uute ning vanade liikmesriikide vahel, juhul kui Venemaa soovib oma lähenemist nende suhtes eristada;

| 5. | kutsub nõukogu üles leppima kokku raporteerimise nõuetes ja muudes mehhanismides, millega saaks alati tagada kokkulepitud seisukohtade järgimise nii ELi kui ka liikmesriikide poolt nende suhetes Venemaaga ning mida peaks järgima ka suhetes muude kolmandate riikidega; nõuab tungivalt, et kahepoolsetes suhetes Venemaaga toetataks ELi ühisseisukohti, tagades läbipaistvuse ja asjakohased konsultatsioonid; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu üles leppima kokku raporteerimise nõuetes ja muudes mehhanismides, millega saaks alati tagada kokkulepitud seisukohtade järgimise nii ELi kui ka liikmesriikide poolt nende suhetes Venemaaga ning mida peaks järgima ka suhetes muude kolmandate riikidega; nõuab tungivalt, et kahepoolsetes suhetes Venemaaga toetataks ELi ühisseisukohti, tagades läbipaistvuse ja asjakohased konsultatsioonid;

| 6. | rõhutab, et laienenud liidus ja eelkõige uue finantsraamistiku ja välissuhete vahendite kontekstis tuleks enam rõhutada regionaalse koostöö osatähtsust ning et põhjadimensioon peaks ELi põhjaregioonides ja Venemaa looderegioonides nägema ette raamistiku sellisele regionaalsele koostööle; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et laienenud liidus ja eelkõige uue finantsraamistiku ja välissuhete vahendite kontekstis tuleks enam rõhutada regionaalse koostöö osatähtsust ning et põhjadimensioon peaks ELi põhjaregioonides ja Venemaa looderegioonides nägema ette raamistiku sellisele regionaalsele koostööle;

Neli ühisruumi

| 7. | toetab nelja ühise poliitikaruumi loomise eesmärki ja tegevuskava koostamist igale ruumile; nõuab kindlalt nimetatud nelja ruumi käsitlemist ühtse paketina ja et kvaliteeti tuleb pidada kiirusest tähtsamaks; pöörab lisaks vajadusele leppida kokku sõnastuses tähelepanu ka tundlikes võtmeküsimustes tegelike seisukohtade lähendamise osas; |
| --- | --- |

7.

toetab nelja ühise poliitikaruumi loomise eesmärki ja tegevuskava koostamist igale ruumile; nõuab kindlalt nimetatud nelja ruumi käsitlemist ühtse paketina ja et kvaliteeti tuleb pidada kiirusest tähtsamaks; pöörab lisaks vajadusele leppida kokku sõnastuses tähelepanu ka tundlikes võtmeküsimustes tegelike seisukohtade lähendamise osas;

| 8. | tervitab iseäranis Euroopa Liidu ja Venemaa eesmärki teha tulevikus koostööd Transnistria, Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Mägi-Karabahhi piirkondlike konfliktide lahendamisel ja rõhutab, et Venemaa peab nüüdsest järgima Euroopa Liidu valmisolekut, et aidata nii humanitaarsel kui poliitilisel tasandil kaasa ka Tšetšeenia konflikti stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

8.

tervitab iseäranis Euroopa Liidu ja Venemaa eesmärki teha tulevikus koostööd Transnistria, Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Mägi-Karabahhi piirkondlike konfliktide lahendamisel ja rõhutab, et Venemaa peab nüüdsest järgima Euroopa Liidu valmisolekut, et aidata nii humanitaarsel kui poliitilisel tasandil kaasa ka Tšetšeenia konflikti stabiliseerimisele;

| 9. | loodab, et nõukogu ja komisjon, aga ka Venemaa kasutavad ära tippkohumisel tekkinud võimalust ning võtavad konkreetseid meetmeid tegevuskavade ellurakendamiseks; soovitab pöörata erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele neljas ühises ruumis:






  — | Ühine majandusruum: tervitab kokkulepet tugevdada keskkonna alast koostööd, parandada koostööd telekommunikatsiooni, transpordi ja energia alal, aga rõhutab jätkuvat vajadust arendada konkurentsi ning investeerimistingimuste parandamise vajadust nende ettenähtavuse ja õiguskindluse suurendamise läbi; |
| --- | --- | --- |

9.

loodab, et nõukogu ja komisjon, aga ka Venemaa kasutavad ära tippkohumisel tekkinud võimalust ning võtavad konkreetseid meetmeid tegevuskavade ellurakendamiseks; soovitab pöörata erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele neljas ühises ruumis:

—

Ühine majandusruum: tervitab kokkulepet tugevdada keskkonna alast koostööd, parandada koostööd telekommunikatsiooni, transpordi ja energia alal, aga rõhutab jätkuvat vajadust arendada konkurentsi ning investeerimistingimuste parandamise vajadust nende ettenähtavuse ja õiguskindluse suurendamise läbi;

| — | Ühine vabaduse, julgeoleku- ja õigusruum: rõhutab, et areng selles ruumis ei saa piirduda vaid tagasivõtmise ja viisasüsteemi lihtsustamisega, samuti tuleb tugevdada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja meedia sõltumatust; rõhutab, et inimõiguste alased konsultatsioonid peavad saama ELi ja Venemaa partnerluse lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

—

Ühine vabaduse, julgeoleku- ja õigusruum: rõhutab, et areng selles ruumis ei saa piirduda vaid tagasivõtmise ja viisasüsteemi lihtsustamisega, samuti tuleb tugevdada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja meedia sõltumatust; rõhutab, et inimõiguste alased konsultatsioonid peavad saama ELi ja Venemaa partnerluse lahutamatuks osaks;

| — | Ühine välisjulgeoleku ruum: ootab konkreetset tegevust jätkuks uuendatud kohustusele lahendada Kaukaasia ja Transnistria pikaleveninud konfliktid ning dialoogi suurendamist kriisijuhtimise ja julgeoleku alal; |
| --- | --- |

—

Ühine välisjulgeoleku ruum: ootab konkreetset tegevust jätkuks uuendatud kohustusele lahendada Kaukaasia ja Transnistria pikaleveninud konfliktid ning dialoogi suurendamist kriisijuhtimise ja julgeoleku alal;

| — | Ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum: tervitab otsust luua 2006. aastal Moskvasse Euroopa-instituut, kuna see on konkreetne samm tõhusama koostöö suunas selles valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum: tervitab otsust luua 2006. aastal Moskvasse Euroopa-instituut, kuna see on konkreetne samm tõhusama koostöö suunas selles valdkonnas;

| 10. | rõhutab, et tagasivõtulepingu sõlmimine on ELi ja Venemaa vahelise viisarežiimi lihtsustamise lepingule allakirjutamise eeltingimus; on veendunud, et EL peaks olema nõus Venemaa eesmärgiga, mis näeb ette viisarežiimi lihtsustamist Schengeni riikidega ja pikemas perspektiivis viisavaba reisimist, ning sätestama kõik vajalikud tingimused selges tegevuskavas, kus on toodud konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tagasivõtulepingu sõlmimine on ELi ja Venemaa vahelise viisarežiimi lihtsustamise lepingule allakirjutamise eeltingimus; on veendunud, et EL peaks olema nõus Venemaa eesmärgiga, mis näeb ette viisarežiimi lihtsustamist Schengeni riikidega ja pikemas perspektiivis viisavaba reisimist, ning sätestama kõik vajalikud tingimused selges tegevuskavas, kus on toodud konkreetsed meetmed;

| 11. | toetab Venemaa ambitsioone liituda WTOga ja näeb ühist huvi Venemaa toetamisel avatud, dünaamilise ja mitmekesise majandusega partneriks saamisel; rõhutab vajadust tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust ja läbipaistvust investeerimiskliima parandamise eesmärgil; |
| --- | --- |

11.

toetab Venemaa ambitsioone liituda WTOga ja näeb ühist huvi Venemaa toetamisel avatud, dünaamilise ja mitmekesise majandusega partneriks saamisel; rõhutab vajadust tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust ja läbipaistvust investeerimiskliima parandamise eesmärgil;

| 12. | märgib, et WTO liikmeksolek saadab olulise signaali välisinvestoritele, aidates sellega tugevdada ja mitmekesistada kaubandussidemeid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et WTO liikmeksolek saadab olulise signaali välisinvestoritele, aidates sellega tugevdada ja mitmekesistada kaubandussidemeid;

| 13. | kutsub komisjoni üles jätkama ja tugevdama dialoogi Venemaa võimuesindajate ja majanduspartneritega kaubandus- ja majanduskoostöö probleemide valdkonnas, eelkõige tehniliste normide ja tolliprotseduuride ühtlustamise, teenuste liberaliseerimise, monopolide keelustamise ning pangandussüsteemi avamise vallas, ning tagama, et Venemaa kehtestaks intellektuaalse omandi rakendusmeetmed, mis vähendaksid oluliselt intellektuaalse omandi õiguste piraatlust enne Venemaa ühinemist WTOga; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles jätkama ja tugevdama dialoogi Venemaa võimuesindajate ja majanduspartneritega kaubandus- ja majanduskoostöö probleemide valdkonnas, eelkõige tehniliste normide ja tolliprotseduuride ühtlustamise, teenuste liberaliseerimise, monopolide keelustamise ning pangandussüsteemi avamise vallas, ning tagama, et Venemaa kehtestaks intellektuaalse omandi rakendusmeetmed, mis vähendaksid oluliselt intellektuaalse omandi õiguste piraatlust enne Venemaa ühinemist WTOga;

| 14. | ergutab Venemaa valitsust kohaldama WTO nõuetele vastavat energiavarude (gaasi) hindamise süsteemi ja kaotama diskrimineerivad raudteetariifid, mis annavad Läänemere piirkonnas Vene sadamatele eelise muude sadamate ees, olles seega vastuolus turumajanduse põhimõtetega ning mõjutades negatiivselt Euroopa Liidu ja Venemaa vahelist kaubandust; |
| --- | --- |

14.

ergutab Venemaa valitsust kohaldama WTO nõuetele vastavat energiavarude (gaasi) hindamise süsteemi ja kaotama diskrimineerivad raudteetariifid, mis annavad Läänemere piirkonnas Vene sadamatele eelise muude sadamate ees, olles seega vastuolus turumajanduse põhimõtetega ning mõjutades negatiivselt Euroopa Liidu ja Venemaa vahelist kaubandust;

| 15. | kutsub ELi ja Venemaad üles arendama sügavamat integratsiooni, valmistades ette ja alustades läbirääkimisi vabakaubanduspiirkonna üle vahetult pärast Venemaa ühinemist WTOga; peab ELi ja Venemaa vabakaubanduspiirkonna kokkulepet ambitsioonikaks vaheastmeks ühise majandusruumi loomisel, hõlmates kauplemist kaupade ja teenustega, asutamisvabadust, riigihangete eeskirju, regulatiivset ühildatavust ja teisi kaubanduslikke tahke; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja Venemaad üles arendama sügavamat integratsiooni, valmistades ette ja alustades läbirääkimisi vabakaubanduspiirkonna üle vahetult pärast Venemaa ühinemist WTOga; peab ELi ja Venemaa vabakaubanduspiirkonna kokkulepet ambitsioonikaks vaheastmeks ühise majandusruumi loomisel, hõlmates kauplemist kaupade ja teenustega, asutamisvabadust, riigihangete eeskirju, regulatiivset ühildatavust ja teisi kaubanduslikke tahke;

| 16. | tervitab käimasolevaid läbirääkimisi Euroopa Galileo programmi ja Venemaa satelliitnavigatsioonisüsteemi Glonass vahelise koostöö tihendamise osas ja ergutab mõlemat poolt sõlmima lepingu kahe navigatsioonisüsteemi vastavuse ja täiendavuse kohta; |
| --- | --- |

16.

tervitab käimasolevaid läbirääkimisi Euroopa Galileo programmi ja Venemaa satelliitnavigatsioonisüsteemi Glonass vahelise koostöö tihendamise osas ja ergutab mõlemat poolt sõlmima lepingu kahe navigatsioonisüsteemi vastavuse ja täiendavuse kohta;

Demokraatia, inimõigused ja õigusriik Venemaal

| 17. | väljendab muret seoses Venemaa demokraatiale, turumajandusele ja inimõiguste kaitsele pühendumise ilmse nõrgenemisega; kahetseb vaba ja sõltumatu meedia tegevuse piiramist; on jätkuvalt kriitiline seoses kohtusüsteemi kasutamisega ilmsete poliitiliste eesmärkide saavutamisel; märgib, et need arengud mõjutavad nii Venemaa inimeste olukorda kui ka Venemaa välissuhteid, ning et ELi ja Venemaa partnerlus on takistatud niikaua, kui need arengusuunad Venemaal ei ole pöördunud; |
| --- | --- |

17.

väljendab muret seoses Venemaa demokraatiale, turumajandusele ja inimõiguste kaitsele pühendumise ilmse nõrgenemisega; kahetseb vaba ja sõltumatu meedia tegevuse piiramist; on jätkuvalt kriitiline seoses kohtusüsteemi kasutamisega ilmsete poliitiliste eesmärkide saavutamisel; märgib, et need arengud mõjutavad nii Venemaa inimeste olukorda kui ka Venemaa välissuhteid, ning et ELi ja Venemaa partnerlus on takistatud niikaua, kui need arengusuunad Venemaal ei ole pöördunud;

| 18. | asub seisukohale, et Jukose juhtum on oluline test Venemaa poolt õigusriigi, omandiõiguse, läbipaistvuse põhimõtete ning investeerijate jaoks õiglase ja avatud turu austamise jaoks; |
| --- | --- |

18.

asub seisukohale, et Jukose juhtum on oluline test Venemaa poolt õigusriigi, omandiõiguse, läbipaistvuse põhimõtete ning investeerijate jaoks õiglase ja avatud turu austamise jaoks;

| 19. | võtab teadmiseks ELi ja Venemaa vahel hiljuti alustatud regulaarseid konsultatsioone inimõiguste ja põhivabaduste teemal, sealhulgas vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õiguste osas; rõhutab sellega seoses, et sellised konsultatsioonid peavad vastama EL suunistele inimõigustealaste dialoogide pidamise kohta ja seetõttu tuleks nimetatud protsessi kaasata Euroopa Parlament ja valitsusvälised organisatsioonid, et määratleda peamised tõstatatavad probleemid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks ELi ja Venemaa vahel hiljuti alustatud regulaarseid konsultatsioone inimõiguste ja põhivabaduste teemal, sealhulgas vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õiguste osas; rõhutab sellega seoses, et sellised konsultatsioonid peavad vastama EL suunistele inimõigustealaste dialoogide pidamise kohta ja seetõttu tuleks nimetatud protsessi kaasata Euroopa Parlament ja valitsusvälised organisatsioonid, et määratleda peamised tõstatatavad probleemid;

| 20. | rõhutab, et kõik riigid peaksid täielikult järgima endale võetud riigisiseseid ja rahvusvahelisi kohustusi vähemusrahvuste õiguste osas; on mures teadete pärast seoses teatud etniliste rühmade, näiteks mari rahva diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kõik riigid peaksid täielikult järgima endale võetud riigisiseseid ja rahvusvahelisi kohustusi vähemusrahvuste õiguste osas; on mures teadete pärast seoses teatud etniliste rühmade, näiteks mari rahva diskrimineerimisega;

| 21. | väljendab muret seoses Venemaal aset leidvate antisemitismi ilmingutega; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret seoses Venemaal aset leidvate antisemitismi ilmingutega;

Naabrus- ja välispoliitika

| 22. | ei tunnusta välispoliitikat, mille eesmärk on mõjusfääride loomine; rõhutab vajadust täielikult austada kõikide riikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, kaasa arvatud iga riigi õigust arendada suhteid teiste riikide ja organisatsioonidega oma huvide kohaselt ja kooskõlas ÜRO, OSCE ja Euroopa Nõukogu raamistikus sätestatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

22.

ei tunnusta välispoliitikat, mille eesmärk on mõjusfääride loomine; rõhutab vajadust täielikult austada kõikide riikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, kaasa arvatud iga riigi õigust arendada suhteid teiste riikide ja organisatsioonidega oma huvide kohaselt ja kooskõlas ÜRO, OSCE ja Euroopa Nõukogu raamistikus sätestatud põhimõtetega;

| 23. | palub, et Venemaa ei peaks demokraatia levimist oma naabruses ega sidemete tugevnemist ELiga, sealhulgas ELi laienemist, ohuks Venemaa positsioonile, vaid võimaluseks uuendada poliitilist ja majanduslikku koostööd nende riikidega võrdsuse ja vastastikuse austuse alusel; |
| --- | --- |

23.

palub, et Venemaa ei peaks demokraatia levimist oma naabruses ega sidemete tugevnemist ELiga, sealhulgas ELi laienemist, ohuks Venemaa positsioonile, vaid võimaluseks uuendada poliitilist ja majanduslikku koostööd nende riikidega võrdsuse ja vastastikuse austuse alusel;

| 24. | kutsub Venemaad ja kõiki liikmesriike üles tegema täielikult kättesaadavaks II Maailmasõja saladokumendid ning võimaldada ajaloolastele neile juurdepääs vastastikuseks uurimiseks ja usalduse loomiseks; |
| --- | --- |

24.

kutsub Venemaad ja kõiki liikmesriike üles tegema täielikult kättesaadavaks II Maailmasõja saladokumendid ning võimaldada ajaloolastele neile juurdepääs vastastikuseks uurimiseks ja usalduse loomiseks;

| 25. | kutsub Venemaad üles lahendama ummikseis suhetes OSCEga, täites oma kohustused seoses osamaksetega OSCE eelarvesse; märgib, et eelarve puudumine takistab OSCE tegevuste läbiviimist, mille tagajärjel jookseb ummikusse demokraatia ja julgeoleku edendamine Kesk- ja Ida-Euroopas; toetab OSCE tegevuse edasist arendamist julgeoleku alal ja avaldab kahetsust, et Venemaa toetuse puudumine tegi võimatuks piirikontrollimissiooni jätkamise Gruusias; avaldab kahetsust, et nõukogu otsuses ei pakuta mingit asendust sellele missioonile; toetab samuti Venemaa nõuet otsida võimalusi OSCE majandus- ja keskkonnaalase koostöö tugevdamiseks; on siiski kindlalt vastu OSCE kontrolli nõrgendamisele valimistel ja teiste tegevuste nõrgendamisele, mis on seotud inimaspektidega ja mis väljendavad konkreetseid ühisväärtusi, millel põhineb ELi ja Venemaa partnerlus; |
| --- | --- |

25.

kutsub Venemaad üles lahendama ummikseis suhetes OSCEga, täites oma kohustused seoses osamaksetega OSCE eelarvesse; märgib, et eelarve puudumine takistab OSCE tegevuste läbiviimist, mille tagajärjel jookseb ummikusse demokraatia ja julgeoleku edendamine Kesk- ja Ida-Euroopas; toetab OSCE tegevuse edasist arendamist julgeoleku alal ja avaldab kahetsust, et Venemaa toetuse puudumine tegi võimatuks piirikontrollimissiooni jätkamise Gruusias; avaldab kahetsust, et nõukogu otsuses ei pakuta mingit asendust sellele missioonile; toetab samuti Venemaa nõuet otsida võimalusi OSCE majandus- ja keskkonnaalase koostöö tugevdamiseks; on siiski kindlalt vastu OSCE kontrolli nõrgendamisele valimistel ja teiste tegevuste nõrgendamisele, mis on seotud inimaspektidega ja mis väljendavad konkreetseid ühisväärtusi, millel põhineb ELi ja Venemaa partnerlus;

| 26. | rõhutab välisjulgeoleku ühisruumi loomise tähtsust, mis ajapikku võib viia ELi ja Venemaa julgeoleku, konfliktide ennetamise ja lahendamise, tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alase dialoogi kõrgetasemelise foorumi loomiseni; toetab Venemaa osalemist ELi juhitud kriisijuhtimisel Sevilla 2002. aasta juuni Euroopa Ülemkogul kindlaks määratud tingimustel (6), eeldusel, et Vene relvajõud demonstreerivad oma suutlikkust võtta kasutusele ELi standardid ja tegevuskorrad ning üldisemalt arendada Euroopa julgeoleku- ja kaitsekultuuri; |
| --- | --- |

26.

rõhutab välisjulgeoleku ühisruumi loomise tähtsust, mis ajapikku võib viia ELi ja Venemaa julgeoleku, konfliktide ennetamise ja lahendamise, tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alase dialoogi kõrgetasemelise foorumi loomiseni; toetab Venemaa osalemist ELi juhitud kriisijuhtimisel Sevilla 2002. aasta juuni Euroopa Ülemkogul kindlaks määratud tingimustel (6), eeldusel, et Vene relvajõud demonstreerivad oma suutlikkust võtta kasutusele ELi standardid ja tegevuskorrad ning üldisemalt arendada Euroopa julgeoleku- ja kaitsekultuuri;

| 27. | rõhutab Vene Föderatsiooni osa või naaberriike puudutavate territoriaalsete ja poliitiliste konfliktide, sealhulgas konfliktid Kaukaasias ja Transnistria konflikt Moldovas, rahuliku ja poliitilise lahendamise tähtsust; kutsub Venemaad üles austama kõiki rahulikke reformiliikumisi SRÜ riikides ning julgustama demokraatlikke reforme Kesk-Aasia riikides; |
| --- | --- |

27.

rõhutab Vene Föderatsiooni osa või naaberriike puudutavate territoriaalsete ja poliitiliste konfliktide, sealhulgas konfliktid Kaukaasias ja Transnistria konflikt Moldovas, rahuliku ja poliitilise lahendamise tähtsust; kutsub Venemaad üles austama kõiki rahulikke reformiliikumisi SRÜ riikides ning julgustama demokraatlikke reforme Kesk-Aasia riikides;

| 28. | palub Venemaal uuesti kinnitada Gruusia ja Moldova territoriaalse terviklikkuse tunnustamist ja vastavalt nii endale OSCEs võetud kohustusele kui ka nende suveräänsete riikide nõudele oma sõjaväe Gruusiast ja Moldovast välja viia; |
| --- | --- |

28.

palub Venemaal uuesti kinnitada Gruusia ja Moldova territoriaalse terviklikkuse tunnustamist ja vastavalt nii endale OSCEs võetud kohustusele kui ka nende suveräänsete riikide nõudele oma sõjaväe Gruusiast ja Moldovast välja viia;

| 29. | on veendunud, et tänu äsja tagasi võidetud demokraatiale parandavad edukad reformid Ukrainas majandusliku, sotsiaalse ja moraalse kasu saamise väljavaateid nii Venemaale kui ka ELile; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma oma igakülgne panus taolise kasu saamise lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et tänu äsja tagasi võidetud demokraatiale parandavad edukad reformid Ukrainas majandusliku, sotsiaalse ja moraalse kasu saamise väljavaateid nii Venemaale kui ka ELile; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma oma igakülgne panus taolise kasu saamise lihtsustamiseks;

| 30. | nõuab tungivalt, et nõukogu tõstataks Venemaaga suheldes Valgevene küsimuse, pöörates tähelepanu sellele, et Valgevene demokraatlikuks muutmine on nii ELi kui ka Vene Föderatsiooni huvides ning et selles suhtes tuleb teha ühiseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et nõukogu tõstataks Venemaaga suheldes Valgevene küsimuse, pöörates tähelepanu sellele, et Valgevene demokraatlikuks muutmine on nii ELi kui ka Vene Föderatsiooni huvides ning et selles suhtes tuleb teha ühiseid jõupingutusi;

| 31. | rõhutab kavandatava Euroopa naabrus- ja partnerlusprogrammi uuendusliku piiriülese komponendi tähtsust, mis on ette nähtud Venemaal ja teistes riikides TACISe programmi asendamiseks; rõhutab piiriüleste majandus- ja sotsiaalsete sidemete edendamise tähtsust ja vajadust oluliselt tugevdada ELi tegevust selles osas; |
| --- | --- |

31.

rõhutab kavandatava Euroopa naabrus- ja partnerlusprogrammi uuendusliku piiriülese komponendi tähtsust, mis on ette nähtud Venemaal ja teistes riikides TACISe programmi asendamiseks; rõhutab piiriüleste majandus- ja sotsiaalsete sidemete edendamise tähtsust ja vajadust oluliselt tugevdada ELi tegevust selles osas;

| 32. | rõhutab multilateralismi tähtsust ning peab oluliseks, et EL ja Venemaa teeksid koostööd ÜRO mandaadi toetamisel ja ÜRO reformi seisukohtade koordineerimisel, eriti julgeolekunõukogu osas; rõhutab, kui tähtis on Venemaa toetus Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja Kyoto protokollile; |
| --- | --- |

32.

rõhutab multilateralismi tähtsust ning peab oluliseks, et EL ja Venemaa teeksid koostööd ÜRO mandaadi toetamisel ja ÜRO reformi seisukohtade koordineerimisel, eriti julgeolekunõukogu osas; rõhutab, kui tähtis on Venemaa toetus Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja Kyoto protokollile;

| 33. | märgib, et terrorismivastane võitlus on toonud massihävitusrelvade leviku ja tuumaarsenali ohutuse küsimuse globaalse julgeoleku esiritta; kutsub Venemaad üles töötama globaalselt tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise suunas, sealhulgas Iraanis, eriti uute tuumarelvatüüpide arendamise lõpetamise, tuumajäätmete ohutu hävitamise ning jätkuva ja kontrollitud tuumaarsenali demonteerimise kaudu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles pakkuma Venemaale tuumaarsenali demonteerimiseks märkimisväärset tehnilist ja materiaalset abi; kutsub nõukogu ja liikmesriike - “tõhusa multilaterismi” ja solidaarsuse vaimus ning ELi massihävitusrelvade leviku vastase strateegia raames - tegema ja toetama uusi algatusi tuumadesarmeerimiseks ning ÜRO desarmeerimiskonverentsi taaselustamiseks; |
| --- | --- |

