# Eiropas Savienības C 247E/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2012.247.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 247E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 17. augusts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2012.247.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 247E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 17. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 23. un 24. marta plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 169 E, 9.6.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts |
| 2012/C 247E/01 | Kopējas ES pārvietošanas programmas izveideEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2010/2233(INI)) | 1 |
| 2012/C 247E/02 | Eiropas Banku iestādes (EBI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) izpilddirektora iecelšanu | 11 |
| 2012/C 247E/03 | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izpilddirektora iecelšanu | 12 |
| 2012/C 247E/04 | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) izpilddirektora iecelšanu | 13 |
| 2012/C 247E/05 | Vispārējās pamatnostādnes attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādiEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi (2011/2042(BUD)) | 13 |
| PIELIKUMS | 19 |
| 2012/C 247E/06 | Stāvoklis Japānā, tostarp trauksme saistībā ar tās kodolelektrostacijāmEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par stāvokli Japānā, konkrēti par trauksmes stāvokli kodolelektrostacijās | 20 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 23. un 24. marta plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 169 E, 9.6.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

2012/C 247E/01

Kopējas ES pārvietošanas programmas izveideEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2010/2233(INI))

1

2012/C 247E/02

Eiropas Banku iestādes (EBI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) izpilddirektora iecelšanu

11

2012/C 247E/03

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izpilddirektora iecelšanu

12

2012/C 247E/04

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) izpilddirektora iecelšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) izpilddirektora iecelšanu

13

2012/C 247E/05

Vispārējās pamatnostādnes attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādiEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi (2011/2042(BUD))

13

PIELIKUMS

19

2012/C 247E/06

Stāvoklis Japānā, tostarp trauksme saistībā ar tās kodolelektrostacijāmEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par stāvokli Japānā, konkrēti par trauksmes stāvokli kodolelektrostacijās

20

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts |
| 2012/C 247E/07 | Parlamenta tiesību izmantošana Eiropas Savienības Tiesā (128. panta interpretācija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Eiropas Parlamenta tiesību izmantošanu Eiropas Savienības Tiesā (Eiropas Parlamenta Reglamenta 128. panta interpretācija) | 21 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

2012/C 247E/07

Parlamenta tiesību izmantošana Eiropas Savienības Tiesā (128. panta interpretācija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Eiropas Parlamenta tiesību izmantošanu Eiropas Savienības Tiesā (Eiropas Parlamenta Reglamenta 128. panta interpretācija)

21

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Trešdiena, 2011. gada 23. marts |
| 2012/C 247E/08 | Līguma par Eiropas Savienības darbību grozīšana attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro *Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. marta rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE)) | 22 |
| REZOLŪCIJAS I PIELIKUMS | 26 |
| REZOLŪCIJAS II PIELIKUMS | 27 |
| REZOLŪCIJAS III PIELIKUMS | 29 |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts |
| 2012/C 247E/09 | Grozījumu izdarīšana Padomes Regulā (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (COM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD)) | 37 |
| P7_TC1-COD(2010)0318Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai | 37 |
| 2012/C 247E/10 | Vispārējās tarifa preferences ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (COM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2010)0140Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim | 38 |
| 2012/C 247E/11 | EK un ASV gaisa transporta nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE)) | 39 |
| 2012/C 247E/12 | EK un Kanādas gaisa transporta nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, lai parakstītu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/13 | ES un Vjetnamas gaisa satiksmes nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/14 | Peter Praet (BE) iecelšana Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatāEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE)) | 41 |
| 2012/C 247E/15 | Vienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD)) | 42 |
| P7_TC1-COD(2007)0229Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī[Grozījums Nr. 122 ja nav norādīts citādi] | 43 |
| 2012/C 247E/16 | Patērētāju tiesības ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par patērētāju tiesībām (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 55 |
| 2012/C 247E/17 | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2010)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu | 113 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Trešdiena, 2011. gada 23. marts

2012/C 247E/08

Līguma par Eiropas Savienības darbību grozīšana attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro *Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. marta rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

22

REZOLŪCIJAS I PIELIKUMS

26

REZOLŪCIJAS II PIELIKUMS

27

REZOLŪCIJAS III PIELIKUMS

29

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

2012/C 247E/09

Grozījumu izdarīšana Padomes Regulā (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (COM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

37

P7_TC1-COD(2010)0318Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai

37

2012/C 247E/10

Vispārējās tarifa preferences ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (COM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

38

P7_TC1-COD(2010)0140Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim

38

2012/C 247E/11

EK un ASV gaisa transporta nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

39

2012/C 247E/12

EK un Kanādas gaisa transporta nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, lai parakstītu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

40

2012/C 247E/13

ES un Vjetnamas gaisa satiksmes nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

40

2012/C 247E/14

Peter Praet (BE) iecelšana Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatāEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

41

2012/C 247E/15

Vienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

42

P7_TC1-COD(2007)0229Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī[Grozījums Nr. 122 ja nav norādīts citādi]

43

2012/C 247E/16

Patērētāju tiesības ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par patērētāju tiesībām (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

55

2012/C 247E/17

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

113

P7_TC1-COD(2010)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu

113

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2011.–2012. GADA SESIJA 2011. gada 23. un 24. marta plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 169 E, 9.6.2011. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/1

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsKopējas ES pārvietošanas programmas izveide

P7_TA(2011)0109

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2010/2233(INI))

2012/C 247 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1989. gada 25. februāra sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Persijas līča Sadarbības padomi (PLSP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 25. februāra sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Persijas līča Sadarbības padomi (PLSP),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp EK un Persijas līča Sadarbības padomi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp EK un Persijas līča Sadarbības padomi (1),

| — | ņemot vērā 1990. gada 13. jūlija rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīguma nozīmi, ko paredzēts noslēgt starp EEK un Persijas līča Sadarbības padomi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 13. jūlija rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīguma nozīmi, ko paredzēts noslēgt starp EEK un Persijas līča Sadarbības padomi (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada decembrī apstiprināto ziņojumu par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada decembrī apstiprināto ziņojumu par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada jūnijā apstiprinātās Eiropas Savienības stratēģiskās partnerattiecības ar Vidusjūras reģionu un Tuvajiem Austrumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada jūnijā apstiprinātās Eiropas Savienības stratēģiskās partnerattiecības ar Vidusjūras reģionu un Tuvajiem Austrumiem,

| — | ņemot vērā 20. Ministru padomes kopīgo komunikē, kas pieņemts Luksemburgā 2010. gada 14. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 20. Ministru padomes kopīgo komunikē, kas pieņemts Luksemburgā 2010. gada 14. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. maija ziņojumu par Savienību Vidusjūrai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. maija ziņojumu par Savienību Vidusjūrai,

| — | ņemot vērā 19. Ministru padomes kopīgo komunikē, kas pieņemts Maskatā 2009. gada 29. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 19. Ministru padomes kopīgo komunikē, kas pieņemts Maskatā 2009. gada 29. aprīlī,

| — | ņemot vērā kopīgo rīcības programmu (2010–2013) ES un PLSP 1988. gada sadarbības nolīguma īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo rīcības programmu (2010–2013) ES un PLSP 1988. gada sadarbības nolīguma īstenošanai,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par sadarbības ar trešām valstīm stiprināšanu augstākās izglītības jomā (COM(2001)0385), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par sadarbības ar trešām valstīm stiprināšanu augstākās izglītības jomā (COM(2001)0385),

| — | ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par reformām arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties? (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par reformām arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties? (3),

| — | ņemot vērā 2001. gada 31. decembrī Maskatā (Omānas Sultanāts) pieņemto ekonomikas nolīgumu starp PLSP valstīm un PLSP 2002. gada 21. decembra Dohas paziņojumu par muitas savienības izveidi Persijas līča arābu valstu sadarbības padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 31. decembrī Maskatā (Omānas Sultanāts) pieņemto ekonomikas nolīgumu starp PLSP valstīm un PLSP 2002. gada 21. decembra Dohas paziņojumu par muitas savienības izveidi Persijas līča arābu valstu sadarbības padomei,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 218. pantu, saskaņā ar kuriem Padomei pirms starptautisku nolīgumu noslēgšanas jomās, kurās piemēro parasto likumdošanas procedūru, ir jāprasa Parlamenta piekrišana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 218. pantu, saskaņā ar kuriem Padomei pirms starptautisku nolīgumu noslēgšanas jomās, kurās piemēro parasto likumdošanas procedūru, ir jāprasa Parlamenta piekrišana,

| — | ņemot vērā gada ziņojumus par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumus par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1998. gada Deklarāciju par tiesībām un pienākumiem atsevišķām personām, grupām un sabiedrības organizācijām veicināt un aizstāvēt vispārpieņemtās cilvēktiesības un pamatbrīvības (pazīstama arī kā “Cilvēktiesību aizstāvju deklarācija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1998. gada Deklarāciju par tiesībām un pienākumiem atsevišķām personām, grupām un sabiedrības organizācijām veicināt un aizstāvēt vispārpieņemtās cilvēktiesības un pamatbrīvības (pazīstama arī kā “Cilvēktiesību aizstāvju deklarācija”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Augstā pārstāvja 2011.gada 10., 15. un 17. marta deklarācijas, kā arī Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par situāciju Bahreinā un šajā kontekstā uzsverot atbalstu vārda brīvības īstenošanai un pilsoņu tiesībām miermīlīgi protestēt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Augstā pārstāvja 2011.gada 10., 15. un 17. marta deklarācijas, kā arī Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par situāciju Bahreinā un šajā kontekstā uzsverot atbalstu vārda brīvības īstenošanai un pilsoņu tiesībām miermīlīgi protestēt,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0042/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0042/2011),

| A. | tā kā pašreizējās ES un PLSP attiecības ir regulāri jāpārskata un jāpilnveido, ņemot vērā nesenos nozīmīgos notikumus un straujo situācijas attīstību notikumu vietā, un kuru pamatā ir jabūt nepieciešamībai ievērot cilvēktiesības un demokrātiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējās ES un PLSP attiecības ir regulāri jāpārskata un jāpilnveido, ņemot vērā nesenos nozīmīgos notikumus un straujo situācijas attīstību notikumu vietā, un kuru pamatā ir jabūt nepieciešamībai ievērot cilvēktiesības un demokrātiju;

| B. | tā kā protestētāji vairākās PLSP valstīs ir izteikuši tiesiskas prasības pēc demokrātiskām pārmaiņām; tā kā varas iestāžu vardarbīgās reakcijas rezultātā protestos Bahreinā ir mirušie, ievainotie un apcietinātie; tā kā Saūda Arābijas, Apvienoto Arābu Emirātu un Kuveitas militārie spēki ieradās valstī, aizbildinoties ar PLSP, lai piedalītos demonstrantu apspiešanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā protestētāji vairākās PLSP valstīs ir izteikuši tiesiskas prasības pēc demokrātiskām pārmaiņām; tā kā varas iestāžu vardarbīgās reakcijas rezultātā protestos Bahreinā ir mirušie, ievainotie un apcietinātie; tā kā Saūda Arābijas, Apvienoto Arābu Emirātu un Kuveitas militārie spēki ieradās valstī, aizbildinoties ar PLSP, lai piedalītos demonstrantu apspiešanā;

| C. | tā kā Persijas līča reģions šodien ir jāvērtē kā topošs jauns pasaules ekonomikas centrs, kuru veido PLSP valstis; tā kā ES ir otrā lielākā PLSP tirdzniecības partnere, bet PLSP ir piektais lielākais Savienības eksporta tirgus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Persijas līča reģions šodien ir jāvērtē kā topošs jauns pasaules ekonomikas centrs, kuru veido PLSP valstis; tā kā ES ir otrā lielākā PLSP tirdzniecības partnere, bet PLSP ir piektais lielākais Savienības eksporta tirgus;

| D. | tā kā Persijas līča ģeopolitiskā vide ir saistīta ar tādiem drošības jautājumiem, kam piemīt globālas un reģionālas rezonanses potenciāls (Tuvo Austrumu miera process, Irānas kodolprogramma, Irākas, Jemenas un Darfūras stabilizācija, terorisms un pirātisms), un tā kā PLSP ir palikusi vienīgā stabilā, uz daudzpusējību un sadarbību balstītā reģionālā organizācija; |
| --- | --- |

D.

tā kā Persijas līča ģeopolitiskā vide ir saistīta ar tādiem drošības jautājumiem, kam piemīt globālas un reģionālas rezonanses potenciāls (Tuvo Austrumu miera process, Irānas kodolprogramma, Irākas, Jemenas un Darfūras stabilizācija, terorisms un pirātisms), un tā kā PLSP ir palikusi vienīgā stabilā, uz daudzpusējību un sadarbību balstītā reģionālā organizācija;

| E. | tā kā vairāk nekā trešā daļa kopējo valsts ieguldījumu fondu ir PLSP valstu rokās un tā kā šie fondi ir palīdzējuši izglābt pasaules un Eiropas finanšu sistēmu krīzes laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāk nekā trešā daļa kopējo valsts ieguldījumu fondu ir PLSP valstu rokās un tā kā šie fondi ir palīdzējuši izglābt pasaules un Eiropas finanšu sistēmu krīzes laikā;

| F. | tā kā Persijas līča reģions ir ļoti svarīgs Savienībai un tā kā daudzpolārā pasaulē, kurā pastāv savstarpēja atkarība, šāda veida sadarbība dod iespēju risināt politikas un drošības problēmas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Persijas līča reģions ir ļoti svarīgs Savienībai un tā kā daudzpolārā pasaulē, kurā pastāv savstarpēja atkarība, šāda veida sadarbība dod iespēju risināt politikas un drošības problēmas;

| G. | tā kā vairākās PLSP dalībvalstīs uzsāktā ekonomikas struktūru liberalizācija un diversifikācija rada jaunu iekšēju dinamiku, kā arī dinamiku politikas (konstitucionālās reformas, politiskā līdzdalība, institūciju stiprināšana) un sociālajā jomā (apvienību rašanās, darba devēju asociācijas, sieviešu iecelšana atbildīgos amatos), kas ir jāveicina un jāatbalsta; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairākās PLSP dalībvalstīs uzsāktā ekonomikas struktūru liberalizācija un diversifikācija rada jaunu iekšēju dinamiku, kā arī dinamiku politikas (konstitucionālās reformas, politiskā līdzdalība, institūciju stiprināšana) un sociālajā jomā (apvienību rašanās, darba devēju asociācijas, sieviešu iecelšana atbildīgos amatos), kas ir jāveicina un jāatbalsta;

| H. | ņemot vērā migrējošo darba ņēmēju, īpaši par mājkalpotājām strādājošo sieviešu, nomācošos un nožēlojamos dzīves un darba apstākļus, neskatoties uz viņu svarīgo lomu vairākās PLSP dalībvalstu ekonomiskās darbības jomās un to, ka viņu skaits sasniedz 40 % no kopējā PLSP iedzīvotāju skaita un ir pat aptuveni 80 % no atsevišķu emirātu iedzīvotāju skaita; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā migrējošo darba ņēmēju, īpaši par mājkalpotājām strādājošo sieviešu, nomācošos un nožēlojamos dzīves un darba apstākļus, neskatoties uz viņu svarīgo lomu vairākās PLSP dalībvalstu ekonomiskās darbības jomās un to, ka viņu skaits sasniedz 40 % no kopējā PLSP iedzīvotāju skaita un ir pat aptuveni 80 % no atsevišķu emirātu iedzīvotāju skaita;

| I. | tā kā visas sešas PLSP dalībvalstis bez izņēmuma ir pārmantojamas monarhijas, kurās politiskā pārstāvniecība ir ierobežota, kas īpaši attiecas uz sievietēm, un kurās vairākumā gadījumu vēlēts parlaments nepastāv; |
| --- | --- |

I.

tā kā visas sešas PLSP dalībvalstis bez izņēmuma ir pārmantojamas monarhijas, kurās politiskā pārstāvniecība ir ierobežota, kas īpaši attiecas uz sievietēm, un kurās vairākumā gadījumu vēlēts parlaments nepastāv;

| J. | tā kā PLSP valstu investīciju vēriens un kopējās problēmas Eiropas Savienības dienvidu apkaimē rada pamatus sadarbības sinerģijai starp Eiropu, Vidusjūras un Persijas līča reģionu; |
| --- | --- |

J.

tā kā PLSP valstu investīciju vēriens un kopējās problēmas Eiropas Savienības dienvidu apkaimē rada pamatus sadarbības sinerģijai starp Eiropu, Vidusjūras un Persijas līča reģionu;

| K. | tā kā PLSP valstu ģeopolitiskās orientācijas maiņa Āzijas virzienā, ko ir izraisījis pieaugošais degvielas pieprasījums Āzijas tirgū (Ķīnā, Indijā, Singapūrā, Japānā, Filipīnās, Dienvidkorejā), pašlaik ir cēlonis tirdzniecības un ekonomisko attiecību diversifikācijai, ko stiprina brīvās tirdzniecības nolīgumi un politiskā dialoga attīstība; |
| --- | --- |

K.

tā kā PLSP valstu ģeopolitiskās orientācijas maiņa Āzijas virzienā, ko ir izraisījis pieaugošais degvielas pieprasījums Āzijas tirgū (Ķīnā, Indijā, Singapūrā, Japānā, Filipīnās, Dienvidkorejā), pašlaik ir cēlonis tirdzniecības un ekonomisko attiecību diversifikācijai, ko stiprina brīvās tirdzniecības nolīgumi un politiskā dialoga attīstība;

| L. | ņemot vērā PLSP valstu būtisko lomu starptautiskajā arēnā, kur tām ar Eiropas Savienību ir kopīgas intereses starptautiskās stabilitātes un pasaules ekonomiskās pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā PLSP valstu būtisko lomu starptautiskajā arēnā, kur tām ar Eiropas Savienību ir kopīgas intereses starptautiskās stabilitātes un pasaules ekonomiskās pārvaldības jomā;

| M. | ņemot PLSP valstu pieaugošo ietekmi arābu un musulmaņu valstīs, kā arī to nozīmīgo lomu, ko tās var uzņemties daudzkultūru dialoga gadījumā; |
| --- | --- |

M.

ņemot PLSP valstu pieaugošo ietekmi arābu un musulmaņu valstīs, kā arī to nozīmīgo lomu, ko tās var uzņemties daudzkultūru dialoga gadījumā;

| N. | tā kā pirms 20 gadiem uzsāktās sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un PLSP ir Eiropas Savienības vissenāk aizsāktās un nenoslēgtās tirdzniecības sarunas; |
| --- | --- |

N.

tā kā pirms 20 gadiem uzsāktās sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un PLSP ir Eiropas Savienības vissenāk aizsāktās un nenoslēgtās tirdzniecības sarunas;

| O. | tā kā Savienībai saistībā ar Persijas līča reģionu būtu jāietur skaidra nostāja un jāuzņemas ilgstošas saistības, lai nodrošinātu labāku Savienības atpazīstamību un stratēģisku klātbūtni šajā teritorijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienībai saistībā ar Persijas līča reģionu būtu jāietur skaidra nostāja un jāuzņemas ilgstošas saistības, lai nodrošinātu labāku Savienības atpazīstamību un stratēģisku klātbūtni šajā teritorijā;

| P. | tā kā politisku klauzulu, īpaši cilvēktiesību ievērošanas klauzulas, iekļaušana ir viens no pamatelementiem visos starp Savienību un kādu trešo valsti noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

P.

tā kā politisku klauzulu, īpaši cilvēktiesību ievērošanas klauzulas, iekļaušana ir viens no pamatelementiem visos starp Savienību un kādu trešo valsti noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos;

| Q. | ņemot vērā Savienības ierobežoto klātbūtni šajā reģionā un to, ka Eiropa visbiežāk asociējas ar atsevišķām dalībvalstīm, ar kurām pastāv ciešāki un senāki sakari; |
| --- | --- |

Q.

ņemot vērā Savienības ierobežoto klātbūtni šajā reģionā un to, ka Eiropa visbiežāk asociējas ar atsevišķām dalībvalstīm, ar kurām pastāv ciešāki un senāki sakari;

| R. | tā kā Eiropas Savienībai piemīt īpaša kompetence, lai stiprinātu institucionālās, izglītības un pētniecības spējas, veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un vides aizsardzību, sniegtu tehnisko un regulatīvo atbalstu un īstenotu politisko un diplomātisko dialogu par kaimiņattiecību stabilitātes un globālās drošības jautājumiem, |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Savienībai piemīt īpaša kompetence, lai stiprinātu institucionālās, izglītības un pētniecības spējas, veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un vides aizsardzību, sniegtu tehnisko un regulatīvo atbalstu un īstenotu politisko un diplomātisko dialogu par kaimiņattiecību stabilitātes un globālās drošības jautājumiem,

| 1. | atgādina, ka brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana starp ES un PLSP joprojām ir prioritāte un ka tā nenoslēgšana būtu pretrunā abu pušu interesēm; uzsver, ka šā nolīguma noslēgšana nozīmēs šo abu kopu savstarpēju uzticamības apstiprinājumu, jo tās būs izvēlējušās daudzpusēju pieeju un integrāciju; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana starp ES un PLSP joprojām ir prioritāte un ka tā nenoslēgšana būtu pretrunā abu pušu interesēm; uzsver, ka šā nolīguma noslēgšana nozīmēs šo abu kopu savstarpēju uzticamības apstiprinājumu, jo tās būs izvēlējušās daudzpusēju pieeju un integrāciju;

| 2. | ņemot vērā Savienības ierobežoto klātbūtni Persijas līča reģionā, uzskata, ka Savienības jauno ārējo attiecību struktūru kontekstā integrētai komunikācijas politikai būtu jāveicina mērķtiecīgas un efektīvas informācijas izplatīšana par Savienību Persijas līča valstīs; |
| --- | --- |

2.

ņemot vērā Savienības ierobežoto klātbūtni Persijas līča reģionā, uzskata, ka Savienības jauno ārējo attiecību struktūru kontekstā integrētai komunikācijas politikai būtu jāveicina mērķtiecīgas un efektīvas informācijas izplatīšana par Savienību Persijas līča valstīs;

| 3. | uzskata, ka ES ir jāizstrādā šim reģionam paredzēta stratēģija ar mērķi stiprināt attiecības ar PLSP, atbalstīt reģionālās integrācijas procesu un veicināt divpusējās attiecības ar PLSP valstīm; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES ir jāizstrādā šim reģionam paredzēta stratēģija ar mērķi stiprināt attiecības ar PLSP, atbalstīt reģionālās integrācijas procesu un veicināt divpusējās attiecības ar PLSP valstīm;

| 4. | uzsver, ka mērķis ir izveidot stratēģiskas partnerattiecības ar PLSP un tās dalībvalstīm, ņemot vērā šo abu kopu lomu pasaulē; uzsver šajā sakarībā, cik svarīgi ir periodiski rīkot valstu vadītāju un valdību augstākā līmeņa sanāksmes neatkarīgi no panākumiem notiekošajās sarunās; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka mērķis ir izveidot stratēģiskas partnerattiecības ar PLSP un tās dalībvalstīm, ņemot vērā šo abu kopu lomu pasaulē; uzsver šajā sakarībā, cik svarīgi ir periodiski rīkot valstu vadītāju un valdību augstākā līmeņa sanāksmes neatkarīgi no panākumiem notiekošajās sarunās;

| 5. | uzsver arī to, cik svarīga ir līdztiesība partnerattiecībās sadarbības un dialoga jomā, ņemot vērā abu pušu atšķirības un sadarbības un dialoga paplašināšanas potenciālu dažādās jomās; |
| --- | --- |

5.

uzsver arī to, cik svarīga ir līdztiesība partnerattiecībās sadarbības un dialoga jomā, ņemot vērā abu pušu atšķirības un sadarbības un dialoga paplašināšanas potenciālu dažādās jomās;

| 6. | prasa Eiropas Savienības ārējās darbības dienestā (EĀDD) šim reģionam paredzēt vairāk cilvēkresursu un PLSP dalībvalstīs atvērt jaunas ES diplomātiskās misijas, kas uzlabotu Savienības atpazīstamību, veicinātu politisko dialogu un stiprinātu Savienības darbības efektivitāti; uzsver, ka šie līdzekļi būtu galvenokārt jāiegūst, pārdalot pašreizējos EĀDD līdzekļus; aicina ES dalībvalstis, kam ir diplomātiskās pārstāvniecības šajā reģionā, rīkoties saskaņā ar ES politiku; uzsver, ka diferencēta divpusēja pieeja to PLSP valstu gadījumā, kuras vēlas ciešāku sadarbību ar ES, var tikai papildināt un stiprināt daudzpusējās attiecības; tāpēc aicina Komisiju un ES augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos izskatīt, kādas iespējas radītu šāda divpusēja sadarbība; |
| --- | --- |

6.

prasa Eiropas Savienības ārējās darbības dienestā (EĀDD) šim reģionam paredzēt vairāk cilvēkresursu un PLSP dalībvalstīs atvērt jaunas ES diplomātiskās misijas, kas uzlabotu Savienības atpazīstamību, veicinātu politisko dialogu un stiprinātu Savienības darbības efektivitāti; uzsver, ka šie līdzekļi būtu galvenokārt jāiegūst, pārdalot pašreizējos EĀDD līdzekļus; aicina ES dalībvalstis, kam ir diplomātiskās pārstāvniecības šajā reģionā, rīkoties saskaņā ar ES politiku; uzsver, ka diferencēta divpusēja pieeja to PLSP valstu gadījumā, kuras vēlas ciešāku sadarbību ar ES, var tikai papildināt un stiprināt daudzpusējās attiecības; tāpēc aicina Komisiju un ES augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos izskatīt, kādas iespējas radītu šāda divpusēja sadarbība;

| 7. | atgādina par sociālo un politisko attīstību, kas pēdējos gados vērojama lielākajā daļā PLSP dalībvalstu; aicina visas dalībvalstis turpināt darbu un arī turpmāk veicināt cilvēktiesību ievērošanu, diskriminācijas, kas saistīta ar dzimumu, seksuālo orientāciju vai reliģiju apkarošanu; aicina PLSP dalībvalstis garantēt un atbalstīt minoritāšu, tostarp reliģisko minoritāšu, tiesības, vīriešu un sieviešu līdztiesību, darba tiesības, tostarp migrējošo darba ņēmēju tiesības, kā arī apziņas, vārda un uzskatu brīvību; mudina uzturēt nepārtrauktu dialogu par šīm tēmām starp ES un PLSP valstīm; aicina PLSP dalībvalstis veidot efektīvāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un atbalstīt vietējo struktūru un asociāciju veidošanos; jo īpaši aicina PLSP dalībvalstis:






  — | nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, jo īpaši vārda brīvību un pulcēšanās brīvību un tiesības miermīlīgi protestēt, ieklausīties un ņemt vērā protestētāju likumīgās prasības un nodrošināt viņu drošību, |
| --- | --- | --- |

7.

atgādina par sociālo un politisko attīstību, kas pēdējos gados vērojama lielākajā daļā PLSP dalībvalstu; aicina visas dalībvalstis turpināt darbu un arī turpmāk veicināt cilvēktiesību ievērošanu, diskriminācijas, kas saistīta ar dzimumu, seksuālo orientāciju vai reliģiju apkarošanu; aicina PLSP dalībvalstis garantēt un atbalstīt minoritāšu, tostarp reliģisko minoritāšu, tiesības, vīriešu un sieviešu līdztiesību, darba tiesības, tostarp migrējošo darba ņēmēju tiesības, kā arī apziņas, vārda un uzskatu brīvību; mudina uzturēt nepārtrauktu dialogu par šīm tēmām starp ES un PLSP valstīm; aicina PLSP dalībvalstis veidot efektīvāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un atbalstīt vietējo struktūru un asociāciju veidošanos; jo īpaši aicina PLSP dalībvalstis:

—

nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, jo īpaši vārda brīvību un pulcēšanās brīvību un tiesības miermīlīgi protestēt, ieklausīties un ņemt vērā protestētāju likumīgās prasības un nodrošināt viņu drošību,

| — | veikt pasākumus, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un izglītībai, novēršot visu ar dzimumu un citiem tiesiskiem vai parašu noteikumiem, tostarp ar ģimenes stāvokli, saistītu diskrimināciju; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un izglītībai, novēršot visu ar dzimumu un citiem tiesiskiem vai parašu noteikumiem, tostarp ar ģimenes stāvokli, saistītu diskrimināciju;

| — | likvidēt migrējošiem darba ņēmējiem uzspiesto “aizbildnības” sistēmu tur, kur tā joprojām ir spēkā, un turpināt darba tiesību reformas, lai darba ņēmējiem, tostarp migrējošiem un vietējiem darba ņēmējiem, tiktu nodrošināta pilnīga tiesiskā un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

—

likvidēt migrējošiem darba ņēmējiem uzspiesto “aizbildnības” sistēmu tur, kur tā joprojām ir spēkā, un turpināt darba tiesību reformas, lai darba ņēmējiem, tostarp migrējošiem un vietējiem darba ņēmējiem, tiktu nodrošināta pilnīga tiesiskā un sociālā aizsardzība;

| — | veidot sinerģiju ar Savienību un tās dalībvalstīm, lai atbalstītu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par mājkalpotāju tiesībām; |
| --- | --- |

—

veidot sinerģiju ar Savienību un tās dalībvalstīm, lai atbalstītu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par mājkalpotāju tiesībām;

| — | apkarot visus nesodāmības veidus, nodrošināt tiesu neatkarību, garantēt tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu un stiprināt tiesu iestāžu speciālistu lomu; |
| --- | --- |

—

apkarot visus nesodāmības veidus, nodrošināt tiesu neatkarību, garantēt tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu un stiprināt tiesu iestāžu speciālistu lomu;

| — | rūpēties par to, lai visiem cilvēktiesību normām tiktu nodrošināta plaša publicitāte un lai tie tiktu izmantoti kārtības uzturēšanas dienestu, advokātu un tiesu locekļu sagatavošanā; |
| --- | --- |

—

rūpēties par to, lai visiem cilvēktiesību normām tiktu nodrošināta plaša publicitāte un lai tie tiktu izmantoti kārtības uzturēšanas dienestu, advokātu un tiesu locekļu sagatavošanā;

| 8. | aicina visas PLSP dalībvalstis atzīt notiekošo demokrātisko reformu kustību plašākā reģionā, un aicina sadarboties ar jauno pilsonisko sabiedrību savās valstīs, lai veicinātu mierīgu un patiesu pārejas procesu uz demokrātiju, ar partneriem reģionā un ar pilnu Eiropas Savienības atbalstu; |
| --- | --- |

8.

aicina visas PLSP dalībvalstis atzīt notiekošo demokrātisko reformu kustību plašākā reģionā, un aicina sadarboties ar jauno pilsonisko sabiedrību savās valstīs, lai veicinātu mierīgu un patiesu pārejas procesu uz demokrātiju, ar partneriem reģionā un ar pilnu Eiropas Savienības atbalstu;

| 9. | pauž dziļas bažas par Bahreinas varas iestāžu vardarbīgo reakciju un spēka pielietošanu pret protestētajiem un par ārvalstu militāro spēku dalību protestētāju apspiešanā, aizbildinoties ar PLSP; tā kā tas ir izteikti pretrunā ar PLSP atbalstu aizsargāt pilsoņus, kas pieprasa brīvību un demokrātiju Lībijā; aicina nekavējoties pārtraukt vardarbību pret miermīlīgiem protestētājiem un uzsākt politisku dialogu, kas veicinātu turpmāk nepieciešamās politiskās reformas valstī; |
| --- | --- |

9.

pauž dziļas bažas par Bahreinas varas iestāžu vardarbīgo reakciju un spēka pielietošanu pret protestētajiem un par ārvalstu militāro spēku dalību protestētāju apspiešanā, aizbildinoties ar PLSP; tā kā tas ir izteikti pretrunā ar PLSP atbalstu aizsargāt pilsoņus, kas pieprasa brīvību un demokrātiju Lībijā; aicina nekavējoties pārtraukt vardarbību pret miermīlīgiem protestētājiem un uzsākt politisku dialogu, kas veicinātu turpmāk nepieciešamās politiskās reformas valstī;

| 10. | aicina PLSP valstis strādāt kopā un sadarboties, lai atrisinātu cilvēktiesību problēmas šajā reģionā, jo īpaši dzimumu līdztiesības jomā, uzlabotu bezvalstnieku (“bidun”) grupas stāvokli, novērstu vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumus, kā arī arodbiedrību tiesību ierobežojumus un nodrošinātu tiesu iestāžu neatkarību un tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu; aicina, lai ierosinājums paplašināt politisko dialogu ar PLSP tiktu attiecināts arī uz dialogu par cilvēktiesībām tehniskā un politiskā līmenī; |
| --- | --- |

10.

aicina PLSP valstis strādāt kopā un sadarboties, lai atrisinātu cilvēktiesību problēmas šajā reģionā, jo īpaši dzimumu līdztiesības jomā, uzlabotu bezvalstnieku (“bidun”) grupas stāvokli, novērstu vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumus, kā arī arodbiedrību tiesību ierobežojumus un nodrošinātu tiesu iestāžu neatkarību un tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu; aicina, lai ierosinājums paplašināt politisko dialogu ar PLSP tiktu attiecināts arī uz dialogu par cilvēktiesībām tehniskā un politiskā līmenī;

| 11. | aicina PLSP valstis atsaukt vēl pastāvošos iebildumus pret Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, kā arī mudina visas PLSP valstis ratificēt ANO Konvencijas par bērna tiesībām un Starptautiskās konvencijas par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu fakultatīvos protokolus; uzsver, ka vienlīdz svarīgi ir ratificēt un īstenot ANO Konvenciju par viesstrādniekiem un SDO konvenciju Nr. 97 un Nr. 143; |
| --- | --- |

11.

aicina PLSP valstis atsaukt vēl pastāvošos iebildumus pret Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, kā arī mudina visas PLSP valstis ratificēt ANO Konvencijas par bērna tiesībām un Starptautiskās konvencijas par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu fakultatīvos protokolus; uzsver, ka vienlīdz svarīgi ir ratificēt un īstenot ANO Konvenciju par viesstrādniekiem un SDO konvenciju Nr. 97 un Nr. 143;

| 12. | mudina ES kopā ar PLSP izskatīt un piedāvāt risinājumus to šķēršļu novēršanai, kas šā reģiona minoritātēm individuāli un kolektīvi, gan publiskajā, gan privātajā sfērā liedz pilnīgi un efektīvi izmantot reliģijas brīvības pamattiesības; |
| --- | --- |

12.

mudina ES kopā ar PLSP izskatīt un piedāvāt risinājumus to šķēršļu novēršanai, kas šā reģiona minoritātēm individuāli un kolektīvi, gan publiskajā, gan privātajā sfērā liedz pilnīgi un efektīvi izmantot reliģijas brīvības pamattiesības;

| 13. | uzsver kultūru un reliģiju dialoga nozīmi; atgādina, ka Eiropas Savienība un PLSP ir kopīgi apņēmušās veicināt un aizsargāt tādas vērtības kā iecietība, savaldība un līdzāspastāvēšana; |
| --- | --- |

13.

uzsver kultūru un reliģiju dialoga nozīmi; atgādina, ka Eiropas Savienība un PLSP ir kopīgi apņēmušās veicināt un aizsargāt tādas vērtības kā iecietība, savaldība un līdzāspastāvēšana;

| 14. | mudina valdības un pastāvošās PLSP parlamentārās asamblejas nekavējoties veikt pasākumus, lai bez ierobežojošām atrunām ratificētu Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kā arī aicina tās sadarboties ar attiecīgajiem ANO Cilvēktiesību komisijas mehānismiem un to pārstāvjus, piemēram, īpašo ziņotāju, kurš atbild par tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumiem, aicināt ierasties apmeklējumā; |
| --- | --- |

14.

mudina valdības un pastāvošās PLSP parlamentārās asamblejas nekavējoties veikt pasākumus, lai bez ierobežojošām atrunām ratificētu Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kā arī aicina tās sadarboties ar attiecīgajiem ANO Cilvēktiesību komisijas mehānismiem un to pārstāvjus, piemēram, īpašo ziņotāju, kurš atbild par tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumiem, aicināt ierasties apmeklējumā;

| 15. | atgādina par ES noraidošo attieksmi pret nāvessodu un Parlamenta aicinājumu noteikt nāves soda moratoriju visā pasaulē; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka nāves sods joprojām ir spēkā visās PLSP dalībvalstīs; aicina tās noteikt nāvessoda moratoriju; aicina īpaši tās valstis, kuras izmanto tādas metodes kā galvas nociršana, nomētāšana ar akmeņiem, krustā sišana, pēršana vai ķermeņa daļu amputācija, atteikties no šiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

15.

atgādina par ES noraidošo attieksmi pret nāvessodu un Parlamenta aicinājumu noteikt nāves soda moratoriju visā pasaulē; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka nāves sods joprojām ir spēkā visās PLSP dalībvalstīs; aicina tās noteikt nāvessoda moratoriju; aicina īpaši tās valstis, kuras izmanto tādas metodes kā galvas nociršana, nomētāšana ar akmeņiem, krustā sišana, pēršana vai ķermeņa daļu amputācija, atteikties no šiem paņēmieniem;

| 16. | ņem vērā Ministru Padomes 2010. gada 14. jūnijā pieņemto kopīgo triju gadu rīcības programmu, kuras mērķis ir stiprināt sadarbību daudzās stratēģiskās kopīgo interešu jomās, tostarp izveidojot pētnieku, augstskolu mācībspēku un uzņēmēju saziņai paredzētu tīklu; pauž nožēlu par to, ka iztrūkst sadaļa, kas būtu veltīta atvērtam, regulāram un konstruktīvam politiskajam dialogam; |
| --- | --- |

16.

ņem vērā Ministru Padomes 2010. gada 14. jūnijā pieņemto kopīgo triju gadu rīcības programmu, kuras mērķis ir stiprināt sadarbību daudzās stratēģiskās kopīgo interešu jomās, tostarp izveidojot pētnieku, augstskolu mācībspēku un uzņēmēju saziņai paredzētu tīklu; pauž nožēlu par to, ka iztrūkst sadaļa, kas būtu veltīta atvērtam, regulāram un konstruktīvam politiskajam dialogam;

| 17. | uzskata, ka šīs rīcības programmas īstenošanai ir nepieciešams precīzs un detalizēts finansēšanas plāns un ka tā būtu jāīsteno darbiniekiem, kas šā uzdevuma veikšanai īpaši izvēlēti gan Briselē, gan PLSP dalībvalstīs; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt šīs programmas atpazīstamību un pēc iespējas plašāku un pieejamāku informācijas izplatīšanu administrācijai un iesaistītajām iestādēm; aicina pēc trim gadiem novērtēt rezultātus un apmierinošu rezultātu gadījumā izskatīt ES un PLSP sadarbības aģentūras izveides iespēju; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka šīs rīcības programmas īstenošanai ir nepieciešams precīzs un detalizēts finansēšanas plāns un ka tā būtu jāīsteno darbiniekiem, kas šā uzdevuma veikšanai īpaši izvēlēti gan Briselē, gan PLSP dalībvalstīs; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt šīs programmas atpazīstamību un pēc iespējas plašāku un pieejamāku informācijas izplatīšanu administrācijai un iesaistītajām iestādēm; aicina pēc trim gadiem novērtēt rezultātus un apmierinošu rezultātu gadījumā izskatīt ES un PLSP sadarbības aģentūras izveides iespēju;

| 18. | aicina Savienības sadarbības programmas ar PLSP vairāk attiecināt uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām un atbalstīt sieviešu un jauniešu emancipāciju; |
| --- | --- |

18.

aicina Savienības sadarbības programmas ar PLSP vairāk attiecināt uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām un atbalstīt sieviešu un jauniešu emancipāciju;

| 19. | pauž dziļas bažas par Persijas līča reģionā pieaugošo bruņošanās sacensību; aicina Eiropas Savienību sākt stratēģisku dialogu ar PLSP valstīm par reģionālās drošības jautājumiem (Tuvo Austrumu miera process, Irānas kodolprogramma, Irākas, Jemenas un Darfūras stabilizācija, terorisms un pirātisms), kas skar kopīgas intereses un ar laiku var veicināt Vidējo Austrumu reģionālās drošības struktūras izveidi sadarbībā ar Persijas līča valstīm; |
| --- | --- |

19.

pauž dziļas bažas par Persijas līča reģionā pieaugošo bruņošanās sacensību; aicina Eiropas Savienību sākt stratēģisku dialogu ar PLSP valstīm par reģionālās drošības jautājumiem (Tuvo Austrumu miera process, Irānas kodolprogramma, Irākas, Jemenas un Darfūras stabilizācija, terorisms un pirātisms), kas skar kopīgas intereses un ar laiku var veicināt Vidējo Austrumu reģionālās drošības struktūras izveidi sadarbībā ar Persijas līča valstīm;

| 20. | atgādina, ka PLSP dalībvalstu ietekme šā reģiona līmenī ir ļoti liela; uzsver, ka gan Savienības, gan PLSP abas ir ieinteresētas miera un stabilitātes veicināšanā Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Āfrikas ragā, kā arī citur pasaulē; neatlaidīgi aicina partnerus stiprināt sadarbību šo kopējo interešu jomā; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka PLSP dalībvalstu ietekme šā reģiona līmenī ir ļoti liela; uzsver, ka gan Savienības, gan PLSP abas ir ieinteresētas miera un stabilitātes veicināšanā Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Āfrikas ragā, kā arī citur pasaulē; neatlaidīgi aicina partnerus stiprināt sadarbību šo kopējo interešu jomā;

| 21. | Pieņem zināšanai PLSP 2011. gada 7. marta Abudabi deklarāciju, kura nosaka, ka “Ministru padome pieprasa Drošības Padomei veikt nepieciešamās darbības, lai aizsargātu iedzīvotājus, tajā skaitā nosakot lidojumu aizlieguma zonu Lībijā”, kuras deklarēšana veicināja Arābu Līgas valstu lēmuma pieņemšanu un vēlāk ANO Drošības Padomes atbalsta izteikšanu šādas zonas noteikšanai; |
| --- | --- |

21.

Pieņem zināšanai PLSP 2011. gada 7. marta Abudabi deklarāciju, kura nosaka, ka “Ministru padome pieprasa Drošības Padomei veikt nepieciešamās darbības, lai aizsargātu iedzīvotājus, tajā skaitā nosakot lidojumu aizlieguma zonu Lībijā”, kuras deklarēšana veicināja Arābu Līgas valstu lēmuma pieņemšanu un vēlāk ANO Drošības Padomes atbalsta izteikšanu šādas zonas noteikšanai;

| 22. | atkārtoti pauž atbalstu arābu valstu miera iniciatīvai, kuru iedvesmoja viena no PLSP dalībvalstīm un kuru atbalsta visas Arābu līgas valstis un Islāma konferences organizācija; aicina PLSP valstis arī turpmāk nodrošināt starpniecību un atbalstu Izraēlas un Palestīnas miera procesam; aicina Savienību un PLSP vēl aktīvāk kopīgi rūpēties par to, lai sarunu ceļā varētu panākt Palestīnas teritoriju okupācijas pārtraukšanu, un turpināt pilnībā atbalstīt Izraēlas un Palestīnas konflikta atrisināšanu, izveidojot divas valstis; uzsver Savienības un PLSP kopējo vēlmi strādāt kopā, lai panāktu mieru šajā Tuvo Austrumu reģionā un lai tas būtu taisnīgs un ilgstošs; tāpēc iesaka biežāk saskaņot darbību starp Tuvo Austrumu kvartetu un Arābu līgas uzraudzības komiteju; atgādina, ka Savienība sniedz vislielāko palīdzību palestīniešu tautai; atzīst PLSP valstu palīdzību palestīniešu bēgļiem un ieguldījumu ANO Palīdzības un darba aģentūras (UNRWA) darbā; aicina PLSP valstis vairāk stiprināt Palestīnas iestādes un ekonomisko attīstību Palestīnas pašpārvaldes programmas ietvaros un nepieciešamības gadījumā paredzēt iespēju ar pastāvošo starptautisko mehānismu palīdzību sniegt finanšu atbalstu; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž atbalstu arābu valstu miera iniciatīvai, kuru iedvesmoja viena no PLSP dalībvalstīm un kuru atbalsta visas Arābu līgas valstis un Islāma konferences organizācija; aicina PLSP valstis arī turpmāk nodrošināt starpniecību un atbalstu Izraēlas un Palestīnas miera procesam; aicina Savienību un PLSP vēl aktīvāk kopīgi rūpēties par to, lai sarunu ceļā varētu panākt Palestīnas teritoriju okupācijas pārtraukšanu, un turpināt pilnībā atbalstīt Izraēlas un Palestīnas konflikta atrisināšanu, izveidojot divas valstis; uzsver Savienības un PLSP kopējo vēlmi strādāt kopā, lai panāktu mieru šajā Tuvo Austrumu reģionā un lai tas būtu taisnīgs un ilgstošs; tāpēc iesaka biežāk saskaņot darbību starp Tuvo Austrumu kvartetu un Arābu līgas uzraudzības komiteju; atgādina, ka Savienība sniedz vislielāko palīdzību palestīniešu tautai; atzīst PLSP valstu palīdzību palestīniešu bēgļiem un ieguldījumu ANO Palīdzības un darba aģentūras (UNRWA) darbā; aicina PLSP valstis vairāk stiprināt Palestīnas iestādes un ekonomisko attīstību Palestīnas pašpārvaldes programmas ietvaros un nepieciešamības gadījumā paredzēt iespēju ar pastāvošo starptautisko mehānismu palīdzību sniegt finanšu atbalstu;

| 23. | atzinīgi vērtē PLSP integrācijas procesa gaitu (muitas savienība, kopējais tirgus un nākotnē — vienota valūta); mudina Komisiju ierosināt PLSP sekretariātam kopīgi noteikt sadarbības plānu, lai apmainītos ar pieredzi institucionālās konsolidācijas, administratīvo spēju, domstarpību regulējuma un atrisināšanas mehānismu jomā; uzsver, ka šāda pieeja var veicināt līdzdalības procesus; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē PLSP integrācijas procesa gaitu (muitas savienība, kopējais tirgus un nākotnē — vienota valūta); mudina Komisiju ierosināt PLSP sekretariātam kopīgi noteikt sadarbības plānu, lai apmainītos ar pieredzi institucionālās konsolidācijas, administratīvo spēju, domstarpību regulējuma un atrisināšanas mehānismu jomā; uzsver, ka šāda pieeja var veicināt līdzdalības procesus;

| 24. | atzinīgi vērtē 2010. gada 23. novembrī Abudabi notikušajā sanāksmē PLSP dalībvalstu prezidentu pieņemto lēmumu uzsākt PLSP izpildorgānu rīcības un lēmumu uzraudzību un izveidot PLSP dalībvalstu parlamentāro iestāžu ikgadēju konferenci; atzinīgi vērtē to, ka ir ieplānots tuvākajā laikā izveidot parlamentārās sadarbības delegāciju attiecībām ar Eiropas Parlamentu; ir pārliecināts, ka padziļināta parlamentārā sadarbība dos būtisku ieguldījumu abu šo valstu grupu stratēģisko partnerattiecību veidošanā; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē 2010. gada 23. novembrī Abudabi notikušajā sanāksmē PLSP dalībvalstu prezidentu pieņemto lēmumu uzsākt PLSP izpildorgānu rīcības un lēmumu uzraudzību un izveidot PLSP dalībvalstu parlamentāro iestāžu ikgadēju konferenci; atzinīgi vērtē to, ka ir ieplānots tuvākajā laikā izveidot parlamentārās sadarbības delegāciju attiecībām ar Eiropas Parlamentu; ir pārliecināts, ka padziļināta parlamentārā sadarbība dos būtisku ieguldījumu abu šo valstu grupu stratēģisko partnerattiecību veidošanā;

Attiecības tirdzniecības jomā

| 25. | atgādina par 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp EK un PLSP, kuru atbalstīja 96 % Eiropas Parlamenta deputātu; norāda, ka rezolūcijā skartie jautājumi, piemēram, nepieciešamība noteikt abpusēju piekļuvi tirgum, intelektuālā īpašuma tiesību efektīva aizsardzība, beztarifu barjeru likvidēšana pakalpojumu sniegšanai, ilgtspējīgas attīstības veicināšana un starptautisko konvenciju ievērošana, joprojām ir aktuāli; |
| --- | --- |

25.

atgādina par 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp EK un PLSP, kuru atbalstīja 96 % Eiropas Parlamenta deputātu; norāda, ka rezolūcijā skartie jautājumi, piemēram, nepieciešamība noteikt abpusēju piekļuvi tirgum, intelektuālā īpašuma tiesību efektīva aizsardzība, beztarifu barjeru likvidēšana pakalpojumu sniegšanai, ilgtspējīgas attīstības veicināšana un starptautisko konvenciju ievērošana, joprojām ir aktuāli;

| 26. | pauž dziļu nožēlu, ka sarunas par BTN starp ES un PLSP (BTN ES–PLSP) vairākkārt ir atliktas uz ilgu laiku, un negatīvi vērtē PLSP lēmumu 2008. gadā šīs sarunas pārtraukt; uzskata, ka ir pienācis laiks novērst šķēršļus, kas liedz atsākt sarunas un atrast galīgo risinājumu, lai abu pušu sabiedrība un uzņēmēju kopienas varētu izmantot nolīguma sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

26.

pauž dziļu nožēlu, ka sarunas par BTN starp ES un PLSP (BTN ES–PLSP) vairākkārt ir atliktas uz ilgu laiku, un negatīvi vērtē PLSP lēmumu 2008. gadā šīs sarunas pārtraukt; uzskata, ka ir pienācis laiks novērst šķēršļus, kas liedz atsākt sarunas un atrast galīgo risinājumu, lai abu pušu sabiedrība un uzņēmēju kopienas varētu izmantot nolīguma sniegtās iespējas;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka ES izturas nevērīgi pret šo reģionu, neskatoties uz tā stratēģisko nozīmi naftas piegādes, tirdzniecības iespēju un reģionālās stabilitātes dēļ; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka ES izturas nevērīgi pret šo reģionu, neskatoties uz tā stratēģisko nozīmi naftas piegādes, tirdzniecības iespēju un reģionālās stabilitātes dēļ;

| 28. | ņem vērā to, ka pēc 20 gadus ilgušām sarunām BTN joprojām nav noslēgts; apzinās, ka dažas no PLSP valstīm noraida cilvēktiesību un nelegālās migrācijas klauzulu; |
| --- | --- |

28.