33.

märgib, et terrorismivastane võitlus on toonud massihävitusrelvade leviku ja tuumaarsenali ohutuse küsimuse globaalse julgeoleku esiritta; kutsub Venemaad üles töötama globaalselt tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise suunas, sealhulgas Iraanis, eriti uute tuumarelvatüüpide arendamise lõpetamise, tuumajäätmete ohutu hävitamise ning jätkuva ja kontrollitud tuumaarsenali demonteerimise kaudu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles pakkuma Venemaale tuumaarsenali demonteerimiseks märkimisväärset tehnilist ja materiaalset abi; kutsub nõukogu ja liikmesriike - “tõhusa multilaterismi” ja solidaarsuse vaimus ning ELi massihävitusrelvade leviku vastase strateegia raames - tegema ja toetama uusi algatusi tuumadesarmeerimiseks ning ÜRO desarmeerimiskonverentsi taaselustamiseks;

| 34. | tunnistab Venemaa kriitilist tähtsust Euroopat Aasiaga ühendava potentsiaalselt väga tähtsa transpordikoridori loomisel ning julgustab Vene Föderatsiooni tegema tihedamat koostööd transpordi infrastruktuuri arendamiseks; |
| --- | --- |

34.

tunnistab Venemaa kriitilist tähtsust Euroopat Aasiaga ühendava potentsiaalselt väga tähtsa transpordikoridori loomisel ning julgustab Vene Föderatsiooni tegema tihedamat koostööd transpordi infrastruktuuri arendamiseks;

| 35. | palub Venemaal lõpetada riigi kontrollitavate energiaettevõtete kasutamine naaberriikidele poliitilise surve avaldamise vahendina; |
| --- | --- |

35.

palub Venemaal lõpetada riigi kontrollitavate energiaettevõtete kasutamine naaberriikidele poliitilise surve avaldamise vahendina;

Konkreetsed Balti riikidega seotud küsimused

| 36. | kordab oma nõuet, et Venemaa ratifitseeriks edasise viivituseta hiljuti allkirjastatud piirilepingu Eestiga ning allkirjastaks ja ratifitseeriks piirilepingu Lätiga; peab ELi uute liikmesriikide ja Venemaa kõikide ühiste piiride lõplikku määramist ning tagasivõtulepingu sõlmimist ELi ja Venemaa viisasoodusrežiimi allkirjastamise eeltingimusteks ning usub, et kui kõik ELi poolt konkreetseid meetmeid sisaldavas selges tegevuskavas kehtestatud vajalikud tingimused on Venemaa poolt täidetud, siis tuleks ELil tervitada Venemaa eesmärki saavutada lihtsustatud viisarežiim Schengeni piirkonnaga, mille pikaajaline eesmärk oleks viisavaba reisimine; |
| --- | --- |

36.

kordab oma nõuet, et Venemaa ratifitseeriks edasise viivituseta hiljuti allkirjastatud piirilepingu Eestiga ning allkirjastaks ja ratifitseeriks piirilepingu Lätiga; peab ELi uute liikmesriikide ja Venemaa kõikide ühiste piiride lõplikku määramist ning tagasivõtulepingu sõlmimist ELi ja Venemaa viisasoodusrežiimi allkirjastamise eeltingimusteks ning usub, et kui kõik ELi poolt konkreetseid meetmeid sisaldavas selges tegevuskavas kehtestatud vajalikud tingimused on Venemaa poolt täidetud, siis tuleks ELil tervitada Venemaa eesmärki saavutada lihtsustatud viisarežiim Schengeni piirkonnaga, mille pikaajaline eesmärk oleks viisavaba reisimine;

| 37. | soovitab Venemaal kustutada oma kehtivatest sotsiaalkindlustust reguleerivatest õigusaktidest viite Balti riikidele kui piirkonnale, kus Venemaa sõjaväelasi võidakse isegi praegu kasutada ning haavata sõjalises tegevuses; |
| --- | --- |

37.

soovitab Venemaal kustutada oma kehtivatest sotsiaalkindlustust reguleerivatest õigusaktidest viite Balti riikidele kui piirkonnale, kus Venemaa sõjaväelasi võidakse isegi praegu kasutada ning haavata sõjalises tegevuses;

Kaliningrad

| 38. | tervitab edu, mis on saavutatud seoses probleemide lahendamisega transiidi ja inimeste liikumise küsimuses Venemaa koosseisu kuuluvate piirkondade vahel; märgib Venemaa suurema panuse ja ELi suurema toetuse vajalikkust Kaliningradi piirkonna kui tulevase koostöömudeli sotsiaalse ja majandusliku arengu stimuleerimiseks, ning pöörates erilist tähelepanu tervisega seotud küsimustele (sealhulgas HIVi/AIDSi levik), võitlusele korruptsiooni ja kuritegevusega, rõhutab vajadust tagada täielik navigatsioonivabadus Läänemerel, kaasa arvatud Wisła lahes ja Kaliningradi lahes, ning vaba pääs läbi Pilava väina (Baltijskij Proliv); |
| --- | --- |

38.

tervitab edu, mis on saavutatud seoses probleemide lahendamisega transiidi ja inimeste liikumise küsimuses Venemaa koosseisu kuuluvate piirkondade vahel; märgib Venemaa suurema panuse ja ELi suurema toetuse vajalikkust Kaliningradi piirkonna kui tulevase koostöömudeli sotsiaalse ja majandusliku arengu stimuleerimiseks, ning pöörates erilist tähelepanu tervisega seotud küsimustele (sealhulgas HIVi/AIDSi levik), võitlusele korruptsiooni ja kuritegevusega, rõhutab vajadust tagada täielik navigatsioonivabadus Läänemerel, kaasa arvatud Wisła lahes ja Kaliningradi lahes, ning vaba pääs läbi Pilava väina (Baltijskij Proliv);

Tšetšeenia

| 39. | mõistab hukka suure rahva toetusega Tšetšeenia Vabariigi viimase presidendi hr Mašhadovi tapmise; kutsub kõiki pooli üles lõpetama vägivalda; |
| --- | --- |

39.

mõistab hukka suure rahva toetusega Tšetšeenia Vabariigi viimase presidendi hr Mašhadovi tapmise; kutsub kõiki pooli üles lõpetama vägivalda;

| 40. | arvab, et on äärmiselt oluline leida poliitiline lahendus, mis hõlmab Tšetšeenia ühiskonna kõiki demokraatlikke komponente ja tagab kõikidele Tšetšeenias elavatele või sinna tagasipöörduvatele inimestele reaalse õiguse elule, vabadusele ja julgeolekule ning tšetšeeni rahvale kultuurilise ja rahvusliku identiteedi ja väärikuse; samal ajal peaks see lahendus austama Vene Föderatsiooni territoriaalset ühtsust ja olema täielikult kooskõlas eesmärgiga saavutada õiguspäraste ja tõhusate vahenditega stabiilsus ja turvalisus kogu Põhja-Kaukaasias ja terves Vene Föderatsioonis; |
| --- | --- |

40.

arvab, et on äärmiselt oluline leida poliitiline lahendus, mis hõlmab Tšetšeenia ühiskonna kõiki demokraatlikke komponente ja tagab kõikidele Tšetšeenias elavatele või sinna tagasipöörduvatele inimestele reaalse õiguse elule, vabadusele ja julgeolekule ning tšetšeeni rahvale kultuurilise ja rahvusliku identiteedi ja väärikuse; samal ajal peaks see lahendus austama Vene Föderatsiooni territoriaalset ühtsust ja olema täielikult kooskõlas eesmärgiga saavutada õiguspäraste ja tõhusate vahenditega stabiilsus ja turvalisus kogu Põhja-Kaukaasias ja terves Vene Föderatsioonis;

| 41. | on sügavalt mures jätkuva suutmatuse pärast leida lahendus seaduserikkumistele Tšetšeenias ning lõpetada terrorirünnakud, kaasa arvatud föderaalvalitsuse ja kohaliku valitsuse vägede poolt; nõuab karistamatuse ja vägivalla viivitamatut lõpetamist mõlemal poolel ning poliitilise lahenduse leidmist ja austust Venemaa territoriaalse ühtsuse vastu; |
| --- | --- |

41.

on sügavalt mures jätkuva suutmatuse pärast leida lahendus seaduserikkumistele Tšetšeenias ning lõpetada terrorirünnakud, kaasa arvatud föderaalvalitsuse ja kohaliku valitsuse vägede poolt; nõuab karistamatuse ja vägivalla viivitamatut lõpetamist mõlemal poolel ning poliitilise lahenduse leidmist ja austust Venemaa territoriaalse ühtsuse vastu;

| 42. | meenutab oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni lõikes 14 nõukogule seoses Tšetšeeniaga esitatud soovitusi, sealhulgas seoses vajadusega otsida aktiivsemalt poliitilist lahendust ning ELi valmidusega aidata rahumeelse ja konstruktiivse dialoogi läbiviimisel; avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole neid soovitusi ellu viinud ning usub, et need soovitused jäävad jõusse, ja kutsub nõukogu üles tegutsema; |
| --- | --- |

42.

meenutab oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni lõikes 14 nõukogule seoses Tšetšeeniaga esitatud soovitusi, sealhulgas seoses vajadusega otsida aktiivsemalt poliitilist lahendust ning ELi valmidusega aidata rahumeelse ja konstruktiivse dialoogi läbiviimisel; avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole neid soovitusi ellu viinud ning usub, et need soovitused jäävad jõusse, ja kutsub nõukogu üles tegutsema;

| 43. | on sügavalt mures seetõttu, et inimõiguste kaitsjad, kes uurivad inimõiguste rikkumisi seoses relvastatud konfliktiga Tšetšeenias ja toovad neid rikkumisi avalikkuse ette, satuvad järjest sagedamini rünnaku alla, kus seatakse ohtu nende vabadus ja julgeolek; nõuab tungivalt Vene võimudelt lõpu tegemist niisugusele ahistamisele; kutsub sellega seoses nõukogu üles pöörama erilist tähelepanu nende inimeste kaitsele vastavalt ELi suunistele inimõiguste kaitsjate kohta, mis võeti vastu 2004. aasta juunis, ja seada kõnealune teema ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide teemade etteotsa; |
| --- | --- |

43.

on sügavalt mures seetõttu, et inimõiguste kaitsjad, kes uurivad inimõiguste rikkumisi seoses relvastatud konfliktiga Tšetšeenias ja toovad neid rikkumisi avalikkuse ette, satuvad järjest sagedamini rünnaku alla, kus seatakse ohtu nende vabadus ja julgeolek; nõuab tungivalt Vene võimudelt lõpu tegemist niisugusele ahistamisele; kutsub sellega seoses nõukogu üles pöörama erilist tähelepanu nende inimeste kaitsele vastavalt ELi suunistele inimõiguste kaitsjate kohta, mis võeti vastu 2004. aasta juunis, ja seada kõnealune teema ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide teemade etteotsa;

| 44. | kutsub Venemaad üles kaitsma inimõiguste järelevalve teostajaid, kes satuvad järjest sagedamini rünnaku alla, ning tagama ÜRO eriraportööridele ja teistele rahvusvahelistele inimõiguste jälgijatele, sõltumatule meediale ja rahvusvahelistele humanitaarabiorganisatsioonidele pääs Tšetšeeniasse, luues neile võimaluse korral kõik vajalikud julgeolekutingimused nende töö tegemiseks; |
| --- | --- |

44.

kutsub Venemaad üles kaitsma inimõiguste järelevalve teostajaid, kes satuvad järjest sagedamini rünnaku alla, ning tagama ÜRO eriraportööridele ja teistele rahvusvahelistele inimõiguste jälgijatele, sõltumatule meediale ja rahvusvahelistele humanitaarabiorganisatsioonidele pääs Tšetšeeniasse, luues neile võimaluse korral kõik vajalikud julgeolekutingimused nende töö tegemiseks;

| 45. | mõistab jätkuvalt hukka kõik terrorismiaktid; usub, et terrorismil on Põhja-Kaukaasia sotsiaalmajanduslikus olukorras sügavad juured, nagu tunnistas president Putin pärast Beslani tragöödiat; teatab oma soovist ühena kahest eelarvepädevast institutsioonist võtta arvesse ettepanekuid ELi osalemiseks ülesehituseks ja rahu sõlmimiseks võetavates meetmetes juhul, kui neid meetmeid saab tulevikuks algatada osana meetmete paketist rahu tagamiseks Tšetšeenias koos mõistliku garantiiga, et abi jõuab ettenähtud abisaajateni; |
| --- | --- |

45.

mõistab jätkuvalt hukka kõik terrorismiaktid; usub, et terrorismil on Põhja-Kaukaasia sotsiaalmajanduslikus olukorras sügavad juured, nagu tunnistas president Putin pärast Beslani tragöödiat; teatab oma soovist ühena kahest eelarvepädevast institutsioonist võtta arvesse ettepanekuid ELi osalemiseks ülesehituseks ja rahu sõlmimiseks võetavates meetmetes juhul, kui neid meetmeid saab tulevikuks algatada osana meetmete paketist rahu tagamiseks Tšetšeenias koos mõistliku garantiiga, et abi jõuab ettenähtud abisaajateni;

Võitlus terrorismiga

| 46. | rõhutab, et rahvusvaheline koostöö terrorismivastases võitluses peab muutuma tõhusamaks ja et lahknevad arvamused terrorismi tekkepõhjuste ja selle kohta, keda tuleb pidada terroristiks, takistavad koostööd, rõhutab veel kord, et seda võitlust ei saa pidada inimõiguste ja kodanikuvabaduste hinnaga; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et rahvusvaheline koostöö terrorismivastases võitluses peab muutuma tõhusamaks ja et lahknevad arvamused terrorismi tekkepõhjuste ja selle kohta, keda tuleb pidada terroristiks, takistavad koostööd, rõhutab veel kord, et seda võitlust ei saa pidada inimõiguste ja kodanikuvabaduste hinnaga;

Keskkond ja tuumaohutus

| 47. | kutsub üles edasisele koostööle mereohutuse valdkonnas, nimelt seoses ühepõhjaliste tankerite Läänemere ja Musta mere Venemaa territoriaalvetesse sisenemise keelustamisega; kutsub üles sõlmima kokkulepet Venemaa valitsuse kontrolli all oleva äriühingu Lukoil ja Leedu valitsuse vahel hüvitiste tagatiste kohta keskkonnakatastroofi korral nafta puurkohas D-6 Neringa poolsaare lähedal - mis kuulub UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse; |
| --- | --- |

47.

kutsub üles edasisele koostööle mereohutuse valdkonnas, nimelt seoses ühepõhjaliste tankerite Läänemere ja Musta mere Venemaa territoriaalvetesse sisenemise keelustamisega; kutsub üles sõlmima kokkulepet Venemaa valitsuse kontrolli all oleva äriühingu Lukoil ja Leedu valitsuse vahel hüvitiste tagatiste kohta keskkonnakatastroofi korral nafta puurkohas D-6 Neringa poolsaare lähedal - mis kuulub UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse;

| 48. | kutsub Venemaad üles lõpetama järk-järgult esimese põlvkonna tuumareaktorite kasutamise ja suurendama jõupingutusi tuumajäätmete ohutu hävitamise tagamiseks; rõhutab, kui tähtis on Venemaa valmisolek teha koostööd põhjamaade keskkonnaalase koostöö toetusfondiga; |
| --- | --- |

48.

kutsub Venemaad üles lõpetama järk-järgult esimese põlvkonna tuumareaktorite kasutamise ja suurendama jõupingutusi tuumajäätmete ohutu hävitamise tagamiseks; rõhutab, kui tähtis on Venemaa valmisolek teha koostööd põhjamaade keskkonnaalase koostöö toetusfondiga;

| 49. | avaldab veel kord toetust ELi turu avamise osas Venemaa elektriekspordile tingimusel, et Venemaa viib asjakohased ohutusstandardid ELi tasemele, eelkõige tuumaelektrijaamade ning tuumajäätmete ohutu töötlemise ja hävitamise osas, nii et oleks välditud keskkonnaalase dumpingu oht; |
| --- | --- |

49.

avaldab veel kord toetust ELi turu avamise osas Venemaa elektriekspordile tingimusel, et Venemaa viib asjakohased ohutusstandardid ELi tasemele, eelkõige tuumaelektrijaamade ning tuumajäätmete ohutu töötlemise ja hävitamise osas, nii et oleks välditud keskkonnaalase dumpingu oht;

| 50. | tervitab Kyoto protokolli ratifitseerimist Vene riigiduuma poolt 2004. aasta oktoobris ning loodab, et ülejäänud riigid, mis paiskavad suurtes kogustes õhku CO2, järgivad seda eeskuju; nõuab, et viidaks läbi ühiseid uurimusi ELi ja Venemaa uute strateegiate väljatöötamiseks, et saavutada 2005. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu tippkohtumise järelduste vaimus kasvuhoonegaaside heidete edasine vähendamine ka pärast 2012. aastat, mil lõpeb protokolli kehtivusaeg; |
| --- | --- |

50.

tervitab Kyoto protokolli ratifitseerimist Vene riigiduuma poolt 2004. aasta oktoobris ning loodab, et ülejäänud riigid, mis paiskavad suurtes kogustes õhku CO2, järgivad seda eeskuju; nõuab, et viidaks läbi ühiseid uurimusi ELi ja Venemaa uute strateegiate väljatöötamiseks, et saavutada 2005. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu tippkohtumise järelduste vaimus kasvuhoonegaaside heidete edasine vähendamine ka pärast 2012. aastat, mil lõpeb protokolli kehtivusaeg;

| 51. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma uusi meetmeid tõeliselt ühise strateegia väljatöötamiseks suhetes Venemaaga, mis võtab arvesse ELi 2004. aasta laienemist, hõlmab nelja ühishuvide valdkonda ja käsitleb Venemaal demokraatia arengu ja inimõiguste kaitsega seonduvaid probleeme; kutsub nõukogu üles tegema seda Euroopa Liidu eelmise ühise Venemaa-strateegia vaimus; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma uusi meetmeid tõeliselt ühise strateegia väljatöötamiseks suhetes Venemaaga, mis võtab arvesse ELi 2004. aasta laienemist, hõlmab nelja ühishuvide valdkonda ja käsitleb Venemaal demokraatia arengu ja inimõiguste kaitsega seonduvaid probleeme; kutsub nõukogu üles tegema seda Euroopa Liidu eelmise ühise Venemaa-strateegia vaimus;

*

- *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Venemaa valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Venemaa valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(2)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 182.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0099.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0009.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0080.

(6)  Konsultatsioonide ja koostöö korraldus ELi ja Venemaa vahelisel kriisijuhtimisel - Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitleva eesituja raporti (10160/2/02 REV2) IV lisa, millele on osutatud Sevilla 21.-22. juuni 2002 Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjärelduste VIII lisas.

P6_TA(2005)0208

Põhiõiguste edendamine ja kaitse

Euroopa Parlamendi resolutsioon põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: siseriiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas Põhiõiguste Ameti, roll (2005/2007(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepingut, mis sisaldab teise osana Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepingut, mis sisaldab teise osana Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning põhiseaduse lepingu artikleid I-2 ja I-9; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning põhiseaduse lepingu artikleid I-2 ja I-9;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingu artiklit 13 ja artikli 192 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingu artiklit 13 ja artikli 192 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Põhiõiguste Amet - avalik dokument” (KOM(2004)0693); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Põhiõiguste Amet - avalik dokument” (KOM(2004)0693);

| — | võttes arvesse otsust, mille liikmesriikide esindajad võtsid vastu Euroopa Ülemkogu 12.-13. detsembri 2003. aasta Brüsseli istungil, rõhutades seda, kui oluline on koguda ja analüüsida inimõigustealaseid andmeid, eesmärgiga määratleda selles valdkonnas Euroopa Liidu poliitika, tugineda olemasolevale Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskusele ja laiendada selle mandaati selliselt, et muuta see inimõiguste ametiks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust, mille liikmesriikide esindajad võtsid vastu Euroopa Ülemkogu 12.-13. detsembri 2003. aasta Brüsseli istungil, rõhutades seda, kui oluline on koguda ja analüüsida inimõigustealaseid andmeid, eesmärgiga määratleda selles valdkonnas Euroopa Liidu poliitika, tugineda olemasolevale Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskusele ja laiendada selle mandaati selliselt, et muuta see inimõiguste ametiks;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni algatusel 25.-26. aprillini 2005 peetud avaliku seminari “ELi põhiõiguste edendamise poliitika:sõnadest tegudeni või kuidas muuta õigused reaalsuseks?” tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni algatusel 25.-26. aprillini 2005 peetud avaliku seminari “ELi põhiõiguste edendamise poliitika:sõnadest tegudeni või kuidas muuta õigused reaalsuseks?” tulemusi;

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artiklit 7: Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artiklit 7: Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (1);

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste aastaaruande kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta selles valdkonnas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste aastaaruande kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta selles valdkonnas (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning välisasjade komisjoni, arengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A6-0144/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning välisasjade komisjoni, arengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A6-0144/2005),

Euroopa Liidu põhiseaduslik raamistik kui uus tõuge põhiõigustele

| 1. | leiab, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia põhialus ning oluline tingimus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kindlustamiseks; |
| --- | --- |

1.

leiab, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia põhialus ning oluline tingimus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kindlustamiseks;

| 2. | viitab asjaolule, et põhiõiguste harta võtmine põhiseaduse lepingusse ning ELi tulevane ühinemine inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga (ECHR) toovad kaasa olulisi institutsioonilisi ja põhiseaduslikke muudatusi ning suurendavad oluliselt ELi juriidilist kohustust tagada, et põhiõigusi edendataks aktiivselt kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

2.

viitab asjaolule, et põhiõiguste harta võtmine põhiseaduse lepingusse ning ELi tulevane ühinemine inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga (ECHR) toovad kaasa olulisi institutsioonilisi ja põhiseaduslikke muudatusi ning suurendavad oluliselt ELi juriidilist kohustust tagada, et põhiõigusi edendataks aktiivselt kõikides poliitikavaldkondades;

| 3. | leiab, et Euroopa Liit määratleb end üha enam kui jagatud väärtustel põhinevat poliitilist ühendust ja laiendab edasi oma algset eesmärki olla selgelt turule orienteeritud; |
| --- | --- |

3.

leiab, et Euroopa Liit määratleb end üha enam kui jagatud väärtustel põhinevat poliitilist ühendust ja laiendab edasi oma algset eesmärki olla selgelt turule orienteeritud;

| 4. | leiab, et praeguseks pole mitmed Euroopa Liidu eesmärgid põhiõiguste edendamisest enam lahutatavad, näiteks need, mille sisuks on arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, võidelda diskrimineerimise vastu, edendada läbipaistvust ning tagada andmete kaitse; |
| --- | --- |

4.

leiab, et praeguseks pole mitmed Euroopa Liidu eesmärgid põhiõiguste edendamisest enam lahutatavad, näiteks need, mille sisuks on arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, võidelda diskrimineerimise vastu, edendada läbipaistvust ning tagada andmete kaitse;

| 5. | märgib, et seoses liidu pädevuse laienemisega on vaja põhiõigused ja isikuvabadused täielikult ellu rakendada ja neid järgida, ja uued terrorismivormid on veelgi suurendanud vajadust kindlustada kollektiivset kaitset; arvab seetõttu, et tasakaal isikuvabaduste ja kollektiivse kaitse vahel tuleb saavutada vastavate poliitikate abil, et muuta need kaks eesmärki ühilduvaks; |
| --- | --- |

5.

märgib, et seoses liidu pädevuse laienemisega on vaja põhiõigused ja isikuvabadused täielikult ellu rakendada ja neid järgida, ja uued terrorismivormid on veelgi suurendanud vajadust kindlustada kollektiivset kaitset; arvab seetõttu, et tasakaal isikuvabaduste ja kollektiivse kaitse vahel tuleb saavutada vastavate poliitikate abil, et muuta need kaks eesmärki ühilduvaks;

| 6. | leiab, et on oluline jõustada asutamislepingutes ja uues põhiseaduses väljendatud väärtused; |
| --- | --- |

6.

leiab, et on oluline jõustada asutamislepingutes ja uues põhiseaduses väljendatud väärtused;

| 7. | märgib, et läbipaistvus on demokraatlik põhimõte, mis on oluline Euroopa Liidu ja selle kodanike, ühenduse kohtusüsteemi ja seadusandjate, ELi ja selle liikmesriikide ning ELi ja Euroopa Nõukogu vahelise suhte seisukohast; |
| --- | --- |

7.

märgib, et läbipaistvus on demokraatlik põhimõte, mis on oluline Euroopa Liidu ja selle kodanike, ühenduse kohtusüsteemi ja seadusandjate, ELi ja selle liikmesriikide ning ELi ja Euroopa Nõukogu vahelise suhte seisukohast;

| 8. | märgib, et Euroopa Liit ja liikmesriigid jagavad inimõiguste alast pädevust ja peavad järelikult oma pädevuse piires järgima inimõigusi ja põhivabadusi kooskõlas lähimuspõhimõttega, võttes arvesse eespool mainitud 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni; soovitab komisjonil tungivalt astuda samme, tagamaks kogu vajalikku koostööd ja abi veel enne, kui ta algatab õigusliku menetluse, et võimaldada liikmesriikidel ületada ühenduse õiguse ja liidu meetmete rakendamisel ettetulevaid probleeme; peab läbipaistvuse erilist taset liidu põhiõigustel põhinevate meetmete ülevõtmisel vältimatult vajalikuks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Euroopa Liit ja liikmesriigid jagavad inimõiguste alast pädevust ja peavad järelikult oma pädevuse piires järgima inimõigusi ja põhivabadusi kooskõlas lähimuspõhimõttega, võttes arvesse eespool mainitud 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni; soovitab komisjonil tungivalt astuda samme, tagamaks kogu vajalikku koostööd ja abi veel enne, kui ta algatab õigusliku menetluse, et võimaldada liikmesriikidel ületada ühenduse õiguse ja liidu meetmete rakendamisel ettetulevaid probleeme; peab läbipaistvuse erilist taset liidu põhiõigustel põhinevate meetmete ülevõtmisel vältimatult vajalikuks;

Euroopa Liidu põhiõiguste alase poliitika suunas

| 9. | tervitab põhiseaduse lepingu allkirjastamist, kuivõrd see sätestab et Euroopa Kohus on täiesti pädev vabadusel, turvalisusel ja õigusel tugineva ala, ECHRiga ühinemise, põhiõiguste harta põhiseaduse lepingusse võtmise ja kaasotsustamismenetluse ulatuslikuma kasutamise osas, tõhustades seeläbi Euroopa Parlamendi rolli; |
| --- | --- |

9.

tervitab põhiseaduse lepingu allkirjastamist, kuivõrd see sätestab et Euroopa Kohus on täiesti pädev vabadusel, turvalisusel ja õigusel tugineva ala, ECHRiga ühinemise, põhiõiguste harta põhiseaduse lepingusse võtmise ja kaasotsustamismenetluse ulatuslikuma kasutamise osas, tõhustades seeläbi Euroopa Parlamendi rolli;

| 10. | 10 leiab, et põhiõiguste rakendamine on Euroopa poliitika eesmärk; sel eesmärgil peavad kõik Euroopa Liidu institutsioonid aktiivselt põhiõigusi edendama ja järelikult kaitsma ning arvestama neid ja nende piiriülest asjakohasust õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

10.

10 leiab, et põhiõiguste rakendamine on Euroopa poliitika eesmärk; sel eesmärgil peavad kõik Euroopa Liidu institutsioonid aktiivselt põhiõigusi edendama ja järelikult kaitsma ning arvestama neid ja nende piiriülest asjakohasust õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel;

| 11. | peab poliitiliselt vajalikuks põhiõiguste edendamise lisamist ühenduse ja liidu õigustiku lihtsustamise ja ümberkujundamise eesmärkide hulka; nõuab, et iga uue poliitika, õigusloome ettepaneku ja programmiga kaasneks põhiõiguste arvestamist puudutav mõju hindamine; see hindamine peab moodustama osa ettepaneku põhjendusest; |
| --- | --- |

11.

peab poliitiliselt vajalikuks põhiõiguste edendamise lisamist ühenduse ja liidu õigustiku lihtsustamise ja ümberkujundamise eesmärkide hulka; nõuab, et iga uue poliitika, õigusloome ettepaneku ja programmiga kaasneks põhiõiguste arvestamist puudutav mõju hindamine; see hindamine peab moodustama osa ettepaneku põhjendusest;

| 12. | tervitab põhiõiguste, diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdse kohtlemise küsimustega tegeleva volinike rühma moodustamist; palub komisjonil ja eriti põhiõiguste eest vastutavatel volinikel töötada välja põhjalik ja ühtne strateegia, mis kindlustaks, et põhiõigusi jälgitaks liidu poliitika kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

12.

tervitab põhiõiguste, diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdse kohtlemise küsimustega tegeleva volinike rühma moodustamist; palub komisjonil ja eriti põhiõiguste eest vastutavatel volinikel töötada välja põhjalik ja ühtne strateegia, mis kindlustaks, et põhiõigusi jälgitaks liidu poliitika kõikides valdkondades;

| 13. | on seisukohal, et Euroopa Kohtul on olnud otsustav roll ühenduse ja liidu muutmisel õiguse “ühenduseks” ja õiguse liiduks, eriti riiklike ja Euroopa kohtunike vahelise viljaka dialoogi tulemusel seoses asutamislepingutes kohtule antud ülesandega anda eeltõlgendusi; toetab Euroopa Ülemkogu esitatud ettepanekut Haagis vastu võetud kavas tugevdada dialoogi liikmesriikide kõrgemate kohtute vahel, ja on seisukohal, et need sammud mitte ainult ei näita kõrgemate kohtute valmisolekut jagada oma kogemusi, vaid tähistavad ka sellise Euroopa avaliku poliitika algust, mis põhineb inimõiguste kaitse jagatud eesmärgil; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et Euroopa Kohtul on olnud otsustav roll ühenduse ja liidu muutmisel õiguse “ühenduseks” ja õiguse liiduks, eriti riiklike ja Euroopa kohtunike vahelise viljaka dialoogi tulemusel seoses asutamislepingutes kohtule antud ülesandega anda eeltõlgendusi; toetab Euroopa Ülemkogu esitatud ettepanekut Haagis vastu võetud kavas tugevdada dialoogi liikmesriikide kõrgemate kohtute vahel, ja on seisukohal, et need sammud mitte ainult ei näita kõrgemate kohtute valmisolekut jagada oma kogemusi, vaid tähistavad ka sellise Euroopa avaliku poliitika algust, mis põhineb inimõiguste kaitse jagatud eesmärgil;

| 14. | meenutab, et liikmesriikidel ja Euroopa Liidu institutsioonidel on eriõigus õiguse huvides Euroopa Kohtu poole pöörduda, ning leiab, et Euroopa Parlament saab sedakaudu hakkama kodanike õiguste kaitsjaks, kui mõni Euroopa Liidu õigusakt peaks ähvardama põhiõigusi kahjustada; |
| --- | --- |

14.

meenutab, et liikmesriikidel ja Euroopa Liidu institutsioonidel on eriõigus õiguse huvides Euroopa Kohtu poole pöörduda, ning leiab, et Euroopa Parlament saab sedakaudu hakkama kodanike õiguste kaitsjaks, kui mõni Euroopa Liidu õigusakt peaks ähvardama põhiõigusi kahjustada;

| 15. | kahetseb, et ühenduse ja liidu õiguse rakendamisel ilmutavad liikmesriigid üha enam vastumeelsust vastastikuse tunnustamise suhtes, ettekäändel, et ühes või teises liikmesriigis ei ole põhiõigused piisavalt kaitstud; meenutab Euroopa Kohtu kohtupraktikat sel alal (3) ning kutsub üles andma vajalikke selgitusi nii nende liikmesriikide ametivõimudel, kellelt nõutakse, et nad oma vastumeelsust üksikasjalikult põhjendaksid, kui ka nende liikmesriikide ametivõimudel, kes sellist informatsiooni nõuavad; |
| --- | --- |

15.

kahetseb, et ühenduse ja liidu õiguse rakendamisel ilmutavad liikmesriigid üha enam vastumeelsust vastastikuse tunnustamise suhtes, ettekäändel, et ühes või teises liikmesriigis ei ole põhiõigused piisavalt kaitstud; meenutab Euroopa Kohtu kohtupraktikat sel alal (3) ning kutsub üles andma vajalikke selgitusi nii nende liikmesriikide ametivõimudel, kellelt nõutakse, et nad oma vastumeelsust üksikasjalikult põhjendaksid, kui ka nende liikmesriikide ametivõimudel, kes sellist informatsiooni nõuavad;

Koostöö riiklike inimõiguste institutsioonide ja riikide parlamentidega

| 16. | võtab teadmiseks, et mitmetes liikmesriikides on loodud riiklikud institutsioonid põhiõiguste kaitseks ja edendamiseks, eriti arvestades ÜRO “Pariisi põhimõtteid”; palub teistel liikmesriikidel astuda samme selles suunas ning tagada riiklikele komiteedele ja instituutidele piisavad rahastamisallikaid, võttes muuhulgas arvesse, et nende organite üks ülesandeid on vaadata läbi valitsuste inimõiguste alane poliitika, et ennetada puudusi ja teha parandusettepanekuid, kuna tõhusus seisneb probleemide ennetamises, mitte üksnes nende lahendamises; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et mitmetes liikmesriikides on loodud riiklikud institutsioonid põhiõiguste kaitseks ja edendamiseks, eriti arvestades ÜRO “Pariisi põhimõtteid”; palub teistel liikmesriikidel astuda samme selles suunas ning tagada riiklikele komiteedele ja instituutidele piisavad rahastamisallikaid, võttes muuhulgas arvesse, et nende organite üks ülesandeid on vaadata läbi valitsuste inimõiguste alane poliitika, et ennetada puudusi ja teha parandusettepanekuid, kuna tõhusus seisneb probleemide ennetamises, mitte üksnes nende lahendamises;

| 17. | toetab liikmesriikide parlamentidega pideva dialoogi arendamist põhiõiguste küsimuses; |
| --- | --- |

17.

toetab liikmesriikide parlamentidega pideva dialoogi arendamist põhiõiguste küsimuses;

| 18. | on arvamusel, et andmete kogumine on esmatähtis, nagu ka metoodiline töö, mis võimaldab andmeid võrrelda ja analüüsida; leiab, et selles osas on olulised liikmesriikide institutsioonid; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et andmete kogumine on esmatähtis, nagu ka metoodiline töö, mis võimaldab andmeid võrrelda ja analüüsida; leiab, et selles osas on olulised liikmesriikide institutsioonid;

| 19. | on endiselt veendunud, et põhiõigusi saaks palju tõhusamalt kaitsta, kui kodanikud oleksid oma õigustest teadlikud ja neil oleks võimalik nõuda nende kaitsmist enne seda, kui on vajalik õiguslik sekkumine, ergutades enam nende osalust otsuste tegemisel ja elluviimisel; on arvamusel sellel eesmärgil põhiõigustega tegelevate riiklike komiteede ja instituutide loomine võimaldaks valitsusvälistel organisatsioonidel võtta nii selgemaid seisukohti kui ka tegeleda tõhusamalt üleskutsetega ja paljastada mitteõiguspärast kohtlemist; kinnitab taas oma seisukohta, et liikmesriikide valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahel peaks toimuma inimõigusalaste kogemuste vahetus; |
| --- | --- |

19.

on endiselt veendunud, et põhiõigusi saaks palju tõhusamalt kaitsta, kui kodanikud oleksid oma õigustest teadlikud ja neil oleks võimalik nõuda nende kaitsmist enne seda, kui on vajalik õiguslik sekkumine, ergutades enam nende osalust otsuste tegemisel ja elluviimisel; on arvamusel sellel eesmärgil põhiõigustega tegelevate riiklike komiteede ja instituutide loomine võimaldaks valitsusvälistel organisatsioonidel võtta nii selgemaid seisukohti kui ka tegeleda tõhusamalt üleskutsetega ja paljastada mitteõiguspärast kohtlemist; kinnitab taas oma seisukohta, et liikmesriikide valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahel peaks toimuma inimõigusalaste kogemuste vahetus;

| 20. | leiab, et komisjon peaks pöörama tähelepanu korduvatele ja jätkuvatele inimõiguste - eelkõige selliste kodanikuõiguste nagu aktiivne ja passiivne õigus osaleda valimisprotsessides- rikkumistele mõnedes liikmesriikides, mida käsitletakse Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemkomissari Alvaro Gil-Roblesi aruannetes; |
| --- | --- |

20.

leiab, et komisjon peaks pöörama tähelepanu korduvatele ja jätkuvatele inimõiguste - eelkõige selliste kodanikuõiguste nagu aktiivne ja passiivne õigus osaleda valimisprotsessides- rikkumistele mõnedes liikmesriikides, mida käsitletakse Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemkomissari Alvaro Gil-Roblesi aruannetes;

Põhiõiguste kaitse põhimõtte laiendamine väljapoole Euroopa Liitu

| 21. | on seisukohal, et põhiõiguste universaalsus ja jagamatus peab ergutama Euroopa Liitu ja selle liikmesriike suurendama selliste õiguste levimist oma suhetes kolmandate riikidega, seda ka liitumislepingute sõlmimisel kolmandate riikidega, ning selliste rahvusvaheliste organisatsioonide puhul nagu ÜRO, mis on alustanud reformiprotsessi, kus eriline rõhk on põhiõiguste kaitsel; rõhutab, et Euroopa Liit kui isik peab mängima aktiivset osa sellise reformi elluviimisel, tugevdades oma väljapoole suunatud tegevust ja aidates kaasa ÜRO vastava raporti koostamisele; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et põhiõiguste universaalsus ja jagamatus peab ergutama Euroopa Liitu ja selle liikmesriike suurendama selliste õiguste levimist oma suhetes kolmandate riikidega, seda ka liitumislepingute sõlmimisel kolmandate riikidega, ning selliste rahvusvaheliste organisatsioonide puhul nagu ÜRO, mis on alustanud reformiprotsessi, kus eriline rõhk on põhiõiguste kaitsel; rõhutab, et Euroopa Liit kui isik peab mängima aktiivset osa sellise reformi elluviimisel, tugevdades oma väljapoole suunatud tegevust ja aidates kaasa ÜRO vastava raporti koostamisele;

| 22. | teeb ettepaneku koostada institutsioonidevaheline tegevusjuhend, mis on kavandatud selleks, et muuta Euroopa Liidu välistegevus demokratiseerimise ja inimõiguste valdkonnas järjepidevamaks ja õiglasemaks; tegemist on sammuga, mille Euroopa Parlament on oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides, (4) juba heaks kiitnud; usub, et tegevusjuhend peaks reguleerima suhteid Euroopa Liidu ja nende 120 riigi vahel, mille suhtes praegu demokraatiat käsitlevat punkti kohaldatakse, nendevaheliste kõikvõimalike kokkulepete põhilise elemendina; |
| --- | --- |

22.

teeb ettepaneku koostada institutsioonidevaheline tegevusjuhend, mis on kavandatud selleks, et muuta Euroopa Liidu välistegevus demokratiseerimise ja inimõiguste valdkonnas järjepidevamaks ja õiglasemaks; tegemist on sammuga, mille Euroopa Parlament on oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides, (4) juba heaks kiitnud; usub, et tegevusjuhend peaks reguleerima suhteid Euroopa Liidu ja nende 120 riigi vahel, mille suhtes praegu demokraatiat käsitlevat punkti kohaldatakse, nendevaheliste kõikvõimalike kokkulepete põhilise elemendina;

| 23. | palub komisjonil lasta koostada põhjalik uuring sarnase struktuuri loomise vajaduse kohta (komisjonis või sellest väljaspool), mis tegeleks asjakohase demokraatiat ja inimõigusi käsitleva teabe hankimisega nendes maades, keda antud ameti tegevus ei hõlma, ja esitada see uuring koos ametit puudutava seisukohaga Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil lasta koostada põhjalik uuring sarnase struktuuri loomise vajaduse kohta (komisjonis või sellest väljaspool), mis tegeleks asjakohase demokraatiat ja inimõigusi käsitleva teabe hankimisega nendes maades, keda antud ameti tegevus ei hõlma, ja esitada see uuring koos ametit puudutava seisukohaga Euroopa Parlamendile;

Koostöö rahvusvaheliste inimõiguste organisatsioonidega

| 24. | meenutab Euroopa Nõukogu mitmesuguste järelevalvesüsteemide ja institutsioonide märkimisväärset rolli inimõiguste alal; nõuab tungivalt ELi institutsioonidel ja agentuuril tugineda sellele kogemusele, võttes kõnealuseid süsteeme arvesse nende integreerimisel võrgustikus töötamisse, ja kasutada Euroopa Nõukogu poolt väljatöötatud standardeid ja tema töö muid olulisi tulemusi; on kindlalt veendunud, et see koostöö ei viiks ühegi ELi standardi langemiseni; |
| --- | --- |

24.

meenutab Euroopa Nõukogu mitmesuguste järelevalvesüsteemide ja institutsioonide märkimisväärset rolli inimõiguste alal; nõuab tungivalt ELi institutsioonidel ja agentuuril tugineda sellele kogemusele, võttes kõnealuseid süsteeme arvesse nende integreerimisel võrgustikus töötamisse, ja kasutada Euroopa Nõukogu poolt väljatöötatud standardeid ja tema töö muid olulisi tulemusi; on kindlalt veendunud, et see koostöö ei viiks ühegi ELi standardi langemiseni;

| 25. | usub, et tuleks välja töötada toimiv koostöömudel ja et komisjoni eelseisev seadusandlik ettepanek ameti kohta peaks sisaldama ameti ja teiste erinevate agentuuride pädevuste selget määratlust, kaasa arvatud Euroopa Nõukogu ja tulevase Põhiõiguste Ameti vaheline institutsionaliseeritud seos, seda nii kattumise vältimiseks kui tõhususe tagamise eesmärgil ametile kõigi vajalike sisendite andmiseks; |
| --- | --- |

25.

usub, et tuleks välja töötada toimiv koostöömudel ja et komisjoni eelseisev seadusandlik ettepanek ameti kohta peaks sisaldama ameti ja teiste erinevate agentuuride pädevuste selget määratlust, kaasa arvatud Euroopa Nõukogu ja tulevase Põhiõiguste Ameti vaheline institutsionaliseeritud seos, seda nii kattumise vältimiseks kui tõhususe tagamise eesmärgil ametile kõigi vajalike sisendite andmiseks;

Amet kui tegevusvahend Euroopa Liidu inimõiguste poliitika jaoks tervikuna

| 26. | märgib, et ameti loomine peaks aitama veelgi tõhustada liikmesriikide vastastikust usaldust ja tagama pideva Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud põhimõtete järgimise ning amet peaks pakkuma kogu nõutavat teavet, mis on vajalik liidu õigusloomelise aktiivsuse, järelvalve rolli ja põhiõigustest tuleneva poliitilise teadlikkuse arendamiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ameti loomine peaks aitama veelgi tõhustada liikmesriikide vastastikust usaldust ja tagama pideva Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud põhimõtete järgimise ning amet peaks pakkuma kogu nõutavat teavet, mis on vajalik liidu õigusloomelise aktiivsuse, järelvalve rolli ja põhiõigustest tuleneva poliitilise teadlikkuse arendamiseks;

| 27. | on seisukohal, et ametil peab olema kindel volitus ja jõud põhiõiguste harta rakendamise arengu jälgimiseks Euroopa Liidus ja kandidaatriikides; rõhutab, et amet peaks siiski tegelema ka kolmandate riikidega, kui need riigid on kaasatud Euroopa Liitu mõjutavatesse inimõiguste küsimustesse, näiteks juhul kui kahtlustatakse demokraatia klausli rikkumist; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et ametil peab olema kindel volitus ja jõud põhiõiguste harta rakendamise arengu jälgimiseks Euroopa Liidus ja kandidaatriikides; rõhutab, et amet peaks siiski tegelema ka kolmandate riikidega, kui need riigid on kaasatud Euroopa Liitu mõjutavatesse inimõiguste küsimustesse, näiteks juhul kui kahtlustatakse demokraatia klausli rikkumist;

| 28. | usub, et Põhiõiguste Ametil peaks olema eriline seisund Euroopa Liidu ametite hulgas; usub, et ametil oleks suurem õiguspärasus, kui selle juhtorganid nimetaks Euroopa Parlament, need oleksid vastutavad Euroopa Parlamendi ees ja annaksid aru vastavatele parlamendikomisjonidele; on veendunud, et ameti sõltumatus ja usaldusväärsus on ameti ja Euroopa institutsioonide vahelise koostoimimise eeltingimus; |
| --- | --- |

28.

usub, et Põhiõiguste Ametil peaks olema eriline seisund Euroopa Liidu ametite hulgas; usub, et ametil oleks suurem õiguspärasus, kui selle juhtorganid nimetaks Euroopa Parlament, need oleksid vastutavad Euroopa Parlamendi ees ja annaksid aru vastavatele parlamendikomisjonidele; on veendunud, et ameti sõltumatus ja usaldusväärsus on ameti ja Euroopa institutsioonide vahelise koostoimimise eeltingimus;

| 29. | leiab, et ametit tuleb pidada igas suhtes täiesti sõltumatuks; rõhutab seepärast, et ametil peab olema piisavalt personali ja eelarvevahendeid oma ambitsioonikate volituste täitmiseks, tehes seda teadustöö kogemustega, tervikliku ja isiklikul tasandil usaldusväärse meeskonnaga; |
| --- | --- |

29.

leiab, et ametit tuleb pidada igas suhtes täiesti sõltumatuks; rõhutab seepärast, et ametil peab olema piisavalt personali ja eelarvevahendeid oma ambitsioonikate volituste täitmiseks, tehes seda teadustöö kogemustega, tervikliku ja isiklikul tasandil usaldusväärse meeskonnaga;

| 30. | leiab, et ameti võtmeorganid peaksid koosnema liikmeriikide kõrgeima erialase tunnustusega sõltumatutest ekspertidest (kelle hulgas peaksid võimalusel olema ka konstitutsioonikohtute liikmed), Euroopa Liidu institutsioonide, Euroopa Nõukogu ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide kõrgetasemelistest esindajatest; rõhutab, et ameti Euroopa Parlamendi poolt nimetatud juhil peaksid olema suurepärased kogemused inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

leiab, et ameti võtmeorganid peaksid koosnema liikmeriikide kõrgeima erialase tunnustusega sõltumatutest ekspertidest (kelle hulgas peaksid võimalusel olema ka konstitutsioonikohtute liikmed), Euroopa Liidu institutsioonide, Euroopa Nõukogu ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide kõrgetasemelistest esindajatest; rõhutab, et ameti Euroopa Parlamendi poolt nimetatud juhil peaksid olema suurepärased kogemused inimõiguste valdkonnas;

| 31. | on seisukohal, et enamiku käesoleva resolutsiooni soovitustega, näiteks nendega, mis on toodud järgnevates lõigetes:






  — | 11: iga õigusloomega seotud ja strateegilise ELi algatuse mõju hindamine, võttes aluseks komisjoni poolt 27. aprillil 2005. aastal vastuvõetud mõjuhinnangu lähenemist; |
| --- | --- | --- |

31.

on seisukohal, et enamiku käesoleva resolutsiooni soovitustega, näiteks nendega, mis on toodud järgnevates lõigetes:

—

11: iga õigusloomega seotud ja strateegilise ELi algatuse mõju hindamine, võttes aluseks komisjoni poolt 27. aprillil 2005. aastal vastuvõetud mõjuhinnangu lähenemist;

| — | 13: kõrgemate kohtute vahelise dialoogi ja koostöö edendamine; |
| --- | --- |

—

13: kõrgemate kohtute vahelise dialoogi ja koostöö edendamine;

| — | 16, 18 ja 19: liikmesriikide põhiõiguste instituutide ja direktiiviga 2000/43/EÜ kehtestatud “võrdsuskomisjonide” toetamine teabe kogumisel; |
| --- | --- |

—

16, 18 ja 19: liikmesriikide põhiõiguste instituutide ja direktiiviga 2000/43/EÜ kehtestatud “võrdsuskomisjonide” toetamine teabe kogumisel;

| — | 17: liikmesriikide parlamentide alalise põhiõiguste valdkonna foorumi loomine ning ELi kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineva ala loomine; |
| --- | --- |

—

17: liikmesriikide parlamentide alalise põhiõiguste valdkonna foorumi loomine ning ELi kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineva ala loomine;

| — | 23: ELi inimõiguste poliitikat mõjutatavate välistegurite uurimuse rahastamine ning Euroopa Põhiõiguste Ameti võimalik konsultatiivne roll; |
| --- | --- |

—

23: ELi inimõiguste poliitikat mõjutatavate välistegurite uurimuse rahastamine ning Euroopa Põhiõiguste Ameti võimalik konsultatiivne roll;

| — | 24 ja 25: struktureeritud operatiivkoostöö ja sünergia Euroopa Nõukoguga; |
| --- | --- |

—

24 ja 25: struktureeritud operatiivkoostöö ja sünergia Euroopa Nõukoguga;

| — | 49: ELi institutsioonide teabe- ja kommunikatsioonistrateegia selles osas kus ELi poliitika mõjutab põhiõigusi; |
| --- | --- |

—

49: ELi institutsioonide teabe- ja kommunikatsioonistrateegia selles osas kus ELi poliitika mõjutab põhiõigusi;

| — | 26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: võimaliku viitena loodava ameti ülesannete ja volituste jaoks; |
| --- | --- |

—

26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: võimaliku viitena loodava ameti ülesannete ja volituste jaoks;

| — | 29, 30, 34, 35, 36, 38: loodava ameti organite ja organisatsioonilise struktuuri jaoks, |
| --- | --- |

—

29, 30, 34, 35, 36, 38: loodava ameti organite ja organisatsioonilise struktuuri jaoks,

taotletakse, et teavet kogutakse, analüüsitakse ja käsitletakse viisil, mis võtaks arvesse inimõiguste kaitsemeetmete mõju hinnangut ühenduse ja liidu pädevuste täitmisel; lisaks sellele taotletakse soovitustega haldus- ja õigusloomemenetluste korralduse parandamist ning nende õigusliku põhjenduse leidmist, eriti poliitikavaldkondades, mis käsitlevad diskrimineerimisvastase võitluse meetmeid (EÜ asutamislepingu artikkel 13), liikumisvabadust (EÜ asutamislepingu artikkel 18), varjupaika (EÜ asutamislepingu artikkel 63), õigusalast koostööd tsiviilasjus (EÜ asutamislepingu artikkel 65), andmekaitset (EÜ asutamislepingu artikkel 286) ja läbipaistvust (EÜ asutamislepingu artikkel 255);

| 32. | leiab seetõttu, et see õigusakt, mis määratleb teabe kogumise funktsiooni, võib moodustada õigusliku baasi Põhiõiguste Ameti loomiseks, mille tegevus toetaks käesolevas resolutsioonis käsitletud valdkondadega tegelevate institutsioonide tegevust; nende tingimuste juures tuleks nõuda kaasotsustamisemenetlust Euroopa Parlamendiga ning kvalifitseeritud häälteenamust nõukogus; |
| --- | --- |