ņem vērā to, ka pēc 20 gadus ilgušām sarunām BTN joprojām nav noslēgts; apzinās, ka dažas no PLSP valstīm noraida cilvēktiesību un nelegālās migrācijas klauzulu;

| 29. | uzskata, ka, ņemot vērā reģiona stratēģisko nozīmi, BTN nevajadzētu uzskatīt tikai par instrumentu, kura mērķis ir ar tirdzniecības palīdzību uzlabot labklājību, bet arī par ģeopolitiskās stabilitātes stiprināšanas līdzekli; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka, ņemot vērā reģiona stratēģisko nozīmi, BTN nevajadzētu uzskatīt tikai par instrumentu, kura mērķis ir ar tirdzniecības palīdzību uzlabot labklājību, bet arī par ģeopolitiskās stabilitātes stiprināšanas līdzekli;

| 30. | atzīmē, ka PLSP pašlaik ir Savienības sestais lielākais eksporta tirgus un ka ES savukārt ir galvenā PLSP tirdzniecības partnere; atzīmē, ka, neskatoties uz to, ka tirdzniecība jau ir sasniegusi augstu līmeni, joprojām ir iespējams to palielināt un abpusēji dažādot, ņemot vērā Savienības tirgus apmēru un dažu PLSP valstu vēlmi palielināt eksporta daudzveidību; uzsver, ka BTN sniegtu arī jaunas tehniskās sadarbības un atbalsta iespējas; uzskata, ka ES un PLSP BTN noslēgšana veicinātu saišu nostiprināšanu un turpmāku diversifikāciju; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka PLSP pašlaik ir Savienības sestais lielākais eksporta tirgus un ka ES savukārt ir galvenā PLSP tirdzniecības partnere; atzīmē, ka, neskatoties uz to, ka tirdzniecība jau ir sasniegusi augstu līmeni, joprojām ir iespējams to palielināt un abpusēji dažādot, ņemot vērā Savienības tirgus apmēru un dažu PLSP valstu vēlmi palielināt eksporta daudzveidību; uzsver, ka BTN sniegtu arī jaunas tehniskās sadarbības un atbalsta iespējas; uzskata, ka ES un PLSP BTN noslēgšana veicinātu saišu nostiprināšanu un turpmāku diversifikāciju;

| 31. | uzsver, ka, ņemot vērā PLSP valstu virzību uz ekonomikas diversifikāciju ar mērķi samazināt atkarību no naftas, PLSP valstu ekonomikas attīstību varētu veicināt tirdzniecības un investīciju veicināšana pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka, ņemot vērā PLSP valstu virzību uz ekonomikas diversifikāciju ar mērķi samazināt atkarību no naftas, PLSP valstu ekonomikas attīstību varētu veicināt tirdzniecības un investīciju veicināšana pakalpojumu jomā;

| 32. | atzinīgi vērtē divu beidzamo desmitgažu laikā notikušo ES un PLSP ekonomisko attiecību pastiprināšanos un būtisko tirdzniecības pieaugumu starp abām pusēm, lai gan BTN nav izdevies noslēgt; uztver to par apliecinājumu tam, ka BTN vēl vairāk sekmētu šo dabisko izaugsmi un tā risinātos atvērtākā, paredzamākā un drošākā vidē; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē divu beidzamo desmitgažu laikā notikušo ES un PLSP ekonomisko attiecību pastiprināšanos un būtisko tirdzniecības pieaugumu starp abām pusēm, lai gan BTN nav izdevies noslēgt; uztver to par apliecinājumu tam, ka BTN vēl vairāk sekmētu šo dabisko izaugsmi un tā risinātos atvērtākā, paredzamākā un drošākā vidē;

| 33. | atzīmē, ka darbs, kas saistīts ar BTN, jau lielākoties ir izdarīts, un uzskata, ka pašreiz paredzētais BTN vēriens iezīmē pozitīvas perspektīvas abām pusēm; tāpēc aicina abas puses šo BTN vērtēt kā lielu un nozīmīgu uzdevumu abiem reģioniem un to iedzīvotājiem; uzskata, ka Savienībai un PLSP ir kopējas intereses un vajadzības un ka Savienības pieredze reģionālās integrācijas jomā var kļūt par iedvesmas avotu Persijas līča valstīm; uzskata, ka šajā ziņā Savienība var sniegt vērtīgu tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka darbs, kas saistīts ar BTN, jau lielākoties ir izdarīts, un uzskata, ka pašreiz paredzētais BTN vēriens iezīmē pozitīvas perspektīvas abām pusēm; tāpēc aicina abas puses šo BTN vērtēt kā lielu un nozīmīgu uzdevumu abiem reģioniem un to iedzīvotājiem; uzskata, ka Savienībai un PLSP ir kopējas intereses un vajadzības un ka Savienības pieredze reģionālās integrācijas jomā var kļūt par iedvesmas avotu Persijas līča valstīm; uzskata, ka šajā ziņā Savienība var sniegt vērtīgu tehnisko palīdzību;

| 34. | uzsver, ka publiskā iepirkuma procedūru nepārskatāmība un šķēršļi ārvalstu investoru ienākšanai pakalpojumu jomā, ja tie netiks novērsti, var apdraudēt šā nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka publiskā iepirkuma procedūru nepārskatāmība un šķēršļi ārvalstu investoru ienākšanai pakalpojumu jomā, ja tie netiks novērsti, var apdraudēt šā nolīguma noslēgšanu;

| 35. | ir cieši pārliecināts, ka ES un PLSP BTN būs abpusēji ļoti izdevīgs; ir pārliecināts, ka BTN ar Savienību var pozitīvi veicināt tālāko PLSP ekonomisko integrāciju un ka pēc PLSP muitas savienības izveides tas var sniegt arī spēcīgu impulsu tādiem svarīgiem projektiem kā PLSP kopējais tirgus un PLSP monetārā savienība ar vienotu valūtu; uzskata, ka PLSP varētu mācīties no Savienības vienotā tirgus izveides un vienotās valūtas ieviešanas pieredzes; |
| --- | --- |

35.

ir cieši pārliecināts, ka ES un PLSP BTN būs abpusēji ļoti izdevīgs; ir pārliecināts, ka BTN ar Savienību var pozitīvi veicināt tālāko PLSP ekonomisko integrāciju un ka pēc PLSP muitas savienības izveides tas var sniegt arī spēcīgu impulsu tādiem svarīgiem projektiem kā PLSP kopējais tirgus un PLSP monetārā savienība ar vienotu valūtu; uzskata, ka PLSP varētu mācīties no Savienības vienotā tirgus izveides un vienotās valūtas ieviešanas pieredzes;

| 36. | aktīvi atbalsta vēstījumu, ko augstā pārstāve / Komisijas priekšsēdētāja vietniece Catherine Ashton pauda ES un PLSP kopējā Ministru padomes sanāksmē 2010. gada jūnijā un vēlāk — 2010. gada 22. septembrī ES un PLSP sanāksmē vienlaikus ar ANO Ģenerālās asamblejas ministru konferenci, norādot, ka Savienība ir gatava pielikt pūles, lai šīs sarunas pabeigtu; pauž atzinību arī par PLSP reakciju, jo tā arī apliecina vēlmi noslēgt šīs sarunas; |
| --- | --- |

36.

aktīvi atbalsta vēstījumu, ko augstā pārstāve / Komisijas priekšsēdētāja vietniece Catherine Ashton pauda ES un PLSP kopējā Ministru padomes sanāksmē 2010. gada jūnijā un vēlāk — 2010. gada 22. septembrī ES un PLSP sanāksmē vienlaikus ar ANO Ģenerālās asamblejas ministru konferenci, norādot, ka Savienība ir gatava pielikt pūles, lai šīs sarunas pabeigtu; pauž atzinību arī par PLSP reakciju, jo tā arī apliecina vēlmi noslēgt šīs sarunas;

| 37. | apzinās dažu PLSP valstu raizes par eksporta nodokļiem, bet pauž nožēlu par neseno PLSP sarunvedēju lēmumu šajā sakarībā atgriezties pie 2008. gada nostājas, t. i., neiekļaut šos jautājumus BTN; ir stingri pārliecināts, ka ir pilnīgi neiespējami pašlaik ārpus BTN atstāt jautājumu par eksporta nodokļiem un ka saskaņā ar PTO noteikumiem BTN ir jāparedz gan importa, gan eksporta būtiska liberalizācija; |
| --- | --- |

37.

apzinās dažu PLSP valstu raizes par eksporta nodokļiem, bet pauž nožēlu par neseno PLSP sarunvedēju lēmumu šajā sakarībā atgriezties pie 2008. gada nostājas, t. i., neiekļaut šos jautājumus BTN; ir stingri pārliecināts, ka ir pilnīgi neiespējami pašlaik ārpus BTN atstāt jautājumu par eksporta nodokļiem un ka saskaņā ar PTO noteikumiem BTN ir jāparedz gan importa, gan eksporta būtiska liberalizācija;

| 38. | iesaka Savienībai paredzēt vairāk līdzekļu PLSP, izmantojot finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un citām valstīm ar augstu ienākumu līmeni, kas būtu jāpadara atpazīstamāks un vairāk jāizmanto vietējo ierēdņu sagatavošanas programmām, tostarp tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

38.

iesaka Savienībai paredzēt vairāk līdzekļu PLSP, izmantojot finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un citām valstīm ar augstu ienākumu līmeni, kas būtu jāpadara atpazīstamāks un vairāk jāizmanto vietējo ierēdņu sagatavošanas programmām, tostarp tirdzniecības jomā;

| 39. | atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu starptautiskās tirdzniecības politika ir viens no Savienības ārpolitikas instrumentiem un ka Savienība visos starptautiskajos nolīgumos lielu nozīmi piešķir demokrātijas principiem un cilvēku pamattiesībām līdztekus sociālajiem un vides aspektiem; tāpēc aicina visos turpmākajos brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut efektīvu un saistošu cilvēktiesību klauzulu; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu starptautiskās tirdzniecības politika ir viens no Savienības ārpolitikas instrumentiem un ka Savienība visos starptautiskajos nolīgumos lielu nozīmi piešķir demokrātijas principiem un cilvēku pamattiesībām līdztekus sociālajiem un vides aspektiem; tāpēc aicina visos turpmākajos brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut efektīvu un saistošu cilvēktiesību klauzulu;

| 40. | konstatē, ka sešās PLSP valstīs ir 15 miljoni migrējošu darba ņēmēju un ka šie darba ņēmēji veido gandrīz 40 % no kopējā iedzīvotāju skaita; atgādina par Persijas līča migrējošo darba ņēmēju grūto stāvokli, ko uzsvēra SDO, un atbalsta tās aicinājumu šajā reģionā noteikt minimālo algu, lai vietējo un migrējošo darba ņēmēju stāvoklis nepasliktinātos vēl vairāk; atbalsta arī visu strādājošo tiesības veidot arodbiedrības un tajās iestāties, lai aizstāvētu savas intereses; |
| --- | --- |

40.

konstatē, ka sešās PLSP valstīs ir 15 miljoni migrējošu darba ņēmēju un ka šie darba ņēmēji veido gandrīz 40 % no kopējā iedzīvotāju skaita; atgādina par Persijas līča migrējošo darba ņēmēju grūto stāvokli, ko uzsvēra SDO, un atbalsta tās aicinājumu šajā reģionā noteikt minimālo algu, lai vietējo un migrējošo darba ņēmēju stāvoklis nepasliktinātos vēl vairāk; atbalsta arī visu strādājošo tiesības veidot arodbiedrības un tajās iestāties, lai aizstāvētu savas intereses;

| 41. | pieprasa ievērot Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos demokrātijas principus un pamattiesības; neatlaidīgi aicina PLSP dalībvalstis apkarot sieviešu un bērnu ekspluatāciju, jo īpaši darba tirgū, un efektīvi īstenot ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

41.

pieprasa ievērot Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos demokrātijas principus un pamattiesības; neatlaidīgi aicina PLSP dalībvalstis apkarot sieviešu un bērnu ekspluatāciju, jo īpaši darba tirgū, un efektīvi īstenot ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām;

| 42. | uzskata, ka būtiska nozīme sarunās par BTN ir tam, vai PLSP dalībvalstis ir ratificējušas un pilnībā īsteno ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ANO Pretkorupcijas konvenciju un Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka būtiska nozīme sarunās par BTN ir tam, vai PLSP dalībvalstis ir ratificējušas un pilnībā īsteno ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ANO Pretkorupcijas konvenciju un Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;

| 43. | uzskata, ka BTN noslēgšana būtiski uzlabotu pašreizējās Savienības dalībvalstu un PLSP valstu attiecības, nodrošinātu pievienoto vērtību jaunajai kopīgajai rīcības programmai, īpaši palielinot darbspējas un nostiprinot institucionālo sistēmu, arī PLSP sekretariātā; pauž nožēlu par joprojām nelielo Savienības diplomātisko pārstāvību PLSP valstīs un uzsver, ka pēc jaunā Eiropas Ārējās darbības dienesta izveides Savienībai ir jāpastiprina sava diplomātiskā klātbūtne šajā reģionā, īpaši izveidojot Savienības delegācijas visās sešās PLSP valstīs, kurām būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar to Savienības dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kuri atrodas PLSP valstīs, lai pēc iespējas pilnīgāk izmantotu pieredzi, ko šīs valstis ir guvušas šajā reģionā; ir pārliecināts, ka lielāka diplomātiskā klātbūtne būtiski palielinās iespējas ātrāk noslēgt BTN un to īstenot; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka BTN noslēgšana būtiski uzlabotu pašreizējās Savienības dalībvalstu un PLSP valstu attiecības, nodrošinātu pievienoto vērtību jaunajai kopīgajai rīcības programmai, īpaši palielinot darbspējas un nostiprinot institucionālo sistēmu, arī PLSP sekretariātā; pauž nožēlu par joprojām nelielo Savienības diplomātisko pārstāvību PLSP valstīs un uzsver, ka pēc jaunā Eiropas Ārējās darbības dienesta izveides Savienībai ir jāpastiprina sava diplomātiskā klātbūtne šajā reģionā, īpaši izveidojot Savienības delegācijas visās sešās PLSP valstīs, kurām būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar to Savienības dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kuri atrodas PLSP valstīs, lai pēc iespējas pilnīgāk izmantotu pieredzi, ko šīs valstis ir guvušas šajā reģionā; ir pārliecināts, ka lielāka diplomātiskā klātbūtne būtiski palielinās iespējas ātrāk noslēgt BTN un to īstenot;

| 44. | ierosina regulāri rīkot Savienības un PLSP valstu un valdību vadītāju samitu; uzsver, ka šāds samits varētu ievērojami stiprināt politiskās, finanšu, ekonomiskās, tirdzniecības un kultūras saites starp Savienību un PLSP; aktīvi mudina gan Savienības, gan PLSP galvenos politisko lēmumu pieņēmējus regulāri tikties, lai kopā noteiktu kopīgās intereses un veicinātu to īstenošanu, tādējādi palielinot iespēju tuvākajā nākotnē noslēgt un parakstīt BTN; uzskata, ka gan Savienības, gan PLSP galvenajiem politisko lēmumu pieņēmējiem ir jārisina šis samita jautājums, neatkarīgi no tā, vai BTN tiek noslēgts un parakstīts; |
| --- | --- |

44.

ierosina regulāri rīkot Savienības un PLSP valstu un valdību vadītāju samitu; uzsver, ka šāds samits varētu ievērojami stiprināt politiskās, finanšu, ekonomiskās, tirdzniecības un kultūras saites starp Savienību un PLSP; aktīvi mudina gan Savienības, gan PLSP galvenos politisko lēmumu pieņēmējus regulāri tikties, lai kopā noteiktu kopīgās intereses un veicinātu to īstenošanu, tādējādi palielinot iespēju tuvākajā nākotnē noslēgt un parakstīt BTN; uzskata, ka gan Savienības, gan PLSP galvenajiem politisko lēmumu pieņēmējiem ir jārisina šis samita jautājums, neatkarīgi no tā, vai BTN tiek noslēgts un parakstīts;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka laika gaitā Savienība un PLSP ir kļuvušas par lielākajām investīciju partnerēm un ka PLSP kopā ar Irāku un Jemenu 2008. gadā nonāca lielāko ES investoru saraksta augšgalā; uzskata, ka BTN noslēgšana vai vismaz oficiāla sarunu atsākšana noteikti pavērs ceļu jauniem nolīgumiem, kas veicinās un atvieglos savstarpējās tiešās ārvalstu investīcijas, novēršot ārvalstnieku īpašuma un investīciju aizsardzības šķēršļus; atgādina, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir nonākuši Savienības kompetencē un ka tas palielina iespēju ātri noslēgt ES un PLSP BTN; norāda, ka visiem jaunajiem BTN būtu abpusēji jāpaver jaunas investīciju iespējas abām pusēm, palielinot PLSP iespējas izpildīt kritērijus, kas noteikti kandidātiem uz Eiropas investīciju nolīguma noslēgšanu saskaņā ar turpmāko Eiropas investīciju politiku; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka laika gaitā Savienība un PLSP ir kļuvušas par lielākajām investīciju partnerēm un ka PLSP kopā ar Irāku un Jemenu 2008. gadā nonāca lielāko ES investoru saraksta augšgalā; uzskata, ka BTN noslēgšana vai vismaz oficiāla sarunu atsākšana noteikti pavērs ceļu jauniem nolīgumiem, kas veicinās un atvieglos savstarpējās tiešās ārvalstu investīcijas, novēršot ārvalstnieku īpašuma un investīciju aizsardzības šķēršļus; atgādina, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir nonākuši Savienības kompetencē un ka tas palielina iespēju ātri noslēgt ES un PLSP BTN; norāda, ka visiem jaunajiem BTN būtu abpusēji jāpaver jaunas investīciju iespējas abām pusēm, palielinot PLSP iespējas izpildīt kritērijus, kas noteikti kandidātiem uz Eiropas investīciju nolīguma noslēgšanu saskaņā ar turpmāko Eiropas investīciju politiku;

| 46. | uzsver, ka PLSP muitas tarifu pazemināšanās, ko izraisīs BTN, palielinās starptautisko uzņēmumu interesi par ārējām investīcijām; pauž pārliecību, ka BTN sekmēs ar pakalpojumiem saistītu investīciju palielināšanos, kas veicinās PLSP valstu un Savienības dalībvalstu attīstību; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka PLSP muitas tarifu pazemināšanās, ko izraisīs BTN, palielinās starptautisko uzņēmumu interesi par ārējām investīcijām; pauž pārliecību, ka BTN sekmēs ar pakalpojumiem saistītu investīciju palielināšanos, kas veicinās PLSP valstu un Savienības dalībvalstu attīstību;

| 47. | iesaka visos tirdzniecības darījumos starp Savienību un PLSP izmantot eiro; atzinīgi vērtē to, ka PLSP kopš izveides ir paudusi vēlmi veidot muitas un monetāro savienību; atzīmē, ka muitas savienība stājās spēkā 2009. gadā, bet pašlaik notiek sarunas par vienotu valūtu; |
| --- | --- |

47.

iesaka visos tirdzniecības darījumos starp Savienību un PLSP izmantot eiro; atzinīgi vērtē to, ka PLSP kopš izveides ir paudusi vēlmi veidot muitas un monetāro savienību; atzīmē, ka muitas savienība stājās spēkā 2009. gadā, bet pašlaik notiek sarunas par vienotu valūtu;

| 48. | atzīmē, ka visas sešas PLSP valstis pašreiz var izmantot preferenciālo piekļuvi Savienības tirgum saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu; uzsver, ka saskaņā ar Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulas (EK) Nr. 732/2008 15. panta 1. punktu visām PLSP valstīm ir ne tikai jāratificē, bet arī efektīvi jāīsteno visas 27 SDO un ANO konvencijas, kas uzskaitītas šīs regulas III pielikumā; uzskata, ka, ņemot vērā šā reģiona ekonomisko attīstību, BTN būtu labāks līdzeklis tirdzniecības radīto priekšrocību izplatīšanai visā reģionā; |
| --- | --- |

48.

atzīmē, ka visas sešas PLSP valstis pašreiz var izmantot preferenciālo piekļuvi Savienības tirgum saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu; uzsver, ka saskaņā ar Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulas (EK) Nr. 732/2008 15. panta 1. punktu visām PLSP valstīm ir ne tikai jāratificē, bet arī efektīvi jāīsteno visas 27 SDO un ANO konvencijas, kas uzskaitītas šīs regulas III pielikumā; uzskata, ka, ņemot vērā šā reģiona ekonomisko attīstību, BTN būtu labāks līdzeklis tirdzniecības radīto priekšrocību izplatīšanai visā reģionā;

| 49. | atkārtoti apliecina, ka Savienības un PLSP attiecību galvenajam mērķim vajadzētu būt BTN noslēgšanai, kas būs vērienīgs reģionu sadarbības BTN; bet, kamēr tas nav noticis, ņemot vērā dažu PLSP galveno tirdzniecības partneru iniciatīvu, mudina augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un tirdzniecības komisāru izskatīt alternatīvas iespējas turpmākajām tirdzniecības attiecībām ar PLSP valstīm divpusēju tirdzniecības nolīgumu veidā starp Saveinību un tām Persijas līča valstīm, kuras jau ir gatavas uzņemties jaunas saistības pret Savienību, ņemot vērā Persijas līča valstu nevienmērīgo ekonomisko attīstību, atšķirīgos finanšu krīzes risinājumus un šo valstu attiecības ar citiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

49.

atkārtoti apliecina, ka Savienības un PLSP attiecību galvenajam mērķim vajadzētu būt BTN noslēgšanai, kas būs vērienīgs reģionu sadarbības BTN; bet, kamēr tas nav noticis, ņemot vērā dažu PLSP galveno tirdzniecības partneru iniciatīvu, mudina augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un tirdzniecības komisāru izskatīt alternatīvas iespējas turpmākajām tirdzniecības attiecībām ar PLSP valstīm divpusēju tirdzniecības nolīgumu veidā starp Saveinību un tām Persijas līča valstīm, kuras jau ir gatavas uzņemties jaunas saistības pret Savienību, ņemot vērā Persijas līča valstu nevienmērīgo ekonomisko attīstību, atšķirīgos finanšu krīzes risinājumus un šo valstu attiecības ar citiem tirdzniecības partneriem;

Enerģētika

| 50. | atzinīgi vērtē svarīgo sadarbību enerģētikas jomā starp Eiropas Savienību un tās Vidusjūras reģiona partneriem, kura pašlaik aptver arī atjaunīgo enerģiju; uzskata, ka, pastāvot vienotām interesēm, tehnoloģiskajām prasmēm, finansējumam un resursu (saules, vēja) bagātībai, ir jāveicina sinerģija šajā darbības jomā starp šīm trijām ģeogrāfiskajām zonām; atzinīgi vērtē ES un PLSP ekspertu tīkla izveidi tīras enerģijas jomā, ko PLSP valstis tagad uzskata par īpaši svarīgu; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē svarīgo sadarbību enerģētikas jomā starp Eiropas Savienību un tās Vidusjūras reģiona partneriem, kura pašlaik aptver arī atjaunīgo enerģiju; uzskata, ka, pastāvot vienotām interesēm, tehnoloģiskajām prasmēm, finansējumam un resursu (saules, vēja) bagātībai, ir jāveicina sinerģija šajā darbības jomā starp šīm trijām ģeogrāfiskajām zonām; atzinīgi vērtē ES un PLSP ekspertu tīkla izveidi tīras enerģijas jomā, ko PLSP valstis tagad uzskata par īpaši svarīgu;

| 51. | uzskata, ka, ņemot vērā Persijas līča valstu un Vidusjūras dienvidu krasta valstu stratēģiskās, ekonomiskās, politiskās un kultūras attiecības, kā arī pakāpeniski pieaugošo Persijas līča valstu ietekmi uz Vidusjūras reģiona valstīm, būtu iespējams iecerēt pastiprinātu un strukturētu sadarbību starp PLSP un Savienību Vidusjūrai, turklāt Eiropas Savienībai vajadzētu aktīvi veicināt šāda visām pusēm izdevīga projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka, ņemot vērā Persijas līča valstu un Vidusjūras dienvidu krasta valstu stratēģiskās, ekonomiskās, politiskās un kultūras attiecības, kā arī pakāpeniski pieaugošo Persijas līča valstu ietekmi uz Vidusjūras reģiona valstīm, būtu iespējams iecerēt pastiprinātu un strukturētu sadarbību starp PLSP un Savienību Vidusjūrai, turklāt Eiropas Savienībai vajadzētu aktīvi veicināt šāda visām pusēm izdevīga projekta īstenošanu;

| 52. | atzinīgi vērtē ES un PLSP enerģētikas ekspertu grupas veikumu, jo īpaši dabas gāzes, energoefektivitātes un kodoldrošības jomā; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē ES un PLSP enerģētikas ekspertu grupas veikumu, jo īpaši dabas gāzes, energoefektivitātes un kodoldrošības jomā;

| 53. | ņemot vērā klimata pārmaiņu izraisītās problēmas un enerģijas patēriņa pieaugumu abos šajos reģionos, aicina Komisiju uzskatīt energoefektivitāti par vienu no galvenajām attīstības jomām un veicināt sadarbību energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

53.

ņemot vērā klimata pārmaiņu izraisītās problēmas un enerģijas patēriņa pieaugumu abos šajos reģionos, aicina Komisiju uzskatīt energoefektivitāti par vienu no galvenajām attīstības jomām un veicināt sadarbību energoefektivitātes jomā;

| 54. | atzīst, ka ar fosilā kurināmā palīdzību patlaban tiek apmierināta lielākā daļa Eiropas Savienības enerģijas pieprasījuma; tomēr norāda, ka Savienības paredzamo naftas pieprasījumu ietekmēs vairāki faktori, piemēram, Eiropas enerģētikas un klimata politika, piegādes izmaksas, cenu nestabilitāte un rūpniecības attīstība (piemēram, saistībā ar energoefektivitāti un elektriskajiem transportlīdzekļiem), kuru dēļ ilgstoši pastāv neskaidrība par turpmāko pieprasījumu un par dažādu līmeņu investīcijām ražošanas jaudās; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka ar fosilā kurināmā palīdzību patlaban tiek apmierināta lielākā daļa Eiropas Savienības enerģijas pieprasījuma; tomēr norāda, ka Savienības paredzamo naftas pieprasījumu ietekmēs vairāki faktori, piemēram, Eiropas enerģētikas un klimata politika, piegādes izmaksas, cenu nestabilitāte un rūpniecības attīstība (piemēram, saistībā ar energoefektivitāti un elektriskajiem transportlīdzekļiem), kuru dēļ ilgstoši pastāv neskaidrība par turpmāko pieprasījumu un par dažādu līmeņu investīcijām ražošanas jaudās;

| 55. | aicina kopīgo interešu vārdā, lai naftas tirgu padarītu prognozējamāku, palielināt naftas un gāzes turpmākā pieprasījuma un piegādes scenāriju datu pārskatāmību; tāpēc atzinīgi vērtē Kopīgo naftas datu iniciatīvu; |
| --- | --- |

55.

aicina kopīgo interešu vārdā, lai naftas tirgu padarītu prognozējamāku, palielināt naftas un gāzes turpmākā pieprasījuma un piegādes scenāriju datu pārskatāmību; tāpēc atzinīgi vērtē Kopīgo naftas datu iniciatīvu;

| 56. | atzinīgi vērtē Ministru padomes apņemšanos veidot ciešāku sadarbību vides un klimta pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē Ministru padomes apņemšanos veidot ciešāku sadarbību vides un klimta pārmaiņu jomā;

| 57. | atzīst, ka PLSP centieni palielināt dabasgāzes un sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) rezervju potenciālu atbilst Savienības vēlmei dažādot energoresursu piegādes avotus un ceļus; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi palielināt SDG eksportu uz Savienību, iekļaujot dienvidu koridorā SDG termināļus, kā arī izveidot gāzes vada savienojumus ar PLSP vai nu tieši, vai savienojot tādus pastāvošos vai plānotos vadus kā AGP, Nabucco un ITGI; |
| --- | --- |

57.

atzīst, ka PLSP centieni palielināt dabasgāzes un sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) rezervju potenciālu atbilst Savienības vēlmei dažādot energoresursu piegādes avotus un ceļus; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi palielināt SDG eksportu uz Savienību, iekļaujot dienvidu koridorā SDG termināļus, kā arī izveidot gāzes vada savienojumus ar PLSP vai nu tieši, vai savienojot tādus pastāvošos vai plānotos vadus kā AGP, Nabucco un ITGI;

| 58. | mudina PLSP dalībvalstis koordinēt turpmāko gāzes sašķidrināšanas tehnoloģiju attīstību ar saviem Eiropas partneriem, lai šo tehnoloģiju labāk integrētu Eiropas energoresursu piedāvājumā; uzsver, ka PLSP varētu izmantot gāzes sašķidrināšanu kā alternatīvu metodi sadedzinātās gāzes emisijai atmosfērā; |
| --- | --- |

58.

mudina PLSP dalībvalstis koordinēt turpmāko gāzes sašķidrināšanas tehnoloģiju attīstību ar saviem Eiropas partneriem, lai šo tehnoloģiju labāk integrētu Eiropas energoresursu piedāvājumā; uzsver, ka PLSP varētu izmantot gāzes sašķidrināšanu kā alternatīvu metodi sadedzinātās gāzes emisijai atmosfērā;

| 59. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir iespējas investēt PLSP enerģijas ražošanas jaudā, izmantojot jaunākās tehnoloģijas ražošanas, pārvades un savstarpējās savienojamības jomā; šajā sakarībā mudina turpināt sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot elektrotīklu un viedtīklu tehnoloģiju apvienošanai; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir iespējas investēt PLSP enerģijas ražošanas jaudā, izmantojot jaunākās tehnoloģijas ražošanas, pārvades un savstarpējās savienojamības jomā; šajā sakarībā mudina turpināt sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot elektrotīklu un viedtīklu tehnoloģiju apvienošanai;

Ražošana un izejmateriāli

| 60. | uzsver, cik liela nozīme ir uzticamas ES un PLSP partnerības izveidei izejvielu izmantošanas un pieejamības ziņā; atzinīgi vērtē atvērtu preču tirgu izveidi un beztarifu barjeru atcelšanu; atzinīgi vērtē panākumus brīvās tirdzniecības sarunās, lai panāktu drošu un ilgtspējīgu izejvielu piegādi; |
| --- | --- |

60.

uzsver, cik liela nozīme ir uzticamas ES un PLSP partnerības izveidei izejvielu izmantošanas un pieejamības ziņā; atzinīgi vērtē atvērtu preču tirgu izveidi un beztarifu barjeru atcelšanu; atzinīgi vērtē panākumus brīvās tirdzniecības sarunās, lai panāktu drošu un ilgtspējīgu izejvielu piegādi;

| 61. | aicina izveidot kopīgus pasākumus, lai, uzlabojot pārredzamību un pastiprinot atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirdzniecības uzraudzību, novērstu spekulācijas ar izejmateriāliem un to cenu nestabilitāti; šajā sakarība atzinīgi vērtē OPEC neseno aicinājumu pastiprināti kontrolēt atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirdzniecību, kā arī Francijas centienus apkarot spekulācijas pamatpreču tirgū G-20 sarunās; |
| --- | --- |

61.

aicina izveidot kopīgus pasākumus, lai, uzlabojot pārredzamību un pastiprinot atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirdzniecības uzraudzību, novērstu spekulācijas ar izejmateriāliem un to cenu nestabilitāti; šajā sakarība atzinīgi vērtē OPEC neseno aicinājumu pastiprināti kontrolēt atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirdzniecību, kā arī Francijas centienus apkarot spekulācijas pamatpreču tirgū G-20 sarunās;

Pētniecība, attīstība un inovācija

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt divpusējo sadarbību ar PLSP pētniecības un tehnoloģisko programmu jomā, īpašu uzmanību pievēršot uz zinātnes atziņām balstītai jaunajai ražošanai tādās jomās kā atjaunīgie energoresursi, oglekļa uztveršana un uzglabāšana, no naftas un gāzes atvasinātie produkti, energoefektivitāte un biomasa; aicina sākt sadarbību, izmantojot tehnoloģijas nodošanu apvienojumā ar drošu un ilgtspējīgu izejvielu piegādi; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt divpusējo sadarbību ar PLSP pētniecības un tehnoloģisko programmu jomā, īpašu uzmanību pievēršot uz zinātnes atziņām balstītai jaunajai ražošanai tādās jomās kā atjaunīgie energoresursi, oglekļa uztveršana un uzglabāšana, no naftas un gāzes atvasinātie produkti, energoefektivitāte un biomasa; aicina sākt sadarbību, izmantojot tehnoloģijas nodošanu apvienojumā ar drošu un ilgtspējīgu izejvielu piegādi;

| 63. | aicina Eiropas Pētniecības padomi (EPP) un Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI) ciešāk sadarboties ar PLSP, lai veicinātu un stiprinātu abu reģionu zinātnisko dialogu un sadarbību arī šajā jomā; |
| --- | --- |

63.

aicina Eiropas Pētniecības padomi (EPP) un Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI) ciešāk sadarboties ar PLSP, lai veicinātu un stiprinātu abu reģionu zinātnisko dialogu un sadarbību arī šajā jomā;

Izglītība

| 64. | atgādina, ka PLSP dalībvalstis ir noteikušas izglītību par valsts nozīmes prioritāti, jo pastāv lielas vajadzības cilvēkresursu (mācībspēku trūkums), izglītības satura (neatbilstība tirgus attīstībai), programmu kvalitātes (novecojusi metodika un didaktiskie materiāli) un jauno tehnoloģiju izmantošanas ziņā; aicina aktīvi atbalstīt iestāžu darbu, novēršot šos trūkumus, un ierosina vērienīgu sadarbību augstākās, vidējās un pamatizglītības jomā, lai nodrošinātu vīriešiem un sievietēm plašākas iespējas iegūt izglītību; |
| --- | --- |

64.

atgādina, ka PLSP dalībvalstis ir noteikušas izglītību par valsts nozīmes prioritāti, jo pastāv lielas vajadzības cilvēkresursu (mācībspēku trūkums), izglītības satura (neatbilstība tirgus attīstībai), programmu kvalitātes (novecojusi metodika un didaktiskie materiāli) un jauno tehnoloģiju izmantošanas ziņā; aicina aktīvi atbalstīt iestāžu darbu, novēršot šos trūkumus, un ierosina vērienīgu sadarbību augstākās, vidējās un pamatizglītības jomā, lai nodrošinātu vīriešiem un sievietēm plašākas iespējas iegūt izglītību;

| 65. | uzsver, ka šādā sadarbībā vajadzētu iecerēt studentiem, augstskolu mācībspēkiem un speciālistiem paredzētu apmaiņas programmu atbalsta palielināšanu; pauž nožēlu, ka Erasmus Mundus programma faktiski šajā reģionā kopumā joprojām nav pazīstama galvenokārt informācijas nepietiekamības dēļ; atzinīgi vērtē Francijas, Lielbritānijas un Vācijas universitāšu iniciatīvu izveidot universitāšu partnerattiecības un apmaiņas programmas; atgādina, ka šajā jomā Eiropa joprojām atpaliek no ASV un Āzijas; aicina Komisiju noteikt Eiropas izglītības un zinātniskās pētniecības informācijas un veicināšanas dienas uz vietas; uzstāj, ka studentiem, mācībspēkiem, pētniekiem, kā arī administratīvajam personālam paredzētajās apmaiņas programmās ir jānodrošina dzimumu līdzsvars; uzskata, ka apmaiņas programmas jāveido jaunākām vecuma grupām, tās paredzot pamatskolu un vidusskolu audzēkņiem; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka šādā sadarbībā vajadzētu iecerēt studentiem, augstskolu mācībspēkiem un speciālistiem paredzētu apmaiņas programmu atbalsta palielināšanu; pauž nožēlu, ka Erasmus Mundus programma faktiski šajā reģionā kopumā joprojām nav pazīstama galvenokārt informācijas nepietiekamības dēļ; atzinīgi vērtē Francijas, Lielbritānijas un Vācijas universitāšu iniciatīvu izveidot universitāšu partnerattiecības un apmaiņas programmas; atgādina, ka šajā jomā Eiropa joprojām atpaliek no ASV un Āzijas; aicina Komisiju noteikt Eiropas izglītības un zinātniskās pētniecības informācijas un veicināšanas dienas uz vietas; uzstāj, ka studentiem, mācībspēkiem, pētniekiem, kā arī administratīvajam personālam paredzētajās apmaiņas programmās ir jānodrošina dzimumu līdzsvars; uzskata, ka apmaiņas programmas jāveido jaunākām vecuma grupām, tās paredzot pamatskolu un vidusskolu audzēkņiem;

| 66. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstīto Al-Jisr publiskās diplomātijas un informētības palielināšanas projektu, kurš ir pierādījis savu efektivitāti; šajā sakarībā mudina augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos dienestus paplašināt publiskās diplomātijas darbību šajā reģionā, jo Savienība joprojām netiek pilnībā izprasta un šā trūkuma novēršanas līdzekļi ir ierobežoti; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot komunikācijas stratēģiju un ir nepieciešams skaidrot Savienības politiku un nostāju arābu valodā, lai šī informācija skartu daudz lielāku šā reģiona sabiedrības daļu; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstīto Al-Jisr publiskās diplomātijas un informētības palielināšanas projektu, kurš ir pierādījis savu efektivitāti; šajā sakarībā mudina augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos dienestus paplašināt publiskās diplomātijas darbību šajā reģionā, jo Savienība joprojām netiek pilnībā izprasta un šā trūkuma novēršanas līdzekļi ir ierobežoti; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot komunikācijas stratēģiju un ir nepieciešams skaidrot Savienības politiku un nostāju arābu valodā, lai šī informācija skartu daudz lielāku šā reģiona sabiedrības daļu;

| 67. | uzsver, ka, Savienības un PLSP sadarbības programmu trūkuma dēļ plašsaziņas līdzekļu jomā, ir radies informācijas deficīts; aicina Komisiju ierosināt pasākumus PLSP valstu iesaistīšanai mērķtiecīgākā sadarbībā šajā jomā ar mērķi uzlabot Savienības atpazīstamību šajā reģionā un veicināt savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka, Savienības un PLSP sadarbības programmu trūkuma dēļ plašsaziņas līdzekļu jomā, ir radies informācijas deficīts; aicina Komisiju ierosināt pasākumus PLSP valstu iesaistīšanai mērķtiecīgākā sadarbībā šajā jomā ar mērķi uzlabot Savienības atpazīstamību šajā reģionā un veicināt savstarpējo sapratni;

| 68. | uzskata, ka pirmām kārtām Eiropā ir jānovērš trūkumi, kas pastāv Persijas līča valstu pētniecības un studiju jomā; mudina augstskolās izveidot mūsdienīgas mācību programmas, kas būtu veltītas šai arābu pasaules daļai; šajā reģionā arī būtu jāpiedāvā mācību programmas par Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka pirmām kārtām Eiropā ir jānovērš trūkumi, kas pastāv Persijas līča valstu pētniecības un studiju jomā; mudina augstskolās izveidot mūsdienīgas mācību programmas, kas būtu veltītas šai arābu pasaules daļai; šajā reģionā arī būtu jāpiedāvā mācību programmas par Eiropas Savienību;

*

* *

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, PLSP sekretariātam, kā arī PLSP dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

69.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, PLSP sekretariātam, kā arī PLSP dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 259 E, 29.10.2009., 83. lpp.

(2)  OV C 231, 17.9.1990., 216. lpp.

(3)  OV C 76 E, 27.3.2008., 100. lpp.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/11

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEiropas Banku iestādes (EBI) izpilddirektora iecelšana

P7_TA(2011)0111

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) izpilddirektora iecelšanu

2012/C 247 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestāde) 2011. gada 10. marta vēstuli; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestāde) 2011. gada 10. marta vēstuli;

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (1), 51. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (1), 51. panta 2. punktu;

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta uzklausīšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta uzklausīšanu;

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. pantu,

| A. | tā kā Adam Farkas atbilst Regulas (ES) Nr. 1093/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Adam Farkas atbilst Regulas (ES) Nr. 1093/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem,

| 1. | apstiprina Adam Farkas par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) izpilddirektoru; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Adam Farkas par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) izpilddirektoru;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei). |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei).

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/12

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) izpilddirektora iecelšana

P7_TA(2011)0112

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izpilddirektora iecelšanu

2012/C 247 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) 2011. gada 10. marta vēstuli; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) 2011. gada 10. marta vēstuli;

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (1), 51. panta 2. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (1), 51. panta 2. pantu;

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta uzklausīšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta uzklausīšanu;

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. pantu,

| A. | tā kā Carlos Montalvo atbilst Regulas (ES) Nr. 1094/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Carlos Montalvo atbilst Regulas (ES) Nr. 1094/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem,

| 1. | apstiprina Carlos Montalvo par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izpilddirektoru; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Carlos Montalvo par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izpilddirektoru;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei). |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei).

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/13

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) izpilddirektora iecelšana

P7_TA(2011)0113

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) izpilddirektora iecelšanu

2012/C 247 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) 2011. gada 28. februāra vēstuli; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) 2011. gada 28. februāra vēstuli;

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (1), 51. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (1), 51. panta 2. punktu;

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētās kandidātes uzklausīšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētās kandidātes uzklausīšanu;

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. pantu,

| A. | tā kā Verena Ross atbilst Regulas (ES) Nr. 1095/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Verena Ross atbilst Regulas (ES) Nr. 1095/2010 51. panta 2. punkta kritērijiem,

| 1. | apstiprina Verena Ross par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) izpilddirektori; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Verena Ross par Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) izpilddirektori;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei). |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei).