32.

leiab seetõttu, et see õigusakt, mis määratleb teabe kogumise funktsiooni, võib moodustada õigusliku baasi Põhiõiguste Ameti loomiseks, mille tegevus toetaks käesolevas resolutsioonis käsitletud valdkondadega tegelevate institutsioonide tegevust; nende tingimuste juures tuleks nõuda kaasotsustamisemenetlust Euroopa Parlamendiga ning kvalifitseeritud häälteenamust nõukogus;

| 33. | kutsub vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 192 komisjoni üles esitama õigusloomega seotud ettepanek eespoolnimetatud viidete alusel; ettepanek peaks eelkõige puudutama sellist poliitikat, mille suhtes Euroopa Parlament on kaasõiguslooja; võttes arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust mitmel õiguslikul alusel põhinevate juhtumite kohta, peaks peamine õiguslik alus (aga mitte ainult) olema EÜ asutamislepingu artikkel 13, mis diskrimineerimise vältimise kaudu kaitseb inimväärikust, mis on mistahes põhiõigusi käsitleva poliitika põhielement; jätab komisjoni otsustada, viidates komisjoni meetmele, kas kolmanda samba alla kuuluv meede on vajalik vastavalt politsei- ja õigusalase koostööga seotud algatustele; |
| --- | --- |

33.

kutsub vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 192 komisjoni üles esitama õigusloomega seotud ettepanek eespoolnimetatud viidete alusel; ettepanek peaks eelkõige puudutama sellist poliitikat, mille suhtes Euroopa Parlament on kaasõiguslooja; võttes arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust mitmel õiguslikul alusel põhinevate juhtumite kohta, peaks peamine õiguslik alus (aga mitte ainult) olema EÜ asutamislepingu artikkel 13, mis diskrimineerimise vältimise kaudu kaitseb inimväärikust, mis on mistahes põhiõigusi käsitleva poliitika põhielement; jätab komisjoni otsustada, viidates komisjoni meetmele, kas kolmanda samba alla kuuluv meede on vajalik vastavalt politsei- ja õigusalase koostööga seotud algatustele;

| 34. | leiab, et amet peaks tegutsema katusorganisatsioonina, mis hõlmaks kõiki inimõigustega seotud küsimusi, et vältida seda, et erinevad struktuurid teevad sama tööd; |
| --- | --- |

34.

leiab, et amet peaks tegutsema katusorganisatsioonina, mis hõlmaks kõiki inimõigustega seotud küsimusi, et vältida seda, et erinevad struktuurid teevad sama tööd;

| 35. | leiab, et amet peaks olema kavandatud mitmekihilise struktuurina (võrkude võrk), horisontaalsete pädevustega spetsialiseeritud asutusena, milles iga kiht etendab oma rolli ja aitab kaasa põhiõiguste kultuuri arengule liidus; usub, et amet peaks koondama asjaomased andmed, analüüsid ja kogemuse, mida leidub Euroopa Liidu ja riiklikes institutsioonides, riikide parlamentides, valitsustes ja inimõiguste asutustes, kõrgemates/põhiseaduskohtutes, valitsusvälistes organisatsioonides ja olemasolevates võrkudes, nt põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrk, eriti Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ja selle teabevõrgu (RAXEN) teadmised; |
| --- | --- |

35.

leiab, et amet peaks olema kavandatud mitmekihilise struktuurina (võrkude võrk), horisontaalsete pädevustega spetsialiseeritud asutusena, milles iga kiht etendab oma rolli ja aitab kaasa põhiõiguste kultuuri arengule liidus; usub, et amet peaks koondama asjaomased andmed, analüüsid ja kogemuse, mida leidub Euroopa Liidu ja riiklikes institutsioonides, riikide parlamentides, valitsustes ja inimõiguste asutustes, kõrgemates/põhiseaduskohtutes, valitsusvälistes organisatsioonides ja olemasolevates võrkudes, nt põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrk, eriti Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ja selle teabevõrgu (RAXEN) teadmised;

| 36. | avaldab arvamust, et olemasolevad Euroopa ja riiklikud inimõiguste institutsioonid peaksid olema osa “võrkude võrgust”, amet oleks ELi inimõiguste poliitika kvaliteedi ja järjepidevuse tagamise vahendiks: selleks tuleks koostada Euroopa ja riiklike institutsioonide ning toimivate võrkude kaart; |
| --- | --- |

36.

avaldab arvamust, et olemasolevad Euroopa ja riiklikud inimõiguste institutsioonid peaksid olema osa “võrkude võrgust”, amet oleks ELi inimõiguste poliitika kvaliteedi ja järjepidevuse tagamise vahendiks: selleks tuleks koostada Euroopa ja riiklike institutsioonide ning toimivate võrkude kaart;

| 37. | näeb raamistikus võimalust luua läbi Põhiõiguste Ameti olemasolevaid organeid, õigusakte ja menetlusi ühendav tõhus võrgustik; |
| --- | --- |

37.

näeb raamistikus võimalust luua läbi Põhiõiguste Ameti olemasolevaid organeid, õigusakte ja menetlusi ühendav tõhus võrgustik;

| 38. | leiab, et enne, kui luuakse uus organisatsioon põhiõiguste kaitseks, on vaja uurida olemasolevate organisatsioonide tugevdamist ja nende liitmise võimalust nende tegevuse parandamise eesmärgil; nõuab seetõttu, et tulevane soouuringute instituut peaks “võrgustike võrgustikuna” kuuluma Põhiõiguste Ameti koosseisu, töötades oma nime all ja asudes võimaluse korral samas kohas, et järgida uute põhiõigustega tegelevate institutsioonide loomisel mõistlikku, säästlikku ja järjepidevat lähenemist; |
| --- | --- |

38.

leiab, et enne, kui luuakse uus organisatsioon põhiõiguste kaitseks, on vaja uurida olemasolevate organisatsioonide tugevdamist ja nende liitmise võimalust nende tegevuse parandamise eesmärgil; nõuab seetõttu, et tulevane soouuringute instituut peaks “võrgustike võrgustikuna” kuuluma Põhiõiguste Ameti koosseisu, töötades oma nime all ja asudes võimaluse korral samas kohas, et järgida uute põhiõigustega tegelevate institutsioonide loomisel mõistlikku, säästlikku ja järjepidevat lähenemist;

| 39. | teeb ettepaneku, et amet peaks olema struktureeritud põhiõigusi puudutavate valdkondade põhjal - täienduseks Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse pädevusele võitluses rassismi ja ksenofoobiaga - sealhulgas sõna-, kogunemis-, ühinemise- ja mõttevabadus, õigus osaleda võrdsetel tingimustel valimistel, õigus haridusele ja vabadusele, solidaarsus ja sotsiaalsed õigused, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus, naistevastane vägivald, inimkaubandus, kodanikuõigused ja õiglus, varjupaigaõigus, romide küsimus ja vähemuste õigused ning austus kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse vastu; kui mõnes valdkonnas juba eksisteerib kogu liitu hõlmav organ, tuleks ameti ülesandeid selles valdkonnas ellu viia nii, et vastavast instituudist saab ameti integreeritud osa; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku, et amet peaks olema struktureeritud põhiõigusi puudutavate valdkondade põhjal - täienduseks Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse pädevusele võitluses rassismi ja ksenofoobiaga - sealhulgas sõna-, kogunemis-, ühinemise- ja mõttevabadus, õigus osaleda võrdsetel tingimustel valimistel, õigus haridusele ja vabadusele, solidaarsus ja sotsiaalsed õigused, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus, naistevastane vägivald, inimkaubandus, kodanikuõigused ja õiglus, varjupaigaõigus, romide küsimus ja vähemuste õigused ning austus kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse vastu; kui mõnes valdkonnas juba eksisteerib kogu liitu hõlmav organ, tuleks ameti ülesandeid selles valdkonnas ellu viia nii, et vastavast instituudist saab ameti integreeritud osa;

| 40. | märgib, et rahvusvähemuste kaitse laienenud Euroopa Liidus on oluline küsimus ja seda ei saavutata lihtsalt ksenofoobia ja diskrimineerimise vastu võitlemisega; rõhutab, et kõnealust keerukat probleemi peaks käsitlema muudest vaatevinklitest ning etniliste ja rahvusvähemuste kaitsmine peaks olema üks ameti eriülesannetest; |
| --- | --- |

40.

märgib, et rahvusvähemuste kaitse laienenud Euroopa Liidus on oluline küsimus ja seda ei saavutata lihtsalt ksenofoobia ja diskrimineerimise vastu võitlemisega; rõhutab, et kõnealust keerukat probleemi peaks käsitlema muudest vaatevinklitest ning etniliste ja rahvusvähemuste kaitsmine peaks olema üks ameti eriülesannetest;

| 41. | väidab, et kolmele kõige olulisemale funktsioonile, mida selline institutsioon peaks täitma (põhiõiguste edendamine, põhiõiguste tagamise järelevalve ja olulisimate persoonide, liikmesriikide, ELi institutsioonide ja kodanike teadlikkuse tõstmine), tuleks nimetatud uue instrumendi kujundamisel pöörata erilist tähelepanu, et täita vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala strateegilisi nõudeid; |
| --- | --- |

41.

väidab, et kolmele kõige olulisemale funktsioonile, mida selline institutsioon peaks täitma (põhiõiguste edendamine, põhiõiguste tagamise järelevalve ja olulisimate persoonide, liikmesriikide, ELi institutsioonide ja kodanike teadlikkuse tõstmine), tuleks nimetatud uue instrumendi kujundamisel pöörata erilist tähelepanu, et täita vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala strateegilisi nõudeid;

| 42. | on arvamusel, et nende kolme põhiülesande täitmise eesmärgil peaks amet oma võrkude kaudu koguma andmeid ja neid analüüsima ning talle peaks antama volitused edastada arvamusi ja teha soovitusi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

42.

on arvamusel, et nende kolme põhiülesande täitmise eesmärgil peaks amet oma võrkude kaudu koguma andmeid ja neid analüüsima ning talle peaks antama volitused edastada arvamusi ja teha soovitusi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

| 43. | leiab, et põhiõiguste edendamise ülesande raames peaks tulevane amet andma inimõiguste poliitika kujundamisele proaktiivset toetust kahel viisil: tehes kindlaks, kus on seadusandlikud parandused kõige soovitavamad, ning jälgides kehtivate õigusaktide rakendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

43.

leiab, et põhiõiguste edendamise ülesande raames peaks tulevane amet andma inimõiguste poliitika kujundamisele proaktiivset toetust kahel viisil: tehes kindlaks, kus on seadusandlikud parandused kõige soovitavamad, ning jälgides kehtivate õigusaktide rakendamist ja jõustamist;

| 44. | leiab, et amet peaks osana oma põhiõiguste kaitsmise alasest tööst koostama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile esitatava aastaaruande olukorra kohta ameti tegutsemispiiridesse jäävate õiguste osas; leiab samuti, et kohtuliku pädevuseta amet peaks aru andma otse ja ennekõike Euroopa Parlamendile, mille põhjal viimane saab koostada järeldusi ja võtta vastu soovitusi, ning nõukogule; |
| --- | --- |

44.

leiab, et amet peaks osana oma põhiõiguste kaitsmise alasest tööst koostama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile esitatava aastaaruande olukorra kohta ameti tegutsemispiiridesse jäävate õiguste osas; leiab samuti, et kohtuliku pädevuseta amet peaks aru andma otse ja ennekõike Euroopa Parlamendile, mille põhjal viimane saab koostada järeldusi ja võtta vastu soovitusi, ning nõukogule;

| 45. | leiab, et ameti järelvalvel on lisaväärtus põhiõiguste kaitse ja edendamise horisontaalse seisukoha esitamisel, mispärast kaetakse kõik põhiõiguste hartas ja põhiseaduse lepingu esimese osa asjaomastes sätetes sisalduvad õigused; nõustub, et ameti iga-aastane tööplaanil võiks olla üks temaatiline raskuspunkt; |
| --- | --- |

45.

leiab, et ameti järelvalvel on lisaväärtus põhiõiguste kaitse ja edendamise horisontaalse seisukoha esitamisel, mispärast kaetakse kõik põhiõiguste hartas ja põhiseaduse lepingu esimese osa asjaomastes sätetes sisalduvad õigused; nõustub, et ameti iga-aastane tööplaanil võiks olla üks temaatiline raskuspunkt;

| 46. | rõhutab, et kõne alla ei tule ettevalmistuste tegemine millegi loomiseks, mis oleks samaväärne Euroopa Liidu Inimõiguste Kohtuga; saab aru, et inimõiguste üksikute rikkumistega tegelemine on täiesti erinev sellise poliitilise süsteemi või selles kehtivate õigusaktide kontrollimisest, mis ei pruugi vastata üldiselt tunnustatud inimõigusalastele normidele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kõne alla ei tule ettevalmistuste tegemine millegi loomiseks, mis oleks samaväärne Euroopa Liidu Inimõiguste Kohtuga; saab aru, et inimõiguste üksikute rikkumistega tegelemine on täiesti erinev sellise poliitilise süsteemi või selles kehtivate õigusaktide kontrollimisest, mis ei pruugi vastata üldiselt tunnustatud inimõigusalastele normidele;

| 47. | väidab, et ametil peaks olema nõuandev roll Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja 7 sätete osas, toetades Euroopa Parlamendi ja nõukogu tegevust ning kasutades selle võrkudest kogutud teavet, teadmisi ja asjatundlikkust; |
| --- | --- |

47.

väidab, et ametil peaks olema nõuandev roll Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja 7 sätete osas, toetades Euroopa Parlamendi ja nõukogu tegevust ning kasutades selle võrkudest kogutud teavet, teadmisi ja asjatundlikkust;

| 48. | väidab, et amet peaks võtma konkreetseid meetmeid, et leida parimad võimalused Euroopa Liidu inimeste teavitamiseks nende õigustest ja, et luua liidus põhiõiguste kultuur, mida saaks seejärel edukalt edendada kui üht selle põhiväärtust ka väljaspool liitu; |
| --- | --- |

48.

väidab, et amet peaks võtma konkreetseid meetmeid, et leida parimad võimalused Euroopa Liidu inimeste teavitamiseks nende õigustest ja, et luua liidus põhiõiguste kultuur, mida saaks seejärel edukalt edendada kui üht selle põhiväärtust ka väljaspool liitu;

| 49. | usub, et täiustatud teabe- ja kommunikatsioonistrateegia on vajalik, kui tahetakse saavutada eesmärki edendada põhiõigusi ja tõsta teadlikkust põhiõiguste küsimuses (luua põhiõigusi austav kultuur); usub, et seda eesmärki võiks aidata saavutada rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud põhiõigusi ja inimõigusi käsitleva õppeaine lisamine liikmesriikide koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

49.

usub, et täiustatud teabe- ja kommunikatsioonistrateegia on vajalik, kui tahetakse saavutada eesmärki edendada põhiõigusi ja tõsta teadlikkust põhiõiguste küsimuses (luua põhiõigusi austav kultuur); usub, et seda eesmärki võiks aidata saavutada rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud põhiõigusi ja inimõigusi käsitleva õppeaine lisamine liikmesriikide koolide õppekavadesse;

| 50. | leiab, et nende konkreetsete meetmete hulka peaks kuuluma ka ameti korraldatav koolitustegevus, mis oleks suunatud inimõiguste valdkonnas tegelevatele inimestele Euroopas, ükskõik, kas need on kodanikuühiskonna esindajad või kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

50.

leiab, et nende konkreetsete meetmete hulka peaks kuuluma ka ameti korraldatav koolitustegevus, mis oleks suunatud inimõiguste valdkonnas tegelevatele inimestele Euroopas, ükskõik, kas need on kodanikuühiskonna esindajad või kutseorganisatsioonid;

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, riiklikele inimõiguste organisatsioonidele, Euroopa Nõukogule, OSCEle ja ÜROle. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, riiklikele inimõiguste organisatsioonidele, Euroopa Nõukogule, OSCEle ja ÜROle.

---

(1)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 408.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0150.

(3)  Ühine kohtuasi C-187/01 ja C-385/01 Gözütok ja Brügge [2003] ECR I-1345.

(4)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

P6_TA(2005)0209

Üldise majanduspoliitika üldsuunised

Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni soovituse kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniseid majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005- 2008) raames (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust (KOM(2005)0141); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust (KOM(2005)0141);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 99 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 99 lõiget 2;

| — | võttes arvesse komisjoni 2005. aasta kevadisi majandusprognoose eurotsooni ja Euroopa Liidu kohta (2005-2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2005. aasta kevadisi majandusprognoose eurotsooni ja Euroopa Liidu kohta (2005-2006);

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis ning 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis ning 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi;

| — | võttes arvesse 20. ja 21. märtsil 2003. aastal, 16. ja 17. oktoobril 2003. aastal, 25. ja 26. märtsil 2004. aastal, 4. ja 5. novembril 2004. aastal ning 22. ja 23. märtsil 2005. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. ja 21. märtsil 2003. aastal, 16. ja 17. oktoobril 2003. aastal, 25. ja 26. märtsil 2004. aastal, 4. ja 5. novembril 2004. aastal ning 22. ja 23. märtsil 2005. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni “Majanduslik olukord Euroopas - ettevalmistav raport majanduspoliitika üldsuuniste kohta” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni “Majanduslik olukord Euroopas - ettevalmistav raport majanduspoliitika üldsuuniste kohta” (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 107; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 107;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0150/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0150/2005),

| A. | arvestades, et eurotsooni ja 25 liikmega Euroopa Liidu majanduskasv ei suuda püsivalt saavutada kasvu potentsiaalset taset ning on endiselt nõrk, eriti eurotsooni nelja suurema riigi majanduses; arvestades, et majapidamiste tarbimine on endiselt kõikuv ning 2006 ja 2005. aasta majanduslikud väljavaated ebarahuldavad, millest tulenevalt alaneb töötuse kõrge tase aeglaselt; arvestades, et kuigi intressimäärad on madalaimal tasemel pärast Teist maailmasõda, on investeerimisvalmidus madal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eurotsooni ja 25 liikmega Euroopa Liidu majanduskasv ei suuda püsivalt saavutada kasvu potentsiaalset taset ning on endiselt nõrk, eriti eurotsooni nelja suurema riigi majanduses; arvestades, et majapidamiste tarbimine on endiselt kõikuv ning 2006 ja 2005. aasta majanduslikud väljavaated ebarahuldavad, millest tulenevalt alaneb töötuse kõrge tase aeglaselt; arvestades, et kuigi intressimäärad on madalaimal tasemel pärast Teist maailmasõda, on investeerimisvalmidus madal;

| B. | arvestades, et nii toodete-, energia- ja tööturgude kui ka maksusüsteemide struktuurireforme ning siseturu väljakujundamist, mida küll üksmeelselt vajalikuks peetakse, ei ole kõikides liikmesriikides piisava hoolikusega ellu viidud ning reformid ühenduse tasandil edenevad aeglaselt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii toodete-, energia- ja tööturgude kui ka maksusüsteemide struktuurireforme ning siseturu väljakujundamist, mida küll üksmeelselt vajalikuks peetakse, ei ole kõikides liikmesriikides piisava hoolikusega ellu viidud ning reformid ühenduse tasandil edenevad aeglaselt;

| C. | arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakt on aidanud kaasa inflatsiooni madala taseme ja intressimäärade ajalooliselt madala taseme säilitamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakt on aidanud kaasa inflatsiooni madala taseme ja intressimäärade ajalooliselt madala taseme säilitamisele;

| D. | arvestades ülemaailmse konkurentsivõime pidevat kasvu; arvestades, et Euroopa Liidu majanduskasvu määrad jäävad maha paljude maailma teiste osade majanduskasvu määradest ning et Euroopa Liidu turuosa kolmandatel turgudel on ohustatud; arvestades, et liidu keskmine majandusareng jääb maha USA ja mõne keskse Aasia riigi majandusarengust; |
| --- | --- |

D.

arvestades ülemaailmse konkurentsivõime pidevat kasvu; arvestades, et Euroopa Liidu majanduskasvu määrad jäävad maha paljude maailma teiste osade majanduskasvu määradest ning et Euroopa Liidu turuosa kolmandatel turgudel on ohustatud; arvestades, et liidu keskmine majandusareng jääb maha USA ja mõne keskse Aasia riigi majandusarengust;

| E. | arvestades, et Lissaboni strateegia nõuab kõikide olemasolevate vahendite, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniste, ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (2007-2013) kasutuselevõtmist, samuti kulutuste ümbersuunamist majanduskasvu soodustavatele töökohtadele ja töökohti finantsperspektiivi 2007-2013 raames; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni strateegia nõuab kõikide olemasolevate vahendite, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniste, ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (2007-2013) kasutuselevõtmist, samuti kulutuste ümbersuunamist majanduskasvu soodustavatele töökohtadele ja töökohti finantsperspektiivi 2007-2013 raames;

| F. | arvestades, et Lissaboni strateegia on ELi säästva arengu strateegia osa, ja et keskkonnamõõde peab täielikult kuuluma Euroopa tööhõivestrateegiasse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni strateegia on ELi säästva arengu strateegia osa, ja et keskkonnamõõde peab täielikult kuuluma Euroopa tööhõivestrateegiasse;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidust on kujunenud üksus, mis hõlmab 455 miljonit inimest 25 väga erinevast riigist; arvestades, et majanduslikud ja sotsiaalsed lõhed liikmesriikide vahel ning sageli ka liikmesriikide sees on suured; arvestades, et mõnes liikmesriigis on majanduskasv märkimisväärselt suurem kui teistes; arvestades, et liiga üldiste suuniste puhul on oht mitte võtta arvesse probleemide mitmekesisust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidust on kujunenud üksus, mis hõlmab 455 miljonit inimest 25 väga erinevast riigist; arvestades, et majanduslikud ja sotsiaalsed lõhed liikmesriikide vahel ning sageli ka liikmesriikide sees on suured; arvestades, et mõnes liikmesriigis on majanduskasv märkimisväärselt suurem kui teistes; arvestades, et liiga üldiste suuniste puhul on oht mitte võtta arvesse probleemide mitmekesisust;

| H. | arvestades, et majanduskasv ei ole eraldiseisev eesmärk, vaid ühtlustatud lähenemise osa, mille eesmärk on kodanike heaolu ja elukvaliteet; arvestades, et püsiva kasvu taotlemine peab põhinema sotsiaal-, tööhõive-, keskkonna- ja eelarvepoliitikal, võttes arvesse vastutust tulevaste põlvkondade ees ning austust liikmesriikide erinevate eeltingimuste suhtes; arvestades, et tööpuudus on suurim sotsiaalne ebaõiglus; arvestades, et kooskõlas asutamislepingus sätestatud eesmärkidega eeldab sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine sotsiaalse kaitse ja tööhõive piisava taseme säilitamist; arvestades, et majanduskasvu on võimalik saavutada üksnes suurema konkurentsivõime ja ulatuslikumate investeeringute abil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduskasv ei ole eraldiseisev eesmärk, vaid ühtlustatud lähenemise osa, mille eesmärk on kodanike heaolu ja elukvaliteet; arvestades, et püsiva kasvu taotlemine peab põhinema sotsiaal-, tööhõive-, keskkonna- ja eelarvepoliitikal, võttes arvesse vastutust tulevaste põlvkondade ees ning austust liikmesriikide erinevate eeltingimuste suhtes; arvestades, et tööpuudus on suurim sotsiaalne ebaõiglus; arvestades, et kooskõlas asutamislepingus sätestatud eesmärkidega eeldab sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine sotsiaalse kaitse ja tööhõive piisava taseme säilitamist; arvestades, et majanduskasvu on võimalik saavutada üksnes suurema konkurentsivõime ja ulatuslikumate investeeringute abil;

| I. | arvestades, et tööpuudus on suurim sotsiaalne ebaõiglus; arvestades, et sotsiaalset ühtekuuluvust on võimalik tugevdada vaid majanduskasvu ja tööhõive kõrge taseme abil kõikides liidu osades, edendades sotsiaalse kaitse ja tööhõive kõrget taset vastavalt asutamislepingus sätestatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tööpuudus on suurim sotsiaalne ebaõiglus; arvestades, et sotsiaalset ühtekuuluvust on võimalik tugevdada vaid majanduskasvu ja tööhõive kõrge taseme abil kõikides liidu osades, edendades sotsiaalse kaitse ja tööhõive kõrget taset vastavalt asutamislepingus sätestatud eesmärkidele;

| J. | arvestades, et majanduskasvu saab saavutada vaid kõrgema konkurentsvõime ja suuremate investeeringutega; arvestades, et Euroopa Liit on oma peamistest konkurentidest teadus-ja arendustegevuse, samuti uuenduste ja uute ettevõtete rajamise investeerimise valdkonnas olulisel määral maha jäänud, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et majanduskasvu saab saavutada vaid kõrgema konkurentsvõime ja suuremate investeeringutega; arvestades, et Euroopa Liit on oma peamistest konkurentidest teadus-ja arendustegevuse, samuti uuenduste ja uute ettevõtete rajamise investeerimise valdkonnas olulisel määral maha jäänud,

| 1. | tervitab majanduspoliitika üldsuuniste ja töökohtade loomise suuniste kompleksset esitamist, kuivõrd see keskendub majanduskasvule ja tööhõivele ning on seotud Lissaboni strateegia kolme sambaga vastavalt Brüsseli Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kohtumisel tehtud eesistuja järeldustele, mis on ühtlasi märk majandus- ja sotsiaalpoliitika vastastikusest täiendavusest ning soovist liikuda edasi liidu makromajandusliku raamistiku lihtsustamise ja parema arusaadavuse poole; avaldab kahetsust, et komisjoni soovitustes majanduskasvu ja tööhõive taaskäivitamiseks pööratakse keskkonnamõõtmele liiga väikest tähelepanu; tuletab meelde, et keskkonnanõuded aitavad kaasa dünaamilise ja tõhusa, tulevikku suunatud majanduse rajamisele, mis pakub kodanikele kõrget elukvaliteeti; toetab nõukogu ja komisjoni otsust keskenduda suuremal määral majanduskasvule ja tööhõivele, suurendades konkurentsivõimet, laiendades siseturgu teenustesektorisse, parandades avalike teenuste tõhusust ning seega suurendades sisenõudlust; |
| --- | --- |

1.

tervitab majanduspoliitika üldsuuniste ja töökohtade loomise suuniste kompleksset esitamist, kuivõrd see keskendub majanduskasvule ja tööhõivele ning on seotud Lissaboni strateegia kolme sambaga vastavalt Brüsseli Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kohtumisel tehtud eesistuja järeldustele, mis on ühtlasi märk majandus- ja sotsiaalpoliitika vastastikusest täiendavusest ning soovist liikuda edasi liidu makromajandusliku raamistiku lihtsustamise ja parema arusaadavuse poole; avaldab kahetsust, et komisjoni soovitustes majanduskasvu ja tööhõive taaskäivitamiseks pööratakse keskkonnamõõtmele liiga väikest tähelepanu; tuletab meelde, et keskkonnanõuded aitavad kaasa dünaamilise ja tõhusa, tulevikku suunatud majanduse rajamisele, mis pakub kodanikele kõrget elukvaliteeti; toetab nõukogu ja komisjoni otsust keskenduda suuremal määral majanduskasvule ja tööhõivele, suurendades konkurentsivõimet, laiendades siseturgu teenustesektorisse, parandades avalike teenuste tõhusust ning seega suurendades sisenõudlust;

| 2. | taunib asjaolu, et komisjoni soovitustes pööratakse vähe tähelepanu kiire algusega majanduskasvu keskkonna- ja tööhõivealasele dimensioonile; tuletab meelde, et keskkonnanõuded aitavad luua tulevikku suunatud, dünaamilise ja tõhusa majanduse, mis võimaldab inimestele kõrget elukvaliteeti; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et komisjoni soovitustes pööratakse vähe tähelepanu kiire algusega majanduskasvu keskkonna- ja tööhõivealasele dimensioonile; tuletab meelde, et keskkonnanõuded aitavad luua tulevikku suunatud, dünaamilise ja tõhusa majanduse, mis võimaldab inimestele kõrget elukvaliteeti;

| 3. | rõhutab isikuteenuste ning sotsiaal- ja kultuuriteenuste sektoris töökohtade loomise tähtsust suure naiste tööhõivega ning vananeva ja linnastunud elanikkonnaga ühiskonnas; rõhutab mitmekesistamise ja suurendatud konkurentsi tähtsust sektoris, kus on tähtis, et kodanikele pakutaks parimal võimalikul tasemel teenuseid ja parimt valikuvõimalust, kusjuures niisugused eesmärgid loovad ka võimalusi nii naiste kui meeste ettevõtluseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab isikuteenuste ning sotsiaal- ja kultuuriteenuste sektoris töökohtade loomise tähtsust suure naiste tööhõivega ning vananeva ja linnastunud elanikkonnaga ühiskonnas; rõhutab mitmekesistamise ja suurendatud konkurentsi tähtsust sektoris, kus on tähtis, et kodanikele pakutaks parimal võimalikul tasemel teenuseid ja parimt valikuvõimalust, kusjuures niisugused eesmärgid loovad ka võimalusi nii naiste kui meeste ettevõtluseks;

| 4. | väljendab kahetsust seoses komplekssete suuniste liiga üldise iseloomuga, milles ei võeta piisavalt arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi; ergutab komisjoni järgima kavatsust esitada teatis, milles määratletakse iga liikmesriigi kõige olulisemad väljakutsed eriti struktuurireformide ja investeeringute valdkonnas ning spetsiifiliste teadmiste kiirema vahetamise osas majanduspoliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- |

4.

väljendab kahetsust seoses komplekssete suuniste liiga üldise iseloomuga, milles ei võeta piisavalt arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi; ergutab komisjoni järgima kavatsust esitada teatis, milles määratletakse iga liikmesriigi kõige olulisemad väljakutsed eriti struktuurireformide ja investeeringute valdkonnas ning spetsiifiliste teadmiste kiirema vahetamise osas majanduspoliitika väljatöötamisel;

| 5. | tuletab meelde, et terve makromajanduslik keskkond nõuab koordineeritud eelarvepoliitika asjakohast vastastoimet, sõltumatut rahapoliitikat, mis säilitab hindade stabiilsuse eesmärgi ja viib edasi asutamislepingus sätestatud liidu üldeesmärkide saavutamise eesmärki, et saavutada paremad elustandardid ja säästva arengu eesmärgid; kutsub liikmesriike üles rakendama struktuurireforme, mis aitavad edendada investeerimist ja mille abil saab seetõttu täielikult kasutada EKP poolt tagatud madalaid intressimäärasid ning kasutama reformitud stabiilsus- ja kasvupakti tegutsemisruumi kvaliteetsema majanduskasvu edendamiseks Euroopas, see kõik rõhutab võimalusi ja vajadust kõikides sektorites kvaliteetsema Euroopa majanduskasvu järele ja ühisturu väljakujundamise vajadust; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et terve makromajanduslik keskkond nõuab koordineeritud eelarvepoliitika asjakohast vastastoimet, sõltumatut rahapoliitikat, mis säilitab hindade stabiilsuse eesmärgi ja viib edasi asutamislepingus sätestatud liidu üldeesmärkide saavutamise eesmärki, et saavutada paremad elustandardid ja säästva arengu eesmärgid; kutsub liikmesriike üles rakendama struktuurireforme, mis aitavad edendada investeerimist ja mille abil saab seetõttu täielikult kasutada EKP poolt tagatud madalaid intressimäärasid ning kasutama reformitud stabiilsus- ja kasvupakti tegutsemisruumi kvaliteetsema majanduskasvu edendamiseks Euroopas, see kõik rõhutab võimalusi ja vajadust kõikides sektorites kvaliteetsema Euroopa majanduskasvu järele ja ühisturu väljakujundamise vajadust;

| 6. | rõhutab Euroopa mudeli köitvust ning liidule ja liikmesriikidele maailma kaubanduses kuuluvat olulist rolli; rõhutab vajadust sellise tööturu järele, mis on avatud kõikidele kodanikele ja piisavalt paindlik, et aidata inimestel turule siseneda, ja mis ei sunni töötada soovivaid vanemaid inimesi oma töökohtadelt lahkuma; |
| --- | --- |

6.

rõhutab Euroopa mudeli köitvust ning liidule ja liikmesriikidele maailma kaubanduses kuuluvat olulist rolli; rõhutab vajadust sellise tööturu järele, mis on avatud kõikidele kodanikele ja piisavalt paindlik, et aidata inimestel turule siseneda, ja mis ei sunni töötada soovivaid vanemaid inimesi oma töökohtadelt lahkuma;

| 7. | rõhutab majanduspoliitika restruktureerimise vajadust, keskendades seda produktiivsuse kasvu faktoritele, nt majanduse moderniseerimisele, teadmiste ja sotsiaalse heaolu moderniseerimisele, institutsioonide korra moderniseerimisele, et vastata uuest laienemisest tulenevatele väljakutsetele ning kaasaegse majanduse nõudmistele ja pidada vastu kolmanda maailma deflatsiooni survele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab majanduspoliitika restruktureerimise vajadust, keskendades seda produktiivsuse kasvu faktoritele, nt majanduse moderniseerimisele, teadmiste ja sotsiaalse heaolu moderniseerimisele, institutsioonide korra moderniseerimisele, et vastata uuest laienemisest tulenevatele väljakutsetele ning kaasaegse majanduse nõudmistele ja pidada vastu kolmanda maailma deflatsiooni survele;

| 8. | märgib, et suurenenud tööviljakus, pingutused konkurentsivõime tugevdamiseks, investeeringud ja majanduskasv on kõrgemate töötasude, kasvu viljade õiglasema jagamise, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevnemise eeltingimused; rõhutab, et sellisele arengule peaks järgnema ettevõtete kohustus võtta endale sotsiaalsed kohustused; |
| --- | --- |

8.

märgib, et suurenenud tööviljakus, pingutused konkurentsivõime tugevdamiseks, investeeringud ja majanduskasv on kõrgemate töötasude, kasvu viljade õiglasema jagamise, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevnemise eeltingimused; rõhutab, et sellisele arengule peaks järgnema ettevõtete kohustus võtta endale sotsiaalsed kohustused;

| 9. | on arvamusel, et Euroopa majanduskasvu suurenemine ja säästlikkus nõuavad kõikide liikmesriikide üheaegset koordineeritud tegevust, sealhulgas siseturu väljakujundamist, kõrgemat investeeringute taset ja uuenduslikke tööturureforme; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et Euroopa majanduskasvu suurenemine ja säästlikkus nõuavad kõikide liikmesriikide üheaegset koordineeritud tegevust, sealhulgas siseturu väljakujundamist, kõrgemat investeeringute taset ja uuenduslikke tööturureforme;

| 10. | avaldab kahetsust tingimuste üle (eriti ajakava osas), milles parlament peab väljendama oma seisukohta üldsuuniste kohta; nõuab üldsuuniseid puudutava institutsioonidevahelise koostöö tingimuste selgitamist 2005. aasta juuni Euroopa Ülemkogu kohtumise ajaks, et vältida samasuguse olukorra kordumist, võttes samal ajal arvesse Lissaboni strateegia muutmise tagajärgi; |
| --- | --- |

10.

avaldab kahetsust tingimuste üle (eriti ajakava osas), milles parlament peab väljendama oma seisukohta üldsuuniste kohta; nõuab üldsuuniseid puudutava institutsioonidevahelise koostöö tingimuste selgitamist 2005. aasta juuni Euroopa Ülemkogu kohtumise ajaks, et vältida samasuguse olukorra kordumist, võttes samal ajal arvesse Lissaboni strateegia muutmise tagajärgi;

| 11. | palub nõukogul arvesse võtta järgmisi parandusettepanekuid:






  KOMISJONI SOOVITUS | EUROOPA PARLAMENDI PARANDUSETTEPANEKUD |
| --- | --- | --- |
| Parandus 1 |
| A jao A.1 alajao neljas lõik |
| Suunis. Et tagada majanduse stabiilsus, peaksid liikmesriigid säilitama keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid kogu majandustsükli kestel ja võtma kuni nende eesmärkide saavutamiseni kõik vajalikud korrigeerivad meetmed kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku poliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamise nimel, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata defitsiidi korrigeerimisele kaasa rahanduspoliitika abil. (Kompleksne suunis nr 1). | Suunis. Et tagada
  majanduskasvu edendamiseks vajalik
  majanduse stabiilsus
  ning muuta kultuuripärandi ja intellektuaalse kapitali mitmekesisuse eelis innovatsioonist juhitud tootlikkuse kasvuks. Liikmesriigid peaksid
  säilitama keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid kogu majandustsükli kestel ja võtma kuni nende eesmärkide saavutamiseni kõik vajalikud korrigeerivad meetmed kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku poliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamise nimel, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata defitsiidi korrigeerimisele kaasa rahanduspoliitika abil,
  eriti kasutades majanduskasvu vilju. Ühtlasi peaksid liikmesriigid majandusarengu soodustamiseks suunama avaliku sektori kulutused eelarve nendele punktidele, millest toetatakse Lissaboni strateegia eesmärke, eelkõige investeeringutele inimkapitali, teadmistesse, innovatsiooni ja infrastruktuuri.
  (Kompleksne suunis nr 1). |
| Parandus 2 |
| A jao A.1 alajao seitsmes lõik |
| Suunis. Et tagada majanduse jätkusuutlikkus, peaksid liikmesriigid elanikkonna vananemise prognoositavaid kulusid arvestades hakkama rahuldavas tempos vähendama riigivõlga, et tugevdada riigi rahandust, reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline suutlikkus ning samal ajal sotsiaalne
  piisavus
  ja kättesaadavus ning võtma meetmeid tööhõive ja tööjõupakkumise suurendamiseks. (Kompleksne suunis nr 2). Vt ka kompleksne suunis “Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 17). | Suunis. Et tagada majanduse jätkusuutlikkus
  suurema tööhõive alusena,
  peaksid liikmesriigid elanikkonna vananemise prognoositavaid kulusid arvestades
  ning vastavalt konjunktuuritsüklile
  hakkama rahuldavas tempos vähendama riigivõlga, et tugevdada riigi rahandust,
  reformima maksusüsteeme, muuhulgas vähendades madalapalgaliste koormust, reformima edasi
  pensioni- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline suutlikkus ning samal ajal sotsiaalne
  rahuldavus
  ja kättesaadavus ning võtma meetmeid
  kodanike vastutuse tõstmiseks pensionisüsteemide alal
  , tööhõive ja
  kvaliteetse
  tööjõupakkumise suurendamiseks. (Kompleksne suunis nr 2). Vt ka kompleksne suunis “Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 17). |
| Parandus 3 |
| A jao A.1 alajao üheksas lõik |
| Suunis. Et edendada vahendite tulemuslikku jaotamist, peaksid liikmesriigid suunama riiklikke kulutusi majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, kohandama maksusüsteeme vastavalt kasvupotentsiaali tugevdamise eesmärgile ja tagama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist. (Kompleksne suunis nr 3). | Suunis. Et edendada vahendite tulemuslikku jaotamist, peaksid liikmesriigid suunama riiklikke kulutusi majanduskasvu soodustavatesse
  ja töökohti loovatesse
  kulukategooriatesse
  ning
  kohandama maksusüsteeme vastavalt kasvupotentsiaali tugevdamise eesmärgile ja
  soodustama erasektori investeeringuid, eelkõige VKEdele soodsa ning töökohtade loomist motiveeriva maksuraamistiku loomisega. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd võitluses maksudest kõrvalehoidumisega; liikmesriigid peaksid ühtlasi
  tagama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist. (Kompleksne suunis nr 3). |
| Parandus 4 |
| A jao A.1 alajao üheteistkümnes lõik |
| Suunis. Et edendada makromajanduspoliitika ja struktuuripoliitika vahelist sidusust, peaksid liikmesriigid läbi viima reforme, mis toetavad makromajanduslikku raamistikku
  paindlikkuse
  ja liikuvuse suurendamise ning globaliseerumise, tehnika edusammude ja tsükliliste muutustega kohanemise võime parandamise abil. (Kompleksne suunis nr 4). Vt ka kompleksne suunis “Edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ning vähendada tööturu killustatust” (nr 20). | Suunis. Et edendada makromajanduspoliitika ja struktuuripoliitika vahelist sidusust, peaksid liikmesriigid läbi viima reforme, mis toetavad makromajanduslikku raamistikku
  rangete eelarvemenetluste jätkamise, investeeringute ja ettevõtluse soodustamise ning tarbijate usalduse edendamisega ja kohanemissuutlikkuse,
  liikuvuse,
  loovuse
  ja globaliseerumise, tehnika edusammude ja tsükliliste muutustega kaasnevate väljakutsetega kohanemise võime
  edasise
  parandamise abil.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata tööturu paindlikkusele ja turvalisusele
  . (Kompleksne suunis nr 4). Vt ka kompleksne suunis “Edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ning vähendada tööturu killustatust” (nr 20). |
| Parandus 5 |
| A jao A.1 alajao neljateistkümnes lõik |
| Suunis. Et tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku stabiilsuse
  ja
  kiirema majanduskasvu saavutamisel ning tõsta kohanemisvõimet, peaksid liikmesriigid edendama nominaalset palgatõusu ja tööjõukulutusi kooskõlas
  hindade stabiilsusega ning
  keskpika ajavahemiku suundumustega tootlikkuses, võttes arvesse erinevusi töötajate oskuste ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel. (Kompleksne suunis nr 5). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palga ja muude tööjõukulutuste tööhõivet soodustav kasv” (nr 21). | Suunis. Et tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku stabiilsuse, kiirema majanduskasvu
  ja suurema tööhõive
  saavutamisel ning tõsta kohanemisvõimet, peaksid liikmesriigid
  ning nende sotsiaalpartnerid
  edendama nominaalset palgatõusu ja tööjõukulutusi kooskõlas keskpika ajavahemiku suundumustega tootlikkuses, võttes arvesse erinevusi töötajate oskuste ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel.
  Ühtse turu loomine, tööturu reformid ja sotsiaalpartnerite vastutuse suurendamine tööpuuduse vähendamisel palgaläbirääkimiste detsentraliseerimisega on olulise tähtsusega palkade tõstmisel ning tuluerinevuste vähendamisel, olles samas kooskõlas tootlikkuse ja konkurentsivõime arenguga.
  (Kompleksne suunis nr 5). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palga ja muude tööjõukulutuste tööhõivet soodustav kasv” (nr 21). |
| Parandus 6 |
| A jao A.2 alajao kuues lõik |
| Suunis. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu maksukorraldusele ja sellega seoses tuleb neil liikmesriikidel, kes pole veel saavutanud oma keskpika tähtajaga eelarve- eesmärke, vähendada oma eelarve tsükliliselt korrigeeritavat puudujääki aastas soovitavalt 0,5% ulatuses SKT-st ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid kasutamata, ning ulatuslikum korrigeerimine tagada majandusliku tõusu saabudes; teha täiendavaid jõupingutusi struktuurireformide alal, mis parandaksid eurotsooni konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste puhul,
  ning tagada, et eurotsooni mõjujõud
  maailma majandussüsteemis oleks kooskõlas selle riikide majandusliku osatähtsusega. (Kompleksne suunis nr 6). | Suunis. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu eelarvedistsipliinile, et tagada oma majandus- ja eelarvepoliitika parem kooskõlastatus, ühtlustades esmalt oma eelarvet puudutavad ajakavad,
  ja sellega seoses tuleb neil liikmesriikidel, kes pole veel saavutanud oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke, vähendada oma eelarve tsükliliselt korrigeeritavat puudujääki aastas soovitavalt 0,5% ulatuses SKT-st ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid kasutamata, ning ulatuslikum korrigeerimine tagada majandusliku tõusu saabudes,
  pidades silmas, et tulevikus võetakse eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava määratlemisel arvesse struktuurireforme ning ajutised kõrvalekalded sellest eesmärgist on lubatud riikidele, kes on eesmärgi juba saavutanud,
  teha täiendavaid jõupingutusi, struktuurireformide alal, mis
  tänu investeeringutele innovatsiooni, tööstuspoliitikasse, haridusse ja kutseõppesse
  parandaksid eurotsooni konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste puhul.
  Liikmesriigid peaksid läbi viima stabiilsuse ja kasvu pakti reformi ning usalduse taastamiseks tagama selle range kohaldamise. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama eurotsooni välisesindatuse vastavalt 11.-12. detsembril 1998. aastal Viinis Euroopa Ülemkogul võetud kohustustele, et euro üha tähtsam roll
  maailma majandussüsteemis oleks kooskõlas selle riikide majandusliku osatähtsusega.
  Uutes liikmesriikides peab nominaalse lähenemisega kaasnema ka reaalne lähenemine.
  (Kompleksne suunis nr 6). |
| Parandus 7 |
| B jao B.1 alajao neljas lõik |
| Suunis. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid kiirendama siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmist, pidama esmatähtsaks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangemat ja täpsemat rakendamist, kiirendama finantsturgude integratsiooni, kõrvaldama piiriülest tegevust pidurdavad maksutõkked ning kohaldama tõhusalt ELi riigihangete alaseid eeskirju. (Kompleksne suunis nr 7). | Suunis. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid kiirendama siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmist, pidama esmatähtsaks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangemat ja täpsemat rakendamist, kiirendama finantsturgude integratsiooni, kõrvaldama piiriülest tegevust pidurdavad
  bürokraatia- ja
  maksutõkked,
  jätkates läbirääkimisi maksubaasi ühtlustamiseks,
  ning kohaldama tõhusalt ELi riigihangete alaseid eeskirju. (Kompleksne suunis nr 7). |
| Parandus 8 |
| B jao B.1 alajao üheksas lõik |
| Suunis. Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime, peaksid liikmesriigid esmatähtsaks pidama õiguslike ja muud laadi takistuste kõrvaldamist, mis pidurdavad konkurentsi olulistes sektorites, konkurentsipoliitika senisest rangemat elluviimist, turgude valikulist kontrolli konkurentsi- ja reguleerivate asutuste poolt, et selgitada välja ja kõrvaldada takistused konkurentsis ja turulepääsul, konkurentsimoonutusi põhjustava riigiabi
  vähendamist
  ning abi ümbersuunamist teatavate horisontaalsete eesmärkide toetamisele nagu teadus- ja arendustegevus ning inimressursside optimeerimine. Liikmesriigid peaksid ühtlasi täiel määral rakendama võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmeid, et tagada tõhus konkurents üleeuroopalistel integreeritud turgudel, ja kindlustama samal ajal kõrgekvaliteediliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise rahuldavatel tingimustel. (Kompleksne suunis nr 8). | Suunis. Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime, peaksid liikmesriigid esmatähtsaks pidama õiguslike ja muud laadi takistuste kõrvaldamist, mis pidurdavad konkurentsi olulistes sektorites, konkurentsipoliitika senisest rangemat elluviimist, turgude valikulist kontrolli konkurentsi- ja reguleerivate asutuste poolt, et selgitada välja ja kõrvaldada
  kõrvaldada tarbijate huvidega vastuolus olevad
  takistused konkurentsis ja turulepääsul,
  siseturul
  konkurentsimoonutusi põhjustava riigiabi
  kaotamist
  ning abi ümbersuunamist teatavate horisontaalsete eesmärkide toetamisele nagu teadus- ja arendustegevus ning inimressursside optimeerimine. Liikmesriigid peaksid ühtlasi täiel määral rakendama võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmeid, et tagada tõhus konkurents üleeuroopalistel integreeritud turgudel, ja kindlustama samal ajal kõrgekvaliteediliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise rahuldavatel tingimustel. (Kompleksne suunis nr 8). |
| Parandus 9 |
| B jao B.1 alajao neljateistkümnes lõik |
| Suunis. Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond, peaksid liikmesriigid parandama oma õigusnormide kvaliteeti nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju süstemaatilise ja põhjaliku hindamise abil, võttes seejuures arvesse õigusnormidega seotud halduskulusid. Lisaks peaksid liikmesriigid pidama ulatuslikke konsultatsioone oma
  seadusandlike algatustega
  seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel. (Kompleksne suunis nr 9). | Suunis. Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond ja
  soodustada eraalgatusi
  , peaksid liikmesriigid parandama oma õigusnormide kvaliteeti nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju süstemaatilise ja põhjaliku hindamise abil, võttes seejuures arvesse õigusnormidega seotud halduskulusid. Lisaks peaksid liikmesriigid pidama ulatuslikke
  majanduskasvu ja tööhõivet puudutavaid
  konsultatsioone
  oma regulatiivsete ja seadusandlike
  algatustega seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel. (Kompleksne suunis nr 9). |
| Parandus 10 |
| B jao B.1 alajao kuueteistkümnes lõik |
| Suunis. Et edendada ettevõtlusvaimu ja luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele soodne keskkond, peaksid liikmesriigid hõlbustama ligipääsu rahastamisele, kohandama maksusüsteeme, suurendama VKEde innovatsioonipotentsiaali ning pakkuma asjakohast teavet ja tugiteenuseid, et ergutada uute ettevõtete loomist ja kasvu. Lisaks peaksid liikmesriigid kooskõlas VKEde hartaga tugevdama ettevõtlusharidust ja -koolitust. Liikmesriigid peaksid samuti hõlbustama omandiõiguse üleminekut, läbi vaatama pankrotiõiguse ja parandama oma äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtteid. (Kompleksne suunis nr 10). | Suunis. Et edendada ettevõtlusvaimu ja luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele soodne keskkond, peaksid liikmesriigid hõlbustama ligipääsu rahastamisele,
  eriti riskifondidele ja mikrokrediidile, reformima ja
  kohandama
  investeeringuid soodustavaid
  maksusüsteeme,
  alustades maksude arvutamise baasi ühtlustamisest,
  suurendama VKEde innovatsioonipotentsiaali ning pakkuma asjakohast teavet ja tugiteenuseid, et ergutada uute ettevõtete loomist ja kasvu. Lisaks peaksid liikmesriigid kooskõlas VKEde hartaga tugevdama ettevõtlusharidust ja -koolitust
  ning riski aktsepteerimist, võtma meetmeid, et vältida noorte ja mitte täielikult edukate ettevõtjate hukkamõistmist ning lihtsustama nende uuesti alustamist.
  Liikmesriigid peaksid samuti hõlbustama omandiõiguse üleminekut, läbi vaatama pankrotiõiguse ja parandama oma äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtteid,
  tõhustades samas ettevõtete üldjuhtimise nõudeid ja juhtkonna vastutust.
  (Kompleksne suunis nr 10). |
| Parandus 11 |
| B jao B.2 alajao neljas lõik |
| Suunis. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, peaksid liikmesriigid edasi arendama meetmete kombinatsioone, millega tugevdada ettevõtete teadus- ja arendustegevust, parandades selleks raamtingimusi ja tagades, et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsi tingimustes, suurendama ja tõhustama riiklikke kulutusi teadus- ja arendustegevusele, tugevdama tippkeskusi, kasutama erasektori teadus- ja arenduskulutuste edendamiseks paremini toetusmehhanisme, nt rahandusmeetmeid, tagama kvalifitseeritud teadlaste piisava hulga, ergutades tudengeid enam suunduma loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse aladele ning parandades edutamisvõimalusi ning teadlaste rahvusvahelist ja sektorisisest liikuvust. (Kompleksne suunis nr 12). Vt ühtlasi suunis “Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali” (nr 22). | Suunis. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, peaksid liikmesriigid edasi arendama meetmete kombinatsioone, millega tugevdada ettevõtete teadus- ja arendustegevust, parandades selleks raamtingimusi ja tagades, et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsi tingimustes, suurendama ja tõhustama riiklikke kulutusi teadus- ja arendustegevusele,
  arendama riigi- ja erasektori partnerlussuhet,
  tugevdama tippkeskusi, kasutama erasektori teadus- ja arenduskulutuste edendamiseks paremini toetusmehhanisme, nt rahandusmeetmeid, tagama kvalifitseeritud teadlaste piisava hulga, ergutades tudengeid enam suunduma loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse aladele ning parandades edutamisvõimalusi ning teadlaste rahvusvahelist ja sektorisisest liikuvust,
  eriti Euroopast lahkunud teadlaste puhul, tugevdama teaduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahelist seost, tagama tippkeskuseid tugevdava riigi rahastamise, ning suurendama konkurentsi ja võistlemist teadusuuringute valdkonnas. Liikmesriigid peaksid tegema enam jõupingutusi selliste tulevikuteaduste nagu infoühiskonna, ennetava tervishoiu ja biotehnoloogia edendamiseks, ergutades eelkõige objektiivsema teabe levikut vastuolulisemate, näiteks geneetilistelt muundatud organismide ja embrüonaalsete tüvirakkude alaste teadusuuringute eeliste ja riskide kohta.
  (Kompleksne suunis nr 12). Vt ühtlasi suunis “Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali” (nr 22). |
| Parandus 12 |
| B jao B.2 alajao seitsmes lõik |
| Suunis. Et soodustada innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid keskenduma innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eriti tehnosiirde alal, innovatsioonikeskuste ja nende võrgustike loomisele, mis ühendaksid omavahel ülikoole ja ettevõtteid, teadmistesiirde soodustamisele välismaiste otseinvesteeringute abil, rahastamisele ligipääsu parandamisele ning selgelt määratletud ja sobiva hinnaga intellektuaalomandi õigustele. Nad peaksid hõlbustama info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu majanduses ja sellega seotud muudatuste tegemist töökorralduses. (Kompleksne suunis nr 13). | Suunis. Et soodustada innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid keskenduma innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eriti tehnosiirde alal, innovatsioonikeskuste ja nende võrgustike loomisele, mis ühendaksid omavahel ülikoole ja ettevõtteid
  ning lihtsustaksid inkubaatorite loomist
  , teadmistesiirde soodustamisele välismaiste otseinvesteeringute abil, rahastamisele ligipääsu parandamisele ning selgelt määratletud ja sobiva hinnaga intellektuaalomandi õigustele. Nad peaksid hõlbustama info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu majanduses ja sellega seotud muudatuste tegemist töökorralduses. (Kompleksne suunis nr 13). |
| Parandus 13 |
| B jao B.2 alajao üheksas lõik |
| Suunis. Et edendada ressursside säästlikku kasutamist ning tugevdada keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid esmajärjekorras arvesse võtma väliseid keskkonnakulusid, suurendama energiakasutuse tõhusust ning välja töötama ja ellu rakendama keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid. Neid prioriteete tuleks ellu viia kooskõlas ELi olemasolevate kohustustega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, tehes seda turupõhiste vahendite, riskifondide ning teadus- ja arendustegevuse rahastamise abil, arvestades riigihangete keskkonnamõju ning kaotades keskkonnakahjulikud toetused ja muud poliitikavahendid. (Kompleksne suunis nr 14). | Suunis. Et edendada ressursside säästlikku kasutamist ning tugevdada keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid esmajärjekorras arvesse võtma väliseid keskkonnakulusid,
  eriti energia, transpordi ja põllumajanduse valdkondades,
  suurendama energiakasutuse tõhusust ning välja töötama ja ellu rakendama keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid.
  Ühtlasi peaksid liikmesriigid rakendama ennetavalt keskkonnapoliitikat, et suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, arendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat ning keskkonna- alaseid uuendusi ning eriti Kyoto eesmärkide saavutamiseks vajalikke investeeringuid, kasutades sealhulgas efektiivselt traditsioonilisi energialiike, eriti neid, mis ei ohusta Kyoto protokolli eesmärkide täitmist.
  Neid prioriteete tuleks ellu viia kooskõlas ELi olemasolevate kohustustega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, tehes seda turupõhiste vahendite, riskifondide ning teadus- ja arendustegevuse rahastamise abil, arvestades riigihangete keskkonnamõju ning kaotades keskkonnakahjulikud toetused ja muud poliitikavahendid. (Kompleksne suunis nr 14). |
| Parandus 14 |
| B jao B.2 alajao 11. lõik |
| Suunis. Et aidata kaasa Euroopa tööstusbaasi tugevdamisele, peaksid liikmesriigid keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude väljaarendamisele. See tähendab eelkõige pühendumist Euroopa ühiste tehnoloogiaalaste algatuste ning riigi ja erasektori partnerlussuhete rajamisele ja rakendamisele, mis aitavad toime tulla tõeliste turuprobleemidega, samuti piirkondlike või kohalike klastrite rajamisele. (Kompleksne suunis nr 15). | Suunis. Et aidata kaasa Euroopa tööstusbaasi tugevdamisele, peaksid liikmesriigid keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude väljaarendamisele
  , seda ka väljaspool Euroopat, et globaliseerumine ei oleks maailma juhtiva eksportiva üksuse jaoks oht, vaid uus võimalus. Liikmesriigid peaksid välja töötama kommunikatsioonistrateegia, mille eesmärk on globaliseerumisest, turgude avanemisest ja konkurentsist tuleneva kodanike ebakindlustundega võitlemine.
  See tähendab eelkõige pühendumist Euroopa ühiste tehnoloogiaalaste algatuste ning riigi ja erasektori partnerlussuhete rajamisele ja rakendamisele, mis aitavad toime tulla tõeliste turuprobleemidega, samuti piirkondlike või kohalike klastrite rajamisele
  ning pidevale sektoripõhisele dialoogile asjaomaste huvirühmadega, eriti sotsiaalpartnerite ja
  (Kompleksne suunis nr 15). |