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/13

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsVispārējās pamatnostādnes attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi

P7_TA(2011)0114

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi (2011/2042(BUD))

2012/C 247 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā LESD 313. un 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 313. un 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (IN) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (IN) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Komisijas darba programmu 2011. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Komisijas darba programmu 2011. gadam (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra secinājumus par 2012. gada budžeta pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra secinājumus par 2012. gada budžeta pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0058/2011),

2012. gada budžets atbilstoši uzlabotas Eiropas ekonomikas pārvaldības nostādnēm, Eiropas semestra mehānismam un “Eiropa 2020” mērķiem veicināt izaugsmi un nodarbinātību

| 1. | uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atlabt pēc krīzes un kļūt stiprākai, izmantojot viedu, ilgtspējīgu un iesaistošu izaugsmi, kuras pamatā būtu pieci ES galvenie mērķi, proti, veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus un palielināt publisko finansējumu inovācijai, pētniecībai un izstrādei, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību; atgādina, ka dalībvalstis šos piecus mērķus ir pilnībā atbalstījušas; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atlabt pēc krīzes un kļūt stiprākai, izmantojot viedu, ilgtspējīgu un iesaistošu izaugsmi, kuras pamatā būtu pieci ES galvenie mērķi, proti, veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus un palielināt publisko finansējumu inovācijai, pētniecībai un izstrādei, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību; atgādina, ka dalībvalstis šos piecus mērķus ir pilnībā atbalstījušas;

| 2. | norāda, ka jānodrošina zināma konsekvence starp šo mērķu sasniegšanu un šiem mērķiem Eiropas un valstu līmenī piešķirto finansējumu; uzstāj, ka ES budžeta politikai jābūt saskaņotai ar šo principu; uzskata, ka Eiropas semestrī, kas ir jauns mehānisms Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, būtu jāparedz iespēja apsvērt, kā vislabāk izpildīt šos piecus galvenos mērķus; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka jānodrošina zināma konsekvence starp šo mērķu sasniegšanu un šiem mērķiem Eiropas un valstu līmenī piešķirto finansējumu; uzstāj, ka ES budžeta politikai jābūt saskaņotai ar šo principu; uzskata, ka Eiropas semestrī, kas ir jauns mehānisms Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, būtu jāparedz iespēja apsvērt, kā vislabāk izpildīt šos piecus galvenos mērķus;

| 3. | pauž stingru pārliecību, ka Eiropas semestra mērķim jābūt valstu un Eiropas ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas un konsekvences uzlabošanai; uzskata, ka jākoncentrējas uz Eiropas un valstu publisko ieguldījumu sinerģijas uzlabošanu, lai labāk sasniegtu ES vispārējos politiskos mērķus; norāda uz ES budžeta un valstu budžetu struktūras būtiskajām atšķirībām; tomēr uzskata, ka kopīgajiem politiskajiem mērķiem atvēlēto ES un valstu izdevumu kopējais apjoms ir jānosaka pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

3.

pauž stingru pārliecību, ka Eiropas semestra mērķim jābūt valstu un Eiropas ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas un konsekvences uzlabošanai; uzskata, ka jākoncentrējas uz Eiropas un valstu publisko ieguldījumu sinerģijas uzlabošanu, lai labāk sasniegtu ES vispārējos politiskos mērķus; norāda uz ES budžeta un valstu budžetu struktūras būtiskajām atšķirībām; tomēr uzskata, ka kopīgajiem politiskajiem mērķiem atvēlēto ES un valstu izdevumu kopējais apjoms ir jānosaka pēc iespējas ātrāk;

| 4. | atzīst Padomes bažas par ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem valsts līmenī, taču atgādina ļoti nozīmīgu apsvērumu — saskaņā ar Līguma noteikumiem ES budžetā nav pieļaujams deficīts; atgādina, ka 2009. gadā uzkrātais budžeta deficīts ES kopumā sasniedza EUR 801 miljardu un ka ES budžets ir tikai 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES; |
| --- | --- |

4.

atzīst Padomes bažas par ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem valsts līmenī, taču atgādina ļoti nozīmīgu apsvērumu — saskaņā ar Līguma noteikumiem ES budžetā nav pieļaujams deficīts; atgādina, ka 2009. gadā uzkrātais budžeta deficīts ES kopumā sasniedza EUR 801 miljardu un ka ES budžets ir tikai 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES;

| 5. | tomēr uzskata, ka visu Savienību skārušās ekonomiski grūtās situācijas dēļ pašlaik svarīgāk nekā jebkad agrāk ir nodrošināt ES budžeta pienācīgu īstenošanu, izdevumu lietderību un pieejamā Kopienas finansējuma optimālu izmantošanu; ierosina rūpīgi pārskatīt tās pozīcijas, kurās ir konstatēti slikti rezultāti vai kurās ir radušās īstenošanas problēmas; |
| --- | --- |

5.

tomēr uzskata, ka visu Savienību skārušās ekonomiski grūtās situācijas dēļ pašlaik svarīgāk nekā jebkad agrāk ir nodrošināt ES budžeta pienācīgu īstenošanu, izdevumu lietderību un pieejamā Kopienas finansējuma optimālu izmantošanu; ierosina rūpīgi pārskatīt tās pozīcijas, kurās ir konstatēti slikti rezultāti vai kurās ir radušās īstenošanas problēmas;

| 6. | uzskata, ka ES budžets sniedz valsts izdevumiem pievienoto vērtību, uzsākot, atbalstot un papildinot ieguldījumus tajās politikas jomās, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā; turklāt uzskata, ka ES budžetam ir būtiska nozīme, lai palīdzētu ES novērst pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, izmantojot savas iespējas kā katalizatoru, lai veicinātu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību Eiropā; uzskata, ka ES budžets varētu vismaz mazināt pašreizējās ierobežojošās valstu budžeta politikas ietekmi, vienlaikus atbalstot valstu valdību centienus; uzsver arī, ka, ņemot vērā tā pārdales raksturu, ES budžeta apjoma samazināšana varētu nodarīt kaitējumu Eiropas solidaritātei un negatīvi ietekmēt ekonomikas attīstības tempu daudzās dalībvalstīs; uzskata, ka pieeja, kurā ievēro tikai “neto maksātāju” / “neto saņēmēju” aspektu, nepienācīgi ņem vērā domino efektu starp ES valstīm un tādēļ traucē sasniegt ES politikas kopējos mērķus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ES budžets sniedz valsts izdevumiem pievienoto vērtību, uzsākot, atbalstot un papildinot ieguldījumus tajās politikas jomās, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā; turklāt uzskata, ka ES budžetam ir būtiska nozīme, lai palīdzētu ES novērst pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, izmantojot savas iespējas kā katalizatoru, lai veicinātu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību Eiropā; uzskata, ka ES budžets varētu vismaz mazināt pašreizējās ierobežojošās valstu budžeta politikas ietekmi, vienlaikus atbalstot valstu valdību centienus; uzsver arī, ka, ņemot vērā tā pārdales raksturu, ES budžeta apjoma samazināšana varētu nodarīt kaitējumu Eiropas solidaritātei un negatīvi ietekmēt ekonomikas attīstības tempu daudzās dalībvalstīs; uzskata, ka pieeja, kurā ievēro tikai “neto maksātāju” / “neto saņēmēju” aspektu, nepienācīgi ņem vērā domino efektu starp ES valstīm un tādēļ traucē sasniegt ES politikas kopējos mērķus;

| 7. | atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” septiņu pamatiniciatīvu īstenošanai būs nepieciešami lieli uz nākotni vērsti ieguldījumi, kas Komisijas paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (COM(2010)0700) tiek lēsti ne mazāk kā EUR 1 800 miljardu apjomā līdz 2020. gadam; uzsver, ka viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem mērķiem — proti, sekmēt darba vietu radīšanu un augstas kvalitātes nodarbinātību visiem eiropiešiem — tiks sasniegts tikai tad, ja nepieciešamie ieguldījumi izglītībā, zināšanu sabiedrības veicināšanā, pētniecībā un izstrādē, inovācijā, MVU un zaļajās un jaunajās tehnoloģijās tiks veikti tagad, nevis atlikti uz vēlāku laiku; prasa atjaunināt politisko kompromisu, kas paredzētu gan budžeta deficīta un valsts parāda samazināšanu, gan šādu ieguldījumu veicināšanu; pauž gatavību — nolūkā palielināt ES budžeta ietekmi un veicināt ES atbildes pasākumus saistībā ar ekonomikas krīzi — izpētīt iespējas uzlabot un paplašināt pastāvošos instrumentus, uzlabojot sinerģiju starp ES budžetu un EIB darbībām, lai atbalstītu ilgtermiņa ieguldījumus; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” septiņu pamatiniciatīvu īstenošanai būs nepieciešami lieli uz nākotni vērsti ieguldījumi, kas Komisijas paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (COM(2010)0700) tiek lēsti ne mazāk kā EUR 1 800 miljardu apjomā līdz 2020. gadam; uzsver, ka viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem mērķiem — proti, sekmēt darba vietu radīšanu un augstas kvalitātes nodarbinātību visiem eiropiešiem — tiks sasniegts tikai tad, ja nepieciešamie ieguldījumi izglītībā, zināšanu sabiedrības veicināšanā, pētniecībā un izstrādē, inovācijā, MVU un zaļajās un jaunajās tehnoloģijās tiks veikti tagad, nevis atlikti uz vēlāku laiku; prasa atjaunināt politisko kompromisu, kas paredzētu gan budžeta deficīta un valsts parāda samazināšanu, gan šādu ieguldījumu veicināšanu; pauž gatavību — nolūkā palielināt ES budžeta ietekmi un veicināt ES atbildes pasākumus saistībā ar ekonomikas krīzi — izpētīt iespējas uzlabot un paplašināt pastāvošos instrumentus, uzlabojot sinerģiju starp ES budžetu un EIB darbībām, lai atbalstītu ilgtermiņa ieguldījumus; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvu;

| 8. | tāpēc iebilst pret mēģinājumiem ierobežot vai samazināt apropriācijas, kas saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu un septiņu pamatiniciatīvu īstenošanu; norāda, ka jebkuriem šādiem mēģinājumiem būtu pretēja ietekme, kā rezultātā, visticamāk, stratēģija “Eiropa 2020” ciestu neveiksmi, kā tas notika Lisabonas stratēģijas gadījumā; uzskata, ka stratēģiju “Eiropa 2020” var īstenot tikai pienācīga finansējuma gadījumā, un atgādina, ka EP ir vairākkārt pievērsis uzmanību šim nopietnajam politiskajam jautājumam; atkārto uzstājīgu prasību Komisijai precizēt pamatiniciatīvu budžeta dimensiju un informēt Parlamentu par budžeta līdzekļiem, kas vajadzīgi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai; |
| --- | --- |

8.

tāpēc iebilst pret mēģinājumiem ierobežot vai samazināt apropriācijas, kas saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu un septiņu pamatiniciatīvu īstenošanu; norāda, ka jebkuriem šādiem mēģinājumiem būtu pretēja ietekme, kā rezultātā, visticamāk, stratēģija “Eiropa 2020” ciestu neveiksmi, kā tas notika Lisabonas stratēģijas gadījumā; uzskata, ka stratēģiju “Eiropa 2020” var īstenot tikai pienācīga finansējuma gadījumā, un atgādina, ka EP ir vairākkārt pievērsis uzmanību šim nopietnajam politiskajam jautājumam; atkārto uzstājīgu prasību Komisijai precizēt pamatiniciatīvu budžeta dimensiju un informēt Parlamentu par budžeta līdzekļiem, kas vajadzīgi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai;

| 9. | uzsver, ka budžeta pasākumi nav vienīgais faktors stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, kā arī to, ka ar budžetu saistītie centieni ir jāpapildina ar konkrētiem vienkāršošanas priekšlikumiem, lai izveidotu nepieciešamo vidi mūsu mērķu sasniegšanai nodarbinātības, pētniecības, inovāciju un ekoloģisko un enerģētikas tehnoloģiju jomā; tāpat pauž pārliecību, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, tostarp jaunu ekoloģisku darba vietu radīšana, ir atkarīga ne tikai no budžeta līdzekļu palielināšanas, bet arī no pašreizējo ES politikas nostādņu, tostarp KLP, kvalitatīvas pārorientēšanas, pienācīgi ņemot vērā ilgtspējības kritērijus; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka budžeta pasākumi nav vienīgais faktors stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, kā arī to, ka ar budžetu saistītie centieni ir jāpapildina ar konkrētiem vienkāršošanas priekšlikumiem, lai izveidotu nepieciešamo vidi mūsu mērķu sasniegšanai nodarbinātības, pētniecības, inovāciju un ekoloģisko un enerģētikas tehnoloģiju jomā; tāpat pauž pārliecību, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, tostarp jaunu ekoloģisku darba vietu radīšana, ir atkarīga ne tikai no budžeta līdzekļu palielināšanas, bet arī no pašreizējo ES politikas nostādņu, tostarp KLP, kvalitatīvas pārorientēšanas, pienācīgi ņemot vērā ilgtspējības kritērijus;

| 10. | turklāt uzskata, ka 2012. gada budžeta apropriācijas, tostarp jomās, kas nav tieši saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, ir jānotur atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu ES politikas nostādņu turpināšanu un ES mērķu sasniegšanu arī ilgi pēc pašreizējās ekonomikas krīzes beigām; |
| --- | --- |

10.

turklāt uzskata, ka 2012. gada budžeta apropriācijas, tostarp jomās, kas nav tieši saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, ir jānotur atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu ES politikas nostādņu turpināšanu un ES mērķu sasniegšanu arī ilgi pēc pašreizējās ekonomikas krīzes beigām;

| 11. | prasa palielināt saskaņotību starp ES ārpolitikas un iekšpolitikas nostādnēm, paturot prātā, ka globāli notikumi ievērojami ietekmē ES ekonomisko, dabas un rūpniecības vidi, konkurētspēju un nodarbinātību; tāpēc uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāsaņem nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai varētu pienācīgi reaģēt uz arvien lielākām globālām problēmām un efektīvi aizsargāt un atbalstīt kopējās intereses un pamatvērtības, piemēram, cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības un vides aizsardzību; atgādina, ka bieži vien mēreni papildu izdevumi ES līmenī var ļaut dalībvalstu līmenī ietaupīt proporcionāli lielākus līdzekļus; |
| --- | --- |

11.

prasa palielināt saskaņotību starp ES ārpolitikas un iekšpolitikas nostādnēm, paturot prātā, ka globāli notikumi ievērojami ietekmē ES ekonomisko, dabas un rūpniecības vidi, konkurētspēju un nodarbinātību; tāpēc uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāsaņem nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai varētu pienācīgi reaģēt uz arvien lielākām globālām problēmām un efektīvi aizsargāt un atbalstīt kopējās intereses un pamatvērtības, piemēram, cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības un vides aizsardzību; atgādina, ka bieži vien mēreni papildu izdevumi ES līmenī var ļaut dalībvalstu līmenī ietaupīt proporcionāli lielākus līdzekļus;

| 12. | uzskata, ka ES ir jāuzņemas nozīmīga loma palīdzības un finansiāla atbalsta sniegšanā arābu valstīm šajā vēsturiskajā brīdī saistībā ar šo valstu demokrātiskajām pārmaiņām un ekonomisko un sociālo pārveidi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200); |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ES ir jāuzņemas nozīmīga loma palīdzības un finansiāla atbalsta sniegšanā arābu valstīm šajā vēsturiskajā brīdī saistībā ar šo valstu demokrātiskajām pārmaiņām un ekonomisko un sociālo pārveidi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200);

| 13. | pauž nožēlu, ka pirmā Eiropas semestra īstenošanai nav parlamentāras dimensijas, neraugoties uz Eiropas Parlamenta un 27 valstu parlamentu lomu attiecīgajās budžeta procedūrās; tā vietā ir cieši pārliecināts, ka Parlamenta lielāka iesaistīšanās ievērojami uzlabotu šādas īstenošanas demokrātisko raksturu un pārredzamību; atbalsta Budžeta komitejas iniciatīvu iesākumā organizēt sanāksmi ar valstu parlamentiem, lai vispārējās līnijās apspriestu dalībvalstu un ES budžetus 2012. gadam; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu, ka pirmā Eiropas semestra īstenošanai nav parlamentāras dimensijas, neraugoties uz Eiropas Parlamenta un 27 valstu parlamentu lomu attiecīgajās budžeta procedūrās; tā vietā ir cieši pārliecināts, ka Parlamenta lielāka iesaistīšanās ievērojami uzlabotu šādas īstenošanas demokrātisko raksturu un pārredzamību; atbalsta Budžeta komitejas iniciatīvu iesākumā organizēt sanāksmi ar valstu parlamentiem, lai vispārējās līnijās apspriestu dalībvalstu un ES budžetus 2012. gadam;

| 14. | atzinīgi vērtē Ungārijas un Polijas prezidentūru publisko apņemšanos 2011. gadā iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā ar Eiropas Parlamentu par budžeta jautājumiem; atkārtoti apstiprina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju pilnīgā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; sagaida, ka šīs vadlīnijas tiks pilnībā ņemtas vērā 2012. gada budžeta procedūras laikā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Ungārijas un Polijas prezidentūru publisko apņemšanos 2011. gadā iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā ar Eiropas Parlamentu par budžeta jautājumiem; atkārtoti apstiprina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju pilnīgā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; sagaida, ka šīs vadlīnijas tiks pilnībā ņemtas vērā 2012. gada budžeta procedūras laikā;

ES 2012. gada budžeta pamatā — ilgtspējība un atbildība

| 15. | norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2007.–2013. gadam paredzēts, ka 2012. gadā kopējais saistību apropriāciju (SA) apjoms būs EUR 147,55 miljardi un kopējā maksimālā robeža maksājumu apropriācijām (MA) būs EUR 141,36 miljardi; atgādina, ka šīs summas ir ievērojami zemākas (par aptuveni EUR 25 miljardiem SA gadījumā un aptuveni EUR 22 miljardiem MA gadījumā) nekā Pašu resursu lēmumā šobrīd norādītā maksimālā robeža; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2007.–2013. gadam paredzēts, ka 2012. gadā kopējais saistību apropriāciju (SA) apjoms būs EUR 147,55 miljardi un kopējā maksimālā robeža maksājumu apropriācijām (MA) būs EUR 141,36 miljardi; atgādina, ka šīs summas ir ievērojami zemākas (par aptuveni EUR 25 miljardiem SA gadījumā un aptuveni EUR 22 miljardiem MA gadījumā) nekā Pašu resursu lēmumā šobrīd norādītā maksimālā robeža;

| 16. | uzsver, ka finanšu plānā, ko Komisija iesniedza 2011. gada 31. janvārī, ir sniegta indikatīva atsauces summa saistību apropriācijām attiecībā uz katru pašreizējo ES programmu un darbību; norāda, ka saistību apropriāciju kopsumma var būt EUR 147,88 miljardi; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka finanšu plānā, ko Komisija iesniedza 2011. gada 31. janvārī, ir sniegta indikatīva atsauces summa saistību apropriācijām attiecībā uz katru pašreizējo ES programmu un darbību; norāda, ka saistību apropriāciju kopsumma var būt EUR 147,88 miljardi;

| 17. | uzsver, ka šie skaitļi atbilst to daudzgadu kopējo summu sadalījumam pa gadiem, par kurām Parlaments un Padome vienojās šo programmu un darbību pieņemšanas laikā; uzsver, ka gadā plānotās summas ir apropriācijas, kas nodrošina iespēju sasniegt ES mērķus un prioritātes, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; tomēr atzīst, ka atsevišķās DFS pozīcijās var parādīties zināmas manevrēšanas iespējas, ņemot vērā, ka Komisija attiecīgajā gada posmā sniedz ļoti provizoriskos skaitļus (jo īpaši 2. izdevumu kategorijā); |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka šie skaitļi atbilst to daudzgadu kopējo summu sadalījumam pa gadiem, par kurām Parlaments un Padome vienojās šo programmu un darbību pieņemšanas laikā; uzsver, ka gadā plānotās summas ir apropriācijas, kas nodrošina iespēju sasniegt ES mērķus un prioritātes, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; tomēr atzīst, ka atsevišķās DFS pozīcijās var parādīties zināmas manevrēšanas iespējas, ņemot vērā, ka Komisija attiecīgajā gada posmā sniedz ļoti provizoriskos skaitļus (jo īpaši 2. izdevumu kategorijā);

| 18. | norāda, ka 2012. gada budžets ir sestais no septiņiem saskaņā ar pašreizējo DFS; uzskata, ka tāpēc abām budžeta lēmējiestādēm tagad ir skaidrāks priekšstats par trūkumiem un pozitīvām tendencēm saistībā ar pašreizējām daudzgadu programmām; norāda, ka termiņa vidusposma pārskatīšana lielākajai daļai kopīgi pieņemto programmu jau ir veikta, un aicina Komisiju sniegt informāciju par šīs rīcības iespējamo ietekmi uz budžetu; šajā sakarā uzsver, ka EP ir gatavs — ja tas būtu vajadzīgs ES politikas prioritāšu atbalstam un stiprināšanai, kā arī jaunu politisko uzdevumu veikšanai un ciešā sadarbībā ar specializētajām komitejām — pilnībā izmantot citstarp Iestāžu nolīguma 37. punktu (kur pieļauta 5 % rezerve likumdošanas elastībai); |
| --- | --- |

18.

norāda, ka 2012. gada budžets ir sestais no septiņiem saskaņā ar pašreizējo DFS; uzskata, ka tāpēc abām budžeta lēmējiestādēm tagad ir skaidrāks priekšstats par trūkumiem un pozitīvām tendencēm saistībā ar pašreizējām daudzgadu programmām; norāda, ka termiņa vidusposma pārskatīšana lielākajai daļai kopīgi pieņemto programmu jau ir veikta, un aicina Komisiju sniegt informāciju par šīs rīcības iespējamo ietekmi uz budžetu; šajā sakarā uzsver, ka EP ir gatavs — ja tas būtu vajadzīgs ES politikas prioritāšu atbalstam un stiprināšanai, kā arī jaunu politisko uzdevumu veikšanai un ciešā sadarbībā ar specializētajām komitejām — pilnībā izmantot citstarp Iestāžu nolīguma 37. punktu (kur pieļauta 5 % rezerve likumdošanas elastībai);

| 19. | uzsver, ka pietiekamu rezervju atstāšana visās DFS izdevumu kategorijās nav vienīgais risinājums, lai sagatavotos neparedzētiem apstākļiem; norāda uz atkārtotu finansējuma nepietiekamību dažās DFS izdevumu kategorijās, sevišķi 1.a, 3.b un 4. izdevumu kategorijā, salīdzinājumā ar vajadzībām un ES politiskajām prioritātēm, ko apstiprinājušas dalībvalstis; konstatē, ka īstermiņa pieeja, kas ir pamatā Padomes budžeta vadlīnijām 2012. gadam, neatspoguļo ilgtermiņa perspektīvu, un neparedzētu notikumu vai jaunu politisko prioritāšu gadījumā tā var apdraudēt pašreizējās darbības un programmas; uzsver, ka nesenie notikumi vairākās Ziemeļāfrikas valstīs jau liecina tieši par šādu virzību, un aicina Komisiju izvērtēt, kā pašreizējos ES finanšu instrumentus varētu izmantot, lai atbalstītu centienus veidot demokrātiju; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka pietiekamu rezervju atstāšana visās DFS izdevumu kategorijās nav vienīgais risinājums, lai sagatavotos neparedzētiem apstākļiem; norāda uz atkārtotu finansējuma nepietiekamību dažās DFS izdevumu kategorijās, sevišķi 1.a, 3.b un 4. izdevumu kategorijā, salīdzinājumā ar vajadzībām un ES politiskajām prioritātēm, ko apstiprinājušas dalībvalstis; konstatē, ka īstermiņa pieeja, kas ir pamatā Padomes budžeta vadlīnijām 2012. gadam, neatspoguļo ilgtermiņa perspektīvu, un neparedzētu notikumu vai jaunu politisko prioritāšu gadījumā tā var apdraudēt pašreizējās darbības un programmas; uzsver, ka nesenie notikumi vairākās Ziemeļāfrikas valstīs jau liecina tieši par šādu virzību, un aicina Komisiju izvērtēt, kā pašreizējos ES finanšu instrumentus varētu izmantot, lai atbalstītu centienus veidot demokrātiju;

| 20. | uzskata, ka, gluži pretēji, dažādi Iestāžu nolīgumā paredzētie elastības mehānismi (piemēram, izdevumu pārvietošana starp izdevumu kategorijām vai elastības instrumenta izmantošana) ir instrumenti, kas jāizmanto pilnībā; atgādina, ka tos ir nācies izmantot katru gadu kopš 2007. gada, reaģējot uz dažādām neparedzētām problēmām; sagaida, ka Padome pilnībā sadarbosies šo instrumentu izmantošanā un attiecīgās sarunas uzsāks savlaicīgi, lai nepieļautu, ka sarunas par to izmantošanu ir nesamērīgi ilgstošas un sarežģītas; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka, gluži pretēji, dažādi Iestāžu nolīgumā paredzētie elastības mehānismi (piemēram, izdevumu pārvietošana starp izdevumu kategorijām vai elastības instrumenta izmantošana) ir instrumenti, kas jāizmanto pilnībā; atgādina, ka tos ir nācies izmantot katru gadu kopš 2007. gada, reaģējot uz dažādām neparedzētām problēmām; sagaida, ka Padome pilnībā sadarbosies šo instrumentu izmantošanā un attiecīgās sarunas uzsāks savlaicīgi, lai nepieļautu, ka sarunas par to izmantošanu ir nesamērīgi ilgstošas un sarežģītas;

| 21. | šajā sakarā uzsver, ka stingras kontroles saglabāšanai pār saistību apropriācijām būtu nepieciešama ne tikai ievērojama pārdale un prioritāšu maiņa, bet iestādēm būtu arī kopīgi jāidentificē iespējamās negatīvās prioritātes un ietaupījumi; apņēmīgi mudina attiecīgās Parlamenta atbildīgās komitejas nopietni iesaistīties skaidru politisko prioritāšu noteikšanas procesā visām ES politikas jomām; tomēr uzsver, ka šajā nolūkā ir vajadzīga lielāka budžeta elastība un ka DFS pārskatīšana (piemēram, pārvietojot līdzekļus starp pašreizējās DFS izdevumu kategorijām) var būt nepieciešama, lai nodrošinātu Savienības spēju darboties, ne vien risinot jaunas problēmas, bet arī sekmējot lēmumu pieņemšanas procesu iestādēs, lai budžeta resursus pielāgotu mainīgajiem apstākļiem un prioritātēm; uzsver, ka šim procesam jābūt pilnībā pārredzamam; |
| --- | --- |

21.

šajā sakarā uzsver, ka stingras kontroles saglabāšanai pār saistību apropriācijām būtu nepieciešama ne tikai ievērojama pārdale un prioritāšu maiņa, bet iestādēm būtu arī kopīgi jāidentificē iespējamās negatīvās prioritātes un ietaupījumi; apņēmīgi mudina attiecīgās Parlamenta atbildīgās komitejas nopietni iesaistīties skaidru politisko prioritāšu noteikšanas procesā visām ES politikas jomām; tomēr uzsver, ka šajā nolūkā ir vajadzīga lielāka budžeta elastība un ka DFS pārskatīšana (piemēram, pārvietojot līdzekļus starp pašreizējās DFS izdevumu kategorijām) var būt nepieciešama, lai nodrošinātu Savienības spēju darboties, ne vien risinot jaunas problēmas, bet arī sekmējot lēmumu pieņemšanas procesu iestādēs, lai budžeta resursus pielāgotu mainīgajiem apstākļiem un prioritātēm; uzsver, ka šim procesam jābūt pilnībā pārredzamam;

| 22. | uzsver, ka vairāku politikas nostādņu un to jauno kompetenču stiprināšana, kas noteiktas ES līmenī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, loģiski nozīmētu papildu finansiālo nodrošinājumu Eiropas Savienībai, kas tomēr nebija pārāk manāms 2011. gadā, kurš ir pirmais gads pēc līguma stāšanās spēkā; atgādina Padomei un Komisijai politisko deklarāciju, kas pievienota 2011. gada budžetam un saskaņā ar kuru Komisija apņemas apsvērt veidus Lisabonas līguma prioritāro jomu stiprināšanai un rūpīgi novērtēt vajadzības, sagatavojot 2012. gada budžeta projektu; sagaida, ka Komisija sekos šim paraugam, piemēram, ierosinot veiksmīgus ar Lisabonas līgumu saistītus izmēģinājumprojektus vai sagatavošanas darbības pārveidot par daudzgadu programmām; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka vairāku politikas nostādņu un to jauno kompetenču stiprināšana, kas noteiktas ES līmenī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, loģiski nozīmētu papildu finansiālo nodrošinājumu Eiropas Savienībai, kas tomēr nebija pārāk manāms 2011. gadā, kurš ir pirmais gads pēc līguma stāšanās spēkā; atgādina Padomei un Komisijai politisko deklarāciju, kas pievienota 2011. gada budžetam un saskaņā ar kuru Komisija apņemas apsvērt veidus Lisabonas līguma prioritāro jomu stiprināšanai un rūpīgi novērtēt vajadzības, sagatavojot 2012. gada budžeta projektu; sagaida, ka Komisija sekos šim paraugam, piemēram, ierosinot veiksmīgus ar Lisabonas līgumu saistītus izmēģinājumprojektus vai sagatavošanas darbības pārveidot par daudzgadu programmām;

| 23. | uzskata, ka Komisijas pieeja noteikt ES budžeta subsīdijas ES decentralizētajām aģentūrām ir uzticama un sniedz vajadzīgos stimulus; uzsver, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet gan palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, kā to nolēmusi likumdevēja iestāde; atkārtoti apstiprina nepieciešamību uzmanīgi izskatīt pieprasījumus par jaunām amatvietām saistībā ar jauniem uzdevumiem; tomēr uzsver — lai nekavētu to aģentūru darbību, kurām uzticēts vairāk pienākumu, ir svarīgi tām nodrošināt atbilstošu finansējumu; prasa īpašu pieeju attiecībā uz specializēta zinātniskā personāla ar profesionālo pieredzi pieņemšanu darbā, jo īpaši ja šīs amatvietas tiek finansētas tikai no maksām un tādējādi ir budžeta ziņā neitrālas attiecībā uz ES budžetu; atbalsta darbu, ko veic starpiestāžu darba grupa par aģentūru nākotni, kas tika izveidota 2009. gada sākumā, un ar nepacietību gaida tās secinājumus, jo īpaši attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Komisijas pieeja noteikt ES budžeta subsīdijas ES decentralizētajām aģentūrām ir uzticama un sniedz vajadzīgos stimulus; uzsver, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet gan palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, kā to nolēmusi likumdevēja iestāde; atkārtoti apstiprina nepieciešamību uzmanīgi izskatīt pieprasījumus par jaunām amatvietām saistībā ar jauniem uzdevumiem; tomēr uzsver — lai nekavētu to aģentūru darbību, kurām uzticēts vairāk pienākumu, ir svarīgi tām nodrošināt atbilstošu finansējumu; prasa īpašu pieeju attiecībā uz specializēta zinātniskā personāla ar profesionālo pieredzi pieņemšanu darbā, jo īpaši ja šīs amatvietas tiek finansētas tikai no maksām un tādējādi ir budžeta ziņā neitrālas attiecībā uz ES budžetu; atbalsta darbu, ko veic starpiestāžu darba grupa par aģentūru nākotni, kas tika izveidota 2009. gada sākumā, un ar nepacietību gaida tās secinājumus, jo īpaši attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem;

Maksājumu līmenis, nesamaksātās saistības un ES budžeta finansēšana

| 24. | norāda, ka maksājumu līmenis 2012. gadā tieši izrietēs no iepriekšējo gadu juridiskajām un politiskajām saistībām; uzskata, ka pieaugums salīdzinājumā ar 2011. gada budžeta līmeni ir paredzams un ir saskaņā ar vispārējām maksājumu tendencēm 2007.–2013. gada plānošanas periodā (skatīt tabulas pielikumā); |
| --- | --- |

24.

norāda, ka maksājumu līmenis 2012. gadā tieši izrietēs no iepriekšējo gadu juridiskajām un politiskajām saistībām; uzskata, ka pieaugums salīdzinājumā ar 2011. gada budžeta līmeni ir paredzams un ir saskaņā ar vispārējām maksājumu tendencēm 2007.–2013. gada plānošanas periodā (skatīt tabulas pielikumā);

| 25. | uzsver steidzamu nepieciešamību risināt jautājumu par nesamaksāto saistību (RAL) pieaugošo līmeni 2010. gada nogalē (EUR 194 miljardi, skatīt tabulu pielikumā); pauž nožēlu par Padomes attieksmi, jo lēmumu par maksājumu līmeni tā ir pieņēmusi apriori, neņemot vērā faktisko vajadzību precīzu novērtējumu; uzsver, ka RAL līmenis īpaši augsts ir 1.b izdevumu kategorijā; neuzskata, ka Padomes izvēle samazināt ES budžeta saistības, lai samazinātu RAL līmeni, būtu ilgtspējīgs risinājums, jo tas kaitētu iepriekš pieņemto ES mērķu un prioritāšu sasniegšanai; šajā sakarā uzsver apņemšanos, ko Padomes un Parlamenta kopīgajā deklarācijā Padome paudusi attiecībā uz iespēju 2011. gadā jauniem maksājumiem vajadzīgos līdzekļus nodrošināt ar budžeta grozījuma palīdzību; |
| --- | --- |

25.

uzsver steidzamu nepieciešamību risināt jautājumu par nesamaksāto saistību (RAL) pieaugošo līmeni 2010. gada nogalē (EUR 194 miljardi, skatīt tabulu pielikumā); pauž nožēlu par Padomes attieksmi, jo lēmumu par maksājumu līmeni tā ir pieņēmusi apriori, neņemot vērā faktisko vajadzību precīzu novērtējumu; uzsver, ka RAL līmenis īpaši augsts ir 1.b izdevumu kategorijā; neuzskata, ka Padomes izvēle samazināt ES budžeta saistības, lai samazinātu RAL līmeni, būtu ilgtspējīgs risinājums, jo tas kaitētu iepriekš pieņemto ES mērķu un prioritāšu sasniegšanai; šajā sakarā uzsver apņemšanos, ko Padomes un Parlamenta kopīgajā deklarācijā Padome paudusi attiecībā uz iespēju 2011. gadā jauniem maksājumiem vajadzīgos līdzekļus nodrošināt ar budžeta grozījuma palīdzību;

| 26. | uzsver, ka noteiktu RAL līmeni nav iespējams novērst daudzgadu programmu īstenošanas gaitā un ka neizpildīto saistību pastāvēšana pēc definīcijas prasa veikt atbilstošus maksājumus; tāpēc prasa saglabāt stabilu attiecību starp saistībām un maksājumiem un visā budžeta procedūras laikā darīs visu iespējamo, lai samazinātu neatbilstību starp saistību un maksājumu apropriācijām; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka noteiktu RAL līmeni nav iespējams novērst daudzgadu programmu īstenošanas gaitā un ka neizpildīto saistību pastāvēšana pēc definīcijas prasa veikt atbilstošus maksājumus; tāpēc prasa saglabāt stabilu attiecību starp saistībām un maksājumiem un visā budžeta procedūras laikā darīs visu iespējamo, lai samazinātu neatbilstību starp saistību un maksājumu apropriācijām;

| 27. | pievienojas Padomes viedoklim, ka būtu jāveicina reālistiska budžeta izstrāde; aicina Komisiju nodrošināt, lai tās budžeta projekts būtu izstrādāts, pamatojoties uz šo principu; tomēr norāda, ka iepriekšējā īstenošana, kas pēdējos gados ir uzlabojusies, dažos gadījumos varbūt nav pārāk precīzs rādītājs par vajadzībām 2012. gadā, jo dažu programmu īstenošana 2012. gadā varētu būt jāpaātrina un maksājumu vajadzības atbilstīgi pieaugs; atbalsta Padomes pieprasījumu dalībvalstīm nodrošināt labākas īstenošanas prognozes, jo īpaši lai izvairītos no nepietiekamas īstenošanas, un uzskata, ka lielākās pūles šajā sakarā būtu jāveic pašām dalībvalstīm, jo Komisijas sagatavotā budžeta projekta līmeni galvenokārt nosaka pašu dalībvalstu prognozes (īpaši 2. izdevumu kategorijā) un īstenošanas spējas; atgādina, ka dalībvalstis kopā ar Komisiju kopīgi pārvalda vairāk nekā 80 % ES finansējuma; atgādina dalībvalstīm par juridisko atbildību definēt un īstenot finanšu noteikumus, ko piemēro ES finansējuma saņēmējiem; |
| --- | --- |

27.

pievienojas Padomes viedoklim, ka būtu jāveicina reālistiska budžeta izstrāde; aicina Komisiju nodrošināt, lai tās budžeta projekts būtu izstrādāts, pamatojoties uz šo principu; tomēr norāda, ka iepriekšējā īstenošana, kas pēdējos gados ir uzlabojusies, dažos gadījumos varbūt nav pārāk precīzs rādītājs par vajadzībām 2012. gadā, jo dažu programmu īstenošana 2012. gadā varētu būt jāpaātrina un maksājumu vajadzības atbilstīgi pieaugs; atbalsta Padomes pieprasījumu dalībvalstīm nodrošināt labākas īstenošanas prognozes, jo īpaši lai izvairītos no nepietiekamas īstenošanas, un uzskata, ka lielākās pūles šajā sakarā būtu jāveic pašām dalībvalstīm, jo Komisijas sagatavotā budžeta projekta līmeni galvenokārt nosaka pašu dalībvalstu prognozes (īpaši 2. izdevumu kategorijā) un īstenošanas spējas; atgādina, ka dalībvalstis kopā ar Komisiju kopīgi pārvalda vairāk nekā 80 % ES finansējuma; atgādina dalībvalstīm par juridisko atbildību definēt un īstenot finanšu noteikumus, ko piemēro ES finansējuma saņēmējiem;

| 28. | norāda, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā finansiālo interešu aizsardzība ir arī dalībvalstu pienākums; uzsver — Eiropas Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dažās dalībvalstīs nav pilnībā efektīvas; turklāt atgādina, ka vēl arvien nav atmaksāti miljardiem euro, kas atgūstami par nepareizi izlietotiem struktūrfondu līdzekļiem; norāda, ka Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta pašreizējā gada ziņojumā nav rodams apliecinājums tam, ka dalībvalstu izdevumi bijuši likumīgi un pareizi, jo dažas dalībvalstis nav izpildījušas pienākumu laicīgi iesniegt savus ziņojumus; norāda — ņemot vērā to, ka dalībvalstis joprojām nepilnīgi nodrošina ES budžetam paredzēto finansējumu, Eiropas Parlaments var būt spiests noteikt negatīvās prioritātes attiecībā uz ES projektiem un attiecīgi samazināt tiem atvēlēto budžetu; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā finansiālo interešu aizsardzība ir arī dalībvalstu pienākums; uzsver — Eiropas Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pārvaldības un kontroles sistēmas dažās dalībvalstīs nav pilnībā efektīvas; turklāt atgādina, ka vēl arvien nav atmaksāti miljardiem euro, kas atgūstami par nepareizi izlietotiem struktūrfondu līdzekļiem; norāda, ka Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta pašreizējā gada ziņojumā nav rodams apliecinājums tam, ka dalībvalstu izdevumi bijuši likumīgi un pareizi, jo dažas dalībvalstis nav izpildījušas pienākumu laicīgi iesniegt savus ziņojumus; norāda — ņemot vērā to, ka dalībvalstis joprojām nepilnīgi nodrošina ES budžetam paredzēto finansējumu, Eiropas Parlaments var būt spiests noteikt negatīvās prioritātes attiecībā uz ES projektiem un attiecīgi samazināt tiem atvēlēto budžetu;

| 29. | apzinās, ka ik gadu beidzot īstenoto maksājumu līmenis dažkārt rada ievērojamu tā saukto “pārpalikumu” salīdzinājumā ar budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji noteikto maksājumu līmeni, tāpēc dalībvalstu iemaksas ES budžetā tiek attiecīgi samazinātas un to fiskālā situācija uzlabojas; neuzskata, ka Padomes bažas attiecībā uz šīs līdzekļu atdošanas līmeni un laiku būtu ņemamas vērā, risinot politiski sensitīvo jautājumu par ES budžeta finansēšanu; drīzāk uzskata, ka neiztērētās maksājumu apropriācijas no “n” gada būtu jāpārnes uz nākamo budžeta gadu (“n+1”), nevis jāatņem no dalībvalstij aprēķinātajām iemaksām; tāpēc apņēmīgi mudina Komisiju iesniegt vērienīgus priekšlikumus par jaunu un īstu pašu resursu izveidi, lai pilnībā nodrošinātu Eiropas Savienībai reālus un autonomus finanšu resursus; turklāt uzstāj, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jābalstās uz vispusīgu ietekmes novērtējumu un to mērķim jābūt attīstīt veidus, kā stiprināt ES konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi; prasa Padomes konstruktīvu sadarbību diskusijās par taisnīgiem un jauniem ES pašu resursiem; |
| --- | --- |

29.

apzinās, ka ik gadu beidzot īstenoto maksājumu līmenis dažkārt rada ievērojamu tā saukto “pārpalikumu” salīdzinājumā ar budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji noteikto maksājumu līmeni, tāpēc dalībvalstu iemaksas ES budžetā tiek attiecīgi samazinātas un to fiskālā situācija uzlabojas; neuzskata, ka Padomes bažas attiecībā uz šīs līdzekļu atdošanas līmeni un laiku būtu ņemamas vērā, risinot politiski sensitīvo jautājumu par ES budžeta finansēšanu; drīzāk uzskata, ka neiztērētās maksājumu apropriācijas no “n” gada būtu jāpārnes uz nākamo budžeta gadu (“n+1”), nevis jāatņem no dalībvalstij aprēķinātajām iemaksām; tāpēc apņēmīgi mudina Komisiju iesniegt vērienīgus priekšlikumus par jaunu un īstu pašu resursu izveidi, lai pilnībā nodrošinātu Eiropas Savienībai reālus un autonomus finanšu resursus; turklāt uzstāj, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jābalstās uz vispusīgu ietekmes novērtējumu un to mērķim jābūt attīstīt veidus, kā stiprināt ES konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi; prasa Padomes konstruktīvu sadarbību diskusijās par taisnīgiem un jauniem ES pašu resursiem;

Administratīvie izdevumi ES budžeta III iedaļā

| 30. | pienācīgi ņem vērā finanšu plānošanas un budžeta komisāra 2011. gada 3. februāra vēstuli, kurā atkārtoti apstiprināta Komisijas apņemšanās līdz nullei samazināt darbinieku skaita pieaugumu, kā arī censties ierobežot 5. izdevumu kategorijas administratīvo apropriāciju nominālo pieaugumu (salīdzinājumā ar 2011. gadu); tomēr apzinās, ka, ES kompetences jomām paplašinoties, šī tendence ilgtermiņā var nebūt ilgtspējīga, un tai var būt negatīva ietekme uz ātru un efektīvu ES rīcības īstenošanu; |
| --- | --- |

30.

pienācīgi ņem vērā finanšu plānošanas un budžeta komisāra 2011. gada 3. februāra vēstuli, kurā atkārtoti apstiprināta Komisijas apņemšanās līdz nullei samazināt darbinieku skaita pieaugumu, kā arī censties ierobežot 5. izdevumu kategorijas administratīvo apropriāciju nominālo pieaugumu (salīdzinājumā ar 2011. gadu); tomēr apzinās, ka, ES kompetences jomām paplašinoties, šī tendence ilgtermiņā var nebūt ilgtspējīga, un tai var būt negatīva ietekme uz ātru un efektīvu ES rīcības īstenošanu;

| 31. | aicina Komisiju apsvērt, kādu ietekmi ārpakalpojumu politika un arvien lielāka līgumdarbinieku skaita nodarbināšana ilgtermiņā atstās uz Eiropas civildienesta kvalitāti un neatkarību; uzsver, ka, lai gan tas rada ietaupījumus no algām un pensijām, tas noved pie situācijas, ka pieaug Komisijas nodarbinātu darbinieku skaits, kuri nav iekļauti tās štatu sarakstā; atgādina, ka pensiju un algu lielumu nosaka juridiski saistoši nolīgumi, kuri Komisijai ir jāievēro pilnībā; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju apsvērt, kādu ietekmi ārpakalpojumu politika un arvien lielāka līgumdarbinieku skaita nodarbināšana ilgtermiņā atstās uz Eiropas civildienesta kvalitāti un neatkarību; uzsver, ka, lai gan tas rada ietaupījumus no algām un pensijām, tas noved pie situācijas, ka pieaug Komisijas nodarbinātu darbinieku skaits, kuri nav iekļauti tās štatu sarakstā; atgādina, ka pensiju un algu lielumu nosaka juridiski saistoši nolīgumi, kuri Komisijai ir jāievēro pilnībā;

| 32. | uzsver, ka daudzgadu programmu gadījumā dažas specifiskas administratīvās izmaksas (tostarp saistībā ar izpildaģentūrām) ir iekļautas programmu vispārējā finansējuma apjomā līdz ar tā sauktajiem “darbības izdevumiem”; norāda, ka Padomes ieradums samazināt šīs budžeta pozīcijas horizontāli, lai samazinātu administratīvos izdevumus, galu galā neizbēgami izraisīs visa šīm programmām kopīgi piešķirtā apjoma izmainīšanu un risku, kas ietekmē programmu īstenošanas ātrumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka daudzgadu programmu gadījumā dažas specifiskas administratīvās izmaksas (tostarp saistībā ar izpildaģentūrām) ir iekļautas programmu vispārējā finansējuma apjomā līdz ar tā sauktajiem “darbības izdevumiem”; norāda, ka Padomes ieradums samazināt šīs budžeta pozīcijas horizontāli, lai samazinātu administratīvos izdevumus, galu galā neizbēgami izraisīs visa šīm programmām kopīgi piešķirtā apjoma izmainīšanu un risku, kas ietekmē programmu īstenošanas ātrumu un kvalitāti;

*

* *

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Revīzijas palātai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0481.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0224.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsPIELIKUMS

Image

Image

Image

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/20

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsStāvoklis Japānā, tostarp trauksme saistībā ar tās kodolelektrostacijām

P7_TA(2011)0118

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par stāvokli Japānā, konkrēti par trauksmes stāvokli kodolelektrostacijās

2012/C 247 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Japānu un Klusā okeāna reģionu 2011. gada 11. martā skāra postoša zemestrīce un cunami, kā rezultātā tūkstošiem cilvēku ir gājuši bojā, pazuduši bez vēsts un ir nodarīti būtiski materiāli zaudējumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Japānu un Klusā okeāna reģionu 2011. gada 11. martā skāra postoša zemestrīce un cunami, kā rezultātā tūkstošiem cilvēku ir gājuši bojā, pazuduši bez vēsts un ir nodarīti būtiski materiāli zaudējumi;

| B. | tā kā Fukušimas kodolelektrostacijā šī katastrofa izraisīja ļoti nopietnu kodolavāriju, kas ir kļuvusi par jaunu apdraudējumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Fukušimas kodolelektrostacijā šī katastrofa izraisīja ļoti nopietnu kodolavāriju, kas ir kļuvusi par jaunu apdraudējumu;

| C. | tā kā Japānas premjerministrs N. Kan paziņojis, ka valsts ir saskārusies ar smagāko krīzi 65 gadu laikā kopš Otrā pasaules kara, |
| --- | --- |

C.

tā kā Japānas premjerministrs N. Kan paziņojis, ka valsts ir saskārusies ar smagāko krīzi 65 gadu laikā kopš Otrā pasaules kara,

| 1. | pauž pilnīgu solidaritāti ar Japānas tautu un tās valdību un izsaka visdziļāko līdzjūtību šīs trīskāršās katastrofas upuriem, lai gan bojāgājušo skaits un materiālie zaudējumi vēl nav pilnībā apzināti; atzinīgi vērtē japāņu tautas un varas iestāžu aktīvo nostāju, drosmi un apņēmību šīs katastrofas priekšā; |
| --- | --- |

1.

pauž pilnīgu solidaritāti ar Japānas tautu un tās valdību un izsaka visdziļāko līdzjūtību šīs trīskāršās katastrofas upuriem, lai gan bojāgājušo skaits un materiālie zaudējumi vēl nav pilnībā apzināti; atzinīgi vērtē japāņu tautas un varas iestāžu aktīvo nostāju, drosmi un apņēmību šīs katastrofas priekšā;

| 2. | prasa, lai Savienība un tās dalībvalstis prioritārā kārtībā piešķirtu Japānai un skartajiem reģioniem jebkuru humāno, tehnisko un finansiālo palīdzību un atbalstu, kāds būtu nepieciešams, un atzinīgi vērtē to, ka Savienība nekavējoties aktivizēja civilās aizsardzības mehānismu ārkārtas palīdzības sniegšanas koordinēšanai; |
| --- | --- |

2.

prasa, lai Savienība un tās dalībvalstis prioritārā kārtībā piešķirtu Japānai un skartajiem reģioniem jebkuru humāno, tehnisko un finansiālo palīdzību un atbalstu, kāds būtu nepieciešams, un atzinīgi vērtē to, ka Savienība nekavējoties aktivizēja civilās aizsardzības mehānismu ārkārtas palīdzības sniegšanas koordinēšanai;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Japānas varas iestādēm. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Japānas varas iestādēm.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/21

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsParlamenta tiesību izmantošana Eiropas Savienības Tiesā (128. panta interpretācija)

P7_TA(2011)0119

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Eiropas Parlamenta tiesību izmantošanu Eiropas Savienības Tiesā (Eiropas Parlamenta Reglamenta 128. panta interpretācija)

2012/C 247 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2011. gada 22. marta vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2011. gada 22. marta vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu 50. panta interpretāciju:
  “90. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām pieprasīt Savienības Tiesai, Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punkta nozīmē, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību Līgumiem. Šis noteikums ir “lex specialis”, kuram ir augstāks juridiskais spēks kā vispārējam 128. panta noteikumam.
  Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 128. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.” |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu 50. panta interpretāciju:

“90. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām pieprasīt Savienības Tiesai, Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punkta nozīmē, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību Līgumiem. Šis noteikums ir “lex specialis”, kuram ir augstāks juridiskais spēks kā vispārējam 128. panta noteikumam.

Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 128. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.”

| 2. | Uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un Eiropas Savienības Tiesai. |
| --- | --- |

2.

Uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un Eiropas Savienības Tiesai.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Trešdiena, 2011. gada 23. marts

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/22

---

Trešdiena, 2011. gada 23. martsLīguma par Eiropas Savienības darbību grozīšana attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro *

P7_TA(2011)0103

Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. marta rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilitātes mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

2012/C 247 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 6. punktu un 48. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 6. punktu un 48. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā darba grupas galīgo ziņojumu Eiropadomei par “Ekonomikas pārvaldes stiprināšanu Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba grupas galīgo ziņojumu Eiropadomei par “Ekonomikas pārvaldes stiprināšanu Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes lēmuma projektu, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 136. pantu, kā Eiropadomei iesniegts 2010. gada 16. decembrī (00033/2010 – C7-0014/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes lēmuma projektu, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 136. pantu, kā Eiropadomei iesniegts 2010. gada 16. decembrī (00033/2010 – C7-0014/2011),

| — | ņemot vērā vēstules, ko iesnieguši Eiropadomes priekšsēdētājs, Eurogrupas priekšsēdētājs un par monetāro politiku atbildīgais komisārs un kas pievienotas šai rezolūcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstules, ko iesnieguši Eiropadomes priekšsēdētājs, Eurogrupas priekšsēdētājs un par monetāro politiku atbildīgais komisārs un kas pievienotas šai rezolūcijai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas 2011. gada 18. februāra vēstuli Konstitucionālo jautājumu komitejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas 2011. gada 18. februāra vēstuli Konstitucionālo jautājumu komitejai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7–0052/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7–0052/2011),

| A. | tā kā LES 3. panta 4. punktā noteikts, ka “Savienība izveido ekonomisko un monetāro savienību, kuras valūta ir euro”; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 3. panta 4. punktā noteikts, ka “Savienība izveido ekonomisko un monetāro savienību, kuras valūta ir euro”;

| B. | tā kā Apvienotā Karaliste ir izvēlējusies nepievienoties vienotajai valūtai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Apvienotā Karaliste ir izvēlējusies nepievienoties vienotajai valūtai;

| C. | tā kā LESD 3. panta 1. punktā noteikts, ka “monetārā politika attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro”, ir Savienības ekskluzīva kompetence; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD 3. panta 1. punktā noteikts, ka “monetārā politika attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro”, ir Savienības ekskluzīva kompetence;

| D. | tā kā LESD 5. panta 1. punktā paredzēts, ka “dalībvalstis saskaņo savu ekonomikas politiku Savienībā”, ievērojot īpašus noteikumus attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro; |
| --- | --- |

D.

tā kā LESD 5. panta 1. punktā paredzēts, ka “dalībvalstis saskaņo savu ekonomikas politiku Savienībā”, ievērojot īpašus noteikumus attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro;

| E. | tā kā Eiropadomes lēmuma projekts pieņemšanas gadījumā var radīt situāciju, ka tiek izveidots mehānisms pilnībā ārpus Savienības jomas, nepiešķirot Savienības iestādēm nekādu nozīmi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropadomes lēmuma projekts pieņemšanas gadījumā var radīt situāciju, ka tiek izveidots mehānisms pilnībā ārpus Savienības jomas, nepiešķirot Savienības iestādēm nekādu nozīmi;

| F. | tā kā pilnībā jānodrošina Savienības iestāžu līdzdalība jaunajā Eiropas stabilitātes mehānismā un tā pastāvīgi jāaizsargā, kā arī jāizveido saikne Savienības budžeta iespējamai intervencei garantiju sistēmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pilnībā jānodrošina Savienības iestāžu līdzdalība jaunajā Eiropas stabilitātes mehānismā un tā pastāvīgi jāaizsargā, kā arī jāizveido saikne Savienības budžeta iespējamai intervencei garantiju sistēmā;

| G. | tā kā jāizpēta visas iespējas, lai Eiropas stabilitātes mehānisms tiktu pilnībā iekļauts Savienības iestāžu sistēmā un būtu paredzēts tajā iesaistīt tās dalībvalstis, kuru naudas vienība nav euro; tā kā attiecīgā gadījumā tas var ietvert LES 20. panta izmantošanu attiecībā uz ciešāku sadarbību, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas politikas konsekvenci; |
| --- | --- |

G.

tā kā jāizpēta visas iespējas, lai Eiropas stabilitātes mehānisms tiktu pilnībā iekļauts Savienības iestāžu sistēmā un būtu paredzēts tajā iesaistīt tās dalībvalstis, kuru naudas vienība nav euro; tā kā attiecīgā gadījumā tas var ietvert LES 20. panta izmantošanu attiecībā uz ciešāku sadarbību, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas politikas konsekvenci;

| H. | tā kā būtu vēlams, lai noteikumus attiecībā uz Eiropas stabilitātes mehānismu ierosina Komisija; |
| --- | --- |

H.

tā kā būtu vēlams, lai noteikumus attiecībā uz Eiropas stabilitātes mehānismu ierosina Komisija;

| I. | tā kā papildus Eiropas stabilitātes mehānismam jāpastiprina Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvā un korektīvā daļa un jāievieš pasākumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa konkurētspēju un makroekonomiskās nestabilitātes novēršanu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

I.

tā kā papildus Eiropas stabilitātes mehānismam jāpastiprina Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvā un korektīvā daļa un jāievieš pasākumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa konkurētspēju un makroekonomiskās nestabilitātes novēršanu dalībvalstu starpā;

| J. | tā kā Savienībai ir jāveicina konsolidēts eiroobligāciju tirgus kā Eiropas stabilitātes mehānisma papildinājums; |
| --- | --- |

J.

tā kā Savienībai ir jāveicina konsolidēts eiroobligāciju tirgus kā Eiropas stabilitātes mehānisma papildinājums;

| K. | tā kā Komisijai būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi un tā kā ir nepieciešams pārskatīt Līgumu, lai vidējā termiņā izveidotu ekonomikas pārvaldības sistēmu Savienībā un jo īpaši euro zonā, ar kuru varētu stiprināt ekonomikas kohēziju un konkurētspēju un stabilizēt finanšu sistēmu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijai būtu jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi un tā kā ir nepieciešams pārskatīt Līgumu, lai vidējā termiņā izveidotu ekonomikas pārvaldības sistēmu Savienībā un jo īpaši euro zonā, ar kuru varētu stiprināt ekonomikas kohēziju un konkurētspēju un stabilizēt finanšu sistēmu;

| L. | tā kā saskaņā ar LES 48. panta 6. punktu Eiropadome pēc apspriešanās ar Parlamentu var pieņemt lēmumu, ar ko pilnībā vai daļēji groza LESD trešās daļas noteikumus, vienlaikus neizjaucot kompetenču līdzsvaru starp Savienību un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar LES 48. panta 6. punktu Eiropadome pēc apspriešanās ar Parlamentu var pieņemt lēmumu, ar ko pilnībā vai daļēji groza LESD trešās daļas noteikumus, vienlaikus neizjaucot kompetenču līdzsvaru starp Savienību un dalībvalstīm;

| M. | tā kā Savienības kompetenču paplašināšanas vai sašaurināšanas nolūkā būtu vajadzīga parastā pārskatīšanas procedūra; |
| --- | --- |

M.

tā kā Savienības kompetenču paplašināšanas vai sašaurināšanas nolūkā būtu vajadzīga parastā pārskatīšanas procedūra;

| N. | tā kā LESD turpmākai pārskatīšanai jānotiek saskaņā ar parasto pārskatīšanas procedūru; |
| --- | --- |

N.

tā kā LESD turpmākai pārskatīšanai jānotiek saskaņā ar parasto pārskatīšanas procedūru;

| O. | tā kā ierosinātais lēmums var stāties spēkā tikai pēc tam, kad to apstiprinājušas dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām, |
| --- | --- |

O.

tā kā ierosinātais lēmums var stāties spēkā tikai pēc tam, kad to apstiprinājušas dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām,

| 1. | uzsver, ka monetārā politika dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, ir Savienības ekskluzīva kompetence un ka tā ir bijusi Kopienas politika kopš Māstrihtas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka monetārā politika dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, ir Savienības ekskluzīva kompetence un ka tā ir bijusi Kopienas politika kopš Māstrihtas līguma stāšanās spēkā;

| 2. | uzsver euro nozīmi Eiropas politiskajā un ekonomiskajā projektā, kā arī to saistību nozīmi, kuras uzņēmušās visas dalībvalstis euro zonas stabilitātes nodrošināšanai, un atbildības un solidaritātes sajūtu, kuru tās ir demonstrējušas; |
| --- | --- |

2.

uzsver euro nozīmi Eiropas politiskajā un ekonomiskajā projektā, kā arī to saistību nozīmi, kuras uzņēmušās visas dalībvalstis euro zonas stabilitātes nodrošināšanai, un atbildības un solidaritātes sajūtu, kuru tās ir demonstrējušas;

| 3. | uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānisms ir svarīga daļa no vispārēja pasākumu kopuma, kas izveidots, lai noteiktu jaunu sistēmu, pastiprinātu budžeta disciplīnu un dalībvalstu ekonomikas un finanšu politikas saskaņošanu, kā arī veicinātu vienotu Eiropas Savienības rīcību, risinot ar izaugsmi saistītos uzdevumus, vienlaikus pārvarot ekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību un uzlabojot konkurētspēju; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānisms ir svarīga daļa no vispārēja pasākumu kopuma, kas izveidots, lai noteiktu jaunu sistēmu, pastiprinātu budžeta disciplīnu un dalībvalstu ekonomikas un finanšu politikas saskaņošanu, kā arī veicinātu vienotu Eiropas Savienības rīcību, risinot ar izaugsmi saistītos uzdevumus, vienlaikus pārvarot ekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību un uzlabojot konkurētspēju;

| 4. | norāda, ka Padome nav izmantojusi visas Līgumos paredzētās iespējas, lai pilnībā īstenotu SIP un uzlabotu ekonomikas koordinēšanu Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Padome nav izmantojusi visas Līgumos paredzētās iespējas, lai pilnībā īstenotu SIP un uzlabotu ekonomikas koordinēšanu Eiropas Savienības līmenī;

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi pārsniegt pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir stabilizēt euro zonu, un ka Savienībai jāveido sava ekonomikas pārvaldība, iekļaujot politiskos līdzekļus un instrumentus, kuri paredzēti ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai dalībvalstīs; uzskata, ka SIP pastiprināšana, “Eiropas pusgads”, stratēģija “Eiropa 2020” un LESD 136. panta grozījumi attiecībā uz Eiropas stabilitātes mehānismu ir tikai pirmais solis šajā virzienā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir svarīgi pārsniegt pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir stabilizēt euro zonu, un ka Savienībai jāveido sava ekonomikas pārvaldība, iekļaujot politiskos līdzekļus un instrumentus, kuri paredzēti ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai dalībvalstīs; uzskata, ka SIP pastiprināšana, “Eiropas pusgads”, stratēģija “Eiropa 2020” un LESD 136. panta grozījumi attiecībā uz Eiropas stabilitātes mehānismu ir tikai pirmais solis šajā virzienā;

| 6. | uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānisms, kurā iekļauti stingri nosacījumi, attiecas uz visām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, pat uz mazām valstīm, kuru ekonomiku varētu neuzlūkot kā “obligātu” euro zonas aizsardzībai kopumā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānisms, kurā iekļauti stingri nosacījumi, attiecas uz visām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, pat uz mazām valstīm, kuru ekonomiku varētu neuzlūkot kā “obligātu” euro zonas aizsardzībai kopumā;

| 7. | brīdina, ka nodoms izveidot pastāvīgu stabilitātes mehānismu ārpus ES iestāžu sistēmas izraisa uz Līgumu pamatotas sistēmas integritātes apdraudējumu; uzskata, ka Komisijai ir jābūt minētā mehānisma valdes loceklei, nevis vienkārši novērotājai; turklāt uzsver, ka šajā sakarībā ir jāpiešķir Komisijai tiesības uzsākt atbilstošas iniciatīvas, lai pēc attiecīgo dalībvalstu piekrišanas saņemšanas sasniegtu Eiropas stabilitātes mehānisma mērķus; uzsver, ka dalībvalstīm ir noteikti jāievēro Savienības tiesību akti un tajos noteiktās iestāžu prerogatīvas; |
| --- | --- |

7.

brīdina, ka nodoms izveidot pastāvīgu stabilitātes mehānismu ārpus ES iestāžu sistēmas izraisa uz Līgumu pamatotas sistēmas integritātes apdraudējumu; uzskata, ka Komisijai ir jābūt minētā mehānisma valdes loceklei, nevis vienkārši novērotājai; turklāt uzsver, ka šajā sakarībā ir jāpiešķir Komisijai tiesības uzsākt atbilstošas iniciatīvas, lai pēc attiecīgo dalībvalstu piekrišanas saņemšanas sasniegtu Eiropas stabilitātes mehānisma mērķus; uzsver, ka dalībvalstīm ir noteikti jāievēro Savienības tiesību akti un tajos noteiktās iestāžu prerogatīvas;

| 8. | uzsver, ka pastāvīgā stabilitātes mehānisma izveidē un darbībā ir pilnībā jāievēro demokrātiskas lēmumu pieņemšanas principi, piemēram, pārredzamība, parlamentārā kontrole un demokrātiskā pārskatatbildība; uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānismā ir cieši jāiesaista Savienības iestādes un struktūrvienības, kuras ir atbildīgas par monetārajiem jautājumiem — Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas Investīciju banka; uzsver, ka mehānisms nedrīkst izveidoties par jaunu Eiropas pārvaldības modeli, kurā tiek pazemināts Savienībā sasniegto demokrātisko standartu līmenis; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka pastāvīgā stabilitātes mehānisma izveidē un darbībā ir pilnībā jāievēro demokrātiskas lēmumu pieņemšanas principi, piemēram, pārredzamība, parlamentārā kontrole un demokrātiskā pārskatatbildība; uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānismā ir cieši jāiesaista Savienības iestādes un struktūrvienības, kuras ir atbildīgas par monetārajiem jautājumiem — Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas Investīciju banka; uzsver, ka mehānisms nedrīkst izveidoties par jaunu Eiropas pārvaldības modeli, kurā tiek pazemināts Savienībā sasniegto demokrātisko standartu līmenis;

| 9. | pauž nožēlu, ka Eiropadome nav izpētījusi visas iespējas, kas ietvertas Līgumos attiecībā uz pastāvīga stabilitātes mehānisma izveidi; jo īpaši uzskata, ka pašreizējo Savienības kompetenču sistēmā attiecībā uz ekonomisko un monetāro savienību (LES 3. panta 4. punkts) un monetāro politiku attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (LESD 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts), būtu piemēroti izmantot LESD 136. pantā Padomei piešķirtās pilnvaras vai kā alternatīvu izmantot LESD 352. pantu kopā ar LESD 133. un 136. pantu; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu, ka Eiropadome nav izpētījusi visas iespējas, kas ietvertas Līgumos attiecībā uz pastāvīga stabilitātes mehānisma izveidi; jo īpaši uzskata, ka pašreizējo Savienības kompetenču sistēmā attiecībā uz ekonomisko un monetāro savienību (LES 3. panta 4. punkts) un monetāro politiku attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (LESD 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts), būtu piemēroti izmantot LESD 136. pantā Padomei piešķirtās pilnvaras vai kā alternatīvu izmantot LESD 352. pantu kopā ar LESD 133. un 136. pantu;

| 10. | aicina Komisiju izvērtēt arī citus mehānismus, lai nodrošinātu euro zonas finansiālo stabilitāti un ilgtspējīgu un adekvātu ekonomikas izaugsmi, un sagatavot nepieciešamos likumdošanas priekšlikumus; uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānismā ir jāiekļauj pasākumi, kurus izmanto finanšu, ekonomikas un sociālās stabilitātes risku samazināšanai un kuru vidū ir finanšu tirgus efektīvs regulējums, SIP pārskatīšana un labāka ekonomikas koordinēšana, tādu instrumentu ieviešana, ar kuriem samazina makroekonomikas nelīdzsvarotību euro zonā, kā arī pasākumi ekoloģiskai atjaunošanai; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju izvērtēt arī citus mehānismus, lai nodrošinātu euro zonas finansiālo stabilitāti un ilgtspējīgu un adekvātu ekonomikas izaugsmi, un sagatavot nepieciešamos likumdošanas priekšlikumus; uzsver, ka Eiropas stabilitātes mehānismā ir jāiekļauj pasākumi, kurus izmanto finanšu, ekonomikas un sociālās stabilitātes risku samazināšanai un kuru vidū ir finanšu tirgus efektīvs regulējums, SIP pārskatīšana un labāka ekonomikas koordinēšana, tādu instrumentu ieviešana, ar kuriem samazina makroekonomikas nelīdzsvarotību euro zonā, kā arī pasākumi ekoloģiskai atjaunošanai;

| 11. | turklāt uzskata, ka pastāvīga stabilitātes mehānisma izveidei un darbībai jānotiek saistībā ar Eiropas Savienības sistēmu, pēc analoģijas izmantojot arī ciešākas sadarbības institucionālos mehānismus kā līdzekļus, lai iesaistītu Savienības iestādes visos Eiropas stabilitātes mehānisma izveides posmos un mudinātu tajā piedalīties tās dalībvalstis, kuru naudas vienība vēl nav euro; |
| --- | --- |

11.

turklāt uzskata, ka pastāvīga stabilitātes mehānisma izveidei un darbībai jānotiek saistībā ar Eiropas Savienības sistēmu, pēc analoģijas izmantojot arī ciešākas sadarbības institucionālos mehānismus kā līdzekļus, lai iesaistītu Savienības iestādes visos Eiropas stabilitātes mehānisma izveides posmos un mudinātu tajā piedalīties tās dalībvalstis, kuru naudas vienība vēl nav euro;

| 12. | norāda, ka, ņemot vērā apspriedes Parlamentā, euro zonas valstu un valdību vadītāji 2011. gada 11. marta sanāksmē saistībā ar pakta īstenošanu euro zonā vienojās, ka Komisijai būtu jāuzņemas noteiktāka centrālā loma saistību īstenošanas uzraudzībā, jo īpaši lai nodrošinātu, ka pasākumi ir atbilstīgi ES tiesību aktiem un tos atbalsta, kā arī tiktu iesaistīts Parlaments; norāda, ka, apsverot Eiropas stabilitātes mehānisma galvenos aspektus, ir panākta vienošanās, ka atbalstam, ko sniedz euro zonas dalībvalstīm, ir jāpamatojas uz stingrāku ekonomisko un fiskālo pielāgojumu programmu un uz rūpīgu analīzi par parādu saglabāšanu atmaksājamā līmenī, un kuru sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) veikusi Komisija un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF); |
| --- | --- |

12.

norāda, ka, ņemot vērā apspriedes Parlamentā, euro zonas valstu un valdību vadītāji 2011. gada 11. marta sanāksmē saistībā ar pakta īstenošanu euro zonā vienojās, ka Komisijai būtu jāuzņemas noteiktāka centrālā loma saistību īstenošanas uzraudzībā, jo īpaši lai nodrošinātu, ka pasākumi ir atbilstīgi ES tiesību aktiem un tos atbalsta, kā arī tiktu iesaistīts Parlaments; norāda, ka, apsverot Eiropas stabilitātes mehānisma galvenos aspektus, ir panākta vienošanās, ka atbalstam, ko sniedz euro zonas dalībvalstīm, ir jāpamatojas uz stingrāku ekonomisko un fiskālo pielāgojumu programmu un uz rūpīgu analīzi par parādu saglabāšanu atmaksājamā līmenī, un kuru sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) veikusi Komisija un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF);

| 13. | atzīst, ka vēstulēs, kas saņemtas no Eiropadomes priekšsēdētāja, Eurogrupas priekšsēdētāja un par monetāro politiku atbildīgā komisāra, pausti pozitīvi signāli; norāda, ka:






  — | politikas nosacījumi, kuri izveidoti saskaņā ar uzlabotas uzraudzības vai makroekonomikas pielāgojuma programmu, tiks noteikti ar regulu, kas jāierosina Komisijai atbilstīgi LESD 136. pantam, lai nodrošinātu konsekvenci ar ES daudzpusējās uzraudzības regulējumu; |
| --- | --- | --- |

13.

atzīst, ka vēstulēs, kas saņemtas no Eiropadomes priekšsēdētāja, Eurogrupas priekšsēdētāja un par monetāro politiku atbildīgā komisāra, pausti pozitīvi signāli; norāda, ka:

—

politikas nosacījumi, kuri izveidoti saskaņā ar uzlabotas uzraudzības vai makroekonomikas pielāgojuma programmu, tiks noteikti ar regulu, kas jāierosina Komisijai atbilstīgi LESD 136. pantam, lai nodrošinātu konsekvenci ar ES daudzpusējās uzraudzības regulējumu;

| — | saskaņā ar Eiropas stabilizācijas mehānismu finansiālā palīdzība tiks sniegta pēc rūpīgas analīzes par valsts parāda stabilitāti, un kuru veic Komisija un SVF sadarbībā ar ECB; tiks izvirzīti stingri politikas nosacījumi saskaņā ar makroekonomikas pielāgošanas programmu atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts nelīdzsvarotības smaguma pakāpei; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Eiropas stabilizācijas mehānismu finansiālā palīdzība tiks sniegta pēc rūpīgas analīzes par valsts parāda stabilitāti, un kuru veic Komisija un SVF sadarbībā ar ECB; tiks izvirzīti stingri politikas nosacījumi saskaņā ar makroekonomikas pielāgošanas programmu atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts nelīdzsvarotības smaguma pakāpei;

| — | pamatojoties uz novērtējumu, ko sagatavojusi Komisija un SVF sadarbībā ar ECB, par saņēmējas dalībvalsts finansiālajām vajadzībām, Eiropas stabilitātes mehānisma valde pilnvaros Komisiju un SVF sadarbībā ar ECB sarunām ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas pielāgošanas programmu; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz novērtējumu, ko sagatavojusi Komisija un SVF sadarbībā ar ECB, par saņēmējas dalībvalsts finansiālajām vajadzībām, Eiropas stabilitātes mehānisma valde pilnvaros Komisiju un SVF sadarbībā ar ECB sarunām ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas pielāgošanas programmu;

| — | Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomisko programmu, un pēc lēmuma pieņemšanas parakstīs Saprašanās memorandu dalībvalstu vārdā, kuru naudas vienība ir euro; |
| --- | --- |

—

Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomisko programmu, un pēc lēmuma pieņemšanas parakstīs Saprašanās memorandu dalībvalstu vārdā, kuru naudas vienība ir euro;

| — | politikas nosacījumi, kuri izveidoti saskaņā ar uzlabotas uzraudzības vai makroekonomikas pielāgojuma programmu, tiks saskaņoti ar Eiropas Savienības uzraudzības regulējumu, un ar tiem ir jānodrošina ES procedūru ievērošana; |
| --- | --- |

—

politikas nosacījumi, kuri izveidoti saskaņā ar uzlabotas uzraudzības vai makroekonomikas pielāgojuma programmu, tiks saskaņoti ar Eiropas Savienības uzraudzības regulējumu, un ar tiem ir jānodrošina ES procedūru ievērošana;

| — | finansiālās palīdzības sniegšana tiks uzsākta pēc dalībvalsts pieprasījuma, pamatojoties uz sadarbībā ar ECB veikto Komisijas novērtējumu par to, vai pastāv risks finanšu stabilitātei euro zonā kopumā; |
| --- | --- |

—

finansiālās palīdzības sniegšana tiks uzsākta pēc dalībvalsts pieprasījuma, pamatojoties uz sadarbībā ar ECB veikto Komisijas novērtējumu par to, vai pastāv risks finanšu stabilitātei euro zonā kopumā;

| — | Komisija un SVF sadarbībā ar ECB būs atbildīgi par politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzību un ziņos Padomei un Valdei; |
| --- | --- |

—

Komisija un SVF sadarbībā ar ECB būs atbildīgi par politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzību un ziņos Padomei un Valdei;

| — | pēc apspriedes Valdē Padome pieņems lēmumu, pamatojoties uz Komisijas iesniegto priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes; |
| --- | --- |

—

pēc apspriedes Valdē Padome pieņems lēmumu, pamatojoties uz Komisijas iesniegto priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes;

| — | Padome un Komisija regulāri informēs Parlamentu par Eiropas stabilizācijas mehānisma izveidi un tā pasākumiem, un tādējādi Parlaments būs spējīgs rūpīgi kontrolēt stabilitātes mehānisma darbību; |
| --- | --- |

—

Padome un Komisija regulāri informēs Parlamentu par Eiropas stabilizācijas mehānisma izveidi un tā pasākumiem, un tādējādi Parlaments būs spējīgs rūpīgi kontrolēt stabilitātes mehānisma darbību;

| — | Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā būs jebkuras domstarpības saskaņā ar LESD 273. pantu. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā būs jebkuras domstarpības saskaņā ar LESD 273. pantu.

| 14. | atbalsta Eiropadomes lēmuma projektu, neņemot vērā atrunu, ka būtu bijis ieteicams to izstrādāt tā, kā ierosināts šīs rezolūcijas I pielikumā; piekrīt viedoklim, kas izteikts ECB atzinumā, ar ko atbalsta Savienības metodes izmantošanu, sniedzot iespēju Eiropas stabilitātes mehānismam piemērotā laikā kļūt par Savienības mehānismu; aicina Eiropadomi nodrošināt, ka:






  — | saskaņā ar Savienības parasto likumdošanas procedūru tiek pieņemta regula, ar ko paredz politikas nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

14.

atbalsta Eiropadomes lēmuma projektu, neņemot vērā atrunu, ka būtu bijis ieteicams to izstrādāt tā, kā ierosināts šīs rezolūcijas I pielikumā; piekrīt viedoklim, kas izteikts ECB atzinumā, ar ko atbalsta Savienības metodes izmantošanu, sniedzot iespēju Eiropas stabilitātes mehānismam piemērotā laikā kļūt par Savienības mehānismu; aicina Eiropadomi nodrošināt, ka:

—

saskaņā ar Savienības parasto likumdošanas procedūru tiek pieņemta regula, ar ko paredz politikas nosacījumus;

| — | ikvienai dalībvalstij, kuras naudas vienība ir eiro un kura ir devusi savu ieguldījumu pastāvīgajā stabilitātes mehānismā, tiks nodrošināta piekļuve mehānismam neatkarīgi no tās teritoriālā lieluma. |
| --- | --- |

—

ikvienai dalībvalstij, kuras naudas vienība ir eiro un kura ir devusi savu ieguldījumu pastāvīgajā stabilitātes mehānismā, tiks nodrošināta piekļuve mehānismam neatkarīgi no tās teritoriālā lieluma.

| 15. | atgādina, ka iecerētajā pastāvīgajā stabilitātes mehānismā ir jāizmanto Savienības iestādes, jo tas ļautu izvairīties no dubultu struktūru izveidošanas, kas ilgākā laikposmā varētu kaitēt Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka iecerētajā pastāvīgajā stabilitātes mehānismā ir jāizmanto Savienības iestādes, jo tas ļautu izvairīties no dubultu struktūru izveidošanas, kas ilgākā laikposmā varētu kaitēt Eiropas integrācijai;

| 16. | prasa piemērot aizdevuma nosacījumus, atmaksājot līdzekļus pastāvīgajam stabilitātes mehānismam, ja tas nepieciešams, kuri ir līdzīgi tiem, ko piemēro maksājumu bilances palīdzības mehānismam un makrofinansiālās palīdzības instrumentiem, kurus izmanto Eiropas Komisija, t. i., vienīgi kā “back-to-back”, nemaksājot starpību, kas ir virs aizņēmuma izmaksām; turklāt uzskata, ka procentu likmes, ko izmanto pastāvīgais stabilitātes mehānisms, ir jāpiedāvā ar labvēlīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

16.

prasa piemērot aizdevuma nosacījumus, atmaksājot līdzekļus pastāvīgajam stabilitātes mehānismam, ja tas nepieciešams, kuri ir līdzīgi tiem, ko piemēro maksājumu bilances palīdzības mehānismam un makrofinansiālās palīdzības instrumentiem, kurus izmanto Eiropas Komisija, t. i., vienīgi kā “back-to-back”, nemaksājot starpību, kas ir virs aizņēmuma izmaksām; turklāt uzskata, ka procentu likmes, ko izmanto pastāvīgais stabilitātes mehānisms, ir jāpiedāvā ar labvēlīgiem nosacījumiem;

| 17. | uzstāj, lai dalībvalstu atbilstību Komisijas noteiktajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un Eiropas stabilitātes mehānisma ieviestajiem nosacījumiem rūpīgi izvērtētu Parlaments, un uzsver, ka visos posmos, jo īpaši saistībā ar Eiropas pusgadu, pilnībā jāiesaista ikviens valstu parlaments atbilstīgi to budžeta un kontroles tiesībām, lai uzlabotu pārredzamību, līdzdalību un palielinātu atbildību par pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

17.

uzstāj, lai dalībvalstu atbilstību Komisijas noteiktajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un Eiropas stabilitātes mehānisma ieviestajiem nosacījumiem rūpīgi izvērtētu Parlaments, un uzsver, ka visos posmos, jo īpaši saistībā ar Eiropas pusgadu, pilnībā jāiesaista ikviens valstu parlaments atbilstīgi to budžeta un kontroles tiesībām, lai uzlabotu pārredzamību, līdzdalību un palielinātu atbildību par pieņemtajiem lēmumiem;

| 18. | atbalsta Komisijas nolūku “nodrošināt atbilstību starp iecerēto mehānismu un Savienības ekonomikas pārvaldību euro zonā, vienlaikus ievērojot Savienībai un tās iestādēm Līgumā piešķirto kompetenci”; |
| --- | --- |

18.

atbalsta Komisijas nolūku “nodrošināt atbilstību starp iecerēto mehānismu un Savienības ekonomikas pārvaldību euro zonā, vienlaikus ievērojot Savienībai un tās iestādēm Līgumā piešķirto kompetenci”;

| 19. | uzsver, ka grozītais Eiropadomes lēmuma projekts nepaplašinās Savienības kompetences un tādējādi uz to joprojām tiks attiecināta Līguma vienkāršotas pārskatīšanas procedūra; savukārt norāda, ka šis lēmums nevar sašaurināt Savienības iestāžu kompetences ekonomikas un monetārās politikas jomā un to dalībvalstu monetārās politikas jomā, kuru naudas vienība ir euro, un nevar kaitēt Savienības tiesību aktu, it īpaši LESD 122. un 143. panta, un Savienības acquis pareizai piemērošanai; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka grozītais Eiropadomes lēmuma projekts nepaplašinās Savienības kompetences un tādējādi uz to joprojām tiks attiecināta Līguma vienkāršotas pārskatīšanas procedūra; savukārt norāda, ka šis lēmums nevar sašaurināt Savienības iestāžu kompetences ekonomikas un monetārās politikas jomā un to dalībvalstu monetārās politikas jomā, kuru naudas vienība ir euro, un nevar kaitēt Savienības tiesību aktu, it īpaši LESD 122. un 143. panta, un Savienības acquis pareizai piemērošanai;

| 20. | atkārtoti apstiprina, ka LES 48. panta 6. punkta procedūra jāizmanto izņēmuma gadījumos, un atgādina, ka Parlamentam saskaņā ar LES 48. panta 3. punktu ir tiesības sasaukt Konventu, lai veiktu izmaiņas iestādēs, procedūrās un politikas jomās, kas attiecas uz Savienības ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti apstiprina, ka LES 48. panta 6. punkta procedūra jāizmanto izņēmuma gadījumos, un atgādina, ka Parlamentam saskaņā ar LES 48. panta 3. punktu ir tiesības sasaukt Konventu, lai veiktu izmaiņas iestādēs, procedūrās un politikas jomās, kas attiecas uz Savienības ekonomikas pārvaldību;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai kā Eiropas Parlamenta atzinumu saskaņā ar LES 48. panta 6. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai kā Eiropas Parlamenta atzinumu saskaņā ar LES 48. panta 6. punkta otro daļu.

---

Trešdiena, 2011. gada 23. martsREZOLŪCIJAS I PIELIKUMS

Eiropadomes lēmuma projekta 1. panta grozījums

Šādas
  daļas
  pievieno
  LESD 136. panta 1. punktam
  :

“
  Pēc Komisijas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu dalībvalstis
  , kuru naudas vienība ir euro, var izveidot stabilizācijas mehānismu, ko izmantos, ja obligāti vajadzīgs, lai nodrošinātu euro zonas stabilitāti.
  Par
  jebkādas nepieciešamās finansiālās palīdzības piešķiršanu saskaņā ar šo mehānismu
  lems, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un
  piemērojot stingrus nosacījumu
  izpildes kritērijus saskaņā ar Savienības principiem un mērķiem, kuri noteikti Līgumā par Eiropas Savienību un šajā līgumā.

Principus un nosacījumus finansiālās palīdzības kritēriju izpildei saskaņā ar mehānismu un tā uzraudzībai paredz regulā, kas pieņemta atbilstīgi parastajai likumdošanas procedūrai.
  ”

Līguma 136. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

Līguma 136. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“
  2.
     
  Balsošanā par 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem piedalās tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro.

Minēto locekļu kvalificēto balsu vairākumu nosaka saskaņā ar 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

Balsošanā par 1. punkta trešajā daļā noteiktajiem pasākumiem piedalās tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuras piedalās mehānisma darbā.
  ”.

---

Trešdiena, 2011. gada 23. martsREZOLŪCIJAS II PIELIKUMS

Briselē, 2011. gada 22. martā

Godātais E. Brok kgs, godātais R. Gualtieri kgs!

Pēc vairām sanāksmēm un apspriedēm, ko esmu rīkojis ar sava biroja locekļiem par ierosināto Līguma 136. panta grozīšanu, lai izveidotu stabilitātes mehānismu tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, atļaujiet nosūtīt Jums pielikumā pievienoto dokumentu, ko izveidojis mans birojs un kurā ir aplūkotas Jūsu paustās bažas un piedāvāti risinājumi.

Eurogrupas priekšsēdētājs J. C. Juncker un Ekonomikas un monetāro lietu komisārs Olli Rehn rakstīs Jums atsevišķi par to, kā beidzās sarunas par manis pilnībā atbalstītā mehānisma detaļām.

Esmu pārliecināts, ka Parlaments būs ļoti apmierināts par Jūsu ziņojuma b) opcijā iekļauto punktu pieņemšanu.

Kā Jums jau zināms, par šo Līguma grozījumu Eiropadome balsos 24.–25. martā. Jums jau ir zināms, ka šis jautājums ir ļoti svarīgs un steidzams.

Patiesā cieņā

(paraksts)

Herman Van Rompuy

Annex

Kas attiecas uz a) opciju ziņojuma 12. punktā, kurā ierosināts iesniegt jaunu Līguma grozījuma tekstu, jānorāda, ka šis Līguma grozījuma projekts ir izstrādāts ļoti rūpīgi, lai tas būtu pieņemams visām dalībvalstīm, kurām to vajadzēs ratificēt. Tekstu kā tādu praktiski nav iespējams mainīt, turklāt ierosinātie grozījumi neļautu izmantot vienkāršoto pārskatīšanas procedūru vai vismaz to būtu iespējams juridiski apstrīdēt. Līguma grozīšanas pamatā pirmām kārtām ir tiesiskās noteiktības princips, un jebkas, kas nesaskan ar šo principu, varētu radīt problēmas.

Kas attiecas uz turpmākiem Līguma grozījumiem, neko konkrēti prognozēt nav iespējams. Tomēr ir panākta vienošanās, ka 2016. gadā Eiropas Komisija izvērtēs šī pamatdokumenta vispārējo efektivitāti. Tas liek domāt, ka, visticamāk, Komisija būs tā, kas veiks jebkādu turpmāku novērtējumu un varētu ierosināt izmaiņas.

Kas attiecas uz ziņojuma b) opciju, nav pamata bažām par to, ka Eiropas Stabilitātes mehānisms nākotnē varētu kļūt par kodolu starpvaldību sekretariātam, kurš pārvaldītu eurozonas ekonomiku. Šim mehānismam ir konkrēts mērķis. Tā darbinieki būs iesaistīti mehānisma finanšu un budžeta aspektos, un viņu kompetencē neietilps plašāki ekonomikas pārvaldības jautājumi. ESM uzdevums ir mobilizēt finanses un sniegt finanšu palīdzību, taču Komisija būs tā, kas novērtēs nepieciešamību pēc finansiāla atbalsta un formulēs nosacījumus tā saņemšanai.

Arī bažas par to, ka Komisija tiks izslēgta no mehānisma darbības, var noraidīt. Pieredze ar pagaidu mehānismiem rāda, ka Komisijas iesaistīšana ir ne vien iespējama, bet pat vēlama. Pagaidu mehānismam nosacījumu izpildes pasākumi saņēmējvalstij tika pieņemti, izmantojot Savienības metodi, proti, Padome pēc Komisijas ieteikuma pieņēma lēmumu, kas balstīts uz LESD 136. pantu un 126. panta 9. punktu (sk. 126. panta 13. punktu, kurā norādīta procedūra, saskaņā ar kuru pieņem lēmumus, kas balstīti uz 126. panta 9. punktu). Šī procedūra tika ievērota, pieņemot izpildes nosacījumu pasākumus Grieķijai (sk. Padomes 2010. gada 10. maija Lēmumu 2010/320/ES (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.), kurš tika pieņemts, balstoties uz Komisijas 2010. gada 4. maija ieteikumu (SEC(2010)0560, galīgā redakcija)).

Pastāvīgā mehānisma gadījumā jau 16. un 17. decembra Eiropadomes secinājumu II pielikumā “Paredzētā mehānisma vispārējās iezīmes” vairākās vietās ir īpaša norāde uz Komisijas iesaistīšanu. Kopš tā laika, veicot ESM sagatavošanas darbības, ir precizēti šādi punkti.

| — | Ja dalībvalsts lūdz finansiālu palīdzību, Komisiju saziņā ar ECB izvērtēt, vai pastāv risks finanšu stabilitātei visai eurozonai, un kopā ar SVF un saziņā ar ECB veic analīzi par attiecīgās dalībvalsts spēju saglabāt parādu atmaksājamā līmenī. |
| --- | --- |

—

Ja dalībvalsts lūdz finansiālu palīdzību, Komisiju saziņā ar ECB izvērtēt, vai pastāv risks finanšu stabilitātei visai eurozonai, un kopā ar SVF un saziņā ar ECB veic analīzi par attiecīgās dalībvalsts spēju saglabāt parādu atmaksājamā līmenī.

| — | Ja tiek pieprasīts stabilitātes atbalsts, Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB izvērtēs saņēmējas dalībvalsts faktiskās finanšu vajadzības un nepieciešamā privātā sektora līdzdalības veidu. |
| --- | --- |

—

Ja tiek pieprasīts stabilitātes atbalsts, Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB izvērtēs saņēmējas dalībvalsts faktiskās finanšu vajadzības un nepieciešamā privātā sektora līdzdalības veidu.

| — | Valde pilnvaros Komisiju kopā ar SVF un saziņā ar ECB risināt sarunas ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas korekciju programmu. |
| --- | --- |

—

Valde pilnvaros Komisiju kopā ar SVF un saziņā ar ECB risināt sarunas ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas korekciju programmu.

| — | Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomikas korekciju programmu. Pēc tam, kad Padome programmu būs pieņēmusi, Komisija eurozonas dalībvalstu vārdā parakstīs Saprašanās memorandu. |
| --- | --- |

—

Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomikas korekciju programmu. Pēc tam, kad Padome programmu būs pieņēmusi, Komisija eurozonas dalībvalstu vārdā parakstīs Saprašanās memorandu.

| — | Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB būs atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmas prasībām. |
| --- | --- |

—

Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB būs atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmas prasībām.

| — | Pēc apspriedes Valdē Padome var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes. |
| --- | --- |

—

Pēc apspriedes Valdē Padome var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes.

| — | Politikas nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar pastiprināto uzraudzību vai makroekonomikas korekciju programmu, ir jāatbilst ES uzraudzības sistēmai un jāgarantē ES procedūru ievērošana. Tālab Komisija ir iecerējusi ierosināt regulu, ar ko precizētu vajadzīgos procedūras pasākumus saskaņā ar Līguma 136. pantu, lai politikas nosacījumus iestrādātu Padomes lēmumos un lai nodrošinātu saskaņotību ar ES daudzpusējo uzraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

—

Politikas nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar pastiprināto uzraudzību vai makroekonomikas korekciju programmu, ir jāatbilst ES uzraudzības sistēmai un jāgarantē ES procedūru ievērošana. Tālab Komisija ir iecerējusi ierosināt regulu, ar ko precizētu vajadzīgos procedūras pasākumus saskaņā ar Līguma 136. pantu, lai politikas nosacījumus iestrādātu Padomes lēmumos un lai nodrošinātu saskaņotību ar ES daudzpusējo uzraudzības sistēmu.

| — | Padome un Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu par ESM izveidi un darbību. |
| --- | --- |

—

Padome un Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu par ESM izveidi un darbību.

| — | Ja radīsies strīdi, tie būs ES Tiesas kompetencē atbilstīgi LESD 273. pantam. |
| --- | --- |

—

Ja radīsies strīdi, tie būs ES Tiesas kompetencē atbilstīgi LESD 273. pantam.

---

(1)  Tulkojums ir tikai informācijai. Vēstules oriģināls ir angļu valodā.

1

---

Trešdiena, 2011. gada 23. martsREZOLŪCIJAS III PIELIKUMS

Briselē, 2011. gada 22. martā

Godātais E. Brok kgs, godātais R. Gualtieri kgs!

Ar šo vēstuli vēlamies informēt Jūs par to, kāds iznākums ir sarunām par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi, jo šī informācija būs svarīga Eiropas Parlamentam, kad tas, balstoties uz Jūsu ziņojumu, lems par atzinumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību grozījuma projektu.

Vakar, 21. martā, starpvaldību ministru sanāksme pabeidza Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) darbības nosacījumu izstrādi. Pielikumā pievienots darbības nosacījumu galīgais teksts.

Kā redzat, darbības nosacījumi paredz, ka ESM izveidos ar līgumu starp eurozonas dalībvalstīm, tā būs starpvaldību organizācija, kas darbosies saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, un tās atrašanās vieta būs Luksemburgā. ESM tiks izveidota Valde, kas sastāvēs eurozonas dalībvalstu finanšu ministriem, kuri būs balsstiesīgie locekļi, tajā ietilps arī ES ekonomikas un monetāro lietu komisārs un ECB priekšsēdētājs, kuriem būs novērotāja statuss. Dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, līdzās ESM finansiālā atbalsta darbībās eurozonas dalībvalstīm var piedalīties uz ad hoc pamata.

Komisijai būs būtiski svarīga loma ESM darbībā, un ESM saikne ar ES institūcijām ir skaidri noteikta.

Kā izklāstīts darbības nosacījumos, Komisija saziņā ar ECB izvērtēs, vai pastāv risks finanšu stabilitātei visā eurozonā kopumā, un kopā ar SVF un saziņā ar ECB veiks rūpīgu analīzi par attiecīgās dalībvalsts parāda atmaksājamību. Turklāt Komisijai būs vadošā loma, vērtējot faktiskās saņēmējas dalībvalsts finansējuma vajadzības un nosakot nepieciešamo privātā sektora līdzdalības līmeni.

Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Valde pilnvaros Komisiju kopā ar SVF un saziņā ar ECB risināt sarunas ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas korekciju programmu, kā izklāstīts Saprašanās memorandā.

Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomikas korekciju programmu. Valde lems par finansiālās palīdzības piešķiršanu, kā arī noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šāda palīdzība tiek sniegta. Pēc tam, kad Padome programmu būs pieņēmusi, Komisija parakstīs Saprašanās memorandu eurozonas dalībvalstu vārdā, par ko iepriekš būs panākta vienošanās ar Valdi. Pēc tam Direktoru padome apstiprinās vienošanos par finansiālo palīdzību, kurā būs ietverti sniedzamās finansiālās palīdzības tehniskie aspekti.

Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB būs atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmas prasībām. Tā sniegs ziņojumu Padomei un Direktoru padomei. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Direktoru padome, savstarpēji vienojoties, lems par jaunu aizdevuma daļu izmaksāšanu.

Pēc apspriedes Valdē Padome var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes, ko var turpināt tik ilgi, kamēr nav atmaksāts noteiktais finansiālās palīdzības apjoms.

Politikas nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar pastiprināto uzraudzību vai makroekonomikas korekciju programmu, ir jāatbilst ES uzraudzības sistēmai un jāgarantē ES procedūru ievērošana, tostarp Eiropas Parlamenta lomas ievērošana.

Tālab Komisija ir iecerējusi ierosināt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kas būtu balstīta uz Līguma 136. pantu un ar ko precizētu vajadzīgos procedūras pasākumus, lai politikas nosacījumus iestrādātu Padomes lēmumos un lai nodrošinātu saskaņotību ar ES daudzpusējo uzraudzības sistēmu. Padome un Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu par ESM izveidi un darbību.

Mēs ceram, ka šī informācija būs noderīga Eiropas Parlamentam, kad tas lems par LESD 136. panta grozījumu projektu attiecībā uz stabilitātes mehānisma izveidi dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

Ar cieņu

(paraksts)

Olli Rehn kungs

Eiropas Komisijas loceklis

(paraksts)

Jean-Claude Juncker kungs

Eurogrupas priekšsēdētājs

Pielikums Eurogrupas priekšsēdētāja un par monetāro politiku atbildīgā komisāra vēstulei referentiem

2011. gada 21. marts

ESM darbības nosacījumi

Eiropadome ir vienojusies, ka eurozonas dalībvalstīm ir nepieciešams izveidot pastāvīgu stabilitātes mehānismu — Eiropas stabilitātes mehānismu (ESM). ESM aktivēs, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos (2), ja citādi nebūs iespējams nodrošināt visas eurozonas finanšu stabilitāti. Šis mehānisms pārņems Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) funkcijas, lai sniegtu eurozonas dalībvalstīm ārēju finansiālu palīdzību laikā pēc 2013. gada jūnija.

Piekļuvi ESM finansiālajai palīdzībai sniegs, pamatojoties uz stingriem politikas nosacījumiem saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmu un valsts parāda atmaksājamības rūpīgu analīzi, ko veiks Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB. Saņēmējai dalībvalstij prasīs ieviest piemērotu privātā sektora iesaistes veidu saskaņā ar konkrētajiem apstākļiem un pilnīgi atbilstīgi SVF praksei.

ESM faktiskās aizdošanas spējas būs EUR 500 miljardi (3). Aizdošanas spēju atbilstību pārskatīs regulāri un vismaz ik pēc pieciem gadiem. ESM centīsies papildināt savas aizdošanas spējas, izmantojot SVF dalību finansiālās palīdzības darbībās, savukārt dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, arī varēs piedalīties uz ad hoc pamata.

Pārējā šā darbības nosacījumu dokumenta daļa attiecas uz galvenajām ESM struktūras iezīmēm.

Institucionālais veids

ESM izveidos ar līgumu starp eurozonas dalībvalstīm kā starpvaldību organizāciju saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, un tā atrašanās vieta būs Luksemburgā. ESM statūtus izklāstīs attiecīgā līguma pielikumā.

Uzdevums un finansēšanas stratēģija

ESM uzdevums būs mobilizēt finansējumu un sniegt finansiālu palīdzību, ievērojot stingrus nosacījumus, to eurozonas dalībvalstu vajadzībām, kurām ir vai draud smagas finanšu problēmas, un tādējādi nodrošināt visas eurozonas finanšu stabilitāti.

Eurozonas dalībvalstis iemaksās Eiropas stabilizācijas mehānismam summas, kas atbilst finanšu sankcijām, kuras tām piemērotas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un makroekonomikas nelīdzsvarotības procedūrām (4). Šīs summas veidos daļu no apmaksātā kapitāla.

ESM izmantos piemērotu finansēšanas stratēģiju, ar kuru var nodrošināt piekļuvi plašam finansējuma avotu klāstam un kura tam dod iespēju sniegt dalībvalstīm finansiālās palīdzības kopumu jebkuros tirgus apstākļos. Jebkurš ar to saistītais risks tiks ierobežots ar piemērotu aktīvu un pasīvu pārvaldību.

Pārvaldība

ESM tiks izveidota Valde, kuras sastāvā būs eurozonas dalībvalstu finanšu ministri (kā balsstiesīgie locekļi), kā arī ES ekonomikas un monetāro lietu komisārs un ECB priekšsēdētājs novērotāju statusā. Valde no savu balsstiesīgo locekļu vidus ievēlēs priekšsēdētāju.

Valde būs ESM augstākā lēmumu pieņemšanas struktūra un pēc savstarpējas vienošanās pieņems lēmumus par šādiem galvenajiem jautājumiem:

| — | finansiālās palīdzības piešķiršana; |
| --- | --- |

—

finansiālās palīdzības piešķiršana;

| — | finansiālās palīdzības noteikumi un nosacījumi; |
| --- | --- |

—

finansiālās palīdzības noteikumi un nosacījumi;

| — | ESM aizdevumu izsniegšanas spēja; |
| --- | --- |

—

ESM aizdevumu izsniegšanas spēja;

| — | izmaiņas piedāvāto instrumentu izvēlē. |
| --- | --- |

—

izmaiņas piedāvāto instrumentu izvēlē.

Visus pārējos lēmumus Valde pieņems ar kvalificētu balsu vairākumu, ja vien nav noteikts citādi.

ESM tiks izveidota Direktoru padome, kas veiks konkrētus uzdevumus, ko tai būs deleģējusi Valde. Katra eurozonas dalībvalsts iecels vienu direktoru un vienu direktora vietnieku. Turklāt gan Komisija, gan ECB iecels Direktoru padomē vienu novērotāju un vienu novērotāja vietnieku. Visus lēmumus Direktoru padome pieņems ar kvalificētu balsu vairākumu, ja vien nav noteikts citādi.