11.

palub nõukogul arvesse võtta järgmisi parandusettepanekuid:

KOMISJONI SOOVITUS

EUROOPA PARLAMENDI PARANDUSETTEPANEKUD

Parandus 1

A jao A.1 alajao neljas lõik

Suunis. Et tagada majanduse stabiilsus, peaksid liikmesriigid säilitama keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid kogu majandustsükli kestel ja võtma kuni nende eesmärkide saavutamiseni kõik vajalikud korrigeerivad meetmed kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku poliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamise nimel, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata defitsiidi korrigeerimisele kaasa rahanduspoliitika abil. (Kompleksne suunis nr 1).

Suunis. Et tagada
  majanduskasvu edendamiseks vajalik
  majanduse stabiilsus
  ning muuta kultuuripärandi ja intellektuaalse kapitali mitmekesisuse eelis innovatsioonist juhitud tootlikkuse kasvuks. Liikmesriigid peaksid
  säilitama keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid kogu majandustsükli kestel ja võtma kuni nende eesmärkide saavutamiseni kõik vajalikud korrigeerivad meetmed kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku poliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamise nimel, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata defitsiidi korrigeerimisele kaasa rahanduspoliitika abil,
  eriti kasutades majanduskasvu vilju. Ühtlasi peaksid liikmesriigid majandusarengu soodustamiseks suunama avaliku sektori kulutused eelarve nendele punktidele, millest toetatakse Lissaboni strateegia eesmärke, eelkõige investeeringutele inimkapitali, teadmistesse, innovatsiooni ja infrastruktuuri.
  (Kompleksne suunis nr 1).

Parandus 2

A jao A.1 alajao seitsmes lõik

Suunis. Et tagada majanduse jätkusuutlikkus, peaksid liikmesriigid elanikkonna vananemise prognoositavaid kulusid arvestades hakkama rahuldavas tempos vähendama riigivõlga, et tugevdada riigi rahandust, reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline suutlikkus ning samal ajal sotsiaalne
  piisavus
  ja kättesaadavus ning võtma meetmeid tööhõive ja tööjõupakkumise suurendamiseks. (Kompleksne suunis nr 2). Vt ka kompleksne suunis “Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 17).

Suunis. Et tagada majanduse jätkusuutlikkus
  suurema tööhõive alusena,
  peaksid liikmesriigid elanikkonna vananemise prognoositavaid kulusid arvestades
  ning vastavalt konjunktuuritsüklile
  hakkama rahuldavas tempos vähendama riigivõlga, et tugevdada riigi rahandust,
  reformima maksusüsteeme, muuhulgas vähendades madalapalgaliste koormust, reformima edasi
  pensioni- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline suutlikkus ning samal ajal sotsiaalne
  rahuldavus
  ja kättesaadavus ning võtma meetmeid
  kodanike vastutuse tõstmiseks pensionisüsteemide alal
  , tööhõive ja
  kvaliteetse
  tööjõupakkumise suurendamiseks. (Kompleksne suunis nr 2). Vt ka kompleksne suunis “Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 17).

Parandus 3

A jao A.1 alajao üheksas lõik

Suunis. Et edendada vahendite tulemuslikku jaotamist, peaksid liikmesriigid suunama riiklikke kulutusi majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, kohandama maksusüsteeme vastavalt kasvupotentsiaali tugevdamise eesmärgile ja tagama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist. (Kompleksne suunis nr 3).

Suunis. Et edendada vahendite tulemuslikku jaotamist, peaksid liikmesriigid suunama riiklikke kulutusi majanduskasvu soodustavatesse
  ja töökohti loovatesse
  kulukategooriatesse
  ning
  kohandama maksusüsteeme vastavalt kasvupotentsiaali tugevdamise eesmärgile ja
  soodustama erasektori investeeringuid, eelkõige VKEdele soodsa ning töökohtade loomist motiveeriva maksuraamistiku loomisega. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd võitluses maksudest kõrvalehoidumisega; liikmesriigid peaksid ühtlasi
  tagama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist. (Kompleksne suunis nr 3).

Parandus 4

A jao A.1 alajao üheteistkümnes lõik

Suunis. Et edendada makromajanduspoliitika ja struktuuripoliitika vahelist sidusust, peaksid liikmesriigid läbi viima reforme, mis toetavad makromajanduslikku raamistikku
  paindlikkuse
  ja liikuvuse suurendamise ning globaliseerumise, tehnika edusammude ja tsükliliste muutustega kohanemise võime parandamise abil. (Kompleksne suunis nr 4). Vt ka kompleksne suunis “Edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ning vähendada tööturu killustatust” (nr 20).

Suunis. Et edendada makromajanduspoliitika ja struktuuripoliitika vahelist sidusust, peaksid liikmesriigid läbi viima reforme, mis toetavad makromajanduslikku raamistikku
  rangete eelarvemenetluste jätkamise, investeeringute ja ettevõtluse soodustamise ning tarbijate usalduse edendamisega ja kohanemissuutlikkuse,
  liikuvuse,
  loovuse
  ja globaliseerumise, tehnika edusammude ja tsükliliste muutustega kaasnevate väljakutsetega kohanemise võime
  edasise
  parandamise abil.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata tööturu paindlikkusele ja turvalisusele
  . (Kompleksne suunis nr 4). Vt ka kompleksne suunis “Edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ning vähendada tööturu killustatust” (nr 20).

Parandus 5

A jao A.1 alajao neljateistkümnes lõik

Suunis. Et tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku stabiilsuse
  ja
  kiirema majanduskasvu saavutamisel ning tõsta kohanemisvõimet, peaksid liikmesriigid edendama nominaalset palgatõusu ja tööjõukulutusi kooskõlas
  hindade stabiilsusega ning
  keskpika ajavahemiku suundumustega tootlikkuses, võttes arvesse erinevusi töötajate oskuste ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel. (Kompleksne suunis nr 5). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palga ja muude tööjõukulutuste tööhõivet soodustav kasv” (nr 21).

Suunis. Et tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku stabiilsuse, kiirema majanduskasvu
  ja suurema tööhõive
  saavutamisel ning tõsta kohanemisvõimet, peaksid liikmesriigid
  ning nende sotsiaalpartnerid
  edendama nominaalset palgatõusu ja tööjõukulutusi kooskõlas keskpika ajavahemiku suundumustega tootlikkuses, võttes arvesse erinevusi töötajate oskuste ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel.
  Ühtse turu loomine, tööturu reformid ja sotsiaalpartnerite vastutuse suurendamine tööpuuduse vähendamisel palgaläbirääkimiste detsentraliseerimisega on olulise tähtsusega palkade tõstmisel ning tuluerinevuste vähendamisel, olles samas kooskõlas tootlikkuse ja konkurentsivõime arenguga.
  (Kompleksne suunis nr 5). Vt ka kompleksne suunis “Tagada palga ja muude tööjõukulutuste tööhõivet soodustav kasv” (nr 21).

Parandus 6

A jao A.2 alajao kuues lõik

Suunis. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu maksukorraldusele ja sellega seoses tuleb neil liikmesriikidel, kes pole veel saavutanud oma keskpika tähtajaga eelarve- eesmärke, vähendada oma eelarve tsükliliselt korrigeeritavat puudujääki aastas soovitavalt 0,5% ulatuses SKT-st ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid kasutamata, ning ulatuslikum korrigeerimine tagada majandusliku tõusu saabudes; teha täiendavaid jõupingutusi struktuurireformide alal, mis parandaksid eurotsooni konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste puhul,
  ning tagada, et eurotsooni mõjujõud
  maailma majandussüsteemis oleks kooskõlas selle riikide majandusliku osatähtsusega. (Kompleksne suunis nr 6).

Suunis. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu eelarvedistsipliinile, et tagada oma majandus- ja eelarvepoliitika parem kooskõlastatus, ühtlustades esmalt oma eelarvet puudutavad ajakavad,
  ja sellega seoses tuleb neil liikmesriikidel, kes pole veel saavutanud oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke, vähendada oma eelarve tsükliliselt korrigeeritavat puudujääki aastas soovitavalt 0,5% ulatuses SKT-st ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid kasutamata, ning ulatuslikum korrigeerimine tagada majandusliku tõusu saabudes,
  pidades silmas, et tulevikus võetakse eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava määratlemisel arvesse struktuurireforme ning ajutised kõrvalekalded sellest eesmärgist on lubatud riikidele, kes on eesmärgi juba saavutanud,
  teha täiendavaid jõupingutusi, struktuurireformide alal, mis
  tänu investeeringutele innovatsiooni, tööstuspoliitikasse, haridusse ja kutseõppesse
  parandaksid eurotsooni konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste puhul.
  Liikmesriigid peaksid läbi viima stabiilsuse ja kasvu pakti reformi ning usalduse taastamiseks tagama selle range kohaldamise. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama eurotsooni välisesindatuse vastavalt 11.-12. detsembril 1998. aastal Viinis Euroopa Ülemkogul võetud kohustustele, et euro üha tähtsam roll
  maailma majandussüsteemis oleks kooskõlas selle riikide majandusliku osatähtsusega.
  Uutes liikmesriikides peab nominaalse lähenemisega kaasnema ka reaalne lähenemine.
  (Kompleksne suunis nr 6).

Parandus 7

B jao B.1 alajao neljas lõik

Suunis. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid kiirendama siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmist, pidama esmatähtsaks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangemat ja täpsemat rakendamist, kiirendama finantsturgude integratsiooni, kõrvaldama piiriülest tegevust pidurdavad maksutõkked ning kohaldama tõhusalt ELi riigihangete alaseid eeskirju. (Kompleksne suunis nr 7).

Suunis. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid kiirendama siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmist, pidama esmatähtsaks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangemat ja täpsemat rakendamist, kiirendama finantsturgude integratsiooni, kõrvaldama piiriülest tegevust pidurdavad
  bürokraatia- ja
  maksutõkked,
  jätkates läbirääkimisi maksubaasi ühtlustamiseks,
  ning kohaldama tõhusalt ELi riigihangete alaseid eeskirju. (Kompleksne suunis nr 7).

Parandus 8

B jao B.1 alajao üheksas lõik

Suunis. Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime, peaksid liikmesriigid esmatähtsaks pidama õiguslike ja muud laadi takistuste kõrvaldamist, mis pidurdavad konkurentsi olulistes sektorites, konkurentsipoliitika senisest rangemat elluviimist, turgude valikulist kontrolli konkurentsi- ja reguleerivate asutuste poolt, et selgitada välja ja kõrvaldada takistused konkurentsis ja turulepääsul, konkurentsimoonutusi põhjustava riigiabi
  vähendamist
  ning abi ümbersuunamist teatavate horisontaalsete eesmärkide toetamisele nagu teadus- ja arendustegevus ning inimressursside optimeerimine. Liikmesriigid peaksid ühtlasi täiel määral rakendama võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmeid, et tagada tõhus konkurents üleeuroopalistel integreeritud turgudel, ja kindlustama samal ajal kõrgekvaliteediliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise rahuldavatel tingimustel. (Kompleksne suunis nr 8).

Suunis. Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime, peaksid liikmesriigid esmatähtsaks pidama õiguslike ja muud laadi takistuste kõrvaldamist, mis pidurdavad konkurentsi olulistes sektorites, konkurentsipoliitika senisest rangemat elluviimist, turgude valikulist kontrolli konkurentsi- ja reguleerivate asutuste poolt, et selgitada välja ja kõrvaldada
  kõrvaldada tarbijate huvidega vastuolus olevad
  takistused konkurentsis ja turulepääsul,
  siseturul
  konkurentsimoonutusi põhjustava riigiabi
  kaotamist
  ning abi ümbersuunamist teatavate horisontaalsete eesmärkide toetamisele nagu teadus- ja arendustegevus ning inimressursside optimeerimine. Liikmesriigid peaksid ühtlasi täiel määral rakendama võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmeid, et tagada tõhus konkurents üleeuroopalistel integreeritud turgudel, ja kindlustama samal ajal kõrgekvaliteediliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise rahuldavatel tingimustel. (Kompleksne suunis nr 8).

Parandus 9

B jao B.1 alajao neljateistkümnes lõik

Suunis. Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond, peaksid liikmesriigid parandama oma õigusnormide kvaliteeti nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju süstemaatilise ja põhjaliku hindamise abil, võttes seejuures arvesse õigusnormidega seotud halduskulusid. Lisaks peaksid liikmesriigid pidama ulatuslikke konsultatsioone oma
  seadusandlike algatustega
  seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel. (Kompleksne suunis nr 9).

Suunis. Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond ja
  soodustada eraalgatusi
  , peaksid liikmesriigid parandama oma õigusnormide kvaliteeti nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju süstemaatilise ja põhjaliku hindamise abil, võttes seejuures arvesse õigusnormidega seotud halduskulusid. Lisaks peaksid liikmesriigid pidama ulatuslikke
  majanduskasvu ja tööhõivet puudutavaid
  konsultatsioone
  oma regulatiivsete ja seadusandlike
  algatustega seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel. (Kompleksne suunis nr 9).

Parandus 10

B jao B.1 alajao kuueteistkümnes lõik

Suunis. Et edendada ettevõtlusvaimu ja luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele soodne keskkond, peaksid liikmesriigid hõlbustama ligipääsu rahastamisele, kohandama maksusüsteeme, suurendama VKEde innovatsioonipotentsiaali ning pakkuma asjakohast teavet ja tugiteenuseid, et ergutada uute ettevõtete loomist ja kasvu. Lisaks peaksid liikmesriigid kooskõlas VKEde hartaga tugevdama ettevõtlusharidust ja -koolitust. Liikmesriigid peaksid samuti hõlbustama omandiõiguse üleminekut, läbi vaatama pankrotiõiguse ja parandama oma äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtteid. (Kompleksne suunis nr 10).

Suunis. Et edendada ettevõtlusvaimu ja luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele soodne keskkond, peaksid liikmesriigid hõlbustama ligipääsu rahastamisele,
  eriti riskifondidele ja mikrokrediidile, reformima ja
  kohandama
  investeeringuid soodustavaid
  maksusüsteeme,
  alustades maksude arvutamise baasi ühtlustamisest,
  suurendama VKEde innovatsioonipotentsiaali ning pakkuma asjakohast teavet ja tugiteenuseid, et ergutada uute ettevõtete loomist ja kasvu. Lisaks peaksid liikmesriigid kooskõlas VKEde hartaga tugevdama ettevõtlusharidust ja -koolitust
  ning riski aktsepteerimist, võtma meetmeid, et vältida noorte ja mitte täielikult edukate ettevõtjate hukkamõistmist ning lihtsustama nende uuesti alustamist.
  Liikmesriigid peaksid samuti hõlbustama omandiõiguse üleminekut, läbi vaatama pankrotiõiguse ja parandama oma äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtteid,
  tõhustades samas ettevõtete üldjuhtimise nõudeid ja juhtkonna vastutust.
  (Kompleksne suunis nr 10).

Parandus 11

B jao B.2 alajao neljas lõik

Suunis. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, peaksid liikmesriigid edasi arendama meetmete kombinatsioone, millega tugevdada ettevõtete teadus- ja arendustegevust, parandades selleks raamtingimusi ja tagades, et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsi tingimustes, suurendama ja tõhustama riiklikke kulutusi teadus- ja arendustegevusele, tugevdama tippkeskusi, kasutama erasektori teadus- ja arenduskulutuste edendamiseks paremini toetusmehhanisme, nt rahandusmeetmeid, tagama kvalifitseeritud teadlaste piisava hulga, ergutades tudengeid enam suunduma loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse aladele ning parandades edutamisvõimalusi ning teadlaste rahvusvahelist ja sektorisisest liikuvust. (Kompleksne suunis nr 12). Vt ühtlasi suunis “Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali” (nr 22).

Suunis. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, peaksid liikmesriigid edasi arendama meetmete kombinatsioone, millega tugevdada ettevõtete teadus- ja arendustegevust, parandades selleks raamtingimusi ja tagades, et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsi tingimustes, suurendama ja tõhustama riiklikke kulutusi teadus- ja arendustegevusele,
  arendama riigi- ja erasektori partnerlussuhet,
  tugevdama tippkeskusi, kasutama erasektori teadus- ja arenduskulutuste edendamiseks paremini toetusmehhanisme, nt rahandusmeetmeid, tagama kvalifitseeritud teadlaste piisava hulga, ergutades tudengeid enam suunduma loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse aladele ning parandades edutamisvõimalusi ning teadlaste rahvusvahelist ja sektorisisest liikuvust,
  eriti Euroopast lahkunud teadlaste puhul, tugevdama teaduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahelist seost, tagama tippkeskuseid tugevdava riigi rahastamise, ning suurendama konkurentsi ja võistlemist teadusuuringute valdkonnas. Liikmesriigid peaksid tegema enam jõupingutusi selliste tulevikuteaduste nagu infoühiskonna, ennetava tervishoiu ja biotehnoloogia edendamiseks, ergutades eelkõige objektiivsema teabe levikut vastuolulisemate, näiteks geneetilistelt muundatud organismide ja embrüonaalsete tüvirakkude alaste teadusuuringute eeliste ja riskide kohta.
  (Kompleksne suunis nr 12). Vt ühtlasi suunis “Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali” (nr 22).

Parandus 12

B jao B.2 alajao seitsmes lõik

Suunis. Et soodustada innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid keskenduma innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eriti tehnosiirde alal, innovatsioonikeskuste ja nende võrgustike loomisele, mis ühendaksid omavahel ülikoole ja ettevõtteid, teadmistesiirde soodustamisele välismaiste otseinvesteeringute abil, rahastamisele ligipääsu parandamisele ning selgelt määratletud ja sobiva hinnaga intellektuaalomandi õigustele. Nad peaksid hõlbustama info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu majanduses ja sellega seotud muudatuste tegemist töökorralduses. (Kompleksne suunis nr 13).

Suunis. Et soodustada innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid keskenduma innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eriti tehnosiirde alal, innovatsioonikeskuste ja nende võrgustike loomisele, mis ühendaksid omavahel ülikoole ja ettevõtteid
  ning lihtsustaksid inkubaatorite loomist
  , teadmistesiirde soodustamisele välismaiste otseinvesteeringute abil, rahastamisele ligipääsu parandamisele ning selgelt määratletud ja sobiva hinnaga intellektuaalomandi õigustele. Nad peaksid hõlbustama info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõttu majanduses ja sellega seotud muudatuste tegemist töökorralduses. (Kompleksne suunis nr 13).