Balsu īpatsvars Valdē un Direktoru padomē būs proporcionāls dalībvalstu attiecīgajām daļām ESM parakstītajā kapitālā. Par kvalificētu vairākumu uzskata 80 % balsu.

Valde iecels izpilddirektoru, kas būs atbildīgs par ESM ikdienas vadību. Izpilddirektors būs padomes priekšsēdētājs.

Kapitāla struktūra

ESM centīsies no svarīgākajām kredītreitingu aģentūrām iegūt un saglabāt visaugstāko kredītreitingu.

ESM kopējais parakstītais kapitāls būs EUR 700 miljardi. No šīs summas EUR 80 miljardi būs eurozonas dalībvalstu nodrošināta apmaksātā kapitāla veidā, no kura EUR 40 miljardi būs pieejami no 2013. gada jūlija un kura atlikušo daļu nodrošinās trīs nākamo gadu laikā. Turklāt ESM rīcībā būs arī eurozonas dalībvalstu rezervētā pieprasāmā kapitāla un garantiju apvienojums kopsummā EUR 620 miljardu apmērā.

Katras dalībvalsts ieguldījumu sadales atslēga ESM kopējā parakstītajā kapitālā pamatosies uz pielikumā norādīto ECB apmaksātā kapitāla atslēgu. Ratificējot ESM izveides līgumu, dalībvalstis uzņemas juridiskas saistības sniegt savu ieguldījumu kopējā parakstītajā kapitālā.

Valde pēc savstarpējas vienošanās nolems, kad ir jāpielāgo kopējā parakstītā kapitāla apjoms vai kad ir jāpieprasa kapitāls, izņemot konkrētajos turpmāk aprakstītajos gadījumos. Pirmkārt, Direktoru padome ar vienkāršu balsu vairākumu var nolemt atjaunot — pieprasot kapitālu — apmaksātā kapitāla līmeni tad, ja apmaksātā kapitāla daudzums ir samazinājies zaudējumu rezultātā (5). Otrkārt, tiks ieviesta pieprasījuma garantijas procedūra, kas dod iespēju automātiski pieprasīt kapitālu no ESM akcionāriem, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu līdzekļu trūkumu gadījumos, kad jāveic maksājumi ESM kreditoriem. Katra akcionāra saistības nekādos apstākļos nepārsniegs tā daļu parakstītajā kapitālā.

Jebkurš tās dalībvalsts ieguldījums parakstītajā kapitālā (6), kura pievienosies ESM pēc 2013. gada jūlija, tiks sniegts saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro sākotnējiem ieguldītājiem. Lēmumus par praktisko kārtību attiecībā uz parakstītā kapitāla kopējo apjomu un kapitāla sadali starp dalībvalstīm pieņems Valde pēc savstarpējas vienošanās.

Kamēr vien ESM nav bijis izmantots un ar noteikumu, ka faktiskās aizdošanas spējas nav mazākas par 500 miljardiem, ienākumus no ESM apmaksātā kapitāla ieguldījuma atmaksā dalībvalstīm, vispirms no tiem atvelkot darbības izmaksas. Pēc tam, kad ESM tiks izmantots pirmo reizi, ienākumus no ESM kapitāla ieguldījuma un finansiālās palīdzības darbībām saglabās ESM. Tomēr, ja apmaksātais kapitāls pārsniedz līmeni, kas ir vajadzīgs, lai saglabātu ESM aizdošanas spējas, Direktoru padome var ar vienkāršu balsu vairākumu pieņemt lēmumu izdalīt eurozonas dalībvalstīm dividendes, pamatojoties uz ieguldījumu sadales atslēgu.

Instrumenti

ESM nodrošinās finansiālo palīdzību, piemērojot stingrus nosacījumus saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmu, atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts nelīdzsvarotības smaguma pakāpei. To sniegs aizdevumu veidā.

Tomēr tas izņēmuma kārtā var veikt intervenci parāda instrumentu primārajos tirgos, pamatojoties uz makroekonomikas korekciju programmu saskaņā ar stingriem nosacījumiem un ja tam piekritusi Valde pēc savstarpējas vienošanās.

ESM sniegtais stabilitātes atbalsts

ESM var piešķirt īstermiņa vai vidēja termiņa stabilitātes atbalstu eurozonas dalībvalstij, kas saskaras ar smagām finanšu problēmām. Piekļuvei ESM stabilitātes atbalstam būs vajadzīga makroekonomikas korekciju programma ar adekvātiem politikas nosacījumiem atbilstīgi nelīdzsvarotības smaguma pakāpei attiecīgajā saņēmējā dalībvalstī. Programmas ilgums un aizdevumu atmaksāšanas termiņš būs atkarīgs no nelīdzsvarotības veida un saņēmējas dalībvalsts izredzēm atgūt piekļuvi finanšu tirgiem laikposmā, kad ir pieejami ESM līdzekļi.

Primāro tirgu atbalsta instruments

ESM var primārajos tirgos iegādāties obligācijas no dalībvalsts, kurai ir smagas finanšu problēmas, lai pēc iespējas palielinātu sniegtā atbalsta rentabilitāti. Nosacījumus un kārtību, saskaņā ar kuru tiktu veikta obligāciju pirkšana, precizēs lēmumā par finansiālās palīdzības noteikumiem un nosacījumiem.

Valde var pārskatīt ESM rīcībā esošos instrumentus un nolemt veikt izmaiņas piedāvāto instrumentu izvēlē.

SVF iesaiste

ESM ļoti cieši sadarbosies ar SVF finansiālās palīdzības sniegšanā (7). Visos gadījumos SVF tiks aicināts aktīvi iesaistīties — gan tehniskā, gan finansiālā ziņā. Valsts parāda atmaksājamības analīzi kopīgi veiks Komisija un SVF saziņā ar Eiropas Centrālo banku (ECB). Politikas nosacījumus, kas ir saistīti ar ESM un SVF atbalstu, kopīgi apspriedīs Komisija un SVF saziņā ar ECB.

Finansiālās palīdzības izmantošana, programmas uzraudzība un turpmāki pasākumi

Finansiālās palīdzības sniegšanu no ESM visos gadījumos sāks pēc kādas dalībvalsts lūguma pārējām eurozonas dalībvalstīm. Eurogrupa informēs Padomi par to, ka ir saņemts lūgums sākt atbalsta sniegšanu. Pēc šāda lūguma saņemšanas Valde aicinās Komisiju saziņā ar ECB izvērtēt, vai pastāv risks finanšu stabilitātei visā eurozonā kopumā, un kopā ar SVF un saziņā ar ECB veikt rūpīgu analīzi par attiecīgās dalībvalsts parāda atmaksājamību. Turpmākie soļi ESM finansiālās palīdzības izmantošanā būs šādi:

| — | ja tiek pieprasīts ESM stabilitātes atbalsts, Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB izvērtēs saņēmējas dalībvalsts faktiskās finanšu vajadzības un nepieciešamās privātā sektora līdzdalības veidu, kam vajadzētu būt saskaņā ar SVF praksi; |
| --- | --- |

—

ja tiek pieprasīts ESM stabilitātes atbalsts, Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB izvērtēs saņēmējas dalībvalsts faktiskās finanšu vajadzības un nepieciešamās privātā sektora līdzdalības veidu, kam vajadzētu būt saskaņā ar SVF praksi;

| — | pamatojoties uz šo izvērtējumu, Valde pilnvaros Komisiju kopā ar SVF un saziņā ar ECB risināt sarunas ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas korekciju programmu, kā izklāstīts Saprašanās memorandā; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz šo izvērtējumu, Valde pilnvaros Komisiju kopā ar SVF un saziņā ar ECB risināt sarunas ar attiecīgo dalībvalsti par makroekonomikas korekciju programmu, kā izklāstīts Saprašanās memorandā;

| — | Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomikas korekciju programmu. Valde lems par finansiālās palīdzības piešķiršanu, kā arī par noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šāda palīdzība tiek sniegta. Pēc tam, kad Padome programmu būs pieņēmusi, Komisija parakstīs Saprašanās memorandu eurozonas dalībvalstu vārdā, par ko iepriekš būs panākta vienošanās ar Valdi. Direktoru padome pēc tam apstiprinās vienošanos par finansiālo palīdzību, kurā būs ietverti tehniskie aspekti saistībā ar sniedzamo finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

—

Komisija ierosinās Padomei lēmumu, ar ko atbalsta makroekonomikas korekciju programmu. Valde lems par finansiālās palīdzības piešķiršanu, kā arī par noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šāda palīdzība tiek sniegta. Pēc tam, kad Padome programmu būs pieņēmusi, Komisija parakstīs Saprašanās memorandu eurozonas dalībvalstu vārdā, par ko iepriekš būs panākta vienošanās ar Valdi. Direktoru padome pēc tam apstiprinās vienošanos par finansiālo palīdzību, kurā būs ietverti tehniskie aspekti saistībā ar sniedzamo finansiālo palīdzību;

| — | Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB būs atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmas prasībām. Tā sniegs ziņojumu Padomei un Direktoru padomei. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Direktoru padome pēc savstarpējas vienošanās lems par jaunu aizdevuma daļu izmaksāšanu; |
| --- | --- |

—

Komisija kopā ar SVF un saziņā ar ECB būs atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta politikas nosacījumu ievērošanas uzraudzība saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmas prasībām. Tā sniegs ziņojumu Padomei un Direktoru padomei. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Direktoru padome pēc savstarpējas vienošanās lems par jaunu aizdevuma daļu izmaksāšanu;

| — | pēc apspriedes Valdē Padome var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes, ko var turpināt tik ilgi, kamēr nav atmaksāts noteiktais finansiālās palīdzības apjoms. |
| --- | --- |

—

pēc apspriedes Valdē Padome var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par uzraudzības īstenošanu pēc programmas izpildes, ko var turpināt tik ilgi, kamēr nav atmaksāts noteiktais finansiālās palīdzības apjoms.

Saskaņotība ar ES daudzpusējo uzraudzības sistēmu

Būs vajadzīgs ES dalībvalstu apstiprinājums, lai eurozonas dalībvalstīm ļautu dot Komisijai — kopā ar SVF un saziņā ar ECB — uzdevumu veikt tās dalībvalsts parāda atmaksājamības analīzi,, kura lūdz finansiālu palīdzību, sagatavot korekciju programmu, ko nodrošina kopā ar finanšu atbalstu, kā arī pārraudzīt tās īstenošanu.

Kaut gan Valdei ir autonomas tiesības pieņemt lēmumu par starpvaldību sistēmā sniegtās finansiālās palīdzības piešķiršanu un kārtību, politikas nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar pastiprināto uzraudzību vai makroekonomikas korekciju programmu, būtu jāsaskan ar ES uzraudzības sistēmu un jāgarantē ES procedūru ievērošana. Tālab Komisija ir iecerējusi ierosināt regulu, ar ko precizētu vajadzīgos procedūras pasākumus saskaņā ar Līguma 136. pantu, lai politikas nosacījumus iestrādātu Padomes lēmumos un lai nodrošinātu saskaņotību ar ES daudzpusējo uzraudzības sistēmu. Padome un Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu par ESM izveidi un darbību.

Cenu noteikšana

Lēmumu par saņēmējai dalībvalstij sniedzamās finansiālās palīdzības cenu struktūru pieņems Valde.

ESM varēs izsniegt aizdevumus ar fiksētu vai mainīgu procentu likmi. ESM cenu politika būs saskaņota ar SVF cenu noteikšanas principiem, un tajā iekļaus atbilstīgu uzcenojumu par risku, vienlaikus saglabājot cenas līmeni virs ESM finansēšanas izmaksu līmeņa.

ESM aizdevumiem piemēros šādu cenu struktūru:

| 1) | ESM finansēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

1)

ESM finansēšanas izmaksas;

| 2) | maksa 200 bāzes punktu apjomā, ko piemēro visiem aizdevumiem; |
| --- | --- |

2)

maksa 200 bāzes punktu apjomā, ko piemēro visiem aizdevumiem;

| 3) | piemaksa 100 bāzes punktu apjomā par aizdevuma summu, kas nav atmaksāta pēc 3 gadiem. |
| --- | --- |

3)

piemaksa 100 bāzes punktu apjomā par aizdevuma summu, kas nav atmaksāta pēc 3 gadiem.

Fiksētas procentu likmes aizdevumiem, kuru maksājuma termiņš ir pēc vairāk nekā 3 gadiem, likme būs vidēji svērta starp 200 bāzes punktiem par pirmajiem trīs gadiem un 200 bāzes punktiem plus 100 bāzes punktiem par pārējiem gadiem.

Cenu struktūra būs definēta ESM cenu politikā, kuru periodiski pārskatīs.

Privātā sektora līdzdalība

1.   Privātā sektora līdzdalības kārtība

Visos gadījumos, kad saņēmējai dalībvalstij piešķirs finansiālo palīdzību, tiks gaidīta pietiekama un samērīga privātā sektora iesaiste. Tādas iesaistes būtību un apjomu noteiks katrā gadījumā atsevišķi, un tā būs atkarīga no parādu atmaksājamības analīzes saskaņā ar SVF praksi (8) un no iespējamās ietekmes uz eurozonas finanšu stabilitāti.

| a) | Ja, pamatojoties uz parādu atmaksājamības analīzi, tiek secināts, ka ar makroekonomiskās korekcijas programmu reāli ir iespējams panākt valsts parāda atgriešanos atmaksājamā līmenī, saņēmēja dalībvalsts īstenos ierosmes, lai mudinātu galvenos privātos investorus turpināt uzņemties kredītrisku (t.s. “Vīnes ierosmes” pieeja). Komisija, SVF, ECB un EBI cieši iesaistīsies tādu ierosmju pārraudzībā un īstenošanā. |
| --- | --- |

a)

Ja, pamatojoties uz parādu atmaksājamības analīzi, tiek secināts, ka ar makroekonomiskās korekcijas programmu reāli ir iespējams panākt valsts parāda atgriešanos atmaksājamā līmenī, saņēmēja dalībvalsts īstenos ierosmes, lai mudinātu galvenos privātos investorus turpināt uzņemties kredītrisku (t.s. “Vīnes ierosmes” pieeja). Komisija, SVF, ECB un EBI cieši iesaistīsies tādu ierosmju pārraudzībā un īstenošanā.

| b) | Ja, pamatojoties uz parādu atmaksājamības analīzi, tiek secināts, ka ar makroekonomiskās korekcijas programmu nav iespējams panākt valsts parāda atgriešanos atmaksājamā līmenī, saņēmējai dalībvalstij tiks prasīts godprātīgi iesaistīties aktīvās sarunās ar tās kreditoriem ar mērķi nodrošināt, lai tie tieši iesaistītos parādu atmaksājamības atjaunošanā. Finansiālas palīdzības sniegšana būs atkarīga no tā, vai dalībvalstij ir ticams plāns un tā pauž pietiekami lielu apņēmību nodrošināt pienācīgu un samērīgu privātā sektora līdzdalību. Plāna īstenošanā sasniegto progresu pārraudzīs saskaņā ar programmu un ņems vērā, pieņemot lēmumu par izmaksu. |
| --- | --- |

b)

Ja, pamatojoties uz parādu atmaksājamības analīzi, tiek secināts, ka ar makroekonomiskās korekcijas programmu nav iespējams panākt valsts parāda atgriešanos atmaksājamā līmenī, saņēmējai dalībvalstij tiks prasīts godprātīgi iesaistīties aktīvās sarunās ar tās kreditoriem ar mērķi nodrošināt, lai tie tieši iesaistītos parādu atmaksājamības atjaunošanā. Finansiālas palīdzības sniegšana būs atkarīga no tā, vai dalībvalstij ir ticams plāns un tā pauž pietiekami lielu apņēmību nodrošināt pienācīgu un samērīgu privātā sektora līdzdalību. Plāna īstenošanā sasniegto progresu pārraudzīs saskaņā ar programmu un ņems vērā, pieņemot lēmumu par izmaksu.

Risinot sarunas ar kreditoriem, saņēmēja dalībvalsts ievēros turpmāk izklāstītos principus.

| — | Samērīgums. Dalībvalsts mēģinās rast risinājumus, kas ir samērīgi ar tās parādu atmaksājamības problēmu. |
| --- | --- |

—

Samērīgums. Dalībvalsts mēģinās rast risinājumus, kas ir samērīgi ar tās parādu atmaksājamības problēmu.

| — | Pārredzamība. Attiecīgā dalībvalsts iesaistīsies atklātā dialogā ar kreditoriem un laicīgi tiem nodrošinās attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

—

Pārredzamība. Attiecīgā dalībvalsts iesaistīsies atklātā dialogā ar kreditoriem un laicīgi tiem nodrošinās attiecīgo informāciju.

| — | Godīgums. Dalībvalsts konsultēsies ar kreditoriem par valsts parāda atmaksas grafika maiņas vai pārstrukturēšanas pieeju, lai rastu risinājumu sarunu ceļā. Iespēju veikt pasākumus, ar ko samazina parāda neto pašreizējo vērtību, izskatīs tikai tad, ja tiks uzskatīts, ka neviena cita iespēja, visticamāk, nesasniegs gaidītos rezultātus. |
| --- | --- |

—

Godīgums. Dalībvalsts konsultēsies ar kreditoriem par valsts parāda atmaksas grafika maiņas vai pārstrukturēšanas pieeju, lai rastu risinājumu sarunu ceļā. Iespēju veikt pasākumus, ar ko samazina parāda neto pašreizējo vērtību, izskatīs tikai tad, ja tiks uzskatīts, ka neviena cita iespēja, visticamāk, nesasniegs gaidītos rezultātus.

| — | Pārrobežu koordinācija. Izstrādājot privātā sektora līdzdalības pasākumus, pienācīgi ņems vērā kaitīgas ietekmes un iespējamas pārneses risku attiecībā uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdztekus attiecīgo pasākumu īstenošanai konkrētā dalībvalsts sniegs atbilstošu paziņojumu ar mērķi saglabāt visas eurozonas finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

—

Pārrobežu koordinācija. Izstrādājot privātā sektora līdzdalības pasākumus, pienācīgi ņems vērā kaitīgas ietekmes un iespējamas pārneses risku attiecībā uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdztekus attiecīgo pasākumu īstenošanai konkrētā dalībvalsts sniegs atbilstošu paziņojumu ar mērķi saglabāt visas eurozonas finanšu stabilitāti.

2.   Kopējas rīcības klauzulas

Visos jaunos eurozonas valstu valdības vērtspapīros, kuru termiņš ir ilgāks nekā viens gads, no 2013. gada jūlija iekļaus kopējas rīcības klauzulas. Minēto kopējas rīcības klauzulu mērķis ir atvieglot valsts un tās privātā sektora kreditoru vienošanos saistībā ar privātā sektora līdzdalību. Kopējas rīcības klauzulu iekļaušana obligācijas noteikumos nenozīmēs lielāku saistību nepildīšanas vai parādu restrukturizācijas varbūtību šai obligācijai. Tādēļ kopējas rīcības klauzulu iekļaušana neietekmēs valsts parāda kreditora statusu.

Kopējas rīcības klauzulu galvenās iezīmes būs atbilstīgas tām, ko kopš G10 ziņojuma par kopējas rīcības klauzulām parasti izmanto Apvienotās Karalistes un ASV tirgos. Kopējas rīcības klauzulas ieviesīs tā, lai saglabātu vienlīdzīgus noteikumus eurozonas dalībvalstīs. Tas nozīmē tādu identisku un standartizētu klauzulu izmantošanu visās eurozonas dalībvalstīs, kas būtu saskaņotas attiecībā uz dalībvalstu izsniegtu vērtspapīru noteikumiem un nosacījumiem. To pamats būs atbilstīgs kopējas rīcības klauzulām, kas ir pieņemtas Ņujorkas un Anglijas tiesībās.

Kopējas rīcības klauzulās iekļaus agregēšanas klauzulu, ar kuru obligāciju turētāju kvalificēts vairākums varētu iekļaut vairākuma rīcības klauzulu saistībā ar vairākām obligāciju emisijām, uz kurām attiecas minētā klauzula un vienas jurisdikcijas tiesību akti, ja kreditoru balsu vairākums, kas nepieciešams parādu restrukturizācijai, nebūtu sasniedzams attiecībā uz vienu obligāciju emisiju. Tiks ieviesta atbilstīga pārstāvība. Par vissvarīgākajiem jautājumiem — īpašajiem jautājumiem — (piemēram, galvenie atmaksāšanas noteikumi, obligāciju konversija vai maiņa) lems ar lielāku balsu vairākumu nekā par parastiem jautājumiem. Piemēros attiecīgas prasības, kas saistītas ar kvorumu. Izmaiņas, kas pieņemtas ar attiecīgo balsu vairākumu, būs saistošas visiem obligāciju turētājiem.

Lai nodrošinātu pienācīgu balsojuma procesu, piemēros attiecīgu balsstiesību atņemšanas klauzulu. Ir paredzēts apspriest attiecīgas klauzulas, lai novērstu traucējošu juridisku rīcību.

Kopējas rīcības klauzulas ieviesīs standartizētā veidā, tādējādi nodrošinot, ka visās eurozonas jurisdikcijās to juridiskās sekas būs identiskas un eurozonas dalībvalstīs saglabās vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Eurozonas dalībvalstis pieņems vajadzīgos pasākumus, lai kopējas rīcības klauzulas stātos spēkā.

Saskaņā ar iepriekš noteiktiem nosacījumiem eurozonas dalībvalstīm arī turpmāk — pēc 2013. gada jūnija — atļaus refinansēt atlikušo parādu, neizmantojot kopējas rīcības klauzulas, lai saglabātu veco obligāciju nepieciešamo likviditāti un eurozonas dalībvalstīm dotu pietiekami daudz laika pienācīgā veidā izdot jaunas obligācijas jebkādam atsauces termiņam. Detalizētus juridiskus pasākumus kopējas rīcības klauzulu iekļaušanai eurozonas valstu valdības vērtspapīros pieņems pēc attiecīgām konsultācijām ar tirgus dalībniekiem un citām iesaistītajām pusēm, pamatojoties uz darbu, ko veiks Ekonomikas un finanšu komitejas apakškomiteja ES valsts parādu tirgu jautājumos, un tos pabeigs izstrādāt līdz 2011. gada beigām.

3.   ESM priviliģētā kreditora statuss

Tāpat kā SVF, ESM sniegs finansiālu atbalstu dalībvalstij, ja tās regulārā piekļuve tirgus finansējumam būs pasliktinājusies. Ņemot to vērā, valstu vai to valdību vadītāji ir noteikuši, ka ESM — līdzīgā veidā kā SVF — piemēros priviliģētā kreditora statusu, vienlaikus piekrītot, ka SVF priviliģēta kreditora statuss tomēr būs augstāks.

Tas stāsies spēkā 2013. gada 1. jūlijā, neskarot jebkuras citas vienošanās noteikumus un nosacījumus, kura panākta saistībā ar Eiropas finanšu stabilizācijas instrumentu (EFSI) un finansējumu Grieķijai.

EFSI un ESM pārejas noteikumi

Kā sākotnēji paredzēts, EFSI darbosies arī pēc 2013. gada jūnija, lai tādējādi pārvaldītu atlikušās obligācijas. Tas darbosies tik ilgi, kamēr būs saņēmis pilnu maksājumu par finansējumu, kas piešķirts dalībvalstīm, atmaksājis savas saistības saistībā ar izsniegtiem finanšu instrumentiem un izpildījis visus pienākumus attiecībā uz atlīdzību galvotājiem. Neizmaksātās un nefinansētās esošo aizdevumu mehānismu daļas būtu jāpārvieto uz ESM (piemēram, to daļu maksājumu un finansējumu, kas pienāksies tikai tad, kad ESM būs stājies spēkā). Konsolidētais EFSI un ESM aizdevums nepārsniedz EUR 500 miljardus.

Lai nodrošinātu sekmīgu pāreju no EFSI uz ESM, EFSI izpilddirektoram uzdos ESM izveides praktisko sagatavošanu. Par padarīto viņš regulāri ziņos Eurogrupas jautājumu darba grupai.

To dalībvalstu dalība, kas nav eurozonas dalībnieces

Dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, līdzās ESM finansiālā atbalsta darbībās eurozonas dalībvalstīm var piedalīties uz ad hoc pamata. Ja dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, piedalās šādās darbībās, tās būs pārstāvētas attiecīgajās ESM Valdes un Direktoru padomes sanāksmēs, kurās lemj par atbalsta piešķiršanu un uzraudzību. Tām laicīgi piešķirs piekļuvi jebkāda veida būtiskai informācijai, un ar tām pienācīgi konsultēsies. Eurozonas dalībvalstis atbalstīs ESM līdzvērtīga kreditora statusu, kā arī citu dalībvalstu līdzvērtīga kreditora statusu, kas sniedz divpusējus aizdevumus līdzās ESM.

Domstarpību izšķiršana

Ja eurozonas dalībvalsts un ESM starpā rodas strīds saistībā ar ESM izveides līguma interpretāciju un piemērošanu, par šo strīdu lemj Valde. Ja dalībvalsts apstrīd šo lēmumu, strīda jautājumu saskaņā ar LESD 273. pantu iesniedz Tiesai.

Saistībā ar ESM un trešo pušu attiecībām piemērojamie reglamentējošie tiesību akti un jurisdikcija tiks noteikta juridiskos aktos un līgumu dokumentos, kas pēc tam stāsies spēkā starp ESM un minētajām trešām pusēm.

Pielikums

ESM ieguldījumu sadales atslēga, pamatojoties uz ECB atslēgu

ESM ieguldījuma sadales atslēga

| Valsts | ISO | ESM atslēga |
| --- | --- | --- |
| Austrija | AT | 2.783 |
| Beļģija | BE | 3.477 |
| Kipra | CY | 0.196 |
| Igaunija | EE | 0.186 |
| Somija | FI | 1.797 |
| Francija | FR | 20.386 |
| Vācija | DE | 27.146 |
| Grieķija | EL | 2.817 |
| Īrija | IE | 1.592 |
| Itālija | IT | 17.914 |
| Luksemburga | LU | 0.250 |
| Malta | MT | 0.073 |
| Nīderlande | NL | 5.717 |
| Portugāle | PT | 2.509 |
| Slovākija | SK | 0.824 |
| Slovēnija | SI | 0.428 |
| Spānija | ES | 11.904 |
| Kopā | EA17 | 100.0 |

Valsts

ISO

ESM atslēga

Austrija

AT

2.783

Beļģija

BE

3.477

Kipra

CY

0.196

Igaunija

EE

0.186

Somija

FI

1.797

Francija

FR

20.386

Vācija

DE

27.146

Grieķija

EL

2.817

Īrija

IE

1.592

Itālija

IT

17.914

Luksemburga

LU

0.250

Malta

MT

0.073

Nīderlande

NL

5.717

Portugāle

PT

2.509

Slovākija

SK

0.824

Slovēnija

SI

0.428

Spānija

ES

11.904

Kopā

EA17

100.0

Piezīmes

ESM atslēgas pamatā ir ECB kapitāla ieguldījumu sadales atslēga.

Dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks nekā 75 % no ES vidējā līmeņa, no pagaidu korekcijas labumu gūs 12 gadus pēc to pievienošanās eurozonai.

Šī pagaidu korekcija būs trīs ceturtdaļas no NKI un ECB kapitāla daļu starpības (tātad 75 % no NKI daļas un 25 % no ECB kapitāla daļas), un to aprēķina šādi: ESM daļa = ECB atslēgas daļa – 0,75 * (ECB atslēgas daļa – NKI daļa)

Kompensācijas samazinājumu minētajām valstīm pārdala starp visām citām valstīm saskaņā ar to ECB atslēgas daļu.

NKI un IKP uz vienu iedzīvotāju 2010. gadā.

| Avoti: | ECB, Ameco un ECFIN ĢD aprēķini. |
| --- | --- |

Avoti:

ECB, Ameco un ECFIN ĢD aprēķini.

---

(1)  Tulkojums ir tikai informācijai. Vēstules oriģināls ir angļu valodā.

1

(2)  Lēmums, ko pieņem, savstarpēji vienojoties, ir lēmums, ko vienprātīgi pieņem dalībvalstis, kuras piedalās balsojumā, proti, ja kāda dalībvalsts atturas, tas nerada šķēršļus lēmuma pieņemšanai.

2

(3)  Laikā, kad notiks pāreja no EFSI uz ESM, kopējās aizdošanas spējas šo summu nepārsniegs.

3

(4)  Ja tiks panākta galīgā vienošanās politiskā līmenī.

4

(5)  Tās dalībvalsts balss, kuras saistību nepildīšana ir izlīdzināmā zaudējuma cēlonis, ir izslēgta no šā lēmuma pieņemšanas.

5

(6)  Ja dalībvalsts pievienojas eurozonai, tā attiecīgi kļūst par ESM dalībnieci ar visām tiesībām un pienākumiem.

6

(7)  Tomēr ar to saprot, ka SVF iesaiste būs saskaņā ar tā pilnvarām atbilstīgi nolīgumu pantiem un SVF Valdes attiecīgam lēmumam un politikai.

7

(8)  Saskaņā ar SVF pieeju parāda līmeni uzskata par atmaksājamu, ja ir paredzams, ka aizņēmējs spēs turpināt atmaksāt savus parādus, neveicot nereāli lielu ienākumu un izdevumu korekciju. Tāds vērtējums nosaka finansējuma pieejamību un tā piemērotu apjomu.

8

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. marts

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/37

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsGrozījumu izdarīšana Padomes Regulā (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai ***I

P7_TA(2011)0104

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (COM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

2012/C 247 E/09

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0649), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0649),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0364/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0041/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0041/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsP7_TC1-COD(2010)0318

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 581/2011.)

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/38

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsVispārējās tarifa preferences ***I

P7_TA(2011)0105

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (COM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

2012/C 247 E/10

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0142),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0135/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0135/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0051/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0051/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | prasa Komisijai nekavējoties iesniegt priekšlikumu jaunai regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai nekavējoties iesniegt priekšlikumu jaunai regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsP7_TC1-COD(2010)0140

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 512/2011.)

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/39

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEK un ASV gaisa transporta nolīgums ***

P7_TA(2011)0106

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

2012/C 247 E/11

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (15381/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu (15381/2010),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, ar kuru groza 2007. gadā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgto gaisa transporta nolīgumu (09913/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, ar kuru groza 2007. gadā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgto gaisa transporta nolīgumu (09913/2010),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0385/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0385/2010),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0046/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0046/2011),

| 1. | piekrīt protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt protokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV Kongresam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV Kongresam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0239.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/40

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEK un Kanādas gaisa transporta nolīgums ***

P7_TA(2011)0107

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, lai parakstītu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

2012/C 247 E/12

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, kas tika pieņemts Padomē (15380/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, kas tika pieņemts Padomē (15380/2010),

| — | ņemot vērā nolīguma projektu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Kanādu par gaisa transportu (08303/10/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīguma projektu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Kanādu par gaisa transportu (08303/10/2009),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta 2. daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta 1. daļu (C7-0386/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta 2. daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta 1. daļu (C7-0386/2010),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā ieteikumu Transporta un tūrisma komitejai (A7-0045/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumu Transporta un tūrisma komitejai (A7-0045/2011),

| 1. | piekrīt nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kanādas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kanādas valdībām un parlamentiem.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/40

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsES un Vjetnamas gaisa satiksmes nolīgums ***

P7_TA(2011)0108

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

2012/C 247 E/13

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14876/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14876/2010),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (07170/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (07170/2009),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0366/2010),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0044/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0044/2011),

| 1. | piekrīt nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/41

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsPeter Praet (BE) iecelšana Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā

P7_TA(2011)0110

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

2012/C 247 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (00003/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (00003/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punkta otro apakšpunktu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies (C7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punkta otro apakšpunktu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies (C7-0058/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 109. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 109. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0064/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0064/2011),

| A. | tā kā ar 2011. gada 18. februāra vēstuli Eiropadome apspriedās ar Eiropas Parlamentu par Peter Praet iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā uz astoņu gadu pilnvaru termiņu no 2011. gada 1. jūnija; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar 2011. gada 18. februāra vēstuli Eiropadome apspriedās ar Eiropas Parlamentu par Peter Praet iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā uz astoņu gadu pilnvaru termiņu no 2011. gada 1. jūnija;

| B. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar minētā līguma 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu, un tā kā novērtēšanas procesā komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar minētā līguma 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu, un tā kā novērtēšanas procesā komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā komiteja 2011. gada 16. martā rīkoja pusotru stundu ilgu kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā viņš uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā komiteja 2011. gada 16. martā rīkoja pusotru stundu ilgu kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā viņš uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | apstiprina Padomes ieteikumu Eiropadomei par Peter Praet iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes ieteikumu Eiropadomei par Peter Praet iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei un Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei un Padomei.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/42

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsVienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai ***I

P7_TA(2011)0115

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

2012/C 247 E/15

(Parastā likumdošanas procedūra – pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0638),

| — | ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 67. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 67. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0470/2007),

| — | ņemot vērā tā 2008. gada 20. novembra nostāju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2008. gada 20. novembra nostāju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu un 79. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu un 79. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas 2008. gada 9. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas 2008. gada 9. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 18. jūnija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 18. jūnija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 56. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 56. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0265/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0265/2010),

| 1. | pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 16 E, 22.1.2010., 240. lpp.

(2)  OV C 27, 3.2.2009., 114. lpp.

(3)  OV C 257, 9.10.2008., 20. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsP7_TC1-COD(2007)0229

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī

[Grozījums Nr. 122 ja nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

▐

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēti pasākumi, kas jāpieņem patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēti pasākumi, kas jāpieņem patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā.

| (2) | Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību saskaņot valsts tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem. Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Savienībai būtu jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un, izmantojot vēl spēcīgāku integrācijas politiku, vajadzētu censties piešķirt tiem tiesības un pienākumus, kas līdzvērtīgi Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. Eiropadome attiecīgi pieprasīja Padomei steidzami pieņemt tiesību aktus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem. Vajadzība sasniegt Tamperē nospraustos mērķus tika atkārtoti apstiprināta
  Stokholmas programmā, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada 10. un 11. decembrī

   (4). |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību saskaņot valsts tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem. Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Savienībai būtu jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un, izmantojot vēl spēcīgāku integrācijas politiku, vajadzētu censties piešķirt tiem tiesības un pienākumus, kas līdzvērtīgi Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. Eiropadome attiecīgi pieprasīja Padomei steidzami pieņemt tiesību aktus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem. Vajadzība sasniegt Tamperē nospraustos mērķus tika atkārtoti apstiprināta
  Stokholmas programmā, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada 10. un 11. decembrī

   (4).

| (3) | ▐ Noteikumiem par apvienotu pieteikšanās procedūru, kuras rezultātā vienā administratīvā aktā apvieno tiesības, kas ietver uzturēšanās un darba atļauju, būtu jāveicina noteikumu, kurus šobrīd piemēro dalībvalstīs, vienkāršošana un saskaņošana. Šāda procedūras vienkāršošana jau ir veikta
  vairākās
  dalībvalstīs, un procedūra ir kļuvusi efektīvāka migrantiem un viņu darba devējiem, tādējādi atvieglojot migrantu uzturēšanās un nodarbinātības likumības kontroli. |
| --- | --- |

(3)

▐ Noteikumiem par apvienotu pieteikšanās procedūru, kuras rezultātā vienā administratīvā aktā apvieno tiesības, kas ietver uzturēšanās un darba atļauju, būtu jāveicina noteikumu, kurus šobrīd piemēro dalībvalstīs, vienkāršošana un saskaņošana. Šāda procedūras vienkāršošana jau ir veikta
  vairākās
  dalībvalstīs, un procedūra ir kļuvusi efektīvāka migrantiem un viņu darba devējiem, tādējādi atvieglojot migrantu uzturēšanās un nodarbinātības likumības kontroli.

| (4) | Lai atļautu pirmo reizi ieceļot dalībvalstu teritorijā, tām vajadzētu spēt savlaicīgi izsniegt apvienotu atļauju vai, ja tās izsniedz šādas atļaujas tikai savā teritorijā, tās var izsniegt vīzu. |
| --- | --- |

(4)

Lai atļautu pirmo reizi ieceļot dalībvalstu teritorijā, tām vajadzētu spēt savlaicīgi izsniegt apvienotu atļauju vai, ja tās izsniedz šādas atļaujas tikai savā teritorijā, tās var izsniegt vīzu.

| (5) | Būtu jāparedz noteikumu kopums pieteikuma par apvienoto atļauju izskatīšanas procedūrai. Šādām procedūrām būtu jābūt efektīvām un kontrolējamām, ņemot vērā dalībvalstu pārvaldes iestāžu parasto darba slodzi, kā arī pārredzamai un taisnīgai, lai piedāvātu iesaistītajām personām atbilstošu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz noteikumu kopums pieteikuma par apvienoto atļauju izskatīšanas procedūrai. Šādām procedūrām būtu jābūt efektīvām un kontrolējamām, ņemot vērā dalībvalstu pārvaldes iestāžu parasto darba slodzi, kā arī pārredzamai un taisnīgai, lai piedāvātu iesaistītajām personām atbilstošu juridisko noteiktību.

| (6) | Nosacījumiem un kritērijiem, kuri var kalpot par pamatu apvienotās atļaujas pieteikuma noraidījumam,
  vajadzētu būt objektīviem un
  noteiktiem valsts tiesību aktos, tostarp
  pienākumam
  ievērot Savienības priekšrocības principu, kā tas jo īpaši ir noteikts 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos.
  Jebkuram noraidošam lēmumam vajadzētu būt pienācīgi pamatotam. |
| --- | --- |

(6)

Nosacījumiem un kritērijiem, kuri var kalpot par pamatu apvienotās atļaujas pieteikuma noraidījumam,
  vajadzētu būt objektīviem un
  noteiktiem valsts tiesību aktos, tostarp
  pienākumam
  ievērot Savienības priekšrocības principu, kā tas jo īpaši ir noteikts 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos.
  Jebkuram noraidošam lēmumam vajadzētu būt pienācīgi pamatotam.

| (7) | Apvienotā atļauja būtu jāizdod atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu valstspiederīgajiem (5), kas ļauj dalībvalstīm norādīt
  papildu
  informāciju, jo īpaši ziņas par to, vai šai personai ir atļauts strādāt. Arī nolūkā labāk kontrolēt migrāciju dalībvalstīm ne vien apvienotajā atļaujā, bet visās izsniegtajās uzturēšanās atļaujās ir jānorāda informācija par jebkuru atļauju strādāt, neatkarīgi no atļaujas veida vai uzturēšanās tiesību pamatojuma, ar kuru attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir atļauta uzturēšanās dalībvalsts teritorijā un piekļuve šīs dalībvalsts darba tirgum. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotā atļauja būtu jāizdod atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu valstspiederīgajiem (5), kas ļauj dalībvalstīm norādīt
  papildu
  informāciju, jo īpaši ziņas par to, vai šai personai ir atļauts strādāt. Arī nolūkā labāk kontrolēt migrāciju dalībvalstīm ne vien apvienotajā atļaujā, bet visās izsniegtajās uzturēšanās atļaujās ir jānorāda informācija par jebkuru atļauju strādāt, neatkarīgi no atļaujas veida vai uzturēšanās tiesību pamatojuma, ar kuru attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir atļauta uzturēšanās dalībvalsts teritorijā un piekļuve šīs dalībvalsts darba tirgum.

| (8) | Dalībvalstu pienākumam noteikt, vai apvienotās atļaujas pieprasījumu ir iesniedzis trešās valsts valstspiederīgais vai viņa darba devējs, nevajadzētu skart kārtību, kas paredz abu pušu līdzdalību šajā procedūrā. Dalībvalstīm būtu jānosaka, vai apvienotās atļaujas pieprasījums ir jāiesniedz mērķa dalībvalstī vai no trešās valsts. Gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgajam nav atļauts iesniegt pieteikumu no trešās valsts, dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pieteikumu var iesniegt darba devējs mērķa dalībvalstī. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstu pienākumam noteikt, vai apvienotās atļaujas pieprasījumu ir iesniedzis trešās valsts valstspiederīgais vai viņa darba devējs, nevajadzētu skart kārtību, kas paredz abu pušu līdzdalību šajā procedūrā. Dalībvalstīm būtu jānosaka, vai apvienotās atļaujas pieprasījums ir jāiesniedz mērķa dalībvalstī vai no trešās valsts. Gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgajam nav atļauts iesniegt pieteikumu no trešās valsts, dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pieteikumu var iesniegt darba devējs mērķa dalībvalstī.

| (9) | Šīs Direktīvas noteikumiem par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas citiem nolūkiem kā nodarbinātība, būtu jāattiecas vienīgi uz šādu atļauju formātu un nebūtu jāskar valsts vai Savienības noteikumi attiecībā uz uzņemšanas procedūrām un šādu atļauju izdošanas procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Šīs Direktīvas noteikumiem par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas citiem nolūkiem kā nodarbinātība, būtu jāattiecas vienīgi uz šādu atļauju formātu un nebūtu jāskar valsts vai Savienības noteikumi attiecībā uz uzņemšanas procedūrām un šādu atļauju izdošanas procedūrām.

| (10) | Šīs direktīvas noteikumiem par apvienoto pieteikšanās procedūru un vienoto atļauju nebūtu jāattiecas uz vienotajām un ilgtermiņa vīzām. |
| --- | --- |

(10)

Šīs direktīvas noteikumiem par apvienoto pieteikšanās procedūru un vienoto atļauju nebūtu jāattiecas uz vienotajām un ilgtermiņa vīzām.

| (11) | Termiņā, kas noteikts, lai pieņemtu lēmumu par pieteikumu, nebūtu jāiekļauj ne laiks, kas vajadzīgs profesionālo kvalifikāciju atzīšanai, ne laiks, kas vajadzīgs vīzas izsniegšanai. Pašreizējai direktīvai nebūtu jāskar valstu diplomu atzīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(11)

Termiņā, kas noteikts, lai pieņemtu lēmumu par pieteikumu, nebūtu jāiekļauj ne laiks, kas vajadzīgs profesionālo kvalifikāciju atzīšanai, ne laiks, kas vajadzīgs vīzas izsniegšanai. Pašreizējai direktīvai nebūtu jāskar valstu diplomu atzīšanas procedūras.

| (12) | Kompetentās iestādes iecelšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar citu iestāžu un attiecīgā gadījumā sociālo partneru loma un pienākumi attiecībā uz pieteikuma izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu par pieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Kompetentās iestādes iecelšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar citu iestāžu un attiecīgā gadījumā sociālo partneru loma un pienākumi attiecībā uz pieteikuma izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu par pieteikumu.

| (13) | Šīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu kompetenci lemt par uzņemšanu, tostarp par uzņemšanas apjomu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ierodas, lai strādātu. |
| --- | --- |

(13)

Šīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu kompetenci lemt par uzņemšanu, tostarp par uzņemšanas apjomu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ierodas, lai strādātu.

| (14) | Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir derīgs ceļošanas dokuments un dalībvalsts, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, izdota apvienotā atļauja, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (6) un 21. pantu Šengenas acquis - konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas īstenošanas konvencija) (7), vajadzētu būt tiesīgiem ieceļot un brīvi pārvietoties uz laiku līdz trim mēnešiem to dalībvalstu teritorijā, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis. |
| --- | --- |

(14)

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir derīgs ceļošanas dokuments un dalībvalsts, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, izdota apvienotā atļauja, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (6) un 21. pantu Šengenas acquis - konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas īstenošanas konvencija) (7), vajadzētu būt tiesīgiem ieceļot un brīvi pārvietoties uz laiku līdz trim mēnešiem to dalībvalstu teritorijā, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis.

| (15) | Kamēr nav
  Savienības
  tiesību aktu, trešo valstu valstspiederīgo tiesības var ievērojami atšķirties atkarībā no tā, kurā dalībvalstī viņi strādā, un no viņu valstspiederības. ▐ Lai turpmāk
  veicinātu
  saskaņotu imigrācijas politiku
  un mazinātu
  atšķirības tiesībās, kas piešķirtas
  Savienības
  pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi strādā dalībvalstī, un papildinātu esošo acquis imigrācijas jomā, būtu jānosaka tiesību kopums jo īpaši tādā formā, kas precizē politikas jomas, kurās tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, bet vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Šādu noteikumu mērķis ir izveidot Savianības teritorijā līdzvērtīgus
  minimālos
  spēles noteikumus, atzīt, ka trešo valstu valstspiederīgie, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, dod savu ieguldījumu Eiropas ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, kā arī kalpot par garantiju tam, ka tiek mazināta negodīga konkurence starp valsts pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā.
  Jēdziena “trešās valsts darba ņēmējs” definīcija saskaņā ar šo direktīvu, neskarot darba tiesisko attiecību jēdziena interpretāciju citos Savienības tiesību aktos, ietver jebkuru trešās valsts valstspiederīgo, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kuram ir atļauts strādāt atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai praksei nodarbinātības jomā.

  [Grozījums Nr. 123] |
| --- | --- |

(15)

Kamēr nav
  Savienības
  tiesību aktu, trešo valstu valstspiederīgo tiesības var ievērojami atšķirties atkarībā no tā, kurā dalībvalstī viņi strādā, un no viņu valstspiederības. ▐ Lai turpmāk
  veicinātu
  saskaņotu imigrācijas politiku
  un mazinātu
  atšķirības tiesībās, kas piešķirtas
  Savienības
  pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi strādā dalībvalstī, un papildinātu esošo acquis imigrācijas jomā, būtu jānosaka tiesību kopums jo īpaši tādā formā, kas precizē politikas jomas, kurās tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, bet vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Šādu noteikumu mērķis ir izveidot Savianības teritorijā līdzvērtīgus
  minimālos
  spēles noteikumus, atzīt, ka trešo valstu valstspiederīgie, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, dod savu ieguldījumu Eiropas ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, kā arī kalpot par garantiju tam, ka tiek mazināta negodīga konkurence starp valsts pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā.
  Jēdziena “trešās valsts darba ņēmējs” definīcija saskaņā ar šo direktīvu, neskarot darba tiesisko attiecību jēdziena interpretāciju citos Savienības tiesību aktos, ietver jebkuru trešās valsts valstspiederīgo, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kuram ir atļauts strādāt atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai praksei nodarbinātības jomā.

  [Grozījums Nr. 123]

| (16) | Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu iemeslu dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (8), Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (9), vai saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (10). |
| --- | --- |

(16)

Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu iemeslu dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (8), Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (9), vai saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (10).

| (17) | Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir ieguvuši kādas dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja statusu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (11), šī direktīva neattiecas, ņemot vērā viņu priviliģētāko statusu un īpašo uzturēšanās atļaujas veidu – Savienības pastāvīgais iedzīvotājs. |
| --- | --- |

(17)

Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir ieguvuši kādas dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja statusu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (11), šī direktīva neattiecas, ņemot vērā viņu priviliģētāko statusu un īpašo uzturēšanās atļaujas veidu – Savienības pastāvīgais iedzīvotājs.

| (18) | Šī direktīva neattiecas
  uz
  norīkotajiem
  trešo valstu valstspiederīgajiem.
  Tam nevajadzētu atsaukties uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā kādā dalībvalstī, neļaujot tiem baudīt vienlīdzīgu attieksmi ar izcelsmes dalībvalstu pilsoņiem viņu norīkošanas laikā, kā arī attiecībā uz nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, uz kuriem neattiecas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā▐ (12). [Grozījumi Nr. 122 un 124] |
| --- | --- |

(18)

Šī direktīva neattiecas
  uz
  norīkotajiem
  trešo valstu valstspiederīgajiem.
  Tam nevajadzētu atsaukties uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā kādā dalībvalstī, neļaujot tiem baudīt vienlīdzīgu attieksmi ar izcelsmes dalībvalstu pilsoņiem viņu norīkošanas laikā, kā arī attiecībā uz nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, uz kuriem neattiecas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā▐ (12). [Grozījumi Nr. 122 un 124]

| (19) | Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā ▐, šai direktīvai nevajadzētu attiekties, ņemot vērā viņu pagaidu statusu. |
| --- | --- |

(19)

Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā ▐, šai direktīvai nevajadzētu attiekties, ņemot vērā viņu pagaidu statusu.

| (20) | Tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi noteiktajās politikas jomās jābūt cieši saistītām ar trešo valstu valstspiederīgo likumīgo uzturēšanos dalībvalstī un saņemto atļauju piekļuvei tās darba tirgum, kas ir nostiprināta apvienotajā atļaujā, norādot tiesības uzturēties un strādāt, kā arī uzturēšanās atļaujās, kuras izsniegtas citos nolūkos un kurās ir norādīta informācija par atļauju strādāt. |
| --- | --- |

(20)

Tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi noteiktajās politikas jomās jābūt cieši saistītām ar trešo valstu valstspiederīgo likumīgo uzturēšanos dalībvalstī un saņemto atļauju piekļuvei tās darba tirgum, kas ir nostiprināta apvienotajā atļaujā, norādot tiesības uzturēties un strādāt, kā arī uzturēšanās atļaujās, kuras izsniegtas citos nolūkos un kurās ir norādīta informācija par atļauju strādāt.

| (21) | Ar darba apstākļiem šajā direktīvā tiek saprasts vismaz atalgojums un atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā, darba laiks un atvaļinājums, ņemot vērā ikvienu spēkā esošu koplīgumu. [Grozījumi Nr. 122 un 125] |
| --- | --- |

(21)

Ar darba apstākļiem šajā direktīvā tiek saprasts vismaz atalgojums un atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā, darba laiks un atvaļinājums, ņemot vērā ikvienu spēkā esošu koplīgumu. [Grozījumi Nr. 122 un 125]

| (22) | Profesionālā kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis citā dalībvalstī, būtu jāatzīst tādā pat veidā, kā tiek atzīta
  Savienības
  valstspiederīgo kvalifikācija, un kvalifikācija, kas iegūta trešā valstī, būtu jāņem vērā atbilstīgi noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (13).
  Trešo valstu darba ņēmējiem piešķirtās vienlīdzīgas attieksmes tiesības attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām neskar dalībvalstu kompetenci uzņemt šādus trešo valstu darba ņēmējus to darba tirgū. [Grozījumi Nr. 122 un 126] |
| --- | --- |

(22)

Profesionālā kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis citā dalībvalstī, būtu jāatzīst tādā pat veidā, kā tiek atzīta
  Savienības
  valstspiederīgo kvalifikācija, un kvalifikācija, kas iegūta trešā valstī, būtu jāņem vērā atbilstīgi noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (13).
  Trešo valstu darba ņēmējiem piešķirtās vienlīdzīgas attieksmes tiesības attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām neskar dalībvalstu kompetenci uzņemt šādus trešo valstu darba ņēmējus to darba tirgū. [Grozījumi Nr. 122 un 126]

| (23) | Trešo valstu
  strādājošiem
  būtu jābauda vienlīdzīga attieksme sociālā nodrošinājuma jomā. Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu

   (14). Šīs direktīvas noteikumus par vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā piemēro arī
  strādājošiem
  , kuri dalībvalstī ierodas tieši no trešās valsts. Tomēr sociālā nodrošinājuma jomā
  trešo valstu strādājošiem
  , kuri atrodas pārrobežu situācijā, šai direktīvai nebūtu jāpiešķir plašākas tiesības par tām, kas jau ir noteiktas esošajos
  Savienības
  tiesību aktos.
  Turklāt šai direktīvai nebūtu jāpiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras atrodas ārpus Savienības tiesību aktu jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Šī direktīva piešķir tiesības vienīgi saistībā ar tiem trešās valsts strādājošā ģimenes locekļiem, kuri uzturas kādā dalībvalstī, pamatojoties uz ģimenes atkalapvienošanos, vai tiem ģimenes locekļiem, kuri jau likumīgi kopā ar trešās valsts strādājošo uzturas attiecīgajā dalībvalstī. [Grozījumi Nr. 122 un 127] |
| --- | --- |

(23)

Trešo valstu
  strādājošiem
  būtu jābauda vienlīdzīga attieksme sociālā nodrošinājuma jomā. Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu

   (14). Šīs direktīvas noteikumus par vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā piemēro arī
  strādājošiem
  , kuri dalībvalstī ierodas tieši no trešās valsts. Tomēr sociālā nodrošinājuma jomā
  trešo valstu strādājošiem
  , kuri atrodas pārrobežu situācijā, šai direktīvai nebūtu jāpiešķir plašākas tiesības par tām, kas jau ir noteiktas esošajos
  Savienības
  tiesību aktos.
  Turklāt šai direktīvai nebūtu jāpiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras atrodas ārpus Savienības tiesību aktu jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Šī direktīva piešķir tiesības vienīgi saistībā ar tiem trešās valsts strādājošā ģimenes locekļiem, kuri uzturas kādā dalībvalstī, pamatojoties uz ģimenes atkalapvienošanos, vai tiem ģimenes locekļiem, kuri jau likumīgi kopā ar trešās valsts strādājošo uzturas attiecīgajā dalībvalstī. [Grozījumi Nr. 122 un 127]

| (24) | Savienības tiesību akti neierobežo dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās nodrošināšanas sistēmas. Ja saskaņošana nav veikta Savienības līmenī, katras dalībvalsts tiesību aktos jāparedz nosacījumi sociālās nodrošināšanas pabalstu piešķiršanai, kā arī pabalstu lielums un to piešķiršanas ilgums. Tomēr, īstenojot šīs tiesības, dalībvalstīm jāievēro Savienības tiesību akti. [Grozījumi Nr. 122 un 128] |
| --- | --- |

(24)

Savienības tiesību akti neierobežo dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās nodrošināšanas sistēmas. Ja saskaņošana nav veikta Savienības līmenī, katras dalībvalsts tiesību aktos jāparedz nosacījumi sociālās nodrošināšanas pabalstu piešķiršanai, kā arī pabalstu lielums un to piešķiršanas ilgums. Tomēr, īstenojot šīs tiesības, dalībvalstīm jāievēro Savienības tiesību akti. [Grozījumi Nr. 122 un 128]

| (25) | Dalībvalstīm vajadzētu vienlīdzīgi attiekties vismaz pret tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir nodarbināti vai kuri pēc minimālā nodarbinātības perioda ir reģistrēti kā bezdarbnieki. Ierobežojumiem attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā saskaņā ar šo direktīvu nevajadzētu skart tiesības, kas piešķirtas, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ

   (15)

  . [Grozījums Nr. 130] |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm vajadzētu vienlīdzīgi attiekties vismaz pret tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir nodarbināti vai kuri pēc minimālā nodarbinātības perioda ir reģistrēti kā bezdarbnieki. Ierobežojumiem attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā saskaņā ar šo direktīvu nevajadzētu skart tiesības, kas piešķirtas, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ

   (15)

  . [Grozījums Nr. 130]

| (26) | Vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu darba ņēmējiem neattiecas uz pasākumiem arodmācību jomā, ko finansē saskaņā ar sociālās palīdzības shēmām. [Grozījumi Nr. 122 un 129] |
| --- | --- |

(26)

Vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu darba ņēmējiem neattiecas uz pasākumiem arodmācību jomā, ko finansē saskaņā ar sociālās palīdzības shēmām. [Grozījumi Nr. 122 un 129]

| (27) | Ņemot vērā to, ka
  šīs direktīvas
  mērķi - proti, noteikt apvienotu pieteikšanās procedūru nolūkā izsniegt apvienotu atļauju, lai trešo valstu valstspiederīgie varētu strādāt dalībvalsts teritorijā, un nodrošināt tiesības trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības un iedarbības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt
  Savienības
  līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienību
  5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka
  šīs direktīvas
  mērķi - proti, noteikt apvienotu pieteikšanās procedūru nolūkā izsniegt apvienotu atļauju, lai trešo valstu valstspiederīgie varētu strādāt dalībvalsts teritorijā, un nodrošināt tiesības trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības un iedarbības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt
  Savienības
  līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienību
  5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (28) | Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības, kā arī ievēroti principi, kas atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu. |
| --- | --- |

(28)

Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības, kā arī ievēroti principi, kas atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu.

| (29) | Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

(29)

Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus.

| (30) | Dalībvalstīm vajadzētu īstenot šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (16), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (17). |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm vajadzētu īstenot šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (16), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (17).

| (31) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā
  (Nr. 21)
  par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
  LESD
  , un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, tā nav tām saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā
  (Nr. 21)
  par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
  LESD
  , un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, tā nav tām saistoša un nav jāpiemēro.

| (32) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā
  (Nr. 22)
  par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
  LESD
  , Dānija
  nepiedalās
  šīs direktīvas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā
  (Nr. 22)
  par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
  LESD
  , Dānija
  nepiedalās
  šīs direktīvas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro,

IR
  PIEŅĒMUŠI
  ŠO DIREKTĪVU.

I   nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

Šī direktīva nosaka:

| (a) | apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties
  nolūkā strādāt
  dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot
  procedūras
  viņu uzņemšanai un atvieglojot viņu statusa kontroli; kā arī |
| --- | --- |

(a)

apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties
  nolūkā strādāt
  dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot
  procedūras
  viņu uzņemšanai un atvieglojot viņu statusa kontroli; kā arī

| (b) | vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī
  , neatkarīgi no tā, ar kādu mērķi viņi tika uzņemti attiecīgās dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz vienlīdzīgu izturēšanos ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem
  . |
| --- | --- |

(b)

vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī
  , neatkarīgi no tā, ar kādu mērķi viņi tika uzņemti attiecīgās dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz vienlīdzīgu izturēšanos ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem
  .

Šī direktīva neskar dalībvalstu kompetenci attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu darba tirgū.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| a) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis LESD
  20. panta 1. punkta
  izpratnē; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis LESD
  20. panta 1. punkta
  izpratnē;

| b) | “trešās valsts darba ņēmējs” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā un kuram ir atļauts
  uzturēties
  un strādāt šajā dalībvalstī
  algotu darbu saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai valsts praksi
  ; [Grozījums Nr. 131] |
| --- | --- |

b)

“trešās valsts darba ņēmējs” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā un kuram ir atļauts
  uzturēties
  un strādāt šajā dalībvalstī
  algotu darbu saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai valsts praksi
  ; [Grozījums Nr. 131]

| c) | “apvienota atļauja” ir dalībvalsts iestāžu izdota
  uzturēšanās atļauja
  , kura dod tiesības trešās valsts valstspiederīgajam likumīgi uzturēties tās teritorijā
  , lai strādātu
  ; |
| --- | --- |

c)

“apvienota atļauja” ir dalībvalsts iestāžu izdota
  uzturēšanās atļauja
  , kura dod tiesības trešās valsts valstspiederīgajam likumīgi uzturēties tās teritorijā
  , lai strādātu
  ;

| d) | “apvienota pieteikšanās procedūra” ir procedūra, kuras rezultātā, pamatojoties uz
  apvienotu trešās valsts valstspiederīgā vai viņa darba devēja iesniegtu
  pieteikumu par atļaujas izsniegšanu ▐, lai
  viņš
  varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, pieņem lēmumu par
  šo pieteikumu apvienotajai atļaujai
  . |
| --- | --- |

d)

“apvienota pieteikšanās procedūra” ir procedūra, kuras rezultātā, pamatojoties uz
  apvienotu trešās valsts valstspiederīgā vai viņa darba devēja iesniegtu
  pieteikumu par atļaujas izsniegšanu ▐, lai
  viņš
  varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, pieņem lēmumu par
  šo pieteikumu apvienotajai atļaujai
  .

3. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz:

| a) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas uzturēties dalībvalsts teritorijā
  , lai strādātu
  , |
| --- | --- |

a)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas uzturēties dalībvalsts teritorijā
  , lai strādātu
  ,

| b) | trešo valstu
  valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību aktiem ir uzņemti dalībvalstī tādos nolūkos, kas nav saistīti ar darbu, un kuri drīkst strādāt, un kuriem ir izsniegta uzturēšanās atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002; un |
| --- | --- |

b)

trešo valstu
  valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību aktiem ir uzņemti dalībvalstī tādos nolūkos, kas nav saistīti ar darbu, un kuri drīkst strādāt, un kuriem ir izsniegta uzturēšanās atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002; un

| c) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir uzņemti dalībvalstī darba nolūkā saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir uzņemti dalībvalstī darba nolūkā saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību aktiem;

2.   Šī direktīva neattiecas uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem:

| a) | Savienības valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kuri ir izmantojuši vai izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties
  Savienības
  teritorijā
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā

   (18); |
| --- | --- |

a)

Savienības valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kuri ir izmantojuši vai izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties
  Savienības
  teritorijā
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā

   (18);

| b) | personām, kā arī viņu ģimenes locekļiem neatkarīgi no valstspiederības, kuriem saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un tās dalībvalstīm, vai arī starp Savienību un trešām valstīm tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

b)

personām, kā arī viņu ģimenes locekļiem neatkarīgi no valstspiederības, kuriem saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un tās dalībvalstīm, vai arī starp Savienību un trešām valstīm tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties;

| c) | norīkotām
  personām; |
| --- | --- |

c)

norīkotām
  personām;

| d) | personām, kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā kā uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki
  ; |
| --- | --- |

d)

personām, kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā kā uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki
  ;

| e) | personām,
  kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai
  ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā
  kā
  sezonas
  darba ņēmēji vai aukles
  ; |
| --- | --- |

e)

personām,
  kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai
  ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā
  kā
  sezonas
  darba ņēmēji vai aukles
  ;

| f) | personām, kurām ir atļauja uzturēties dalībvalstī, pamatojoties uz pagaidu aizsardzību, vai kuras ir pieteikušās uz uzturēšanās atļauju ar šādu pamatojumu un gaida lēmumu par savu statusu; |
| --- | --- |

f)

personām, kurām ir atļauja uzturēties dalībvalstī, pamatojoties uz pagaidu aizsardzību, vai kuras ir pieteikušās uz uzturēšanās atļauju ar šādu pamatojumu un gaida lēmumu par savu statusu;

| g) | personām, kurām piemēro starptautisku aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu

   (19)

  , vai kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai atbilstīgi šai direktīvai un par kuru pieteikumu vēl nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

g)

personām, kurām piemēro starptautisku aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu

   (19)

  , vai kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai atbilstīgi šai direktīvai un par kuru pieteikumu vēl nav pieņemts galīgais lēmums;

| h) | personām, kurām piemēro aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi vai kuras ir pieteikušās uz aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalstu praksi, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums par viņu pieteikumu;


  ▐ |
| --- | --- |

h)

personām, kurām piemēro aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi vai kuras ir pieteikušās uz aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalstu praksi, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums par viņu pieteikumu;

▐

| i) | personām, kuras ir pastāvīgie iedzīvotāji saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK; |
| --- | --- |

i)

personām, kuras ir pastāvīgie iedzīvotāji saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK;

| j) | personām, kuru
  izraidīšana
  ir atlikta faktiska vai juridiska pamatojuma dēļ
  ; |
| --- | --- |

j)

personām, kuru
  izraidīšana
  ir atlikta faktiska vai juridiska pamatojuma dēļ
  ;

| k) | personām, kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā kā pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

k)

personām, kuras ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas dalībvalsts teritorijā kā pašnodarbinātas personas;

| l) | personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas jūrnieka darbā vai darbā jebkurā statusā uz kuģa, kas ir reģistrēts dalībvalstī vai kuģo ar dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

l)

personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas jūrnieka darbā vai darbā jebkurā statusā uz kuģa, kas ir reģistrēts dalībvalstī vai kuģo ar dalībvalsts karogu.

3.
     
  Dalībvalstis var nolemt, ka šīs direktīvas II nodaļu nepiemēro trešās valsts valstspiederīgajiem, kuriem vai nu ir piešķirta atļauja strādāt dalībvalsts teritorijā uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, vai arī kuri ir uzņemti dalibvalstī studiju nolūkā.

4.
     
  Šīs direktīvas II nodaļu nepiemēro trešās valsts valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt, pamatojoties uz vīzu.

II   nodaļa

Apvienota pieteikšanās procedūra un apvienota atļauja

4. pants

Apvienota pieteikšanās procedūra

1.   Pieteikumu
  apvienotai atļaujai
  iesniedz apvienotā pieteikšanās procedūrā. Dalībvalstis nosaka, vai pieteikumus vienotai atļaujai iesniedz trešās valsts valstspiederīgais vai viņa/viņas darba devējs. Dalībvalstis var arī nolemt atļaut iesniegt pieteikumu vienam no tiem. Ja pieteikums ir jāiesniedz trešās valsts valstspiederīgajam, dalībvalstis ļauj pieteikumu iesniegt no trešās valsts vai, ja to paredz valsts tiesību akti, tās dalībvalsts teritorijā, kurā viņš jau ir likumīgi uzņemts.

2.   Dalībvalstis izskata pieteikumu un pieņem lēmumu piešķirt, grozīt vai atjaunot apvienoto atļauju, ja pieteikuma iesniedzējs atbilst prasībām, kas noteiktas valsts
  vai Savienības
  tiesību aktos. Lēmums piešķirt, grozīt vai atjaunot apvienoto atļauju
  uzskatāms par vienu administratīvu aktu, kas ietver
  uzturēšanās un darba
  atļauju
  .

3.
     
  Vienotā pieteikšanās procedūra neattiecas uz vīzas iegūšanas procedūru, kas var būt nepieciešama sākotnējai ieceļošanai.

4.
     
  Ja ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi, dalībvalstis izdod apvienoto atļauju trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iesniedz uzturēšanās pieteikumu, un jau uzņemtiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iesniedz pieteikumu uzturēšanās atļaujas atjaunošanai vai grozīšanai pēc valsts īstenošanas noteikumu stāšanās spēkā.

5. pants

Kompetentā iestāde

1.   Dalībvalstis izraugās iestādi, kas ir kompetenta pieņemt pieteikumu un izsniegt apvienoto atļauju.

2.   
  Kompetentā
  iestāde izskata pieteikumu un pieņem lēmumu par to pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas datuma.

Izņēmuma gadījumos, kas saistīti ar pieteikuma izskatīšanas sarežģītību, pirmajā daļā minēto termiņu var pagarināt.

Jebkādas sekas, kas izriet no tā, ka lēmums nav pieņemts šā punkta noteikumos paredzētajā termiņā, nosaka attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos.

3.   
  Kompetentā
  iestāde savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam paziņo rakstiski saskaņā ar
  valsts
  tiesību aktos noteikto paziņošanas kārtību.

4.   Ja pieteikumam pievienotā informācija
  vai dokumenti
  ir
  nepilnīgi
  saskaņā ar
  tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem
  ,
  kompetentā
  iestāde
  rakstiski
  informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju
  vai dokumentiem un var noteikt pieņemamu termiņu to sniegšanai
  . Termiņš, kas minēts 2. punktā, tiek atlikts uz laiku, kamēr iestāde saņem vajadzīgo papildu informāciju.
  Ja papildu informāciju vai dokumentus paredzētajā termiņā neiesniedz, pieteikumu var noraidīt.

6. pants

Apvienotā atļauja

1.   Dalībvalstis izsniedz apvienoto atļauju, izmantojot vienoto formu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un norāda ar darba atļauju saistīto informāciju saskaņā ar minētās Regulas pielikuma a) daļas 7.5.–9. punktu.

2.   
  Izsniedzot apvienoto atļauju
  , dalībvalstis neizsniedz nekādas papildu atļaujas, ▐ lai apliecinātu, ka ir atļauta piekļuve darba tirgum.

7. pants

Citos nolūkos, izņemot darbu izsniegtas uzturēšanās atļaujas

Izsniedzot uzturēšanās atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002, dalībvalstis:

| a) | norāda informāciju par atļauju strādāt, neatkarīgi no atļaujas veida; un |
| --- | --- |

a)

norāda informāciju par atļauju strādāt, neatkarīgi no atļaujas veida; un

| b) | neizsniedz nekādas papildu atļaujas, ▐ lai
  apliecinātu
  , ka piekļuve darba tirgum ir atļauta. |
| --- | --- |

b)

neizsniedz nekādas papildu atļaujas, ▐ lai
  apliecinātu
  , ka piekļuve darba tirgum ir atļauta.

8. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Rakstiskajā paziņojumā par lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu
  apvienotas atļaujas saņemšanai
  , grozīšanai vai atjaunošanai, vai anulē apvienoto atļauju, norāda iemeslus, pamatojoties uz kritērijiem, kas
  paredzēti
  valsts vai
  Savienības
  tiesību aktos.

2.   Katru lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu
  grozīt
  vai
  atjaunot
  , ▐ vai anulēt apvienoto atļauju, var apstrīdēt
  attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem
  . Rakstiskajā paziņojumā norāda
  tiesu vai administratīvo iestādi, kurā attiecīgā persona var iesniegt pārsūdzību, un
  pārsūdzības
  iesniegšanas
  termiņu.

3.
     
  Pieteikumu var uzskatīt par nepieņemamu, pamatojoties uz apjomu, kādā uzņemami trešo valstu valstspiederīgie, kuri ierodas darba meklējumos, un tādēļ tas nav jāizskata.

9. pants

Piekļuve informācijai

Dalībvalstis
  pēc pieprasījuma sniedz atbilstošu informāciju
  trešās valsts
  valstspiederīgajam
  un viņa darba
  devējam
  par
  pieteikuma aizpildīšanai nepieciešamajiem dokumentiem
  .

10. pants

Nodevas

Dalībvalstis var lūgt pieteikuma iesniedzējiem samaksāt nodevu ▐.
  Ja nepieciešams, dalībvalsts iekasē nodevu pieteikumu apstrādāšanai
  saskaņā ar šo direktīvu.
  Šādos gadījumos
  nodevu
  apmērs ir samērīgs,
  un to var noteikt
  , pamatojoties uz
  faktiskajām izmaksām par
  sniegtajiem pakalpojumiem saistībā ar pieteikumu apstrādi un atļauju izsniegšanu
  .

11. pants

Apvienotās atļaujas piešķirtās tiesības

Ja
  apvienotā atļauja
  izdota saskaņā ar valsts tiesību aktiem, atļaujas derīguma termiņa laikā
  tās turētājam piešķir vismaz šādas tiesības:

| a) | ieceļot ▐ un uzturēties tās dalībvalsts teritorijā, kura ir izdevusi apvienoto atļauju,
  ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs atbilst visām uzņemšanas prasībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

ieceļot ▐ un uzturēties tās dalībvalsts teritorijā, kura ir izdevusi apvienoto atļauju,
  ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs atbilst visām uzņemšanas prasībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  ;

▐

| b) | brīvi piekļūt visai tās dalībvalsts teritorijai, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos ▐; |
| --- | --- |

b)

brīvi piekļūt visai tās dalībvalsts teritorijai, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos ▐;

| c) | veikt
  īpašu profesionālo darbību
  , kas ir
  atļauta
  saskaņā ar apvienoto atļauju
  atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  ; |
| --- | --- |

c)

veikt
  īpašu profesionālo darbību
  , kas ir
  atļauta
  saskaņā ar apvienoto atļauju
  atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  ;

| d) | saņemt informāciju par viņa tiesībām, kas ir saistītas ar apvienoto atļauju un piešķirtas ar šo direktīvu
  un/vai
  valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

saņemt informāciju par viņa tiesībām, kas ir saistītas ar apvienoto atļauju un piešķirtas ar šo direktīvu
  un/vai
  valsts tiesību aktiem.

III   nodaļa

Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi

12. pants

Tiesības

1.   Trešo valstu darba ņēmēji
  , kas ir minēti 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā,
  bauda vienlīdzīgu attieksmi ar tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kurā tie uzturas, šādās jomās:

| a) | darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī veselības aizsardzība un drošība darba vietā; |
| --- | --- |

a)

darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī veselības aizsardzība un drošība darba vietā;

| b) | biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

b)

biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību;

| c) | izglītība un arodmācība; |
| --- | --- |

c)

izglītība un arodmācība;

| d) | diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām; |
| --- | --- |

d)

diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām;

| e) | sociālā nodrošinājuma jomas, kas noteiktas
  Regulā (EK) Nr. 883/2004
  ; [Grozījumi Nr. 122 un 132]

  ▐ |
| --- | --- |

e)

sociālā nodrošinājuma jomas, kas noteiktas
  Regulā (EK) Nr. 883/2004
  ; [Grozījumi Nr. 122 un 132]

▐

| f) | nodokļu priekšrocības
  , ja darba ņēmēju attiecīgajā dalībvalstī uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju attiecībā uz nodokļiem
  ; [Grozījumi Nr. 122 un 133] |
| --- | --- |

f)

nodokļu priekšrocības
  , ja darba ņēmēju attiecīgajā dalībvalstī uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju attiecībā uz nodokļiem
  ; [Grozījumi Nr. 122 un 133]

| g) | piekļuve precēm un pakalpojumiem un sabiedriski pieejamu preču un pakalpojumu piegādi, tostarp mājokļa ieguves kārtība, un atbalsts,
  un konsultāciju pakalpojumi,
  ko sniedz nodarbinātības dienesti
  , kā noteikts valsts tiesību aktos, neierobežojot tiesības slēgt līgumus saskaņā ar valsts un Savienības tiesību aktiem. [Grozījums Nr. 134] |
| --- | --- |

g)

piekļuve precēm un pakalpojumiem un sabiedriski pieejamu preču un pakalpojumu piegādi, tostarp mājokļa ieguves kārtība, un atbalsts,
  un konsultāciju pakalpojumi,
  ko sniedz nodarbinātības dienesti
  , kā noteikts valsts tiesību aktos, neierobežojot tiesības slēgt līgumus saskaņā ar valsts un Savienības tiesību aktiem. [Grozījums Nr. 134]

2.   Dalībvalstis var ierobežot ar pilsoņiem vienlīdzīgo attieksmi:

| a) | saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu:








  — | nosakot, ka to piemēro tikai tiem trešās valsts darba ņēmējiem, kuri strādā algotu darbu vai ir tādu strādājuši agrāk; [Grozījums Nr. 135] |
| --- | --- | --- |

a)

saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu:

—

nosakot, ka to piemēro tikai tiem trešās valsts darba ņēmējiem, kuri strādā algotu darbu vai ir tādu strādājuši agrāk; [Grozījums Nr. 135]

| — | to nepiemērojot tādu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir uzņemti šo valstu teritorijā saskaņā ar Direktīvu 2004/114/EK; |
| --- | --- |

—

to nepiemērojot tādu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir uzņemti šo valstu teritorijā saskaņā ar Direktīvu 2004/114/EK;

| — | to neattiecinot uz mācību stipendijām un uzturēšanās pabalstiem vai citām stipendijām un pabalstiem; |
| --- | --- |

—

to neattiecinot uz mācību stipendijām un uzturēšanās pabalstiem vai citām stipendijām un pabalstiem;

| — | nosakot īpašas prasības, tostarp attiecībā uz
  valodas prasmi
  un mācību maksu saskaņā ar valsts tiesību aktiem par iespēju iegūt augstāko un pēcvidusskolas izglītību, kas nav tieši saistīta ar kādu konkrētu nodarbinātības veidu
  ; |
| --- | --- |

—

nosakot īpašas prasības, tostarp attiecībā uz
  valodas prasmi
  un mācību maksu saskaņā ar valsts tiesību aktiem par iespēju iegūt augstāko un pēcvidusskolas izglītību, kas nav tieši saistīta ar kādu konkrētu nodarbinātības veidu
  ;

▐ [Grozījumi Nr. 122 un 136]

| b) | ierobežojot 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās tiesības
  , taču neierobežojot šādas tiesības
  attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti
  vai kuri ir bijuši nodarbināti vismaz sešus mēnešus un ir reģistrēti kā bezdarbnieki
  .

  Turklāt dalībvalstis var nolemt, ka 1. punkta e) apakšpunkts attiecībā uz ģimenes pabalstiem neattiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt dalībvalsts teritorijā laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzņemti studiju nolūkā, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt, pamatojoties uz vīzu.


  ▐ [Grozījumi Nr. 122 un 137] |
| --- | --- |

b)

ierobežojot 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās tiesības
  , taču neierobežojot šādas tiesības
  attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti
  vai kuri ir bijuši nodarbināti vismaz sešus mēnešus un ir reģistrēti kā bezdarbnieki
  .

| c) | saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ierobežojot to piemērošanu gadījumos, kad reģistrētā vai ierastā dzīvesvieta tiem trešās valsts strādājošā ģimenes locekļiem, kuriem viņš ir pieprasījis pabalstus, atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. [Grozījumi Nr. 122 un 140] |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ierobežojot to piemērošanu gadījumos, kad reģistrētā vai ierastā dzīvesvieta tiem trešās valsts strādājošā ģimenes locekļiem, kuriem viņš ir pieprasījis pabalstus, atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. [Grozījumi Nr. 122 un 140]

| d) | ▐
  saskaņā
  ar 1. punkta g) apakšpunktu:








  — | ierobežojot tās piemērošanu attiecībā uz nodarbinātiem trešo valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- | --- |

d)

▐
  saskaņā
  ar 1. punkta g) apakšpunktu:

—

ierobežojot tās piemērošanu attiecībā uz nodarbinātiem trešo valstu valstspiederīgajiem;

| — | ierobežojot pieeju mājokļiem. |
| --- | --- |

—

ierobežojot pieeju mājokļiem.

3.
     
  Direktīvas 1. punktā noteiktās tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi neskar dalībvalsts tiesības atsaukt vai atteikties atjaunot uzturēšanās atļauju, kas izsniegta saskaņā ar šo direktīvu, uzturēšanās atļauju, kas izsniegta ar darbu nesaistītā nolūkā, vai jebkuru citu atļauju strādāt dalībvalstī.

4.
     
  Trešo valstu darba ņēmēji, kuri pārceļas uz trešo valsti, vai šādu darba ņēmēju pārdzīvojušie, kuri uzturas trešās valstīs un kuru tiesības izriet no šāda darba ņēmēja statusa, saņem obligātās pensijas saistībā ar vecumu, invaliditāti vai nāvi, pamatojoties uz darba ņēmēja iepriekšēju nodarbinātību un kārtību, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 883/2004 3. pantā, ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādām pašām likmēm, kādas piemēro attiecīgo dalībvalstu valstspiederīgajiem, kad tie pārceļas uz trešo valsti. [Grozījums Nr. 141]

13. pants

Labvēlīgāki noteikumi

1.   Šo direktīvu piemēro, neierobežojot labvēlīgākus noteikumus, kas ietverti:

| a) | Savienības
  tiesību aktos, tostarp divpusējos un daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp
  Savienību
  vai starp
  Savienību
  un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses; |
| --- | --- |

a)

Savienības
  tiesību aktos, tostarp divpusējos un daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp
  Savienību
  vai starp
  Savienību
  un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses;

| b) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm.

2.   Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt noteikumus, kas ir labvēlīgāki tām personām, uz kurām attiecas direktīva.

IV   nodaļa

Nobeiguma noteikumi

14. pants

Informācijas sniegšana sabiedrībai

Katra dalībvalsts
  dara pieejamu sabiedrībai
  regulāri atjauninātu informācijas kopumu par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos dalībvalsts teritorijā
  , lai strādātu
  .

15. pants

Ziņojumu sniegšana

1.   Regulāri un pirmo reizi ... (20) Komisija
  iesniedz ziņojumu
  Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs un ierosina
  visus
  grozījumus
  , kurus tā uzskata par nepieciešamiem
  .

2.   Katru gadu un pirmo reizi ... gada (21) 1.
  jūlijā
  dalībvalstis
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību

   (22) paziņo Komisijai ▐ statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā ir piešķirtas ▐ apvienotās atļaujas ▐.

16. pants

Transponēšana

1.   Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šās direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā līdz ... (23). Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kādā veidā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

18. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm
  saskaņā ar Līgumiem
  .

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 27, 3.2.2009., 114. lpp.

1

(2)  OV C 257, 9.10.2008., 20. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta Nostāja.

3

(4)  

  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

4

OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(5)  OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

7

(8)  OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.

8

(9)  OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.

9

(10)  OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.

10

(11)  OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

11

(12)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

12

(13)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

13

(14)  

  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

14

OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

(15)  OV L 344, 29.12.2010., 1. lpp.

15

(16)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

16

(17)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

17

(18)  

  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

18

OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(19)  

  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

19

OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

(20)  OV: lūgums ievietot datumu - 3 gadi pēc datuma, kas norādīts 16. pantā.

20

(21)  Viens gads pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa.

21

(22)  

  OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.

22

OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.

(23)  
  OV: lūdzu ievietot datumu - ....

23

OV: lūdzu ievietot datumu - ....

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/55

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsPatērētāju tiesības ***I

P7_TA(2011)0116

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par patērētāju tiesībām (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 247 E/16

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlamenta priekšlikums grozījumiem (1):

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Direktīvas priekšlikums


  2. apsvērums |
| (2) | Minētās direktīvas ir pārskatītas, ņemot vērā apkopoto pieredzi, lai vienkāršotu un atjauninātu piemērojamos noteikumus, svītrotu pretrunīgos un iekļautu trūkstošos noteikumus. Pārskatīšana ir apliecinājusi, ka ir lietderīgi aizstāt minētās četras direktīvas ar šo vienu direktīvu. Šajā direktīvā attiecīgi jānosaka standarta noteikumi par kopīgajiem aspektiem
  un nav jāietver iepriekšējās direktīvās noteiktais minimālas saskaņošanas nosacījums
  ,
  saskaņā ar ko dalībvalstis varēja
  paturēt spēkā vai pieņemt
  stingrākus valsts
  noteikumus. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

(2)

Minētās direktīvas ir pārskatītas, ņemot vērā apkopoto pieredzi, lai vienkāršotu un atjauninātu piemērojamos noteikumus, svītrotu pretrunīgos un iekļautu trūkstošos noteikumus. Pārskatīšana ir apliecinājusi, ka ir lietderīgi aizstāt minētās četras direktīvas ar šo vienu direktīvu. Šajā direktīvā attiecīgi jānosaka standarta noteikumi par kopīgajiem aspektiem
  un nav jāietver iepriekšējās direktīvās noteiktais minimālas saskaņošanas nosacījums
  ,
  saskaņā ar ko dalībvalstis varēja
  paturēt spēkā vai pieņemt
  stingrākus valsts
  noteikumus.

| (2) | Minētās direktīvas ir pārskatītas, ņemot vērā apkopoto pieredzi, lai vienkāršotu un atjauninātu piemērojamos noteikumus, svītrotu pretrunīgos un iekļautu trūkstošos noteikumus. Pārskatīšana ir apliecinājusi, ka ir lietderīgi aizstāt minētās četras direktīvas ar šo vienu direktīvu. Šajā direktīvā attiecīgi jānosaka standarta noteikumi par kopīgajiem aspektiem,
  ļaujot dalībvalstīm
  paturēt spēkā vai pieņemt
  savus
  noteikumus
  , kas reglamentē citus aspektus un ar kuriem nodrošina augstāku patērētāju aizsardzības līmeni
  . |
| --- | --- |

(2)

Minētās direktīvas ir pārskatītas, ņemot vērā apkopoto pieredzi, lai vienkāršotu un atjauninātu piemērojamos noteikumus, svītrotu pretrunīgos un iekļautu trūkstošos noteikumus. Pārskatīšana ir apliecinājusi, ka ir lietderīgi aizstāt minētās četras direktīvas ar šo vienu direktīvu. Šajā direktīvā attiecīgi jānosaka standarta noteikumi par kopīgajiem aspektiem,
  ļaujot dalībvalstīm
  paturēt spēkā vai pieņemt
  savus
  noteikumus
  , kas reglamentē citus aspektus un ar kuriem nodrošina augstāku patērētāju aizsardzības līmeni
  .

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Patērētāji
  pilnībā
  neizmanto
  iespējas, ko sniedz pārrobežu distances pārdošana, kam būtu jābūt vienam no galvenajiem iekšējā tirgus izveides reālajiem rezultātiem. Salīdzinājumā ar iekšzemes distances pārdošanas būtisko pieaugumu pēdējos gados pārrobežu distances pārdošanas pieaugums ir bijis neliels. Sevišķi lielas atšķirības ir vērojamas tirdzniecības darījumiem internetā, kam ir liels turpmākas izaugsmes potenciāls. Līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām (tiešā pārdošana), attīstības potenciālu pārrobežu valstīs ierobežo vairāki faktori, piemēram, atšķirīgie valstu noteikumi patērētāju aizsardzības jomā, kuri nozares pārstāvjiem jāievēro. Salīdzinājumā ar iekšzemes tiešās pārdošanas pieaugumu pēdējos gados, it īpaši pakalpojumu nozarē (piemēram, komunālie pakalpojumi), to patērētāju skaits, kuri izmanto šo pārrobežu tirdzniecības veidu, ir palicis nemainīgs. Reaģējot uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām daudzās dalībvalstīs, maziem un vidējiem uzņēmumiem (ieskaitot individuālos
  uzņēmējus
  ) vai tiešās pārdošanas uzņēmumu aģentiem vajadzētu aktīvāk meklēt uzņēmējdarbības iespējas citās dalībvalstīs, it īpaši pierobežas reģionos. Tāpēc patērētāju informācijas
  pilnīga saskaņošana
  un atteikuma
  tiesības
  distances līgumos un līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, sekmēs iekšējā tirgus labāku darbību starp uzņēmējiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(5)

Patērētāji
  pilnībā
  neizmanto
  iespējas, ko sniedz pārrobežu distances pārdošana, kam būtu jābūt vienam no galvenajiem iekšējā tirgus izveides reālajiem rezultātiem. Salīdzinājumā ar iekšzemes distances pārdošanas būtisko pieaugumu pēdējos gados pārrobežu distances pārdošanas pieaugums ir bijis neliels. Sevišķi lielas atšķirības ir vērojamas tirdzniecības darījumiem internetā, kam ir liels turpmākas izaugsmes potenciāls. Līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām (tiešā pārdošana), attīstības potenciālu pārrobežu valstīs ierobežo vairāki faktori, piemēram, atšķirīgie valstu noteikumi patērētāju aizsardzības jomā, kuri nozares pārstāvjiem jāievēro. Salīdzinājumā ar iekšzemes tiešās pārdošanas pieaugumu pēdējos gados, it īpaši pakalpojumu nozarē (piemēram, komunālie pakalpojumi), to patērētāju skaits, kuri izmanto šo pārrobežu tirdzniecības veidu, ir palicis nemainīgs. Reaģējot uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām daudzās dalībvalstīs, maziem un vidējiem uzņēmumiem (ieskaitot individuālos
  uzņēmējus
  ) vai tiešās pārdošanas uzņēmumu aģentiem vajadzētu aktīvāk meklēt uzņēmējdarbības iespējas citās dalībvalstīs, it īpaši pierobežas reģionos. Tāpēc patērētāju informācijas
  pilnīga saskaņošana
  un atteikuma
  tiesības
  distances līgumos un līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, sekmēs iekšējā tirgus labāku darbību starp uzņēmējiem un patērētājiem.

| (5) | Pilnībā
  netiek izmantotas
  iespējas, ko sniedz pārrobežu distances pārdošana, kam būtu jābūt vienam no galvenajiem iekšējā tirgus izveides reālajiem rezultātiem. Salīdzinājumā ar iekšzemes distances pārdošanas būtisko pieaugumu pēdējos gados pārrobežu distances pārdošanas pieaugums ir bijis neliels. Sevišķi lielas atšķirības ir vērojamas tirdzniecības darījumiem internetā, kam ir liels turpmākas izaugsmes potenciāls. Līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām (tiešā pārdošana), attīstības potenciālu pārrobežu valstīs ierobežo vairāki faktori, piemēram, atšķirīgie valstu noteikumi patērētāju aizsardzības jomā, kuri nozares pārstāvjiem jāievēro. Salīdzinājumā ar iekšzemes tiešās pārdošanas pieaugumu pēdējos gados, it īpaši pakalpojumu nozarē (piemēram, komunālie pakalpojumi), to patērētāju skaits, kuri izmanto šo pārrobežu tirdzniecības veidu, ir palicis nemainīgs. Reaģējot uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām daudzās dalībvalstīs, maziem un vidējiem uzņēmumiem (ieskaitot individuālos
  tirgotājus
  ) vai tiešās pārdošanas uzņēmumu aģentiem vajadzētu aktīvāk meklēt uzņēmējdarbības iespējas citās dalībvalstīs, it īpaši pierobežas reģionos. Tāpēc
  noteiktu
  patērētāju informācijas un atteikuma
  tiesību
  distances līgumos un līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām,
  iekļauto aspektu pilnīga saskaņošana
  sekmēs
  augstāku patērētāju aizsardzības līmeni un
  iekšējā tirgus labāku darbību starp uzņēmējiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(5)

Pilnībā
  netiek izmantotas
  iespējas, ko sniedz pārrobežu distances pārdošana, kam būtu jābūt vienam no galvenajiem iekšējā tirgus izveides reālajiem rezultātiem. Salīdzinājumā ar iekšzemes distances pārdošanas būtisko pieaugumu pēdējos gados pārrobežu distances pārdošanas pieaugums ir bijis neliels. Sevišķi lielas atšķirības ir vērojamas tirdzniecības darījumiem internetā, kam ir liels turpmākas izaugsmes potenciāls. Līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām (tiešā pārdošana), attīstības potenciālu pārrobežu valstīs ierobežo vairāki faktori, piemēram, atšķirīgie valstu noteikumi patērētāju aizsardzības jomā, kuri nozares pārstāvjiem jāievēro. Salīdzinājumā ar iekšzemes tiešās pārdošanas pieaugumu pēdējos gados, it īpaši pakalpojumu nozarē (piemēram, komunālie pakalpojumi), to patērētāju skaits, kuri izmanto šo pārrobežu tirdzniecības veidu, ir palicis nemainīgs. Reaģējot uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām daudzās dalībvalstīs, maziem un vidējiem uzņēmumiem (ieskaitot individuālos
  tirgotājus
  ) vai tiešās pārdošanas uzņēmumu aģentiem vajadzētu aktīvāk meklēt uzņēmējdarbības iespējas citās dalībvalstīs, it īpaši pierobežas reģionos. Tāpēc
  noteiktu
  patērētāju informācijas un atteikuma
  tiesību
  distances līgumos un līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām,
  iekļauto aspektu pilnīga saskaņošana
  sekmēs
  augstāku patērētāju aizsardzības līmeni un
  iekšējā tirgus labāku darbību starp uzņēmējiem un patērētājiem.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Dalībvalstu tiesību aktos, kas attiecas uz patērētāju līgumiem, ir ievērojamas atšķirības, kas var radīt būtiskus konkurences traucējumus un šķēršļus iekšējā tirgus sekmīgai darbībai. Kopienas tiesību aktos, kuri pašlaik ir spēkā attiecībā uz distances līgumiem vai līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, attiecībā uz patēriņa precēm un garantijām un uz negodīgiem līguma noteikumiem, ir noteikti minimālie standarti tiesību aktu saskaņošanai, kas ļauj dalībvalstīm vajadzības gadījumā paturēt spēkā vai ieviest stingrākus pasākumus, lai savā teritorijā nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību augstākā līmenī. Turklāt dažādās direktīvās daudzi jautājumi ir reglamentēti nekonsekventi vai vispār netiek pieminēti. Šos jautājumus dažādās dalībvalstīs risina atšķirīgi. Līdz ar to valstu noteikumi, ar kuriem īsteno direktīvas par patērētāju līgumtiesībām, būtiski atšķiras. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstu tiesību aktos, kas attiecas uz patērētāju līgumiem, ir ievērojamas atšķirības, kas var radīt būtiskus konkurences traucējumus un šķēršļus iekšējā tirgus sekmīgai darbībai. Kopienas tiesību aktos, kuri pašlaik ir spēkā attiecībā uz distances līgumiem vai līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, attiecībā uz patēriņa precēm un garantijām un uz negodīgiem līguma noteikumiem, ir noteikti minimālie standarti tiesību aktu saskaņošanai, kas ļauj dalībvalstīm vajadzības gadījumā paturēt spēkā vai ieviest stingrākus pasākumus, lai savā teritorijā nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību augstākā līmenī. Turklāt dažādās direktīvās daudzi jautājumi ir reglamentēti nekonsekventi vai vispār netiek pieminēti. Šos jautājumus dažādās dalībvalstīs risina atšķirīgi. Līdz ar to valstu noteikumi, ar kuriem īsteno direktīvas par patērētāju līgumtiesībām, būtiski atšķiras.

svītrots

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Šīs atšķirības rada būtiskus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un tas ietekmē uzņēmumus un patērētājus. Uzņēmumiem, kuri vēlas uzsākt pārrobežu tirdzniecību, lai pārdotu preces vai sniegtu pakalpojumus, palielinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Sadrumstalotība arī mazina patērētāju uzticēšanos iekšējā tirgū.
  Nelabvēlīgo ietekmi uz patērētāju uzticēšanos vēl vairāk pastiprina nevienādais patērētāju aizsardzības līmenis Kopienā. Šī problēma ir sevišķi asa, ņemot vērā jaunākās tirgus attīstības tendences. |
| --- | --- |

(7)

Šīs atšķirības rada būtiskus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un tas ietekmē uzņēmumus un patērētājus. Uzņēmumiem, kuri vēlas uzsākt pārrobežu tirdzniecību, lai pārdotu preces vai sniegtu pakalpojumus, palielinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Sadrumstalotība arī mazina patērētāju uzticēšanos iekšējā tirgū.
  Nelabvēlīgo ietekmi uz patērētāju uzticēšanos vēl vairāk pastiprina nevienādais patērētāju aizsardzības līmenis Kopienā. Šī problēma ir sevišķi asa, ņemot vērā jaunākās tirgus attīstības tendences.

| (7) | Dažas
  atšķirības
  dalībvalstu tiesību aktos patērētāju līgumtiesību jomā, īpaši noteikumos, kas attiecas uz līgumiem, kas noslēgti par distances pakalpojumiem, vai līgumiem, ko slēdz ārpus uzņēmuma telpām,
  rada būtiskus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un tas ietekmē
  tirgotājus
  un patērētājus.
  Tirgotājiem
  , kuri vēlas uzsākt pārrobežu tirdzniecību, lai pārdotu preces vai sniegtu pakalpojumus, palielinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas.
  Nepamatota
  sadrumstalotība arī mazina patērētāju uzticēšanos iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Dažas
  atšķirības
  dalībvalstu tiesību aktos patērētāju līgumtiesību jomā, īpaši noteikumos, kas attiecas uz līgumiem, kas noslēgti par distances pakalpojumiem, vai līgumiem, ko slēdz ārpus uzņēmuma telpām,
  rada būtiskus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un tas ietekmē
  tirgotājus
  un patērētājus.
  Tirgotājiem
  , kuri vēlas uzsākt pārrobežu tirdzniecību, lai pārdotu preces vai sniegtu pakalpojumus, palielinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas.
  Nepamatota
  sadrumstalotība arī mazina patērētāju uzticēšanos iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Regulējuma galveno aspektu pilnīga saskaņošana būtiski
  stiprinās juridisku
  noteiktību gan patērētājiem, gan
  uzņēmējiem
  . Gan patērētāji, gan
  uzņēmēji
  varēs paļauties uz vienotu reglamentējošo noteikumu sistēmu, kura būs balstīta uz skaidri definētiem juridiskiem jēdzieniem, kas reglamentē konkrētus aspektus attiecībā uz līgumu noslēgšanu starp uzņēmumiem un patērētājiem Kopienā.
  Rezultāts būs noteikumu sadrumstalotības radīto šķēršļu novēršana un iekšējā tirgus izveide šajā teritorijā. Šos šķēršļus var novērst, tikai nosakot vienotus noteikumus Kopienas līmenī. Turklāt
  patērētājiem tiks nodrošināta patērētāju tiesību aizsardzība vienmērīgi augstā līmenī visā
  Kopienā
  . |
| --- | --- |

(8)