Parandus 13

B jao B.2 alajao üheksas lõik

Suunis. Et edendada ressursside säästlikku kasutamist ning tugevdada keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid esmajärjekorras arvesse võtma väliseid keskkonnakulusid, suurendama energiakasutuse tõhusust ning välja töötama ja ellu rakendama keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid. Neid prioriteete tuleks ellu viia kooskõlas ELi olemasolevate kohustustega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, tehes seda turupõhiste vahendite, riskifondide ning teadus- ja arendustegevuse rahastamise abil, arvestades riigihangete keskkonnamõju ning kaotades keskkonnakahjulikud toetused ja muud poliitikavahendid. (Kompleksne suunis nr 14).

Suunis. Et edendada ressursside säästlikku kasutamist ning tugevdada keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid esmajärjekorras arvesse võtma väliseid keskkonnakulusid,
  eriti energia, transpordi ja põllumajanduse valdkondades,
  suurendama energiakasutuse tõhusust ning välja töötama ja ellu rakendama keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid.
  Ühtlasi peaksid liikmesriigid rakendama ennetavalt keskkonnapoliitikat, et suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, arendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat ning keskkonna- alaseid uuendusi ning eriti Kyoto eesmärkide saavutamiseks vajalikke investeeringuid, kasutades sealhulgas efektiivselt traditsioonilisi energialiike, eriti neid, mis ei ohusta Kyoto protokolli eesmärkide täitmist.
  Neid prioriteete tuleks ellu viia kooskõlas ELi olemasolevate kohustustega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, tehes seda turupõhiste vahendite, riskifondide ning teadus- ja arendustegevuse rahastamise abil, arvestades riigihangete keskkonnamõju ning kaotades keskkonnakahjulikud toetused ja muud poliitikavahendid. (Kompleksne suunis nr 14).

Parandus 14

B jao B.2 alajao 11. lõik

Suunis. Et aidata kaasa Euroopa tööstusbaasi tugevdamisele, peaksid liikmesriigid keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude väljaarendamisele. See tähendab eelkõige pühendumist Euroopa ühiste tehnoloogiaalaste algatuste ning riigi ja erasektori partnerlussuhete rajamisele ja rakendamisele, mis aitavad toime tulla tõeliste turuprobleemidega, samuti piirkondlike või kohalike klastrite rajamisele. (Kompleksne suunis nr 15).

Suunis. Et aidata kaasa Euroopa tööstusbaasi tugevdamisele, peaksid liikmesriigid keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude väljaarendamisele
  , seda ka väljaspool Euroopat, et globaliseerumine ei oleks maailma juhtiva eksportiva üksuse jaoks oht, vaid uus võimalus. Liikmesriigid peaksid välja töötama kommunikatsioonistrateegia, mille eesmärk on globaliseerumisest, turgude avanemisest ja konkurentsist tuleneva kodanike ebakindlustundega võitlemine.
  See tähendab eelkõige pühendumist Euroopa ühiste tehnoloogiaalaste algatuste ning riigi ja erasektori partnerlussuhete rajamisele ja rakendamisele, mis aitavad toime tulla tõeliste turuprobleemidega, samuti piirkondlike või kohalike klastrite rajamisele
  ning pidevale sektoripõhisele dialoogile asjaomaste huvirühmadega, eriti sotsiaalpartnerite ja
  (Kompleksne suunis nr 15).

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0034.

P6_TA(2005)0210

Sotsiaalmeetmete kava (2006-2010)

Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist (KOM(2005)0033); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist (KOM(2005)0033);

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat;

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta maikuu aruannet sotsiaalpoliitika tuleviku kohta laienenud Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta maikuu aruannet sotsiaalpoliitika tuleviku kohta laienenud Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise hetkeseisu (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise hetkeseisu (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta töödokumenti sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus (SEK(2004)0636); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta töödokumenti sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus (SEK(2004)0636);

| — | võttes arvesse 2. veebruari 2005. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus”, mille president Barroso esitas kokkuleppel asepresident Verheugeniga (KOM(2005)0024); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. veebruari 2005. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus”, mille president Barroso esitas kokkuleppel asepresident Verheugeniga (KOM(2005)0024);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;

| — | võttes arvesse rohelist raamatut pealkirjaga “Silmitsi demograafiliste muutustega - uus põlvkondadevaheline solidaarsus” (KOM(2005)0094); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rohelist raamatut pealkirjaga “Silmitsi demograafiliste muutustega - uus põlvkondadevaheline solidaarsus” (KOM(2005)0094);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0142/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0142/2005),

| A. | arvestades, et Lissaboni rohkemate ja kvalitatiivselt paremate töökohtadega tööhõive ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevdada ja uuendada Euroopa sotsiaalmudelit, et paremini vastu seista muutustele rahvastiku struktuuris ning muuta kättesaadavaks teadmised ja oskused, mida muutunud tehnoloogiatega ühiskond vajab; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni rohkemate ja kvalitatiivselt paremate töökohtadega tööhõive ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevdada ja uuendada Euroopa sotsiaalmudelit, et paremini vastu seista muutustele rahvastiku struktuuris ning muuta kättesaadavaks teadmised ja oskused, mida muutunud tehnoloogiatega ühiskond vajab;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu kodanike vaheline sotsiaalne ühtekuuluvus võidab palju sellest, kui igal töövõimelisel inimesel on võimalus saada piisavalt tasustatud töökoht ja omada töötingimusi, mis võimaldavad töö ja eraelu vahelist piisavat tasakaalu, ning nendel, kes ei osale tööturul, on piisav sissetulek, mis tagab selle, et nad ei pea vaesuses elama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu kodanike vaheline sotsiaalne ühtekuuluvus võidab palju sellest, kui igal töövõimelisel inimesel on võimalus saada piisavalt tasustatud töökoht ja omada töötingimusi, mis võimaldavad töö ja eraelu vahelist piisavat tasakaalu, ning nendel, kes ei osale tööturul, on piisav sissetulek, mis tagab selle, et nad ei pea vaesuses elama;

| C. | arvestades, et Euroopa inim- ja sotsiaalse kapitali areng ja edendamine ei ole elutähtsad mitte üksnes teadmuspõhise majanduse ülesehitamiseks, vaid need on ka põhielemendid muudatustes, millega vastatakse tööturu struktuurilisele muutumisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa inim- ja sotsiaalse kapitali areng ja edendamine ei ole elutähtsad mitte üksnes teadmuspõhise majanduse ülesehitamiseks, vaid need on ka põhielemendid muudatustes, millega vastatakse tööturu struktuurilisele muutumisele;

| D. | arvestades, et kogu Euroopa Liidus on väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad olulised kaasaaitajad kasvule ja tööhõivemäärade suurendamisele, sest nad annavad tööd suurele arvule töötajatele ja arvestades, et eriline rõhk on seatud uute töökohtade loomisele uutes ettevõtjates ning üldiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjates; selleks peaksid liikmesriigid eriti edendama ettevõtlusvaimu, innovatsiooni ja ärisõbralikku keskkonda |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kogu Euroopa Liidus on väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad olulised kaasaaitajad kasvule ja tööhõivemäärade suurendamisele, sest nad annavad tööd suurele arvule töötajatele ja arvestades, et eriline rõhk on seatud uute töökohtade loomisele uutes ettevõtjates ning üldiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjates; selleks peaksid liikmesriigid eriti edendama ettevõtlusvaimu, innovatsiooni ja ärisõbralikku keskkonda

| E. | arvestades, et Euroopa tööhõivemäärad peavad suurenema ja see tähendab, et on vaja suuremaid pingutusi ning praktilisi ja tulevikku vaatavaid meetmeid naiste, noorte, puuetega inimeste, vanemate töötajate, lihttööliste ja pikaajaliste töötute ja vähemustesse kuuluvate inimeste aitamiseks nende kvalifikatsiooniga sobiva töökoha leidmisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa tööhõivemäärad peavad suurenema ja see tähendab, et on vaja suuremaid pingutusi ning praktilisi ja tulevikku vaatavaid meetmeid naiste, noorte, puuetega inimeste, vanemate töötajate, lihttööliste ja pikaajaliste töötute ja vähemustesse kuuluvate inimeste aitamiseks nende kvalifikatsiooniga sobiva töökoha leidmisel;

| F. | arvestades, et Euroopas on tööjõu liikuvus liiga väike ning seetõttu ei kasutata potentsiaalset tööjõudu piisavalt ära; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopas on tööjõu liikuvus liiga väike ning seetõttu ei kasutata potentsiaalset tööjõudu piisavalt ära;

| G. | arvestades, et hoolimata Euroopa teerajajarollist võrdse kohtlemise ja diskrimineerimisvastase võitluse alal, esineb siiski märkimisväärseid probleeme, nagu raskused, millega naised tööturule pääsemisel mõnikord silmitsi seisavad, palkade ebavõrdsus, ebavõrdsed haridus- ja karjääri- ning edutamisvõimalused, raskused töise ja perekondliku vastutuse omavahelisel sobitamisel ning naiste vähene kaasatus ühiskonnas otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hoolimata Euroopa teerajajarollist võrdse kohtlemise ja diskrimineerimisvastase võitluse alal, esineb siiski märkimisväärseid probleeme, nagu raskused, millega naised tööturule pääsemisel mõnikord silmitsi seisavad, palkade ebavõrdsus, ebavõrdsed haridus- ja karjääri- ning edutamisvõimalused, raskused töise ja perekondliku vastutuse omavahelisel sobitamisel ning naiste vähene kaasatus ühiskonnas otsuste tegemisse;

| H. | arvestades, et vaja on võtta teravaid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaja on võtta teravaid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks;

| I. | arvestades, et sotsiaalpoliitika etendab keskset rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisel ning põhiõiguste tagamisel ning on ELi majanduskasvu keskne tegur; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalpoliitika etendab keskset rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisel ning põhiõiguste tagamisel ning on ELi majanduskasvu keskne tegur;

| J. | arvestades, et töö ja eraelu sobitamine peab saama praktiliseks juhtmõtteks, mis võimaldab meestel ja naistel olla aktiivne tööturul, arendada oma karjääri ning elada harmoonilist ja viljakat pereelu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töö ja eraelu sobitamine peab saama praktiliseks juhtmõtteks, mis võimaldab meestel ja naistel olla aktiivne tööturul, arendada oma karjääri ning elada harmoonilist ja viljakat pereelu;

| K. | kooskõlas vastutusega, mida äriettevõtted sotsiaalpoliitilisest aspektist kannavad, peaksid nad pakkuma oma töötajatele parimaid võimalikke õppimistingimusi:






  — | praktilise algõppe saamiseks ettenähtud aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

K.

kooskõlas vastutusega, mida äriettevõtted sotsiaalpoliitilisest aspektist kannavad, peaksid nad pakkuma oma töötajatele parimaid võimalikke õppimistingimusi:

—

praktilise algõppe saamiseks ettenähtud aja jooksul;

| — | töötajate korrapärase õppe perioodidel; |
| --- | --- |

—

töötajate korrapärase õppe perioodidel;

| — | seoses töökogemuste kaudu õpitu tunnustamise ja kinnistamisega, |
| --- | --- |

—

seoses töökogemuste kaudu õpitu tunnustamise ja kinnistamisega,

ja nende eesmärkide saavutamiseks peaksid kõik suured äriettevõtted koostama õppekavad ja oskuste arendamise kavad ning hinnangud, mis arutatakse läbi ühelt poolt sotsiaalpartnerite ja teiselt poolt kutseharidust andvate asutuste vahel;

Üldist

| 1. | on arvamusel, et komisjon esitab hea analüüsi Euroopa ees seisvate probleemide ja ülesannete kohta, eesmärgiga säilitada ja tugevdada Euroopa ainulaadset sotsiaalmudelit; on arvamusel, et see Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Lissaboni strateegia nelja samba, nimelt majandusliku koordineerimise, tööhõivepoliitika, sotsiaalpoliitika ja jätkusuutliku arengu tasakaalustatud ellurakendamisele; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et komisjon esitab hea analüüsi Euroopa ees seisvate probleemide ja ülesannete kohta, eesmärgiga säilitada ja tugevdada Euroopa ainulaadset sotsiaalmudelit; on arvamusel, et see Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Lissaboni strateegia nelja samba, nimelt majandusliku koordineerimise, tööhõivepoliitika, sotsiaalpoliitika ja jätkusuutliku arengu tasakaalustatud ellurakendamisele;

| 2. | kahetseb, et ettepanekute üldisuse tõttu ja/või praktiliste meetmete nappuse tõttu sotsiaalmeetmete kavas ei püüelda ambitsioonika Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise poole nii jõuliselt, kui seda on mujal väidetud; märgib seoses sellega ära liidu strateegilised eesmärgid: “Uus kasv tagab heaolu elujõulisuse, võib taastada täieliku tööhõive ning on sotsiaalse õigluse ja kõikidele võimaluse andmise aluseks. Samuti on uus kasv ülitähtis Euroopa positsioonile maailmas ja Euroopa võimele koondada oma ressursse, et lahendada mitmeid erinevaid ülemaailmseid probleeme” (2); |
| --- | --- |

2.

kahetseb, et ettepanekute üldisuse tõttu ja/või praktiliste meetmete nappuse tõttu sotsiaalmeetmete kavas ei püüelda ambitsioonika Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise poole nii jõuliselt, kui seda on mujal väidetud; märgib seoses sellega ära liidu strateegilised eesmärgid: “Uus kasv tagab heaolu elujõulisuse, võib taastada täieliku tööhõive ning on sotsiaalse õigluse ja kõikidele võimaluse andmise aluseks. Samuti on uus kasv ülitähtis Euroopa positsioonile maailmas ja Euroopa võimele koondada oma ressursse, et lahendada mitmeid erinevaid ülemaailmseid probleeme” (2);

| 3. | rõhutab seda, kui oluline on iga liikmesriigi vastutus seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning reformide käivitamisega Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab seda, kui oluline on iga liikmesriigi vastutus seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning reformide käivitamisega Lissaboni eesmärkide saavutamiseks;

| 4. | on arvamusel, et Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Euroopa põhiseaduse lepingus talletatud põhiõiguste järgimisele; teeb sellepärast ettepaneku, et kõnealuse kavaga tuleks ette näha sotsiaalsete põhiõiguste kaitse iga-aastane seire Euroopa Liidu poolt; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Euroopa põhiseaduse lepingus talletatud põhiõiguste järgimisele; teeb sellepärast ettepaneku, et kõnealuse kavaga tuleks ette näha sotsiaalsete põhiõiguste kaitse iga-aastane seire Euroopa Liidu poolt;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni koostama kõnealuse sotsiaalmeetmete kava põhjal tõeline sotsiaalpoliitika kava, milles võetakse aluseks sotsiaalmeetmete kava aastateks 2000-2005 ja esitatakse konkreetsed poliitilised ettepanekud, ajakava ja erikord (tulemustabel) selle ellurakendamise jälgimiseks; kutsub komisjoni laiendama sotsiaalmeetmete kava ettepanekutega, mis on käesolevas resolutsioonis teemade kaupa loetletud; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni koostama kõnealuse sotsiaalmeetmete kava põhjal tõeline sotsiaalpoliitika kava, milles võetakse aluseks sotsiaalmeetmete kava aastateks 2000-2005 ja esitatakse konkreetsed poliitilised ettepanekud, ajakava ja erikord (tulemustabel) selle ellurakendamise jälgimiseks; kutsub komisjoni laiendama sotsiaalmeetmete kava ettepanekutega, mis on käesolevas resolutsioonis teemade kaupa loetletud;

| 6. | tervitab komisjoni lubadust tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eeldab endaga konsulteerimist seoses praktiliste meetmetega, mida panevad ette komisjon ja komisjoni selles valdkonnas töötav teenistustevaheline töörühm; |
| --- | --- |

6.

tervitab komisjoni lubadust tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eeldab endaga konsulteerimist seoses praktiliste meetmetega, mida panevad ette komisjon ja komisjoni selles valdkonnas töötav teenistustevaheline töörühm;

| 7. | on arvamusel, et ühenduse eri programmide integreerimisega arenguprogrammi ei tohi vähendada kõnealuse viie valdkonna tegevusprogrammide profiile ega rahastamist; kutsub kõiki asjaosalisi organiseeritud tsiviilühiskonnas osalema eri programmiosiste ellurakendamise seires; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et ühenduse eri programmide integreerimisega arenguprogrammi ei tohi vähendada kõnealuse viie valdkonna tegevusprogrammide profiile ega rahastamist; kutsub kõiki asjaosalisi organiseeritud tsiviilühiskonnas osalema eri programmiosiste ellurakendamise seires;

| 8. | märgib ära komisjoni kavatsuse seoses teatisega sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta; taotleb seoses sellega tungivalt, et need teenused jäetaks välja riigiabipoliitika teatamisnõude kohaldamisalast, ning kutsub tegema ettepanekut raamdirektiiviks sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta, mis kaitseks nende ühiskondlike teenuste põhimõtteid ja rahastamist; |
| --- | --- |

8.

märgib ära komisjoni kavatsuse seoses teatisega sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta; taotleb seoses sellega tungivalt, et need teenused jäetaks välja riigiabipoliitika teatamisnõude kohaldamisalast, ning kutsub tegema ettepanekut raamdirektiiviks sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta, mis kaitseks nende ühiskondlike teenuste põhimõtteid ja rahastamist;

| 9. | leiab, et vajalik on laiahaardeline ning üksikasjalik statistika ja analüüs ning et tuleb kehtestada pädev avalik sotsiaaltugisüsteem, mis pakub teavet töövõimaluste kohta, vastavaid tervishoiuteenuseid ja nõustamist; rõhutab võimude, sotsiaalpartnerite ja tsiviilühiskonna vahelise partnerluse lisaväärtust; viitab “hea valitsemistava” laiemale tähendusele; märgib, et iga-aastased kohtumised on vajalikud sotsiaalmeetmete kava täiendamiseks ja hindamiseks; leiab siiski, et laienenud Euroopas peab eksisteerima järjepidev ja määratletud raamstrateegia; ei näe tõendust ühenduse, liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise vastutuse jagamise valmidusest; |
| --- | --- |

9.

leiab, et vajalik on laiahaardeline ning üksikasjalik statistika ja analüüs ning et tuleb kehtestada pädev avalik sotsiaaltugisüsteem, mis pakub teavet töövõimaluste kohta, vastavaid tervishoiuteenuseid ja nõustamist; rõhutab võimude, sotsiaalpartnerite ja tsiviilühiskonna vahelise partnerluse lisaväärtust; viitab “hea valitsemistava” laiemale tähendusele; märgib, et iga-aastased kohtumised on vajalikud sotsiaalmeetmete kava täiendamiseks ja hindamiseks; leiab siiski, et laienenud Euroopas peab eksisteerima järjepidev ja määratletud raamstrateegia; ei näe tõendust ühenduse, liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise vastutuse jagamise valmidusest;

| 10. | on teadlik asjaolust, et kohalikud majandused ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid on majandusliku arengu ja tööhõive võtmetegureid ja et nad moodustavad Euroopa majanduses üle 90 protsendi äritegevusest; märgib, et uute töökohtade loomist saab edendada, aidates väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning arendades uute töökohtade jaoks soodsaid tingimusi, eriprogramme ja toetusi; |
| --- | --- |

10.

on teadlik asjaolust, et kohalikud majandused ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid on majandusliku arengu ja tööhõive võtmetegureid ja et nad moodustavad Euroopa majanduses üle 90 protsendi äritegevusest; märgib, et uute töökohtade loomist saab edendada, aidates väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning arendades uute töökohtade jaoks soodsaid tingimusi, eriprogramme ja toetusi;

| 11. | nõuab, et eksisteeriks tahe hinnata iga Euroopa meetme sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele peaks kaasnema praktiline meede selle kavatsuse täitmiseks ning meetmed hindamiseks ja tihedaks seireks; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et eksisteeriks tahe hinnata iga Euroopa meetme sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele peaks kaasnema praktiline meede selle kavatsuse täitmiseks ning meetmed hindamiseks ja tihedaks seireks;

Demograafia ja ligipääs tööle

| 12. | on arvamusel, et praegune demograafiline areng avaldab survet tööturule ja sotsiaalsele turvalisusele; rõhutab tungivat vajadust et võetaks positiivseid meetmeid vanemate töötajate olukorra parandamiseks tööturul, rõhutab tungivat vajadust piisavate poliitiliste vastuste järele, mis mitte ainult ei pööra seda suundumust vastassuunaliseks, vaid pakuvad ka uusi võimalusi, suuremat paindlikkust pensionikavade valikus ja positiivseid stiimuleid, et suurendada nende aastate arvu, mille inimesed veedavad aktiivselt töötades; on arvamusel, et pensionide kooskõlastamise suhtes tuleks algatada laialdane arutelu, mis käsitleb kõikide, sealhulgas ebatüüpilist tööd tegevate töötajate ja riskirühmadesse kuuluvate inimeste õigust saada vastuvõetaval tasemel pensioni; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et praegune demograafiline areng avaldab survet tööturule ja sotsiaalsele turvalisusele; rõhutab tungivat vajadust et võetaks positiivseid meetmeid vanemate töötajate olukorra parandamiseks tööturul, rõhutab tungivat vajadust piisavate poliitiliste vastuste järele, mis mitte ainult ei pööra seda suundumust vastassuunaliseks, vaid pakuvad ka uusi võimalusi, suuremat paindlikkust pensionikavade valikus ja positiivseid stiimuleid, et suurendada nende aastate arvu, mille inimesed veedavad aktiivselt töötades; on arvamusel, et pensionide kooskõlastamise suhtes tuleks algatada laialdane arutelu, mis käsitleb kõikide, sealhulgas ebatüüpilist tööd tegevate töötajate ja riskirühmadesse kuuluvate inimeste õigust saada vastuvõetaval tasemel pensioni;

| 13. | tervitab demograafilisi muutusi käsitleva rohelise raamatu esitamist kui kasulikku panust Euroopa Liidu ees seisvate paljutahuliste väljakutsete analüüsi ning on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks andma oma panuse demograafilise languse tagajärgede üldisse käsitlusse ning sõnastama ettepanekud asjakohasteks poliitilisteks meetmeteks, mida EL ja liikmesriigid saaksid kasutada sellele tähelepanu pööramiseks; |
| --- | --- |

13.

tervitab demograafilisi muutusi käsitleva rohelise raamatu esitamist kui kasulikku panust Euroopa Liidu ees seisvate paljutahuliste väljakutsete analüüsi ning on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks andma oma panuse demograafilise languse tagajärgede üldisse käsitlusse ning sõnastama ettepanekud asjakohasteks poliitilisteks meetmeteks, mida EL ja liikmesriigid saaksid kasutada sellele tähelepanu pööramiseks;

| 14. | märgib, et teatavad ühiskonnarühmi diskrimineeritakse ikka veel seoses nende õigusega kvaliteetsele töökohale; kutsub üles esitama praktilisi ettepanekuid, aitamaks naisi, noori inimesi, puuetega inimesi ja vähemustesse kuuluvaid inimesi töömaailma integreerumisel ning ühinema tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmidega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et teatavad ühiskonnarühmi diskrimineeritakse ikka veel seoses nende õigusega kvaliteetsele töökohale; kutsub üles esitama praktilisi ettepanekuid, aitamaks naisi, noori inimesi, puuetega inimesi ja vähemustesse kuuluvaid inimesi töömaailma integreerumisel ning ühinema tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmidega;

| 15. | loodab, et hoogustatakse (eriti vähemustesse kuulumisega seotud) diskrimineerimisvastase võitluse meetmeid ning et liikmesriike julgustatakse vahetama teavet parimate teguviiside kohta; nõuab, et erilist tähelepanu pööratakse perekondade laiaulatuslikule toetamisele nii Euroopa kui ka siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

15.

loodab, et hoogustatakse (eriti vähemustesse kuulumisega seotud) diskrimineerimisvastase võitluse meetmeid ning et liikmesriike julgustatakse vahetama teavet parimate teguviiside kohta; nõuab, et erilist tähelepanu pööratakse perekondade laiaulatuslikule toetamisele nii Euroopa kui ka siseriiklikul tasandil;

Rohkem ja paremaid töökohti

| 16. | peab vajalikuks praktiliste meetmete võtmist selleks, et koostöös sotsiaalpartneritega ning dialoogis spetsialiseerunud avaliku ja/või erasektori asutustega esitada programme hariduse ja kutseõppe edendamiseks ning elukestva õppe võimaldamiseks tegelikkuses, eesmärgiga täiustada teadmiste kasutamist ja infoühiskonda kooskõlas tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks praktiliste meetmete võtmist selleks, et koostöös sotsiaalpartneritega ning dialoogis spetsialiseerunud avaliku ja/või erasektori asutustega esitada programme hariduse ja kutseõppe edendamiseks ning elukestva õppe võimaldamiseks tegelikkuses, eesmärgiga täiustada teadmiste kasutamist ja infoühiskonda kooskõlas tööturu vajadustega;

| 17. | nõuab liikmesriikide mitmepoolsete haridus- ja õppesüsteeme täiustavate projektide toetamist ja seega tuleks edendada ka Euroopa haridus- ja koolitusprogramme, mis käsitlevad juurdepääsu haridusele ja sotsiaalsele väljaõppele kui sotsiaalset põhiõigust ja on seega arvamusel, et elukestva õppe ja koolituse eesmärk peab olema kutsekvalifikatsioonide lähendamine ja tunnustamine Euroopa tasandil ning soovib, et ettevõtjad osaleksid neile sotsiaalsel tasandil langeva vastutuse raames kooskõlas vastutavate institutsioonidega kutse- ja täiendõppes; |
| --- | --- |

17.