Regulējuma galveno aspektu pilnīga saskaņošana būtiski
  stiprinās juridisku
  noteiktību gan patērētājiem, gan
  uzņēmējiem
  . Gan patērētāji, gan
  uzņēmēji
  varēs paļauties uz vienotu reglamentējošo noteikumu sistēmu, kura būs balstīta uz skaidri definētiem juridiskiem jēdzieniem, kas reglamentē konkrētus aspektus attiecībā uz līgumu noslēgšanu starp uzņēmumiem un patērētājiem Kopienā.
  Rezultāts būs noteikumu sadrumstalotības radīto šķēršļu novēršana un iekšējā tirgus izveide šajā teritorijā. Šos šķēršļus var novērst, tikai nosakot vienotus noteikumus Kopienas līmenī. Turklāt
  patērētājiem tiks nodrošināta patērētāju tiesību aizsardzība vienmērīgi augstā līmenī visā
  Kopienā
  .

| (8) | Ja vien nav noteikts citādi un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 169. pantu, šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem nevajadzētu liegt dalībvalstīm savos tiesību aktos paredzēt vai saglabāt stingrākus pasākumus, ar kuriem palielina patērētāju aizsardzību. Tomēr
  regulējuma galveno aspektu pilnīga saskaņošana
  ir pamatota, lai nodrošinātu vienotu patērētāju aizsardzības regulatīvo sistēmu un
  būtiski
  palielinātu juridisko
  noteiktību gan patērētājiem, gan
  tirgotājiem pārrobežu uzņēmējdarbības gadījumā
  .
  Šajā gadījumā
  gan patērētāji, gan
  tirgotāji
  varēs paļauties uz vienotu reglamentējošo noteikumu sistēmu, kura būs balstīta uz skaidri definētiem juridiskiem jēdzieniem, kas reglamentē konkrētus aspektus attiecībā uz līgumu noslēgšanu starp uzņēmumiem un patērētājiem Savienībā.
  Tādā veidā patērētājiem
  tiks
  nodrošināta patērētāju tiesību aizsardzība vienmērīgi augstā līmenī visā Savienībā. Turklāt, izveidojot vienotus noteikumus Savienības līmenī, vajadzētu tikt
  novērstiem nepamatotas nesamērīgas sadrumstalotības radītiem šķēršļiem un pabeigtai iekšējā tirgus izveidei šajā jomā. |
| --- | --- |

(8)

Ja vien nav noteikts citādi un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 169. pantu, šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem nevajadzētu liegt dalībvalstīm savos tiesību aktos paredzēt vai saglabāt stingrākus pasākumus, ar kuriem palielina patērētāju aizsardzību. Tomēr
  regulējuma galveno aspektu pilnīga saskaņošana
  ir pamatota, lai nodrošinātu vienotu patērētāju aizsardzības regulatīvo sistēmu un
  būtiski
  palielinātu juridisko
  noteiktību gan patērētājiem, gan
  tirgotājiem pārrobežu uzņēmējdarbības gadījumā
  .
  Šajā gadījumā
  gan patērētāji, gan
  tirgotāji
  varēs paļauties uz vienotu reglamentējošo noteikumu sistēmu, kura būs balstīta uz skaidri definētiem juridiskiem jēdzieniem, kas reglamentē konkrētus aspektus attiecībā uz līgumu noslēgšanu starp uzņēmumiem un patērētājiem Savienībā.
  Tādā veidā patērētājiem
  tiks
  nodrošināta patērētāju tiesību aizsardzība vienmērīgi augstā līmenī visā Savienībā. Turklāt, izveidojot vienotus noteikumus Savienības līmenī, vajadzētu tikt
  novērstiem nepamatotas nesamērīgas sadrumstalotības radītiem šķēršļiem un pabeigtai iekšējā tirgus izveidei šajā jomā.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| (10a) | Šo direktīvu nevajadzētu attiecināt uz veselības aprūpi, proti, veselības aprūpes pakalpojumiem, kurus pacientiem sniedz speciālisti viņu veselības stāvokļa novērtēšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai. |
| --- | --- |

(10a)

Šo direktīvu nevajadzētu attiecināt uz veselības aprūpi, proti, veselības aprūpes pakalpojumiem, kurus pacientiem sniedz speciālisti viņu veselības stāvokļa novērtēšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| (10b) | No šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz azartspēles, tostarp loterijas un derības, ņemot vērā šo darbību specifiku, kuras dēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai piemērot šīm darbībām citus, tostarp stingrākus patērētāju aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(10b)

No šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz azartspēles, tostarp loterijas un derības, ņemot vērā šo darbību specifiku, kuras dēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai piemērot šīm darbībām citus, tostarp stingrākus patērētāju aizsardzības pasākumus.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos par patēriņa finanšu pakalpojumiem ir daudz noteikumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību. Tāpēc šīs direktīvas noteikumi attiecas uz līgumiem, kuri ir saistīti ar finanšu pakalpojumiem, tikai tik lielā mērā, cik ir vajadzīgs, lai nodrošinātu trūkstošos noteikumus. |
| --- | --- |

(11)

Spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos par patēriņa finanšu pakalpojumiem ir daudz noteikumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību. Tāpēc šīs direktīvas noteikumi attiecas uz līgumiem, kuri ir saistīti ar finanšu pakalpojumiem, tikai tik lielā mērā, cik ir vajadzīgs, lai nodrošinātu trūkstošos noteikumus.

| (11) | Spēkā esošajos
  Savienības
  tiesību aktos,
  cita starpā tajos, kas
  attiecas uz patēriņa finanšu pakalpojumiem vai kompleksajiem ceļojumiem, ir daudz noteikumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību. Tāpēc
  šīs direktīvas 5. līdz 19. pantu un 23.a pantu nevajadzētu attiecināt līgumiem par finanšu pakalpojumiem un 9. līdz 19. pantu nevajadzētu attiecināt uz distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, par kompleksajiem ceļojumiem, neskarot citus spēkā esošo Savienības tiesību aktu noteikumus. Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem dalībvalstīm, veidojot tiesību aktus jomās, kuras nereglamentē Savienības līmenī, vajadzētu smelties iedvesmu spēkā esošajos šīs jomas Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem patērētājiem un visiem līgumiem, kuri attiecas uz finanšu pakalpojumiem. Komisijas mērķim vajadzētu būt papildināt Savienības tiesību aktus finanšu pakalpojumu jomā, lai novērstu nepilnības un aizsargātu patērētājus visu veidu līgumu slēgšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(11)

Spēkā esošajos
  Savienības
  tiesību aktos,
  cita starpā tajos, kas
  attiecas uz patēriņa finanšu pakalpojumiem vai kompleksajiem ceļojumiem, ir daudz noteikumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību. Tāpēc
  šīs direktīvas 5. līdz 19. pantu un 23.a pantu nevajadzētu attiecināt līgumiem par finanšu pakalpojumiem un 9. līdz 19. pantu nevajadzētu attiecināt uz distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, par kompleksajiem ceļojumiem, neskarot citus spēkā esošo Savienības tiesību aktu noteikumus. Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem dalībvalstīm, veidojot tiesību aktus jomās, kuras nereglamentē Savienības līmenī, vajadzētu smelties iedvesmu spēkā esošajos šīs jomas Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem patērētājiem un visiem līgumiem, kuri attiecas uz finanšu pakalpojumiem. Komisijas mērķim vajadzētu būt papildināt Savienības tiesību aktus finanšu pakalpojumu jomā, lai novērstu nepilnības un aizsargātu patērētājus visu veidu līgumu slēgšanas gadījumā.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Šīs direktīvas 9. līdz 19. pantam nevajadzētu skart dalībvalstu noteikumu piemērošanu attiecībā uz nekustamā īpašuma iegādi un ar nekustamo īpašumu saistītajām garantijām vai tiesību noteikšanu vai nodošanu attiecībā uz nekustamo īpašumu. Tos nevajadzētu attiecināt arī uz līgumiem, uz kuriem attiecas šādi tiesību akti, piemēram, līgumiem par nekustamā īpašuma tirdzniecību, pirms tas uzcelts, un iegādi uz nomaksu. |
| --- | --- |

(11a)

Šīs direktīvas 9. līdz 19. pantam nevajadzētu skart dalībvalstu noteikumu piemērošanu attiecībā uz nekustamā īpašuma iegādi un ar nekustamo īpašumu saistītajām garantijām vai tiesību noteikšanu vai nodošanu attiecībā uz nekustamo īpašumu. Tos nevajadzētu attiecināt arī uz līgumiem, uz kuriem attiecas šādi tiesību akti, piemēram, līgumiem par nekustamā īpašuma tirdzniecību, pirms tas uzcelts, un iegādi uz nomaksu.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| (11b) | Ja līgumus apstiprina valsts ierēdnis atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, sarežģīta psiholoģiska situācija nerodas, tādēļ šādus līgumus vajadzētu izslēgt no šīs direktīvas 9. līdz 19. panta darbības jomas. |
| --- | --- |

(11b)

Ja līgumus apstiprina valsts ierēdnis atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, sarežģīta psiholoģiska situācija nerodas, tādēļ šādus līgumus vajadzētu izslēgt no šīs direktīvas 9. līdz 19. panta darbības jomas.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

11.c apsvērums (jauns)

| (11c) | Šajā direktīvā mehānisko transportlīdzekļu izpirkumnomas līgumus uzskata pat motorizēto transportlīdzekļu īres līgumiem, ja, beidzoties līgumam, motorizētais transportlīdzeklis tiek atdots pārdevējam. |
| --- | --- |

(11c)

Šajā direktīvā mehānisko transportlīdzekļu izpirkumnomas līgumus uzskata pat motorizēto transportlīdzekļu īres līgumiem, ja, beidzoties līgumam, motorizētais transportlīdzeklis tiek atdots pārdevējam.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

11.d apsvērums (jauns)

| (11d) | Daudzas dalībvalstis ir izvēlējušās piemērot savus patērētāju aizsardzības noteikumus arī citām organizācijām, piemēram, nevalstiskajām organizācijām, nesen darbību sākušiem uzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un arī citas dalībvalstis var vēlēties rīkoties līdzīgi. Jāatgādina, ka dalībvalstis var paplašināt šīs direktīvas īstenošanai pieņemto tiesību aktu darbības jomu, lai attiecinātu to uz fiziskām vai juridiskām personām, kas nav patērētāji šīs direktīvas izpratnē. |
| --- | --- |

(11d)

Daudzas dalībvalstis ir izvēlējušās piemērot savus patērētāju aizsardzības noteikumus arī citām organizācijām, piemēram, nevalstiskajām organizācijām, nesen darbību sākušiem uzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un arī citas dalībvalstis var vēlēties rīkoties līdzīgi. Jāatgādina, ka dalībvalstis var paplašināt šīs direktīvas īstenošanai pieņemto tiesību aktu darbības jomu, lai attiecinātu to uz fiziskām vai juridiskām personām, kas nav patērētāji šīs direktīvas izpratnē.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

11.e apsvērums (jauns)

| (11e) | Digitāls saturs, ko patērētājam nodod digitālā formātā, kā rezultātā patērētājs iegūst iespēju to izmantot pastāvīgi vai veidā, kas līdzinās fiziskam valdījumam, piemērojot šīs direktīvas noteikumus par pārdošanas līgumiem, ir jāuzskata par precēm. Tomēr atteikuma tiesības būtu izmantojamas tikai līdz brīdim, kad patērētājs pieņem lēmumu lejuplādēt šo saturu. |
| --- | --- |

(11e)

Digitāls saturs, ko patērētājam nodod digitālā formātā, kā rezultātā patērētājs iegūst iespēju to izmantot pastāvīgi vai veidā, kas līdzinās fiziskam valdījumam, piemērojot šīs direktīvas noteikumus par pārdošanas līgumiem, ir jāuzskata par precēm. Tomēr atteikuma tiesības būtu izmantojamas tikai līdz brīdim, kad patērētājs pieņem lēmumu lejuplādēt šo saturu.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| (12) | Jaunajai distances līguma definīcijai jāattiecas uz visiem gadījumiem, kad pārdošanas
  un
  pakalpojumu
  līgumus noslēdz
  , izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus (piemēram, pasta pasūtījuma kuponu, internetu, telefonu vai telefaksu). Tas nodrošinātu vienādus darbības noteikumus visiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar distances pārdošanu.
  Tas uzlabotu arī juridisko noteiktību salīdzinājumā ar pašlaik spēkā esošo definīciju, saskaņā ar kuru jābūt organizētai distances pārdošanas shēmai, kuras darbību līdz līguma noslēgšanas brīdim nodrošina tirgotājs. |
| --- | --- |

(12)

Jaunajai distances līguma definīcijai jāattiecas uz visiem gadījumiem, kad pārdošanas
  un
  pakalpojumu
  līgumus noslēdz
  , izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus (piemēram, pasta pasūtījuma kuponu, internetu, telefonu vai telefaksu). Tas nodrošinātu vienādus darbības noteikumus visiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar distances pārdošanu.
  Tas uzlabotu arī juridisko noteiktību salīdzinājumā ar pašlaik spēkā esošo definīciju, saskaņā ar kuru jābūt organizētai distances pārdošanas shēmai, kuras darbību līdz līguma noslēgšanas brīdim nodrošina tirgotājs.

| (12) | Jaunajai distances līguma definīcijai jāattiecas uz visiem gadījumiem, kad
  līgumus starp tirgotāju un patērētāju par preces piegādi vai pakalpojuma sniegšanu noslēdz saskaņā ar organizētu distances
  pārdošanas
  vai
  pakalpojumu
  sniegšanas shēmu bez pušu vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes
  , izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus (piemēram, pasta pasūtījuma kuponu, internetu, telefonu vai telefaksu).
  Uz tīmekļa vietnēm, kurās tikai sniegta informācija par tirgotāju, viņa precēm un/vai pakalpojumiem, nevajadzētu attiecinātas šādas distances pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas shēmas definīciju arī tad, ja šādās tīmekļa vietnēs ir norādīts viens vai vairāki distances saziņas līdzekļi.
  Tas nodrošinātu vienādus darbības noteikumus visiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar distances pārdošanu. |
| --- | --- |

(12)

Jaunajai distances līguma definīcijai jāattiecas uz visiem gadījumiem, kad
  līgumus starp tirgotāju un patērētāju par preces piegādi vai pakalpojuma sniegšanu noslēdz saskaņā ar organizētu distances
  pārdošanas
  vai
  pakalpojumu
  sniegšanas shēmu bez pušu vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes
  , izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus (piemēram, pasta pasūtījuma kuponu, internetu, telefonu vai telefaksu).
  Uz tīmekļa vietnēm, kurās tikai sniegta informācija par tirgotāju, viņa precēm un/vai pakalpojumiem, nevajadzētu attiecinātas šādas distances pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas shēmas definīciju arī tad, ja šādās tīmekļa vietnēs ir norādīts viens vai vairāki distances saziņas līdzekļi.
  Tas nodrošinātu vienādus darbības noteikumus visiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar distances pārdošanu.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| (13) | Distances līguma definīcijā nebūtu būtiski ietvert konkrētos apstākļus, kādos izdarīts piedāvājums vai pārrunāts līgums. Patērētāju aizsardzību nedrīkst mazināt fakts, ka tirgotājs
  tikai reizēm nodarbojas ar distances pārdošanu vai ka viņš
  izmanto organizētu shēmu, kurā darbību nodrošina trešā persona, (piemēram, tiešsaistes platformu). Tāpat par distances līgumu uzskatāms līgums par darījumu, kas pārrunāts divpusējā tirgotāja un patērētāja sarunā ārpus uzņēmuma telpām, ja šis līgums pēc tam noslēgts, izmantojot tikai distances saziņas līdzekļus (piemēram, internetu vai telefonu). Vienkāršāka definīcija veicinās juridisko noteiktību tirgotājiem un pasargās tos no negodīgas konkurences. |
| --- | --- |

(13)

Distances līguma definīcijā nebūtu būtiski ietvert konkrētos apstākļus, kādos izdarīts piedāvājums vai pārrunāts līgums. Patērētāju aizsardzību nedrīkst mazināt fakts, ka tirgotājs
  tikai reizēm nodarbojas ar distances pārdošanu vai ka viņš
  izmanto organizētu shēmu, kurā darbību nodrošina trešā persona, (piemēram, tiešsaistes platformu). Tāpat par distances līgumu uzskatāms līgums par darījumu, kas pārrunāts divpusējā tirgotāja un patērētāja sarunā ārpus uzņēmuma telpām, ja šis līgums pēc tam noslēgts, izmantojot tikai distances saziņas līdzekļus (piemēram, internetu vai telefonu). Vienkāršāka definīcija veicinās juridisko noteiktību tirgotājiem un pasargās tos no negodīgas konkurences.

| (13) | Distances līguma definīcijā nebūtu būtiski ietvert konkrētos apstākļus, kādos izdarīts piedāvājums vai pārrunāts līgums. Patērētāju aizsardzību nedrīkst mazināt fakts, ka tirgotājs izmanto organizētu
  distances pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas
  shēmu, kurā darbību nodrošina trešā persona, (piemēram, tiešsaistes platformu). Tāpat par distances līgumu uzskatāms līgums par darījumu, kas pārrunāts divpusējā tirgotāja un patērētāja sarunā ārpus uzņēmuma telpām, ja šis līgums pēc tam noslēgts, izmantojot tikai distances saziņas līdzekļus (piemēram, internetu vai telefonu). Vienkāršāka definīcija veicinās juridisko noteiktību tirgotājiem un pasargās tos no negodīgas konkurences. |
| --- | --- |

(13)

Distances līguma definīcijā nebūtu būtiski ietvert konkrētos apstākļus, kādos izdarīts piedāvājums vai pārrunāts līgums. Patērētāju aizsardzību nedrīkst mazināt fakts, ka tirgotājs izmanto organizētu
  distances pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas
  shēmu, kurā darbību nodrošina trešā persona, (piemēram, tiešsaistes platformu). Tāpat par distances līgumu uzskatāms līgums par darījumu, kas pārrunāts divpusējā tirgotāja un patērētāja sarunā ārpus uzņēmuma telpām, ja šis līgums pēc tam noslēgts, izmantojot tikai distances saziņas līdzekļus (piemēram, internetu vai telefonu). Vienkāršāka definīcija veicinās juridisko noteiktību tirgotājiem un pasargās tos no negodīgas konkurences.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| (14) | Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, jādefinē kā līgums, kas noslēgts, tirgotājam un patērētājam vienlaikus fiziski klātesot, ārpus uzņēmuma telpām, piemēram, patērētāja mājās vai darbavietā. Atrodoties ārpus uzņēmuma telpām, patērētāji
  jūt psiholoģisku spiedienu
  neatkarīgi no tā, pēc kuras puses lūguma ir noticis tirgotāja apmeklējums. Turklāt, lai novērstu noteikumu apiešanu gadījumos, kad pie patērētājiem vēršas ārpus uzņēmuma telpām, līgums, kurš pārrunāts, piemēram, pie patērētāja mājās, bet noslēgts veikalā, uzskatāms par līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām. |
| --- | --- |

(14)

Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, jādefinē kā līgums, kas noslēgts, tirgotājam un patērētājam vienlaikus fiziski klātesot, ārpus uzņēmuma telpām, piemēram, patērētāja mājās vai darbavietā. Atrodoties ārpus uzņēmuma telpām, patērētāji
  jūt psiholoģisku spiedienu
  neatkarīgi no tā, pēc kuras puses lūguma ir noticis tirgotāja apmeklējums. Turklāt, lai novērstu noteikumu apiešanu gadījumos, kad pie patērētājiem vēršas ārpus uzņēmuma telpām, līgums, kurš pārrunāts, piemēram, pie patērētāja mājās, bet noslēgts veikalā, uzskatāms par līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām.

| (14) | Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām,
  būtu
  jādefinē kā līgums, kas noslēgts, tirgotājam un patērētājam vienlaikus fiziski klātesot, ārpus uzņēmuma telpām, piemēram, patērētāja mājās vai darbavietā. Atrodoties ārpus uzņēmuma telpām, patērētāji
  īslaicīgi atrodas īpašā situācijā, kas no psiholoģiskā viedokļa un attiecībā uz preču un cenu salīdzināšanas iespēju atšķiras, piemēram, no situācijas veikalā,
  neatkarīgi no tā, pēc kuras puses lūguma ir noticis tirgotāja apmeklējums. Turklāt, lai novērstu noteikumu apiešanu gadījumos, kad pie patērētājiem vēršas ārpus uzņēmuma telpām, līgums, kurš pārrunāts, piemēram, pie patērētāja mājās, bet noslēgts veikalā, uzskatāms par līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām
  , tikai tādā gadījumā, ja galvenie līguma noteikumi ir noteikti ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas pasākuma laikā
  .
  Tomēr Direktīvā noteiktajiem informācijas sniegšanas pienākumiem nebūtu jāattiecas uz līgumiem, kuru gadījumā summa, kas jāmaksā patērētājam, nepārsniedz EUR 40, lai piemēram, neapgrūtinātu ielu tirgotājus, kas nepastarpināti pārdod preci. Šādos gadījumos nav nepieciešams paredzēt arī atteikuma tiesības, jo šāda darījuma sekas ir viegli saprotamas. Neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt iespējai un tās būtu jāmudina noteikt zemāku darījuma vērtību. |
| --- | --- |

(14)

Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām,
  būtu
  jādefinē kā līgums, kas noslēgts, tirgotājam un patērētājam vienlaikus fiziski klātesot, ārpus uzņēmuma telpām, piemēram, patērētāja mājās vai darbavietā. Atrodoties ārpus uzņēmuma telpām, patērētāji
  īslaicīgi atrodas īpašā situācijā, kas no psiholoģiskā viedokļa un attiecībā uz preču un cenu salīdzināšanas iespēju atšķiras, piemēram, no situācijas veikalā,
  neatkarīgi no tā, pēc kuras puses lūguma ir noticis tirgotāja apmeklējums. Turklāt, lai novērstu noteikumu apiešanu gadījumos, kad pie patērētājiem vēršas ārpus uzņēmuma telpām, līgums, kurš pārrunāts, piemēram, pie patērētāja mājās, bet noslēgts veikalā, uzskatāms par līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām
  , tikai tādā gadījumā, ja galvenie līguma noteikumi ir noteikti ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas pasākuma laikā
  .
  Tomēr Direktīvā noteiktajiem informācijas sniegšanas pienākumiem nebūtu jāattiecas uz līgumiem, kuru gadījumā summa, kas jāmaksā patērētājam, nepārsniedz EUR 40, lai piemēram, neapgrūtinātu ielu tirgotājus, kas nepastarpināti pārdod preci. Šādos gadījumos nav nepieciešams paredzēt arī atteikuma tiesības, jo šāda darījuma sekas ir viegli saprotamas. Neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt iespējai un tās būtu jāmudina noteikt zemāku darījuma vērtību.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| (15) | Par uzņēmuma telpām jāuzskata arī ikviena veida telpas (piemēram, veikali vai kravas automašīnas), kuras tirgotājs izmanto kā pastāvīgu vietu uzņēmējdarbības veikšanai. Tirgus būdas
  un stendi gadatirgos
  jāuzskata par uzņēmuma telpām arī tad, ja tirgotājs tās izmanto īslaicīgi. Citas telpas, kuras tirgotājs tikai īrē uz neilgu laiku un kurās nav iekārtots viņa birojs (piemēram, viesnīcas, restorāni, konferenču zāles, kinoteātri, ko īrē tirgotāji, kuriem tur nav iekārtots birojs), nav uzskatāmas par uzņēmuma telpām. Tāpat par uzņēmuma telpām nav uzskatāmas visu veidu sabiedriskās telpas, ieskaitot sabiedrisko transportu vai citas sabiedriskās vietas, un privāti mājokļi vai darbavietas. |
| --- | --- |

(15)

Par uzņēmuma telpām jāuzskata arī ikviena veida telpas (piemēram, veikali vai kravas automašīnas), kuras tirgotājs izmanto kā pastāvīgu vietu uzņēmējdarbības veikšanai. Tirgus būdas
  un stendi gadatirgos
  jāuzskata par uzņēmuma telpām arī tad, ja tirgotājs tās izmanto īslaicīgi. Citas telpas, kuras tirgotājs tikai īrē uz neilgu laiku un kurās nav iekārtots viņa birojs (piemēram, viesnīcas, restorāni, konferenču zāles, kinoteātri, ko īrē tirgotāji, kuriem tur nav iekārtots birojs), nav uzskatāmas par uzņēmuma telpām. Tāpat par uzņēmuma telpām nav uzskatāmas visu veidu sabiedriskās telpas, ieskaitot sabiedrisko transportu vai citas sabiedriskās vietas, un privāti mājokļi vai darbavietas.

| (15) | Par uzņēmuma telpām būtu jāuzskata arī ikviena veida telpas (piemēram, veikali
  , taksometri
  vai kravas automašīnas), kuras tirgotājs izmanto kā pastāvīgu vietu uzņēmējdarbības veikšanai. Tirgus būdas jāuzskata par uzņēmuma telpām arī tad, ja tirgotājs tās izmanto īslaicīgi
  vai regulāri
  . Citas telpas, kuras tirgotājs tikai īrē uz neilgu laiku un kurās nav iekārtots viņa birojs (piemēram, viesnīcas, restorāni, konferenču zāles, kinoteātri, ko īrē tirgotāji, kuriem tur nav iekārtots birojs), nav uzskatāmas par uzņēmuma telpām. Tāpat par uzņēmuma telpām nav uzskatāmas visu veidu sabiedriskās telpas, ieskaitot sabiedrisko transportu vai citas sabiedriskās vietas, un privāti mājokļi vai darbavietas. |
| --- | --- |

(15)

Par uzņēmuma telpām būtu jāuzskata arī ikviena veida telpas (piemēram, veikali
  , taksometri
  vai kravas automašīnas), kuras tirgotājs izmanto kā pastāvīgu vietu uzņēmējdarbības veikšanai. Tirgus būdas jāuzskata par uzņēmuma telpām arī tad, ja tirgotājs tās izmanto īslaicīgi
  vai regulāri
  . Citas telpas, kuras tirgotājs tikai īrē uz neilgu laiku un kurās nav iekārtots viņa birojs (piemēram, viesnīcas, restorāni, konferenču zāles, kinoteātri, ko īrē tirgotāji, kuriem tur nav iekārtots birojs), nav uzskatāmas par uzņēmuma telpām. Tāpat par uzņēmuma telpām nav uzskatāmas visu veidu sabiedriskās telpas, ieskaitot sabiedrisko transportu vai citas sabiedriskās vietas, un privāti mājokļi vai darbavietas.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | Pastāvīga informācijas nesēja definīcijā it īpaši jāietver dokumenti papīra formātā, USB atmiņas kartes, CD-ROM, DVD, atmiņas kartes
  un cietais disks datorā, kurā glabā elektronisko pastu vai pdf datni
  . |
| --- | --- |

(16)

Pastāvīga informācijas nesēja definīcijā it īpaši jāietver dokumenti papīra formātā, USB atmiņas kartes, CD-ROM, DVD, atmiņas kartes
  un cietais disks datorā, kurā glabā elektronisko pastu vai pdf datni
  .

| (16) | Pastāvīga informācijas nesēja definīcijā it īpaši jāietver dokumenti papīra formātā, USB atmiņas kartes, CD-ROM, DVD, atmiņas kartes
  vai datoru cietie diski
  .
  Lai to varētu uzskatīt par pastāvīgo informācijas nesēju, elektroniskajam pastam vai tīmekļa vietnei, pirmkārt, ir jābūt tādai, kas ļauj patērētājam saglabāt informāciju tik ilgi, cik nepieciešams to viņa interešu aizsardzībai, kuras izriet no līgumattiecībām ar tirgotāju. Otrkārt, elektroniskajam pastam vai tīmekļa vietnei jābūt tādai, kas ļauj informāciju noglabāt tādā veidā, lai tirgotājs nevarētu to vienpusēji izmainīt. |
| --- | --- |

(16)

Pastāvīga informācijas nesēja definīcijā it īpaši jāietver dokumenti papīra formātā, USB atmiņas kartes, CD-ROM, DVD, atmiņas kartes
  vai datoru cietie diski
  .
  Lai to varētu uzskatīt par pastāvīgo informācijas nesēju, elektroniskajam pastam vai tīmekļa vietnei, pirmkārt, ir jābūt tādai, kas ļauj patērētājam saglabāt informāciju tik ilgi, cik nepieciešams to viņa interešu aizsardzībai, kuras izriet no līgumattiecībām ar tirgotāju. Otrkārt, elektroniskajam pastam vai tīmekļa vietnei jābūt tādai, kas ļauj informāciju noglabāt tādā veidā, lai tirgotājs nevarētu to vienpusēji izmainīt.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| (17) | Jānodrošina, ka patērētājiem ir tiesības saņemt informāciju
  pirms
  līguma noslēgšanas. Tomēr tirgotājiem šāda informācija nebūtu jānodrošina gadījumos, kad tā jau skaidri saprotama no konteksta informācijas. Piemēram, veicot darījumu
  uzņēmuma telpās,
  no konteksta informācijas var būt skaidrs, kādas ir attiecīgā produkta galvenās īpašības, tirgotāja identitāte un piegādes kārtība. Distances darījumos un darījumos
  ārpus uzņēmuma telpām tirgotājam
  vienmēr ir pienākums sniegt informāciju par maksāšanas kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību, jo tas var nebūt skaidrs no konteksta informācijas
  . |
| --- | --- |

(17)

Jānodrošina, ka patērētājiem ir tiesības saņemt informāciju
  pirms
  līguma noslēgšanas. Tomēr tirgotājiem šāda informācija nebūtu jānodrošina gadījumos, kad tā jau skaidri saprotama no konteksta informācijas. Piemēram, veicot darījumu
  uzņēmuma telpās,
  no konteksta informācijas var būt skaidrs, kādas ir attiecīgā produkta galvenās īpašības, tirgotāja identitāte un piegādes kārtība. Distances darījumos un darījumos
  ārpus uzņēmuma telpām tirgotājam
  vienmēr ir pienākums sniegt informāciju par maksāšanas kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību, jo tas var nebūt skaidrs no konteksta informācijas
  .

| (17) | Patērētājam būtu jāsniedz visaptveroša informācija,
  pirms
  tiek slēgts saistošs līgums, kuru slēdz
  uzņēmuma telpās,
  līgums, kuru slēdz
  ārpus uzņēmuma telpām
  , vai tamlīdzīgs līgums. Sniedzot šo informāciju,
  tirgotājam
  , cik vien ir viņa spēkos to saprātīgi paredzēt, ir jāņem vērā specifiskas tādu patērētāju vajadzības, kuri ir īpaši neaizsargāti savu garīgo, fizisko vai psiholoģisko traucējumu, vecuma vai lētticības dēļ
  .
  Tomēr šādu specifisku vajadzību ņemšana vērā nedrīkst novest pie dažāda līmeņa patērētāju aizsardzības. |
| --- | --- |

(17)

Patērētājam būtu jāsniedz visaptveroša informācija,
  pirms
  tiek slēgts saistošs līgums, kuru slēdz
  uzņēmuma telpās,
  līgums, kuru slēdz
  ārpus uzņēmuma telpām
  , vai tamlīdzīgs līgums. Sniedzot šo informāciju,
  tirgotājam
  , cik vien ir viņa spēkos to saprātīgi paredzēt, ir jāņem vērā specifiskas tādu patērētāju vajadzības, kuri ir īpaši neaizsargāti savu garīgo, fizisko vai psiholoģisko traucējumu, vecuma vai lētticības dēļ
  .
  Tomēr šādu specifisku vajadzību ņemšana vērā nedrīkst novest pie dažāda līmeņa patērētāju aizsardzības.

Grozījums Nr. 228

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| (17a) | Neraugoties uz 9. pantā minēto tirgotāju atbrīvojumu no pienākuma sniegt informāciju uz pastāvīga informācijas nesēja gadījumos, kad tiek slēgti jaukta tipa līgumi ārpus uzņēmuma telpām, kuru gadījumā tirgotājs un patērētājs nekavējoties izpilda savas līgumsaistības un summa, kas patērētājam jāmaksā, nepārsniedz EUR 200, pirms līgums patērētājam kļūst saistošs, tirgotājam vienalga jāsniedz patērērājam vispusīga informācija par būtiskākajiem līguma punktiem, īpaši par cenu. |
| --- | --- |

(17a)

Neraugoties uz 9. pantā minēto tirgotāju atbrīvojumu no pienākuma sniegt informāciju uz pastāvīga informācijas nesēja gadījumos, kad tiek slēgti jaukta tipa līgumi ārpus uzņēmuma telpām, kuru gadījumā tirgotājs un patērētājs nekavējoties izpilda savas līgumsaistības un summa, kas patērētājam jāmaksā, nepārsniedz EUR 200, pirms līgums patērētājam kļūst saistošs, tirgotājam vienalga jāsniedz patērērājam vispusīga informācija par būtiskākajiem līguma punktiem, īpaši par cenu.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| (20) | Patērētājam jāzina, vai viņš slēdz līgumu ar tirgotāju vai ar starpnieku, kurš rīkojas cita patērētāja uzdevumā, jo pēdējā gadījumā uz patērētāju var neattiekties šajā direktīvā paredzētā aizsardzība. Tāpēc šim starpniekam jāinformē šis patērētājs par minēto faktu un no tā izrietošajām sekām. Jēdzienā “starpnieks” nebūtu jāietver tiešsaistes tirdzniecības platformas, kur līgumu neslēdz kādas citas puses vārdā vai uzdevumā. |
| --- | --- |

(20)

Patērētājam jāzina, vai viņš slēdz līgumu ar tirgotāju vai ar starpnieku, kurš rīkojas cita patērētāja uzdevumā, jo pēdējā gadījumā uz patērētāju var neattiekties šajā direktīvā paredzētā aizsardzība. Tāpēc šim starpniekam jāinformē šis patērētājs par minēto faktu un no tā izrietošajām sekām. Jēdzienā “starpnieks” nebūtu jāietver tiešsaistes tirdzniecības platformas, kur līgumu neslēdz kādas citas puses vārdā vai uzdevumā.

svītrots

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

22. apsvērums

| (22) | Distances pārdošanā patērētājs nevar preci apskatīt pirms līguma noslēgšanas, tādēļ viņam jānodrošina atteikuma tiesības,
  kas viņam ļauj
  noskaidrot šīs preces īpašības un kā tā darbojas. |
| --- | --- |

(22)

Distances pārdošanā patērētājs nevar preci apskatīt pirms līguma noslēgšanas, tādēļ viņam jānodrošina atteikuma tiesības,
  kas viņam ļauj
  noskaidrot šīs preces īpašības un kā tā darbojas.

| (22) | Distances pārdošanā patērētājs nevar preci apskatīt pirms līguma noslēgšanas, tādēļ viņam jānodrošina atteikuma tiesības,
  lai līdz atteikuma perioda beigām viņš var
  noskaidrot šīs preces īpašības
  , kvalitāti
  un kā tā darbojas.
  Šādas atteikuma tiesības paredz arī līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām. |
| --- | --- |

(22)

Distances pārdošanā patērētājs nevar preci apskatīt pirms līguma noslēgšanas, tādēļ viņam jānodrošina atteikuma tiesības,
  lai līdz atteikuma perioda beigām viņš var
  noskaidrot šīs preces īpašības
  , kvalitāti
  un kā tā darbojas.
  Šādas atteikuma tiesības paredz arī līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| (24) | Lai nodrošinātu juridisku noteiktību, šajā direktīvā paredzēto termiņu noteikšanā ir lietderīgi piemērot Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus. Tāpēc jāsaprot, ka visi šajā direktīvā paredzētie termiņi ir izteikti kalendāra dienās. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu juridisku noteiktību, šajā direktīvā paredzēto termiņu noteikšanā ir lietderīgi piemērot Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus. Tāpēc jāsaprot, ka visi šajā direktīvā paredzētie termiņi ir izteikti kalendāra dienās.

svītrots

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

26. apsvērums

| (26) | Gadījumos, kad patērētājs pasūta vairāk nekā vienu preci no viena un tā paša tirgotāja, šim patērētājam jābūt nodrošinātām atteikuma tiesībām par katru no šīm precēm.
  Ja preces piegādā
  atsevišķi
  , atteikuma
  termiņš sākas
  brīdī, kad patērētājs ir ieguvis
  katru atsevišķo preci
  savā īpašumā. Gadījumos, kad preci piegādā dažādās partijās vai pa daļām, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs
  vai trešā persona, kuru izraudzījies patērētājs,
  ir ieguvis savā īpašumā pēdējo partiju vai pēdējo preces daļu. |
| --- | --- |

(26)

Gadījumos, kad patērētājs pasūta vairāk nekā vienu preci no viena un tā paša tirgotāja, šim patērētājam jābūt nodrošinātām atteikuma tiesībām par katru no šīm precēm.
  Ja preces piegādā
  atsevišķi
  , atteikuma
  termiņš sākas
  brīdī, kad patērētājs ir ieguvis
  katru atsevišķo preci
  savā īpašumā. Gadījumos, kad preci piegādā dažādās partijās vai pa daļām, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs
  vai trešā persona, kuru izraudzījies patērētājs,
  ir ieguvis savā īpašumā pēdējo partiju vai pēdējo preces daļu.

| (26) | Ja preces piegādā vairākos posmos
  , atteikuma
  termiņam būtu jāsākas
  brīdī, kad patērētājs
  vai trešā persona, kas nav pārvadātājs un kuru izraudzījies patērētājs,
  ir ieguvis savā īpašumā
  pirmo preces daļu
  . Gadījumos, kad preci piegādā dažādās partijās vai pa daļām, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs ir ieguvis savā īpašumā pēdējo partiju vai pēdējo preces daļu.
  Ja patērētājs ar vienu pasūtījumu pasūtījis vairākas preces, bet tās piegādā atsevišķi, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs ir ieguvis savā īpašumā pēdējo preci. |
| --- | --- |

(26)

Ja preces piegādā vairākos posmos
  , atteikuma
  termiņam būtu jāsākas
  brīdī, kad patērētājs
  vai trešā persona, kas nav pārvadātājs un kuru izraudzījies patērētājs,
  ir ieguvis savā īpašumā
  pirmo preces daļu
  . Gadījumos, kad preci piegādā dažādās partijās vai pa daļām, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs ir ieguvis savā īpašumā pēdējo partiju vai pēdējo preces daļu.
  Ja patērētājs ar vienu pasūtījumu pasūtījis vairākas preces, bet tās piegādā atsevišķi, atteikuma termiņš sākas brīdī, kad patērētājs ir ieguvis savā īpašumā pēdējo preci.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| (27) | Ja tirgotājs pirms distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma noslēgšanas nav informējis patērētāju par atteikuma tiesībām, atteikuma termiņš jāpagarina. Tomēr, lai ilgtermiņā nodrošinātu juridisku noteiktību, jāievieš
  trīs mēnešu
  noilguma termiņš ar
  nosacījumu, ka tirgotājs ir pilnībā izpildījis savas līgumsaistības. Uzskata, ka tirgotājs ir pilnībā izpildījis savas līgumsaistības, ja ir piegādātas preces vai ja pilnībā ir izpildīti pakalpojumi, ko pasūtījis patērētājs. |
| --- | --- |

(27)

Ja tirgotājs pirms distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma noslēgšanas nav informējis patērētāju par atteikuma tiesībām, atteikuma termiņš jāpagarina. Tomēr, lai ilgtermiņā nodrošinātu juridisku noteiktību, jāievieš
  trīs mēnešu
  noilguma termiņš ar
  nosacījumu, ka tirgotājs ir pilnībā izpildījis savas līgumsaistības. Uzskata, ka tirgotājs ir pilnībā izpildījis savas līgumsaistības, ja ir piegādātas preces vai ja pilnībā ir izpildīti pakalpojumi, ko pasūtījis patērētājs.

| (27) | Ja tirgotājs pirms distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma noslēgšanas nav informējis patērētāju par atteikuma tiesībām, atteikuma termiņš jāpagarina. Tomēr, lai ilgtermiņā nodrošinātu juridisku noteiktību, jāievieš
  viena gada
  noilguma termiņš
  . Tomēr dalībvalstīm būtu jāļauj saglabāt spēkā esošos valstu tiesību aktus, saskaņā
  ar
  kuriem šo termiņu ir iespējams pagarināt. |
| --- | --- |

(27)

Ja tirgotājs pirms distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma noslēgšanas nav informējis patērētāju par atteikuma tiesībām, atteikuma termiņš jāpagarina. Tomēr, lai ilgtermiņā nodrošinātu juridisku noteiktību, jāievieš
  viena gada
  noilguma termiņš
  . Tomēr dalībvalstīm būtu jāļauj saglabāt spēkā esošos valstu tiesību aktus, saskaņā
  ar
  kuriem šo termiņu ir iespējams pagarināt.

Grozījums Nr. 229

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| (28) | Atšķirības atteikuma tiesību izmantošanas veidā rada izmaksas uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu pārdošanu.
  Saskaņotas
  standarta atteikuma
  veidlapas ieviešana patērētāju lietošanai vienkāršotu
  atteikuma
  procesu
  un
  ieviestu juridisku noteiktību
  . Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāatturas pievienot jebkādas papildu prasības visā
  Kopienā
  izmantojamajai standarta veidlapai, piemēram, attiecībā uz fonta lielumu. |
| --- | --- |

(28)

Atšķirības atteikuma tiesību izmantošanas veidā rada izmaksas uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu pārdošanu.
  Saskaņotas
  standarta atteikuma
  veidlapas ieviešana patērētāju lietošanai vienkāršotu
  atteikuma
  procesu
  un
  ieviestu juridisku noteiktību
  . Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāatturas pievienot jebkādas papildu prasības visā
  Kopienā
  izmantojamajai standarta veidlapai, piemēram, attiecībā uz fonta lielumu.

| (28) | Atšķirības atteikuma tiesību izmantošanas veidā rada izmaksas uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu pārdošanu.
  Ieviešot saskaņotu
  standarta atteikuma
  veidlapu, ko patērētājs var izmantot, būtu jāvienkāršo
  atteikuma
  process
  un
  jāievieš tiesiskā noteiktība
  . Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāatturas pievienot jebkādas papildu prasības visā
  Savienībā
  izmantojamajai standarta veidlapai, piemēram, attiecībā uz fonta lielumu.
  Tomēr patērētājam jābūt tiesīgam atteikties, izmantojot savu formulējumu ar nosacījumu, ka tas tiek skaidri darīts zināms tirgotājam. Preču nosūtīšana atpakaļ, vēstules nosūtīšana vai telefona saruna arī var atbilst šīm prasībām, taču pienākums pierādīt, ka atteikums pausts šīs direktīvas paredzētajā termiņā, gulstas uz patērētāju. Tādēļ, lai paziņotu tirgotājam par atteikuma tiesību izmantošanu, patērētāja interesēs ir izmantot pastāvīgu informācijas nesēju. |
| --- | --- |

(28)

Atšķirības atteikuma tiesību izmantošanas veidā rada izmaksas uzņēmumiem, kuri veic pārrobežu pārdošanu.
  Ieviešot saskaņotu
  standarta atteikuma
  veidlapu, ko patērētājs var izmantot, būtu jāvienkāršo
  atteikuma
  process
  un
  jāievieš tiesiskā noteiktība
  . Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāatturas pievienot jebkādas papildu prasības visā
  Savienībā
  izmantojamajai standarta veidlapai, piemēram, attiecībā uz fonta lielumu.
  Tomēr patērētājam jābūt tiesīgam atteikties, izmantojot savu formulējumu ar nosacījumu, ka tas tiek skaidri darīts zināms tirgotājam. Preču nosūtīšana atpakaļ, vēstules nosūtīšana vai telefona saruna arī var atbilst šīm prasībām, taču pienākums pierādīt, ka atteikums pausts šīs direktīvas paredzētajā termiņā, gulstas uz patērētāju. Tādēļ, lai paziņotu tirgotājam par atteikuma tiesību izmantošanu, patērētāja interesēs ir izmantot pastāvīgu informācijas nesēju.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| (30) | Atteikuma gadījumā tirgotājam būtu pienākums atmaksāt visus maksājumus, kas saņemti no patērētāja, ieskaitot maksājumus, ar kuriem segti tirgotāja izdevumi par preču piegādi patērētājam. |
| --- | --- |

(30)

Atteikuma gadījumā tirgotājam būtu pienākums atmaksāt visus maksājumus, kas saņemti no patērētāja, ieskaitot maksājumus, ar kuriem segti tirgotāja izdevumi par preču piegādi patērētājam.

| (30) | Atteikuma gadījumā tirgotājam būtu pienākums atmaksāt visus maksājumus, kas saņemti no patērētāja, ieskaitot maksājumus, ar kuriem segti tirgotāja izdevumi par preču piegādi patērētājam
  , izņemot maksājumus par steidzamu piegādi, kas veikta saskaņā ar patērētāja nepārprotamu pieprasījumu. Jābūt iespējai atmaksu veikt ar jebkādu maksāšanas veidu, ja vien tas ir likumīgs dalībvalstī, kurā patērētājs atmaksu saņem. Tādēļ atmaksu neveic, izsniedzot kuponus vai kredītzīmes. |
| --- | --- |

(30)

Atteikuma gadījumā tirgotājam būtu pienākums atmaksāt visus maksājumus, kas saņemti no patērētāja, ieskaitot maksājumus, ar kuriem segti tirgotāja izdevumi par preču piegādi patērētājam
  , izņemot maksājumus par steidzamu piegādi, kas veikta saskaņā ar patērētāja nepārprotamu pieprasījumu. Jābūt iespējai atmaksu veikt ar jebkādu maksāšanas veidu, ja vien tas ir likumīgs dalībvalstī, kurā patērētājs atmaksu saņem. Tādēļ atmaksu neveic, izsniedzot kuponus vai kredītzīmes.

Grozījums Nr. 230

Direktīvas priekšlikums

32. apsvērums

| (32) | Lai novērstu gadījumus, kad tirgotājs atmaksā naudu patērētājam, kurš nav nosūtījis preces atpakaļ, jāparedz prasība patērētājam nosūtīt preces atpakaļ ne vēlāk kā četrpadsmit dienas pēc tirgotāja informēšanas par atteikuma lēmumu. |
| --- | --- |

(32)

Lai novērstu gadījumus, kad tirgotājs atmaksā naudu patērētājam, kurš nav nosūtījis preces atpakaļ, jāparedz prasība patērētājam nosūtīt preces atpakaļ ne vēlāk kā četrpadsmit dienas pēc tirgotāja informēšanas par atteikuma lēmumu.

| (32) | Lai novērstu gadījumus, kad tirgotājs atmaksā naudu patērētājam, kurš nav nosūtījis preces atpakaļ,
  būtu
  jāparedz prasība patērētājam nosūtīt preces atpakaļ ne vēlāk kā četrpadsmit dienas pēc tirgotāja informēšanas par atteikuma lēmumu.
  Līdzīgi arī tirgotājam būtu jābūt iespējai atmaksāt naudu tikai tad, ja patērētājs ir sniedzis pierādījumus vai nosūtījis preces atpakaļ. |
| --- | --- |

(32)

Lai novērstu gadījumus, kad tirgotājs atmaksā naudu patērētājam, kurš nav nosūtījis preces atpakaļ,
  būtu
  jāparedz prasība patērētājam nosūtīt preces atpakaļ ne vēlāk kā četrpadsmit dienas pēc tirgotāja informēšanas par atteikuma lēmumu.
  Līdzīgi arī tirgotājam būtu jābūt iespējai atmaksāt naudu tikai tad, ja patērētājs ir sniedzis pierādījumus vai nosūtījis preces atpakaļ.