nõuab liikmesriikide mitmepoolsete haridus- ja õppesüsteeme täiustavate projektide toetamist ja seega tuleks edendada ka Euroopa haridus- ja koolitusprogramme, mis käsitlevad juurdepääsu haridusele ja sotsiaalsele väljaõppele kui sotsiaalset põhiõigust ja on seega arvamusel, et elukestva õppe ja koolituse eesmärk peab olema kutsekvalifikatsioonide lähendamine ja tunnustamine Euroopa tasandil ning soovib, et ettevõtjad osaleksid neile sotsiaalsel tasandil langeva vastutuse raames kooskõlas vastutavate institutsioonidega kutse- ja täiendõppes;

| 18. | kutsub komisjoni seoses uue töötervishoiu ja -ohutuse strateegiaga aastateks 2007-2012 vastu võtma tõhusamat lähenemisviisi tööõnnetuste põhjuste ja tagajärgede suhtes; kutsub selles suhtes üles:






  — | uuesti läbi vaatama nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3), |
| --- | --- | --- |

18.

kutsub komisjoni seoses uue töötervishoiu ja -ohutuse strateegiaga aastateks 2007-2012 vastu võtma tõhusamat lähenemisviisi tööõnnetuste põhjuste ja tagajärgede suhtes; kutsub selles suhtes üles:

—

uuesti läbi vaatama nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3),

| — | uuesti läbi vaatama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (direktiivi 90/394/EMÜ kodifitseeritud versioon) (4), |
| --- | --- |

—

uuesti läbi vaatama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (direktiivi 90/394/EMÜ kodifitseeritud versioon) (4),

| — | laiendama nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate tööohutuse ja -tervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5) kohaldamisala, lisamaks sinna meetmed töökohas ahistamise vastu ning hõlmamaks sellesse füüsilisest isikust ettevõtjad, alltöövõtulepinguga töötajad, kaugtöötajad ja kodus töötajad; |
| --- | --- |

—

laiendama nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate tööohutuse ja -tervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5) kohaldamisala, lisamaks sinna meetmed töökohas ahistamise vastu ning hõlmamaks sellesse füüsilisest isikust ettevõtjad, alltöövõtulepinguga töötajad, kaugtöötajad ja kodus töötajad;

| — | tegema direktiivi ettepanekut, mis käsitleb skeleti-lihassüsteemi häireid töökohas, pöörates tähelepanu kordavat laadi töö probleemidele; |
| --- | --- |

—

tegema direktiivi ettepanekut, mis käsitleb skeleti-lihassüsteemi häireid töökohas, pöörates tähelepanu kordavat laadi töö probleemidele;

| 19. | usub olevat hädavajaliku, et liikmesriigid täiustaksid uute äriettevõtete alustamise keskkonda ning toetaksid olemasolevaid väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid edumeelsete meetmetega riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil; need meetmed tuleks suunata peamiselt teabe- ja kommunikatsioonisektorisse, aga ka teenuste sektorisse, sest nendes sektorites on eriti suur uute töökohtade loomise potentsiaal; |
| --- | --- |

19.

usub olevat hädavajaliku, et liikmesriigid täiustaksid uute äriettevõtete alustamise keskkonda ning toetaksid olemasolevaid väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid edumeelsete meetmetega riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil; need meetmed tuleks suunata peamiselt teabe- ja kommunikatsioonisektorisse, aga ka teenuste sektorisse, sest nendes sektorites on eriti suur uute töökohtade loomise potentsiaal;

| 20. | kutsub komisjoni toetama ja selgitama algset Lissaboni eesmärki seoses vaesuse väljajuurimisega selliselt, et komisjon võtaks vastu selgesõnalise põhieesmärgi vähendada Euroopa Liidus 2010. aastaks vaesuse taset arvestatult sisemajanduse kogutoodangu suhtes ning töötada välja sotsiaalse hõlvamise standardid, mille põhjal saaks hinnata sotsiaalse hõlvamise strateegia tulemusi; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni toetama ja selgitama algset Lissaboni eesmärki seoses vaesuse väljajuurimisega selliselt, et komisjon võtaks vastu selgesõnalise põhieesmärgi vähendada Euroopa Liidus 2010. aastaks vaesuse taset arvestatult sisemajanduse kogutoodangu suhtes ning töötada välja sotsiaalse hõlvamise standardid, mille põhjal saaks hinnata sotsiaalse hõlvamise strateegia tulemusi;

| 21. | kutsub nõukogu ja komisjoni säilitama ja tugevdama sotsiaalse hõlvamise strateegiat kui iseseisvalt selgejoonelist ja väljapaistvat strateegiat sujuvamaks muudetud sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise raames; |
| --- | --- |

21.

kutsub nõukogu ja komisjoni säilitama ja tugevdama sotsiaalse hõlvamise strateegiat kui iseseisvalt selgejoonelist ja väljapaistvat strateegiat sujuvamaks muudetud sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise raames;

| 22. | usub olevat eriti olulise, et liikmesriigid kasutaksid rohkem ära meetmeid aruannetevälise ettevõtluse muutmiseks korrapäraseks tööhõiveks; |
| --- | --- |

22.

usub olevat eriti olulise, et liikmesriigid kasutaksid rohkem ära meetmeid aruannetevälise ettevõtluse muutmiseks korrapäraseks tööhõiveks;

Liikuvus

| 23. | nõuab üksikasjaliku aruande koostamist majandusliku mõju kohta, mis on tingitud uutest liikmesriikidest tulevate töötajate ees tööturu sulgemisest mujal Euroopa Liidus, ning esitama koos selle aruandega ettepanekuid probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab üksikasjaliku aruande koostamist majandusliku mõju kohta, mis on tingitud uutest liikmesriikidest tulevate töötajate ees tööturu sulgemisest mujal Euroopa Liidus, ning esitama koos selle aruandega ettepanekuid probleemide lahendamiseks;

| 24. | nõuab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta täiustamist ja laiendamist seoses teenuste osutamisega (6); on arvamusel, et inspektsioonide piiriülest koostööd tuleks hoogustada, ning kutsub komisjoni uurima võimalusi nendevahelise Euroopa koostööplatvormi - “sotsiaalse” Europoli - loomiseks; |
| --- | --- |

24.

nõuab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta täiustamist ja laiendamist seoses teenuste osutamisega (6); on arvamusel, et inspektsioonide piiriülest koostööd tuleks hoogustada, ning kutsub komisjoni uurima võimalusi nendevahelise Euroopa koostööplatvormi - “sotsiaalse” Europoli - loomiseks;

| 25. | nõuab määruse (EÜ) nr 883/2004 [(määrusele (EMÜ) nr 1408/71 järgnev uus kooskõlastav määrus)] (7) lisade üksikasjalikes sätetes arvestamist vajaduse ja sooviga liikuvuse järele, nii et rakendusmeetmetega ka tegelikult suurendataks liikuvust, selle asemel et seda silmakirjalikult kiita, nagu on tehtud nimetatud määruse tekstis; |
| --- | --- |

25.

nõuab määruse (EÜ) nr 883/2004 [(määrusele (EMÜ) nr 1408/71 järgnev uus kooskõlastav määrus)] (7) lisade üksikasjalikes sätetes arvestamist vajaduse ja sooviga liikuvuse järele, nii et rakendusmeetmetega ka tegelikult suurendataks liikuvust, selle asemel et seda silmakirjalikult kiita, nagu on tehtud nimetatud määruse tekstis;

| 26. | meenutab sellega seoses oma nõudmist õiguslikuks meetmeks, mis käsitleks eelnevate ja siduvate testide sisseseadmist piiriüleste mõjude suhtes sotsiaal- ja fiskaalõiguse valdkonnas (“Euroopa test”), millele on osutatud Euroopa Parlamendi 28. mai 1998. aasta resolutsioonis piirialatöötajate olukorra kohta Euroopa Liidus (8); |
| --- | --- |

26.

meenutab sellega seoses oma nõudmist õiguslikuks meetmeks, mis käsitleks eelnevate ja siduvate testide sisseseadmist piiriüleste mõjude suhtes sotsiaal- ja fiskaalõiguse valdkonnas (“Euroopa test”), millele on osutatud Euroopa Parlamendi 28. mai 1998. aasta resolutsioonis piirialatöötajate olukorra kohta Euroopa Liidus (8);

| 27. | tervitab komisjoni kavatsust teha ettepanekuid tööjõu liikumise takistuste, eriti ametipensioniskeemidest tulenevate takistuste kõrvaldamiseks ning kutsub üles esitama selliseid ettepanekuid võimaluse korral käesoleval aastal; |
| --- | --- |

27.

tervitab komisjoni kavatsust teha ettepanekuid tööjõu liikumise takistuste, eriti ametipensioniskeemidest tulenevate takistuste kõrvaldamiseks ning kutsub üles esitama selliseid ettepanekuid võimaluse korral käesoleval aastal;

Sotsiaalse hõlvamise ja ühtekuuluvuse edendamine

| 28. | on arvamusel, et ehkki töökoha olemasolu on kõige olulisem tegur inimeste integreerimisel ühiskonda, on lisaks sellele vaja kindlat sotsiaalpoliitikat, et kaitsta kõikide inimeste õigust sotsiaalkaitsele ning liikmesriikide ühiskondade ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et ehkki töökoha olemasolu on kõige olulisem tegur inimeste integreerimisel ühiskonda, on lisaks sellele vaja kindlat sotsiaalpoliitikat, et kaitsta kõikide inimeste õigust sotsiaalkaitsele ning liikmesriikide ühiskondade ühtekuuluvust;

| 29. | tervitab komisjoni kavatust kuulutada 2010. aasta sotsiaalse väljajäetuse ja vaesuse vastu võitlemise Euroopa aastaks; taunib seda, et 2005. aasta märtsi Brüsseli Euroopa Ülemkogul kitsendati sotsiaalse hõlvamise ja vaesusevastase võitluse eesmärgid kõigest laste vaesuse vastastele meetmetele; kutsub komisjoni ning tööhõive ja sotsiaalvaldkonna nõukogu tagama algse Lissaboni eesmärgi saavutamist, eelkõige vähendades vaesust Euroopa Liidus, ning kaitsma kõigi nende vahendite ellurakendamist, mis on ette nähtud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastaste meetmete kooskõlastamise avatud metoodika raamistikus; |
| --- | --- |

29.

tervitab komisjoni kavatust kuulutada 2010. aasta sotsiaalse väljajäetuse ja vaesuse vastu võitlemise Euroopa aastaks; taunib seda, et 2005. aasta märtsi Brüsseli Euroopa Ülemkogul kitsendati sotsiaalse hõlvamise ja vaesusevastase võitluse eesmärgid kõigest laste vaesuse vastastele meetmetele; kutsub komisjoni ning tööhõive ja sotsiaalvaldkonna nõukogu tagama algse Lissaboni eesmärgi saavutamist, eelkõige vähendades vaesust Euroopa Liidus, ning kaitsma kõigi nende vahendite ellurakendamist, mis on ette nähtud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastaste meetmete kooskõlastamise avatud metoodika raamistikus;

| 30. | toetab komisjoni kavatsust alustada intensiivseid konsultatsioone seoses olemasolevate sotsiaalkaitsesüsteemide puudustega; on arvamusel, et sellesse peaksid olema kaasatud kõik asjaosalised; |
| --- | --- |

30.

toetab komisjoni kavatsust alustada intensiivseid konsultatsioone seoses olemasolevate sotsiaalkaitsesüsteemide puudustega; on arvamusel, et sellesse peaksid olema kaasatud kõik asjaosalised;

| 31. | toetab komisjoni kavatsust laiendada 2004. aasta detsembris algatatud avatud kooskõlastusmeetodit täiesti väljaarendatud toimimisviisiks pikaajalise hoolduse ja tervishoiu valdkonnas; on arvamusel, et seoses sellega tuleks vastu võtta kvalitatiivsed kriteeriumid, millega tagatakse kõikide inimeste õigus taskukohasele, solidaarsusel põhinevale hooldusele; on selle taustal arvamusel, et tervishoidu ei saa allutada siseturu ja konkurentsi eeskirjadele; |
| --- | --- |

31.

toetab komisjoni kavatsust laiendada 2004. aasta detsembris algatatud avatud kooskõlastusmeetodit täiesti väljaarendatud toimimisviisiks pikaajalise hoolduse ja tervishoiu valdkonnas; on arvamusel, et seoses sellega tuleks vastu võtta kvalitatiivsed kriteeriumid, millega tagatakse kõikide inimeste õigus taskukohasele, solidaarsusel põhinevale hooldusele; on selle taustal arvamusel, et tervishoidu ei saa allutada siseturu ja konkurentsi eeskirjadele;

Diskrimineerimisvastane võitlus

| 32. | tuletab meelde, et võrdõiguslikkuse küsimus peab sisalduma ühenduse poliitika kõikides valdkondades, kuna see on ainus tee kindlustamaks naiste võrdväärse elu kolme võtmesammast: teadlikkust, võimalusi ja edu. |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et võrdõiguslikkuse küsimus peab sisalduma ühenduse poliitika kõikides valdkondades, kuna see on ainus tee kindlustamaks naiste võrdväärse elu kolme võtmesammast: teadlikkust, võimalusi ja edu.

| 33. | väljendab pettumust selle üle, et napib praktilisi meetmeid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks, selles suhtes tehtavate edusammude seireks ja hindamiseks ja poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada töö ja pereelu omavahelist sobitamist, töövõimetuid inimesi ülal pidavate isikute abistamist ning tööaja paindlikkuse üldist suurendamist; kutsub komisjoni rangemalt jälgima olemasolevate õigusaktide täitmist ning tegema vajaduse korral muudatusettepanekuid nende muutmiseks, sealhulgas karistuste kehtestamiseks; kutsub komisjoni üles koostama tegevusplaan meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks erilise tähelepanuga palgaerinevuste kaotamisel; kutsub sellega seoses komisjoni üles kuulutama 31. märts tegevuse “võrdse töö eest võrdne palk” Euroopa päevaks; |
| --- | --- |

33.

väljendab pettumust selle üle, et napib praktilisi meetmeid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks, selles suhtes tehtavate edusammude seireks ja hindamiseks ja poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada töö ja pereelu omavahelist sobitamist, töövõimetuid inimesi ülal pidavate isikute abistamist ning tööaja paindlikkuse üldist suurendamist; kutsub komisjoni rangemalt jälgima olemasolevate õigusaktide täitmist ning tegema vajaduse korral muudatusettepanekuid nende muutmiseks, sealhulgas karistuste kehtestamiseks; kutsub komisjoni üles koostama tegevusplaan meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks erilise tähelepanuga palgaerinevuste kaotamisel; kutsub sellega seoses komisjoni üles kuulutama 31. märts tegevuse “võrdse töö eest võrdne palk” Euroopa päevaks;

| 34. | toetab tugevalt plaani korraldada võrdsete võimaluste Euroopa aasta; |
| --- | --- |

34.

toetab tugevalt plaani korraldada võrdsete võimaluste Euroopa aasta;

| 35. | tervitab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist eesmärgiga täita teabelünka võrdsete võimalustega seotud küsimustes, on arvamusel, et see areng soodustab soolise võrdõiguslikkuse teema nähtavaletoomist; leiab, et laienenud Euroopas oleks hea ületada lõhe vanade ja uute liikmesriikide vahel, kui instituut asuks ühes kümnest uuest liikmesriigist; |
| --- | --- |

35.

tervitab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist eesmärgiga täita teabelünka võrdsete võimalustega seotud küsimustes, on arvamusel, et see areng soodustab soolise võrdõiguslikkuse teema nähtavaletoomist; leiab, et laienenud Euroopas oleks hea ületada lõhe vanade ja uute liikmesriikide vahel, kui instituut asuks ühes kümnest uuest liikmesriigist;

| 36. | palub tungivalt, et komisjon täiendaks sotsiaalmeetmete kava direktiiviga, millega keelatakse puuetega inimeste diskrimineerimine; nõuab, et Euroopa tegevuskavale võrdsete võimaluste kohta puuetega inimestele omistataks suuremat poliitilist tähtsust ning et seda tegevuskava kasutataks vahendina tegelike muudatuste elluviimiseks; nõuab kõnealuse tegevuskava kasutamist põhimõttelise vahendina puuetega inimeste õiguste süvalaiendamiseks, mis peab hõlmama liikmesriikide aruandlust seoses ELi õigusaktides sisalduvate puuetega inimesi käsitlevate sätete ülevõtmisega; nõuab, et liikmesriigid kaasaksid puuetega inimeste organisatsioonid riiklikul tasandil aktiivselt sellesse protsessi ning et tegevuskavas nõutaks poliitilist nähtavust ja arutelu Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koos soovitusega tulevasteks sammudeks; |
| --- | --- |

36.

palub tungivalt, et komisjon täiendaks sotsiaalmeetmete kava direktiiviga, millega keelatakse puuetega inimeste diskrimineerimine; nõuab, et Euroopa tegevuskavale võrdsete võimaluste kohta puuetega inimestele omistataks suuremat poliitilist tähtsust ning et seda tegevuskava kasutataks vahendina tegelike muudatuste elluviimiseks; nõuab kõnealuse tegevuskava kasutamist põhimõttelise vahendina puuetega inimeste õiguste süvalaiendamiseks, mis peab hõlmama liikmesriikide aruandlust seoses ELi õigusaktides sisalduvate puuetega inimesi käsitlevate sätete ülevõtmisega; nõuab, et liikmesriigid kaasaksid puuetega inimeste organisatsioonid riiklikul tasandil aktiivselt sellesse protsessi ning et tegevuskavas nõutaks poliitilist nähtavust ja arutelu Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koos soovitusega tulevasteks sammudeks;

| 37. | nõuab konkreetse direktiivi kehtestamist, mille eesmärk on keelustada inimeste vanuseline diskrimineerimine nende juurdepääsul kaupadele ja teenustele; |
| --- | --- |

37.

nõuab konkreetse direktiivi kehtestamist, mille eesmärk on keelustada inimeste vanuseline diskrimineerimine nende juurdepääsul kaupadele ja teenustele;

Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalõigus

| 38. | märgib ära komisjoni kavatsuse esitada roheline raamat tööõiguse arengu kohta eesmärgiga lihtsustada eeskirju; on arvamusel, et Euroopa poliitika ei tohi kaasa tuua sotsiaalsete saavutuste vähendamist; juhib sellega seoses tähelepanu põhiseaduse artiklile 136 (Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-209), millega nähakse ette tööhõivega seotud meetmete ning elu- ja töötingimuste parandamisega seotud meetmete ühtlustamine “samal ajal jätkuva parandamisega”; |
| --- | --- |

38.

märgib ära komisjoni kavatsuse esitada roheline raamat tööõiguse arengu kohta eesmärgiga lihtsustada eeskirju; on arvamusel, et Euroopa poliitika ei tohi kaasa tuua sotsiaalsete saavutuste vähendamist; juhib sellega seoses tähelepanu põhiseaduse artiklile 136 (Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-209), millega nähakse ette tööhõivega seotud meetmete ning elu- ja töötingimuste parandamisega seotud meetmete ühtlustamine “samal ajal jätkuva parandamisega”;

| 39. | tervitab samuti komisjoni ettepanekut seoses riikidevahelise ja piiriülese sotsiaalse dialoogiga; kutsub ka komisjoni üles seda sotsiaalset dialoogi toetama, määrates selleks personali, ning loodab, et sotsiaalse dialoogi osalised toetavad seda ettepanekut; |
| --- | --- |

39.

tervitab samuti komisjoni ettepanekut seoses riikidevahelise ja piiriülese sotsiaalse dialoogiga; kutsub ka komisjoni üles seda sotsiaalset dialoogi toetama, määrates selleks personali, ning loodab, et sotsiaalse dialoogi osalised toetavad seda ettepanekut;

| 40. | kutsub komisjoni esitama ettepaneku vaadata uuesti läbi nõukogu direktiiv 94/45/EÜ (9), nagu oli lubatud juba 2002. aastaks, peamiste eesmärkidega: i) laiendada teabe ja konsultatsiooni ulatust ettevõtete ümberkorraldamise puhul ning õigust sellisele teabele ja konsultatsioonile, ning ii) parandada Euroopa töönõukogus töötajaid esindavate isikute töötingimusi; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni esitama ettepaneku vaadata uuesti läbi nõukogu direktiiv 94/45/EÜ (9), nagu oli lubatud juba 2002. aastaks, peamiste eesmärkidega: i) laiendada teabe ja konsultatsiooni ulatust ettevõtete ümberkorraldamise puhul ning õigust sellisele teabele ja konsultatsioonile, ning ii) parandada Euroopa töönõukogus töötajaid esindavate isikute töötingimusi;

| 41. | on arvamusel, et Lissabonis seatud eesmärgini saavutada rohkem ja paremaid töökohti, millega luuakse võimalused stabiilseks sissetulekuks ülalpool vaesuspiiri jõutakse siis, kui liikmesriigid võtavad vastutuse seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning kui struktuurid on piisavalt tänapäevased ja dünaamilised ning võimaldavad Euroopa rahvale sotsiaalset turvalisust ja õiguskindlust; kutsub sel põhjusel komisjoni esitama ettepanekuid:






  — | direktiiviks, mis kaitseks töötajate õigusi ettevõtete ümberkorraldamisel, |
| --- | --- | --- |

41.

on arvamusel, et Lissabonis seatud eesmärgini saavutada rohkem ja paremaid töökohti, millega luuakse võimalused stabiilseks sissetulekuks ülalpool vaesuspiiri jõutakse siis, kui liikmesriigid võtavad vastutuse seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning kui struktuurid on piisavalt tänapäevased ja dünaamilised ning võimaldavad Euroopa rahvale sotsiaalset turvalisust ja õiguskindlust; kutsub sel põhjusel komisjoni esitama ettepanekuid:

—

direktiiviks, mis kaitseks töötajate õigusi ettevõtete ümberkorraldamisel,

| — | direktiiviks, mis käsitleks individuaalset koondamist, |
| --- | --- |

—

direktiiviks, mis käsitleks individuaalset koondamist,

| — | direktiiviks, mis käsitleks sotsiaalset kaitset seoses uute tööhõiveliikidega |
| --- | --- |

—

direktiiviks, mis käsitleks sotsiaalset kaitset seoses uute tööhõiveliikidega

| — | direktiiviks, mis käsitleks miinimumnõuete täitmise järelevalvet, |
| --- | --- |

—

direktiiviks, mis käsitleks miinimumnõuete täitmise järelevalvet,

| — | direktiiviks sotsiaalse turvalisuse miinimumstandardi kohta; |
| --- | --- |

—

direktiiviks sotsiaalse turvalisuse miinimumstandardi kohta;

| 42. | märgib, et sotsiaalmeetmete kavaga on ette nähtud äriettevõtete ümberkorraldamist käsitleva foorumi loomine; kutsub komisjoni sellega seoses hõlmama sotsiaalmeetmete kavasse Gillenhammeri rühma ettepanekut, mis puudutab aasta sotsiaalaruannete koostamist suurtes äriühingutes; |
| --- | --- |

42.

märgib, et sotsiaalmeetmete kavaga on ette nähtud äriettevõtete ümberkorraldamist käsitleva foorumi loomine; kutsub komisjoni sellega seoses hõlmama sotsiaalmeetmete kavasse Gillenhammeri rühma ettepanekut, mis puudutab aasta sotsiaalaruannete koostamist suurtes äriühingutes;

| 43. | kutsub liikmesriike süvendama koostööd ja jagama oma parimaid tegevustavasid avatud kooskõlastusmeetodi kaudu, mis on tõhusaks poliitikavahendiks seoses tööhõive, sotsiaalkaitse, sotsiaalse tõrjutuse, pensionide ja tervishoiuga; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike süvendama koostööd ja jagama oma parimaid tegevustavasid avatud kooskõlastusmeetodi kaudu, mis on tõhusaks poliitikavahendiks seoses tööhõive, sotsiaalkaitse, sotsiaalse tõrjutuse, pensionide ja tervishoiuga;

| 44. | kutsub nõukogu ja komisjoni tagama ajutiste vahendatud töötajate piisav sotsiaalne kaitse, liikudes praegustelt ettepanekutelt edasi ajutisi vahendatud töötajaid käsitleva direktiivi suunas; |
| --- | --- |

44.

kutsub nõukogu ja komisjoni tagama ajutiste vahendatud töötajate piisav sotsiaalne kaitse, liikudes praegustelt ettepanekutelt edasi ajutisi vahendatud töötajaid käsitleva direktiivi suunas;

| 45. | usub, et tööstuse kahe poole vahelisi lepingulisi sidemeid tuleb kõikidel tasanditel tugevdada; kutsub sellepärast komisjoni üles esitama ettepanekuid riikidevaheliste kollektiivläbirääkimiste vabatahtlikuks raamistikuks, mis hõlmaks nii sektoritevahelist tasandit kui ka äriühingu ja sektori tasandit; |
| --- | --- |

45.

usub, et tööstuse kahe poole vahelisi lepingulisi sidemeid tuleb kõikidel tasanditel tugevdada; kutsub sellepärast komisjoni üles esitama ettepanekuid riikidevaheliste kollektiivläbirääkimiste vabatahtlikuks raamistikuks, mis hõlmaks nii sektoritevahelist tasandit kui ka äriühingu ja sektori tasandit;

| 46. | kutsub vastutavat parlamendikomisjoni jälgima korrapäraste ajavahemike järel sotsiaalmeetmete kava ellurakendamist; |
| --- | --- |

46.

kutsub vastutavat parlamendikomisjoni jälgima korrapäraste ajavahemike järel sotsiaalmeetmete kava ellurakendamist;

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 226.

(2)  Vaata KOM(2005)0012.

(3)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(5)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(6)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

(8)  EÜT C 195, 22.6.1998, lk 49.

(9)  Nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64). Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/74/EÜ (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).

---