Grozījums Nr. 231

Direktīvas priekšlikums

33. apsvērums

| (33) | Jānosaka konkrēti izņēmumi no atteikuma tiesībām, piemēram, gadījumos, kad atteikuma tiesības nebūtu atbilstošas, ņemot vērā konkrētā produkta īpašības. Šāds izņēmums piemērojams, piemēram, vīnam, ko piegādā ilgu laiku pēc līguma noslēgšanas spekulatīvos nolūkos, kad vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām (vin en primeur). |
| --- | --- |

(33)

Jānosaka konkrēti izņēmumi no atteikuma tiesībām, piemēram, gadījumos, kad atteikuma tiesības nebūtu atbilstošas, ņemot vērā konkrētā produkta īpašības. Šāds izņēmums piemērojams, piemēram, vīnam, ko piegādā ilgu laiku pēc līguma noslēgšanas spekulatīvos nolūkos, kad vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām (vin en primeur).

| (33) | Jānosaka konkrēti izņēmumi no atteikuma tiesībām, piemēram, gadījumos, kad atteikuma tiesības nebūtu atbilstošas, ņemot vērā konkrētā produkta īpašības
  , un ja atteikuma tiesību īstenošana tirgotājam netaisnīgi radītu nelabvēlīgu situāciju
  . Šāds izņēmums
  jo īpaši
  piemērojams
  attiecībā uz pārtikas produktiem un citām no higiēnas viedokļa problemātiskām vai ātrbojīgām precēm
  , piemēram, vīnam, ko piegādā ilgu laiku pēc līguma noslēgšanas spekulatīvos nolūkos, kad vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām (vin en primeur).
  Attiecībā uz dažām citām precēm vai pakalpojumiem, kuru cenas ir atkarīgas no svārstībām tirgū, piemēram, degvielu, nebūtu jāattiecina atteikuma tiesības. |
| --- | --- |

(33)

Jānosaka konkrēti izņēmumi no atteikuma tiesībām, piemēram, gadījumos, kad atteikuma tiesības nebūtu atbilstošas, ņemot vērā konkrētā produkta īpašības
  , un ja atteikuma tiesību īstenošana tirgotājam netaisnīgi radītu nelabvēlīgu situāciju
  . Šāds izņēmums
  jo īpaši
  piemērojams
  attiecībā uz pārtikas produktiem un citām no higiēnas viedokļa problemātiskām vai ātrbojīgām precēm
  , piemēram, vīnam, ko piegādā ilgu laiku pēc līguma noslēgšanas spekulatīvos nolūkos, kad vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām (vin en primeur).
  Attiecībā uz dažām citām precēm vai pakalpojumiem, kuru cenas ir atkarīgas no svārstībām tirgū, piemēram, degvielu, nebūtu jāattiecina atteikuma tiesības.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

34. apsvērums

| (34) | Turklāt attiecībā uz distances līgumiem par tādu pakalpojumu sniegšanu, kuru izpilde sākas atteikuma termiņā (piemēram, datu datnes, kuras patērētājs lejupielādē šajā laikā), nebūtu godīgi ļaut patērētājam atteikties pēc tam, kad patērētājs pilnībā vai daļēji izmantojis šo pakalpojumu. Tāpēc patērētājam būtu jāzaudē atteikuma tiesības brīdī, kad sākas pakalpojuma izpilde ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt attiecībā uz distances līgumiem par tādu pakalpojumu sniegšanu, kuru izpilde sākas atteikuma termiņā (piemēram, datu datnes, kuras patērētājs lejupielādē šajā laikā), nebūtu godīgi ļaut patērētājam atteikties pēc tam, kad patērētājs pilnībā vai daļēji izmantojis šo pakalpojumu. Tāpēc patērētājam būtu jāzaudē atteikuma tiesības brīdī, kad sākas pakalpojuma izpilde ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu.

| (34) | Turklāt attiecībā uz distances līgumiem
  un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām,
  par tādu pakalpojumu sniegšanu, kuru izpilde sākas atteikuma termiņā (piemēram, datu datnes, kuras patērētājs lejupielādē šajā laikā), nebūtu godīgi ļaut patērētājam atteikties pēc tam, kad patērētājs pilnībā vai daļēji izmantojis šo pakalpojumu. Tāpēc patērētājam būtu jāzaudē atteikuma tiesības brīdī, kad sākas pakalpojuma izpilde ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu
  ar nosacījumu, ka runa ir par gadījumu, kad patērētājs ir devis uz informāciju balstītu piekrišanu, piemēram, patērētājs ir informēts par šā lēmuma sekām attiecībā uz atteikuma tiesību zaudēšanu
  . |
| --- | --- |

(34)

Turklāt attiecībā uz distances līgumiem
  un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām,
  par tādu pakalpojumu sniegšanu, kuru izpilde sākas atteikuma termiņā (piemēram, datu datnes, kuras patērētājs lejupielādē šajā laikā), nebūtu godīgi ļaut patērētājam atteikties pēc tam, kad patērētājs pilnībā vai daļēji izmantojis šo pakalpojumu. Tāpēc patērētājam būtu jāzaudē atteikuma tiesības brīdī, kad sākas pakalpojuma izpilde ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu
  ar nosacījumu, ka runa ir par gadījumu, kad patērētājs ir devis uz informāciju balstītu piekrišanu, piemēram, patērētājs ir informēts par šā lēmuma sekām attiecībā uz atteikuma tiesību zaudēšanu
  .

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

37. apsvērums

| (37) | Vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad atteikuma tiesības jāpiemēro visu veidu līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, izņemot stingri noteiktos apstākļos, kurus var viegli pierādīt.
  Tāpēc atteikuma tiesības nebūtu jāpiemēro steidzamiem remontiem patērētāja mājās, kad šādas atteikuma tiesības būtu nesavietojamas ar ārkārtas stāvokli, un lielveikalu piedāvātajiem pakalpojumiem preču piegādei mājās, kas ļauj patērētājiem lielveikala tīmekļa vietnē izvēlēties pārtiku, dzērienus un citas preces, kuras ir paredzētas tūlītējam pašu patēriņam, un saņemt tās mājās. Šīs preces nav dārgas, un patērētāji tās pērk regulāri ikdienas patēriņam vai ikdienas lietošanai saimniecībā, tāpēc uz tām nebūtu jāattiecina atteikuma tiesības. Galvenās grūtības, ar kurām sastopas patērētāji, un galvenais strīdu cēlonis ar tirgotājiem ir saistīts ar preču piegādi, ieskaitot preces, kuras pazūd vai transportēšanas laikā tiek sabojātas, kā arī novēlotu un nepilnīgu piegādi. Tāpēc ir lietderīgi precizēt un saskaņot valstu noteikumus par piegādi uz par riska nodošanu. |
| --- | --- |

(37)

Vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad atteikuma tiesības jāpiemēro visu veidu līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, izņemot stingri noteiktos apstākļos, kurus var viegli pierādīt.
  Tāpēc atteikuma tiesības nebūtu jāpiemēro steidzamiem remontiem patērētāja mājās, kad šādas atteikuma tiesības būtu nesavietojamas ar ārkārtas stāvokli, un lielveikalu piedāvātajiem pakalpojumiem preču piegādei mājās, kas ļauj patērētājiem lielveikala tīmekļa vietnē izvēlēties pārtiku, dzērienus un citas preces, kuras ir paredzētas tūlītējam pašu patēriņam, un saņemt tās mājās. Šīs preces nav dārgas, un patērētāji tās pērk regulāri ikdienas patēriņam vai ikdienas lietošanai saimniecībā, tāpēc uz tām nebūtu jāattiecina atteikuma tiesības. Galvenās grūtības, ar kurām sastopas patērētāji, un galvenais strīdu cēlonis ar tirgotājiem ir saistīts ar preču piegādi, ieskaitot preces, kuras pazūd vai transportēšanas laikā tiek sabojātas, kā arī novēlotu un nepilnīgu piegādi. Tāpēc ir lietderīgi precizēt un saskaņot valstu noteikumus par piegādi uz par riska nodošanu.

| (37) | Vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad atteikuma tiesības jāpiemēro visu veidu
  distances līgumos un
  līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, izņemot stingri noteiktos apstākļos, kurus var viegli pierādīt. |
| --- | --- |

(37)

Vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad atteikuma tiesības jāpiemēro visu veidu
  distances līgumos un
  līgumos, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, izņemot stingri noteiktos apstākļos, kurus var viegli pierādīt.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| (37a) | Galvenās grūtības, ar kurām sastopas patērētāji, un galvenais strīdu cēlonis ar tirgotājiem ir saistīts ar preču piegādi, ietverot preces, kuras transportēšanas laikā pazūd vai tiek sabojātas, un kuru piegāde ir novēlota vai daļēja. Tāpēc ir lietderīgi precizēt un saskaņot valstu noteikumus par piegādi un par riska pāriešanu. |
| --- | --- |

(37a)

Galvenās grūtības, ar kurām sastopas patērētāji, un galvenais strīdu cēlonis ar tirgotājiem ir saistīts ar preču piegādi, ietverot preces, kuras transportēšanas laikā pazūd vai tiek sabojātas, un kuru piegāde ir novēlota vai daļēja. Tāpēc ir lietderīgi precizēt un saskaņot valstu noteikumus par piegādi un par riska pāriešanu.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

37.b apsvērums (jauns)

| (37b) | Ja tirgotājs nav izpildījis preces piegādes pienākumu, patērētājam uz kāda pastāvīgā informācijas nesēja būtu ne ilgāk kā septiņu dienu laikā jāpieprasa piegādes saistību izpilde un jāpaziņo nodoms nepiegādāšanas gadījumā izbeigt līgumu. Uzskata, ka patērētājs ir izbeidzis līguma saistības, ja līdz līguma beigu datumam nav veiktas nekādas darbības. Neskarot tiesības uz atlīdzību par zaudējumiem, gadījumos, kad patērētājs jau ir samaksājis, patērētājam vajadzētu būt tiesībām septiņu dienu laikā pēc līguma atsaukuma pieprasīt atmaksāt naudu. Jāparedz iespēja dalībvalstīm pieņemt vai paturēt spēkā savus noteikumus, lai ar tiem nodrošinātu augstāku patērētāju aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(37b)

Ja tirgotājs nav izpildījis preces piegādes pienākumu, patērētājam uz kāda pastāvīgā informācijas nesēja būtu ne ilgāk kā septiņu dienu laikā jāpieprasa piegādes saistību izpilde un jāpaziņo nodoms nepiegādāšanas gadījumā izbeigt līgumu. Uzskata, ka patērētājs ir izbeidzis līguma saistības, ja līdz līguma beigu datumam nav veiktas nekādas darbības. Neskarot tiesības uz atlīdzību par zaudējumiem, gadījumos, kad patērētājs jau ir samaksājis, patērētājam vajadzētu būt tiesībām septiņu dienu laikā pēc līguma atsaukuma pieprasīt atmaksāt naudu. Jāparedz iespēja dalībvalstīm pieņemt vai paturēt spēkā savus noteikumus, lai ar tiem nodrošinātu augstāku patērētāju aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

38. apsvērums

| (38) | Pārdodot preces patērētājiem, tās var piegādāt dažādi.
  Lai ņemtu vērā šīs dažādās piegādes iespējas, vajadzīgo elastīgumu nodrošinās tikai noteikumi, no kuriem var brīvi atkāpties
  . Patērētājiem jābūt aizsargātiem pret jebkādu zaudējumu risku vai risku, ka precēm, kad tirgotājs organizē to transportēšanu, tiktu nodarīts kaitējums. Jaunie noteikumi par riska nodošanu nebūtu jāpiemēro gadījumos, kas patērētāji bez attaisnojoša iemesla novilcina preču iegūšanu īpašumā (piemēram, kad preces netiek izņemtas pastā termiņā, ko pasts norādījis). Šādos apstākļos patērētājiem būtu jāuzņemas zaudējumu vai bojājumu risks pēc piegādes laika, par ko patērētājs bija vienojies ar tirgotāju. |
| --- | --- |

(38)

Pārdodot preces patērētājiem, tās var piegādāt dažādi.
  Lai ņemtu vērā šīs dažādās piegādes iespējas, vajadzīgo elastīgumu nodrošinās tikai noteikumi, no kuriem var brīvi atkāpties
  . Patērētājiem jābūt aizsargātiem pret jebkādu zaudējumu risku vai risku, ka precēm, kad tirgotājs organizē to transportēšanu, tiktu nodarīts kaitējums. Jaunie noteikumi par riska nodošanu nebūtu jāpiemēro gadījumos, kas patērētāji bez attaisnojoša iemesla novilcina preču iegūšanu īpašumā (piemēram, kad preces netiek izņemtas pastā termiņā, ko pasts norādījis). Šādos apstākļos patērētājiem būtu jāuzņemas zaudējumu vai bojājumu risks pēc piegādes laika, par ko patērētājs bija vienojies ar tirgotāju.

| (38) | Pārdodot preces patērētājiem, tās var piegādāt dažādi
  : nekavējoties vai vēlāk
  .
  Ja puses nav vienojušās par konkrētu preces piegādes datumu, tirgotājam jāveic piegāde pēc iespējas agrāk un ne vēlāk kā trīsdesmit dienu laikā pēc līguma noslēgšanas
  . Patērētājiem jābūt aizsargātiem pret jebkādu zaudējumu risku vai risku, ka precēm, kad tirgotājs organizē to transportēšanu, tiktu nodarīts kaitējums. Jaunie noteikumi par riska nodošanu nebūtu jāpiemēro gadījumos, kas patērētāji bez attaisnojoša iemesla novilcina preču iegūšanu īpašumā (piemēram, kad preces netiek izņemtas pastā termiņā, ko pasts norādījis). Šādos apstākļos patērētājiem būtu jāuzņemas zaudējumu vai bojājumu risks pēc piegādes laika, par ko patērētājs bija vienojies ar tirgotāju. |
| --- | --- |

(38)

Pārdodot preces patērētājiem, tās var piegādāt dažādi
  : nekavējoties vai vēlāk
  .
  Ja puses nav vienojušās par konkrētu preces piegādes datumu, tirgotājam jāveic piegāde pēc iespējas agrāk un ne vēlāk kā trīsdesmit dienu laikā pēc līguma noslēgšanas
  . Patērētājiem jābūt aizsargātiem pret jebkādu zaudējumu risku vai risku, ka precēm, kad tirgotājs organizē to transportēšanu, tiktu nodarīts kaitējums. Jaunie noteikumi par riska nodošanu nebūtu jāpiemēro gadījumos, kas patērētāji bez attaisnojoša iemesla novilcina preču iegūšanu īpašumā (piemēram, kad preces netiek izņemtas pastā termiņā, ko pasts norādījis). Šādos apstākļos patērētājiem būtu jāuzņemas zaudējumu vai bojājumu risks pēc piegādes laika, par ko patērētājs bija vienojies ar tirgotāju.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| (38a) | Daudzos darījumos patērētājiem netiek nodrošināta pietiekama maksāšanas līdzekļu izvēle vai arī patērētājiem papildus jāmaksā par to, ja tie atsakās izmantot noteiktus maksāšanas līdzekļus. Šīs problēmas risināšanai vajadzētu pieņemt noteikumus, ar kuriem nodrošina, ka tirgotājs piedāvās patērētājam izmantot vairākus maksāšanas līdzekļus, un distances līgumu gadījumā būtu jāparedz iespēja izmantot gan elektroniskos, gan neelektroniskos maksāšanas līdzekļus. Piemēram, neelektroniskas maksāšanas sistēmas izmantošana varētu nozīmēt, ka tiek nodrošināta iespēja izdrukāt pasūtījumu no tirgotāja tīmekļa vietnes, par kuru skaidrā naudā samaksātu bankā vai kādā citā tirgotāja kontaktpunktā. |
| --- | --- |

(38a)

Daudzos darījumos patērētājiem netiek nodrošināta pietiekama maksāšanas līdzekļu izvēle vai arī patērētājiem papildus jāmaksā par to, ja tie atsakās izmantot noteiktus maksāšanas līdzekļus. Šīs problēmas risināšanai vajadzētu pieņemt noteikumus, ar kuriem nodrošina, ka tirgotājs piedāvās patērētājam izmantot vairākus maksāšanas līdzekļus, un distances līgumu gadījumā būtu jāparedz iespēja izmantot gan elektroniskos, gan neelektroniskos maksāšanas līdzekļus. Piemēram, neelektroniskas maksāšanas sistēmas izmantošana varētu nozīmēt, ka tiek nodrošināta iespēja izdrukāt pasūtījumu no tirgotāja tīmekļa vietnes, par kuru skaidrā naudā samaksātu bankā vai kādā citā tirgotāja kontaktpunktā.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

39. apsvērums

| (39) | Jānosaka, ka tirgotājs ir atbildīgs attiecībā pret patērētāju, ja preces neatbilst līgumā noteiktajam. Uzskatāms, ka preces atbilst līgumā noteiktajam, ja tās atbilst vairākiem nosacījumiem galvenokārt attiecībā uz šo preču īpašībām. Preču kvalitāte un darbība, ko patērētāji var pamatoti prasīt, inter alia būs cieši saistīta ar to, vai šīs preces ir jaunas vai lietotas un ar šo preču paredzēto lietošanas ilgumu. |
| --- | --- |

(39)

Jānosaka, ka tirgotājs ir atbildīgs attiecībā pret patērētāju, ja preces neatbilst līgumā noteiktajam. Uzskatāms, ka preces atbilst līgumā noteiktajam, ja tās atbilst vairākiem nosacījumiem galvenokārt attiecībā uz šo preču īpašībām. Preču kvalitāte un darbība, ko patērētāji var pamatoti prasīt, inter alia būs cieši saistīta ar to, vai šīs preces ir jaunas vai lietotas un ar šo preču paredzēto lietošanas ilgumu.

| (39) | Tirgotājam būtu jābūt atbildīgam attiecībā pret patērētāju, ja preces neatbilst līgumā noteiktajam. Uzskatāms, ka preces atbilst līgumā noteiktajam, ja tās atbilst vairākiem nosacījumiem galvenokārt attiecībā uz šo preču īpašībām un skaitu. Preču kvalitāte un darbība, ko patērētāji var pamatoti prasīt, inter alia būs cieši saistīta ar to, vai šīs preces ir jaunas vai lietotas un ar šo preču paredzēto lietošanas ilgumu.
  Preces uzskata par līgumam neatbilstošām, ja piegādātas citas preces nekā pasūtīts vai ja nav piegādātas visas pasūtītās preces. |
| --- | --- |

(39)

Tirgotājam būtu jābūt atbildīgam attiecībā pret patērētāju, ja preces neatbilst līgumā noteiktajam. Uzskatāms, ka preces atbilst līgumā noteiktajam, ja tās atbilst vairākiem nosacījumiem galvenokārt attiecībā uz šo preču īpašībām un skaitu. Preču kvalitāte un darbība, ko patērētāji var pamatoti prasīt, inter alia būs cieši saistīta ar to, vai šīs preces ir jaunas vai lietotas un ar šo preču paredzēto lietošanas ilgumu.
  Preces uzskata par līgumam neatbilstošām, ja piegādātas citas preces nekā pasūtīts vai ja nav piegādātas visas pasūtītās preces.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

40. apsvērums

| (40) | Ja preces neatbilst līgumā noteiktajam, pirmkārt, patērētājam jābūt nodrošinātai iespējai prasīt, lai tirgotājs preces salabo vai samaina tās pēc tirgotāja paša izvēles, izņemot gadījumus, kad tirgotājs pierāda, ka šādi aizsardzības līdzekļi ir prettiesiski, nav reāli vai ir saistīti ar tirgotāja nesamērīgiem ieguldījumiem. Tirgotāja ieguldījumi jānosaka objektīvi, ņemot vērā izmaksas, kas rodas tirgotājam, novēršot neatbilstības, un preču vērtību, kā arī to, cik būtiskas ir neatbilstības. Rezerves daļu trūkums nebūtu uzskatāms par attaisnojošu iemeslu tirgotāja nespējai novērst neatbilstības piemērotā termiņā vai bez nesamērīgiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(40)

Ja preces neatbilst līgumā noteiktajam, pirmkārt, patērētājam jābūt nodrošinātai iespējai prasīt, lai tirgotājs preces salabo vai samaina tās pēc tirgotāja paša izvēles, izņemot gadījumus, kad tirgotājs pierāda, ka šādi aizsardzības līdzekļi ir prettiesiski, nav reāli vai ir saistīti ar tirgotāja nesamērīgiem ieguldījumiem. Tirgotāja ieguldījumi jānosaka objektīvi, ņemot vērā izmaksas, kas rodas tirgotājam, novēršot neatbilstības, un preču vērtību, kā arī to, cik būtiskas ir neatbilstības. Rezerves daļu trūkums nebūtu uzskatāms par attaisnojošu iemeslu tirgotāja nespējai novērst neatbilstības piemērotā termiņā vai bez nesamērīgiem ieguldījumiem.

| (40) | Vispirms patērētājam vajadzētu būt iespējai prasīt, lai pārdevējs preces salabo vai to vietā piegādā citas, ja vien šādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi nav neiespējami vai nesamērīgi. Tas, vai aizsardzības līdzeklis ir nesamērīgs, būtu jānosaka objektīvi. Aizsardzības līdzeklis būtu uzskatāms par nesamērīgu, ja tā radītās izmaksas salīdzinājumā ar citiem aizsardzības līdzekļiem būtu nepamatoti augstākas. Lai noteiktu, vai izmaksas ir nepamatoti augstākas, viena aizsardzības līdzekļa izmaksām vajadzētu būt ievērojami augstākām par cita aizsardzības līdzekļa izmaksām. |
| --- | --- |

(40)

Vispirms patērētājam vajadzētu būt iespējai prasīt, lai pārdevējs preces salabo vai to vietā piegādā citas, ja vien šādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi nav neiespējami vai nesamērīgi. Tas, vai aizsardzības līdzeklis ir nesamērīgs, būtu jānosaka objektīvi. Aizsardzības līdzeklis būtu uzskatāms par nesamērīgu, ja tā radītās izmaksas salīdzinājumā ar citiem aizsardzības līdzekļiem būtu nepamatoti augstākas. Lai noteiktu, vai izmaksas ir nepamatoti augstākas, viena aizsardzības līdzekļa izmaksām vajadzētu būt ievērojami augstākām par cita aizsardzības līdzekļa izmaksām.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

41. apsvērums

| (41) | Patērētājam nebūtu jāsedz izdevumi, kas saistīti ar neatbilstību novēršanu, it īpaši sūtīšanas, darba un materiālu izmaksas. Turklāt patērētājiem nebūtu jākompensē tirgotājam izdevumi saistībā ar tādu preču lietošanu, kurām ir defekts. |
| --- | --- |

(41)

Patērētājam nebūtu jāsedz izdevumi, kas saistīti ar neatbilstību novēršanu, it īpaši sūtīšanas, darba un materiālu izmaksas. Turklāt patērētājiem nebūtu jākompensē tirgotājam izdevumi saistībā ar tādu preču lietošanu, kurām ir defekts.

| (41) | Patērētājam nebūtu jāsedz izdevumi, kas saistīti ar neatbilstību novēršanu, it īpaši sūtīšanas, darba un materiālu izmaksas. Turklāt patērētājiem nebūtu jākompensē tirgotājam izdevumi saistībā ar tādu preču lietošanu, kurām ir defekts.
  Patērētājam būtu jābūt tiesībām pieprasīt atlīdzināt jebkādus zaudējumus atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, kas radušies pārdošanas līguma nepildīšanas dēļ un kurus tirgotājs nav atlīdzinājis. Jābūt iespējai par šādiem zaudējumiem uzskatīt arī nemantisku kaitējumu, ja to paredz piemērojamie dalībvalsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(41)

Patērētājam nebūtu jāsedz izdevumi, kas saistīti ar neatbilstību novēršanu, it īpaši sūtīšanas, darba un materiālu izmaksas. Turklāt patērētājiem nebūtu jākompensē tirgotājam izdevumi saistībā ar tādu preču lietošanu, kurām ir defekts.
  Patērētājam būtu jābūt tiesībām pieprasīt atlīdzināt jebkādus zaudējumus atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, kas radušies pārdošanas līguma nepildīšanas dēļ un kurus tirgotājs nav atlīdzinājis. Jābūt iespējai par šādiem zaudējumiem uzskatīt arī nemantisku kaitējumu, ja to paredz piemērojamie dalībvalsts tiesību akti.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

42. apsvērums

| (42) | Gadījumos, kad tirgotājs ir atteicies novērst neatbilstības vai kad tirgotājam vairāk nekā vienu reizi nav izdevies novērst šādas neatbilstības,
  patērētājam
  būtu jābūt
  tiesībām brīvi izvēlēties kādu no iespējamiem neatbilstību novēršanas veidiem.
  Tirgotāja atteikšanās var būt skaidri formulēta vai netieši pausta, un pēdējā gadījumā tas nozīmē, ka tirgotājs neatbild vai ignorē patērētāja prasību novērst neatbilstības
  . |
| --- | --- |

(42)

Gadījumos, kad tirgotājs ir atteicies novērst neatbilstības vai kad tirgotājam vairāk nekā vienu reizi nav izdevies novērst šādas neatbilstības,
  patērētājam
  būtu jābūt
  tiesībām brīvi izvēlēties kādu no iespējamiem neatbilstību novēršanas veidiem.
  Tirgotāja atteikšanās var būt skaidri formulēta vai netieši pausta, un pēdējā gadījumā tas nozīmē, ka tirgotājs neatbild vai ignorē patērētāja prasību novērst neatbilstības
  .

| (42) | Patērētājam
  vajadzētu būt
  tiesībām brīvi izvēlēties kādu no iespējamiem neatbilstību novēršanas veidiem
  , ja viņam nav tiesības prasīt preču salabošanu vai nomainīšanu
  .
  Lai patērētājiem nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savos tiesību aktos pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus par tiesībām brīvi izvēlēties aizsardzības līdzekļus līgumsaistību neizpildes gadījumā
  . |
| --- | --- |

(42)

Patērētājam
  vajadzētu būt
  tiesībām brīvi izvēlēties kādu no iespējamiem neatbilstību novēršanas veidiem
  , ja viņam nav tiesības prasīt preču salabošanu vai nomainīšanu
  .
  Lai patērētājiem nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savos tiesību aktos pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus par tiesībām brīvi izvēlēties aizsardzības līdzekļus līgumsaistību neizpildes gadījumā
  .

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| (42a) | Būtu jāparedz noteikums, ka noteiktos gadījumos tirgotāju var saukt pie atbildības par neatbilstību, kas pastāvējusi laika periodā, kad risks pārgājis patērētājam, pat ja neatbilstība kļūs acīm redzama tikai pēc tam. |
| --- | --- |

(42a)

Būtu jāparedz noteikums, ka noteiktos gadījumos tirgotāju var saukt pie atbildības par neatbilstību, kas pastāvējusi laika periodā, kad risks pārgājis patērētājam, pat ja neatbilstība kļūs acīm redzama tikai pēc tam.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| (42b) | Ja tirgotājam kā gala pārdevējam ir jāuzņemas atbildība pret patērētāju ražotāja rīcības vai bezdarbības dēļ, būtu jānodrošina, ka tirgotājs kā gala pārdevējs var vērsties ar prasību pret atbildīgo personu vai personām līgumsaistību ķēdē. Šajā sakarībā valstu noteikumos būtu jānosaka atbildīgā persona vai personas, kā arī attiecīgie pasākumi un procedūra. |
| --- | --- |

(42b)

Ja tirgotājam kā gala pārdevējam ir jāuzņemas atbildība pret patērētāju ražotāja rīcības vai bezdarbības dēļ, būtu jānodrošina, ka tirgotājs kā gala pārdevējs var vērsties ar prasību pret atbildīgo personu vai personām līgumsaistību ķēdē. Šajā sakarībā valstu noteikumos būtu jānosaka atbildīgā persona vai personas, kā arī attiecīgie pasākumi un procedūra.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

42.c apsvērums (jauns)

| (42c) | Neatbilstības gadījumā patērētājam vajadzētu būt tiesībām uz divus gadus ilgu atbildības periodu. Kamēr nav pierādīts pretējais, par labu patērētājam būtu jāprezumē, ka neatbilstība, kas ir pamanīta sešu mēnešu laikā pēc riska pārejas, pastāvēja jau riska pārejas brīdī. Lai patērētājiem nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni, dalībvalstīm būtu jābūt iespējai savos tiesību aktos pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus, ar kuriem nosaka atbildības periodus, pierādīšanas pienākuma maiņas termiņus vai īpašus noteikumus attiecībā uz ievērojamu neatbilstību, kas kļūst zināma pēc atbildības perioda beigām. |
| --- | --- |

(42c)

Neatbilstības gadījumā patērētājam vajadzētu būt tiesībām uz divus gadus ilgu atbildības periodu. Kamēr nav pierādīts pretējais, par labu patērētājam būtu jāprezumē, ka neatbilstība, kas ir pamanīta sešu mēnešu laikā pēc riska pārejas, pastāvēja jau riska pārejas brīdī. Lai patērētājiem nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni, dalībvalstīm būtu jābūt iespējai savos tiesību aktos pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus, ar kuriem nosaka atbildības periodus, pierādīšanas pienākuma maiņas termiņus vai īpašus noteikumus attiecībā uz ievērojamu neatbilstību, kas kļūst zināma pēc atbildības perioda beigām.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

43. apsvērums

| (43) | Saskaņā ar Direktīvu 1999/44/EK dalībvalstis var noteikt laiku vismaz divus mēnešus, kad patērētājam jāinformē tirgotājs par neatbilstībām. Atšķirīgie transponēšanas tiesību akti ir radījuši šķēršļus tirdzniecībai. Tāpēc šis ar regulējumu saistītais risinājums ir jāsvītro un jāuzlabo juridiskā noteiktība, nosakot par pienākumu patērētājiem informēt tirgotāju par neatbilstību divos mēnešos pēc tās atklāšanas. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Direktīvu 1999/44/EK dalībvalstis var noteikt laiku vismaz divus mēnešus, kad patērētājam jāinformē tirgotājs par neatbilstībām. Atšķirīgie transponēšanas tiesību akti ir radījuši šķēršļus tirdzniecībai. Tāpēc šis ar regulējumu saistītais risinājums ir jāsvītro un jāuzlabo juridiskā noteiktība, nosakot par pienākumu patērētājiem informēt tirgotāju par neatbilstību divos mēnešos pēc tās atklāšanas.

svītrots

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

44. apsvērums

| (44) | Daži tirgotāji vai ražotāji piedāvā patērētājiem tirdzniecības garantijas. Lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti, tirdzniecības garantijām būtu jāietver konkrēta informācija, ieskaitot šo garantiju ilgumu, teritoriālo piemērošanu un paziņojumu, ka šī garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības. |
| --- | --- |

(44)

Daži tirgotāji vai ražotāji piedāvā patērētājiem tirdzniecības garantijas. Lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti, tirdzniecības garantijām būtu jāietver konkrēta informācija, ieskaitot šo garantiju ilgumu, teritoriālo piemērošanu un paziņojumu, ka šī garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības.

| (44) | Daži tirgotāji vai ražotāji piedāvā patērētājiem tirdzniecības garantijas. Lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti, tirdzniecības garantijā būtu jāietver konkrēta informācija, ieskaitot šo garantiju ilgumu, teritoriālo piemērošanu un paziņojumu, ka šī garantija neietekmē
  dalībvalstu spēkā esošajos tiesību aktos noteiktās, kā arī šajā direktīvā paredzētās
  patērētāja likumīgās tiesības. |
| --- | --- |

(44)

Daži tirgotāji vai ražotāji piedāvā patērētājiem tirdzniecības garantijas. Lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti, tirdzniecības garantijā būtu jāietver konkrēta informācija, ieskaitot šo garantiju ilgumu, teritoriālo piemērošanu un paziņojumu, ka šī garantija neietekmē
  dalībvalstu spēkā esošajos tiesību aktos noteiktās, kā arī šajā direktīvā paredzētās
  patērētāja likumīgās tiesības.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

45.a apsvērums (jauns)

| (45a) | Saskaņotie regulatīvie aspekti attiecas tikai uz līgumiem, kas noslēgti starp uzņēmumiem un patērētājiem. Tādēļ noteikumiem par negodīgiem līgumu nosacījumiem nebūtu jāskar dalībvalstu tiesību akti tādā jomā kā līgumi saistībā ar nodarbinātību, līgumi saistībā ar mantojuma tiesībām, līgumi saistībā ar ģimenes tiesībām un līgumi saistībā ar uzņēmumu apvienošanu un organizēšanu vai partnerības nolīgumiem un sadarbības noteikumiem. |
| --- | --- |

(45a)

Saskaņotie regulatīvie aspekti attiecas tikai uz līgumiem, kas noslēgti starp uzņēmumiem un patērētājiem. Tādēļ noteikumiem par negodīgiem līgumu nosacījumiem nebūtu jāskar dalībvalstu tiesību akti tādā jomā kā līgumi saistībā ar nodarbinātību, līgumi saistībā ar mantojuma tiesībām, līgumi saistībā ar ģimenes tiesībām un līgumi saistībā ar uzņēmumu apvienošanu un organizēšanu vai partnerības nolīgumiem un sadarbības noteikumiem.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

46. apsvērums

| (46) | Normatīvie akti par negodīgiem noteikumiem nebūtu jāattiecina uz līguma noteikumiem, kuri tieši vai netieši ietver dalībvalstu
  obligātas
  tiesību normas, kas atbilst
  Kopienas
  tiesību aktiem.
  Tāpat
  nebūtu jāveic
  negodīguma
  pārbaude noteikumiem, kuri ietver to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojušās dalībvalstis vai
  Kopiena
  , it īpaši transporta jomā. |
| --- | --- |

(46)

Normatīvie akti par negodīgiem noteikumiem nebūtu jāattiecina uz līguma noteikumiem, kuri tieši vai netieši ietver dalībvalstu
  obligātas
  tiesību normas, kas atbilst
  Kopienas
  tiesību aktiem.
  Tāpat
  nebūtu jāveic
  negodīguma
  pārbaude noteikumiem, kuri ietver to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojušās dalībvalstis vai
  Kopiena
  , it īpaši transporta jomā.

| (46) | Normatīvie akti par negodīgiem noteikumiem nebūtu jāattiecina uz līguma noteikumiem, kuri tieši vai netieši ietver dalībvalstu tiesību normas
  un regulatīvos vai sabiedriskās kārtības noteikumus
  , kas atbilst
  Eiropas Savienības
  tiesību aktiem.
  Līgumu noteikumos vajadzētu arī ietvert Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principus un noteikumus.
  Nebūtu jāveic
  netaisnīguma
  pārbaude noteikumiem, kuri ietver to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojušās dalībvalstis vai
  Savienība
  , it īpaši transporta jomā. |
| --- | --- |

(46)

Normatīvie akti par negodīgiem noteikumiem nebūtu jāattiecina uz līguma noteikumiem, kuri tieši vai netieši ietver dalībvalstu tiesību normas
  un regulatīvos vai sabiedriskās kārtības noteikumus
  , kas atbilst
  Eiropas Savienības
  tiesību aktiem.
  Līgumu noteikumos vajadzētu arī ietvert Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principus un noteikumus.
  Nebūtu jāveic
  netaisnīguma
  pārbaude noteikumiem, kuri ietver to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojušās dalībvalstis vai
  Savienība
  , it īpaši transporta jomā.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

47. apsvērums

| (47) | Patērētāju līgumiem
  jābūt izstrādātiem vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tiem jābūt salasāmiem. Tirgotājiem, izstrādājot līguma noteikumus, jābūt iespējai brīvi izvēlēties fonta veidu vai lielumu. Patērētājam jānodrošina iespēja izlasīt līguma noteikumus pirms līguma noslēgšanas. Šāda iespēja jādod patērētājam, pēc viņa lūguma nodrošinot viņam līguma noteikumus (uzņēmuma telpās noslēgtiem līgumiem) vai darot šos noteikumus pieejamus citā veidā (piemēram, distances līgumu gadījumā — tirgotāja tīmekļa vietnē), vai pievienojot standarta noteikumus pasūtījuma veidlapai (līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām). Tirgotājam jāsaņem patērētāja skaidri pausta piekrišana par jebkuru maksājumu papildus samaksai par tirgotāja galvenajām līgumsaistībām. Būtu jāaizliedz gūt piekrišanu, izmantojot dažādus mārketinga paņēmienus, izsūtot sūtījumus ar tiesībām atteikties, piemēram jau iepriekš atzīmētas ailes tiešsaistē. |
| --- | --- |

(47)

Patērētāju līgumiem
  jābūt izstrādātiem vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tiem jābūt salasāmiem. Tirgotājiem, izstrādājot līguma noteikumus, jābūt iespējai brīvi izvēlēties fonta veidu vai lielumu. Patērētājam jānodrošina iespēja izlasīt līguma noteikumus pirms līguma noslēgšanas. Šāda iespēja jādod patērētājam, pēc viņa lūguma nodrošinot viņam līguma noteikumus (uzņēmuma telpās noslēgtiem līgumiem) vai darot šos noteikumus pieejamus citā veidā (piemēram, distances līgumu gadījumā — tirgotāja tīmekļa vietnē), vai pievienojot standarta noteikumus pasūtījuma veidlapai (līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām). Tirgotājam jāsaņem patērētāja skaidri pausta piekrišana par jebkuru maksājumu papildus samaksai par tirgotāja galvenajām līgumsaistībām. Būtu jāaizliedz gūt piekrišanu, izmantojot dažādus mārketinga paņēmienus, izsūtot sūtījumus ar tiesībām atteikties, piemēram jau iepriekš atzīmētas ailes tiešsaistē.

| (47) | Visiem līguma noteikumiem
  jābūt
  formulētiem skaidrā un saprotamā veidā. Ja līguma noteikumi ir sagatavoti rakstveidā, tiem jābūt
  izstrādātiem vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tiem jābūt salasāmiem. Tirgotājiem, izstrādājot līguma noteikumus, jābūt iespējai brīvi izvēlēties fonta veidu vai lielumu. Patērētājam jānodrošina iespēja izlasīt līguma noteikumus pirms līguma noslēgšanas. Šāda iespēja jādod patērētājam, pēc viņa lūguma nodrošinot viņam līguma noteikumus (uzņēmuma telpās noslēgtiem līgumiem) vai darot šos noteikumus pieejamus citā veidā (piemēram, distances līgumu gadījumā — tirgotāja tīmekļa vietnē), vai pievienojot standarta noteikumus pasūtījuma veidlapai (līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām). Tirgotājam jāsaņem patērētāja skaidri pausta piekrišana par jebkuru maksājumu papildus samaksai par tirgotāja galvenajām līgumsaistībām. Būtu jāaizliedz gūt piekrišanu, izmantojot dažādus mārketinga paņēmienus, izsūtot sūtījumus ar tiesībām atteikties, piemēram jau iepriekš atzīmētas ailes tiešsaistē. |
| --- | --- |

(47)

Visiem līguma noteikumiem
  jābūt
  formulētiem skaidrā un saprotamā veidā. Ja līguma noteikumi ir sagatavoti rakstveidā, tiem jābūt
  izstrādātiem vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tiem jābūt salasāmiem. Tirgotājiem, izstrādājot līguma noteikumus, jābūt iespējai brīvi izvēlēties fonta veidu vai lielumu. Patērētājam jānodrošina iespēja izlasīt līguma noteikumus pirms līguma noslēgšanas. Šāda iespēja jādod patērētājam, pēc viņa lūguma nodrošinot viņam līguma noteikumus (uzņēmuma telpās noslēgtiem līgumiem) vai darot šos noteikumus pieejamus citā veidā (piemēram, distances līgumu gadījumā — tirgotāja tīmekļa vietnē), vai pievienojot standarta noteikumus pasūtījuma veidlapai (līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām). Tirgotājam jāsaņem patērētāja skaidri pausta piekrišana par jebkuru maksājumu papildus samaksai par tirgotāja galvenajām līgumsaistībām. Būtu jāaizliedz gūt piekrišanu, izmantojot dažādus mārketinga paņēmienus, izsūtot sūtījumus ar tiesībām atteikties, piemēram jau iepriekš atzīmētas ailes tiešsaistē.

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| (47a) | Tirgotājiem jābūt iespējai brīvi izvēlēties veidu, kādā tiek sniegta informācija par līguma noteikumiem, piemēram, līguma noteikumu fonta veidu vai lielumu. Dalībvalstīm būtu jāatturas no jebkādu noformēšanas prasību piemērošanas, izņemot prasības, kas attiecas uz personām ar invaliditāti, vai gadījumos, ja preces vai pakalpojumi var radīt sevišķu risku patērētāja vai trešās personas veselībai vai drošībai. Dalībvalstis var arī noteikt papildu prasības, ja attiecīgo preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas līgumi to sarežģītības dēļ var nodarīt kaitējumu patērētājam, ietverot gadījumus, kad skarti attiecīgās nozares konkurences jautājumi. Šādas prasības var attiecināt, piemēram, uz līgumiem par finanšu pakalpojumiem, gāzi, elektroenerģiju un ūdeni, telekomunikācijām un nekustamo īpašumu. Tomēr tās nav jāattiecina uz formālām valstu prasībām attiecībā uz līgumu noslēgšanu vai citām formālām prasībām, piemēram, noteikumu valodu, noteikumu satura prasībām vai dažu līguma noteikumu formulējumu konkrētās nozarēs. Ar šo direktīva nevajadzētu saskaņot patērētāju līgumiem piemērojamās prasības attiecībā uz valodu lietojumu. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savos tiesību aktos paturēt spēkā vai pieņemt ar valodu saistītas prasības, ko piemēro līgumiem. |
| --- | --- |

(47a)

Tirgotājiem jābūt iespējai brīvi izvēlēties veidu, kādā tiek sniegta informācija par līguma noteikumiem, piemēram, līguma noteikumu fonta veidu vai lielumu. Dalībvalstīm būtu jāatturas no jebkādu noformēšanas prasību piemērošanas, izņemot prasības, kas attiecas uz personām ar invaliditāti, vai gadījumos, ja preces vai pakalpojumi var radīt sevišķu risku patērētāja vai trešās personas veselībai vai drošībai. Dalībvalstis var arī noteikt papildu prasības, ja attiecīgo preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas līgumi to sarežģītības dēļ var nodarīt kaitējumu patērētājam, ietverot gadījumus, kad skarti attiecīgās nozares konkurences jautājumi. Šādas prasības var attiecināt, piemēram, uz līgumiem par finanšu pakalpojumiem, gāzi, elektroenerģiju un ūdeni, telekomunikācijām un nekustamo īpašumu. Tomēr tās nav jāattiecina uz formālām valstu prasībām attiecībā uz līgumu noslēgšanu vai citām formālām prasībām, piemēram, noteikumu valodu, noteikumu satura prasībām vai dažu līguma noteikumu formulējumu konkrētās nozarēs. Ar šo direktīva nevajadzētu saskaņot patērētāju līgumiem piemērojamās prasības attiecībā uz valodu lietojumu. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savos tiesību aktos paturēt spēkā vai pieņemt ar valodu saistītas prasības, ko piemēro līgumiem.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

49. apsvērums

| (49) | Piemērojot šo direktīvu, nevērtē to noteikumu godīgumu, kuri apraksta galveno līguma priekšmetu, vai piegādāto preču vai pakalpojumu kvalitātes/cenas attiecību, izņemot gadījumus, kad šie noteikumi neatbilst pārredzamības prasībām. Galvenais līguma priekšmets un kvalitātes/cenas attiecība tomēr būtu jāņem vērā, vērtējot citu noteikumu godīgumu. Piemēram, apdrošināšanas līgumos noteikumus, kas skaidri nosaka vai ierobežo apdrošināto risku un apdrošinātāja atbildību, nevajadzētu pakļaut šādam novērtējumam, jo šos ierobežojumus ņem vērā, aprēķinot prēmiju, kuru maksā patērētājs. |
| --- | --- |

(49)

Piemērojot šo direktīvu, nevērtē to noteikumu godīgumu, kuri apraksta galveno līguma priekšmetu, vai piegādāto preču vai pakalpojumu kvalitātes/cenas attiecību, izņemot gadījumus, kad šie noteikumi neatbilst pārredzamības prasībām. Galvenais līguma priekšmets un kvalitātes/cenas attiecība tomēr būtu jāņem vērā, vērtējot citu noteikumu godīgumu. Piemēram, apdrošināšanas līgumos noteikumus, kas skaidri nosaka vai ierobežo apdrošināto risku un apdrošinātāja atbildību, nevajadzētu pakļaut šādam novērtējumam, jo šos ierobežojumus ņem vērā, aprēķinot prēmiju, kuru maksā patērētājs.

| (49) | Piemērojot šo direktīvu, nebūtu jāvērtē to noteikumu godīgumu, kuri apraksta galveno līguma priekšmetu, vai piegādāto preču vai pakalpojumu kvalitātes/cenas attiecību, izņemot gadījumus, kad šie noteikumi neatbilst pārredzamības prasībām. Galvenais līguma priekšmets un kvalitātes/cenas attiecība tomēr būtu jāņem vērā, vērtējot citu noteikumu godīgumu. Piemēram, apdrošināšanas līgumos noteikumus, kas skaidri nosaka vai ierobežo apdrošināto risku un apdrošinātāja atbildību, nevajadzētu pakļaut šādam novērtējumam, jo šos ierobežojumus ņem vērā, aprēķinot prēmiju, kuru maksā patērētājs.
  Šis izņēmums neattiecas uz atlīdzību, kas tirgotājam paredzēta no līgumā izklāstītajām papildu vai iespējamajām izmaksām, tajā skaitā maksājumiem vai maksām par jebkuru pārkāpto līguma punktu, uz ko pilnībā jāattiecina taisnīguma pārbaude. |
| --- | --- |

(49)

Piemērojot šo direktīvu, nebūtu jāvērtē to noteikumu godīgumu, kuri apraksta galveno līguma priekšmetu, vai piegādāto preču vai pakalpojumu kvalitātes/cenas attiecību, izņemot gadījumus, kad šie noteikumi neatbilst pārredzamības prasībām. Galvenais līguma priekšmets un kvalitātes/cenas attiecība tomēr būtu jāņem vērā, vērtējot citu noteikumu godīgumu. Piemēram, apdrošināšanas līgumos noteikumus, kas skaidri nosaka vai ierobežo apdrošināto risku un apdrošinātāja atbildību, nevajadzētu pakļaut šādam novērtējumam, jo šos ierobežojumus ņem vērā, aprēķinot prēmiju, kuru maksā patērētājs.
  Šis izņēmums neattiecas uz atlīdzību, kas tirgotājam paredzēta no līgumā izklāstītajām papildu vai iespējamajām izmaksām, tajā skaitā maksājumiem vai maksām par jebkuru pārkāpto līguma punktu, uz ko pilnībā jāattiecina taisnīguma pārbaude.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

50. apsvērums

| (50) | Lai nodrošinātu juridisku noteiktību un uzlabotu iekšējā tirgus darbību, direktīvā būtu jāietver divi negodīgu noteikumu saraksti. II pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri visos apstākļos uzskatāmi par negodīgiem. III pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri uzskatāmi par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo.
  Šie saraksti piemērojami visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu juridisku noteiktību un uzlabotu iekšējā tirgus darbību, direktīvā būtu jāietver divi negodīgu noteikumu saraksti. II pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri visos apstākļos uzskatāmi par negodīgiem. III pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri uzskatāmi par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo.
  Šie saraksti piemērojami visās dalībvalstīs.

| (50) | Lai nodrošinātu juridisku noteiktību un uzlabotu iekšējā tirgus darbību, direktīvā būtu jāietver divi negodīgu noteikumu saraksti
  , kas nav izsmeļoši
  . II pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri visos apstākļos uzskatāmi par negodīgiem. III pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri uzskatāmi par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu juridisku noteiktību un uzlabotu iekšējā tirgus darbību, direktīvā būtu jāietver divi negodīgu noteikumu saraksti
  , kas nav izsmeļoši
  . II pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri visos apstākļos uzskatāmi par negodīgiem. III pielikumā ir ietverts tādu noteikumu saraksts, kuri uzskatāmi par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

51. apsvērums

| (51) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. |
| --- | --- |

(51)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.

svītrots

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

52. apsvērums

| (52) | Komisijai it īpaši jāpiešķir pilnvaras grozīt II un III pielikumu par līguma noteikumiem, kuri uzskatāmi par negodīgiem vai kurus par tādiem uzskata nosacīti. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai it īpaši jāpiešķir pilnvaras grozīt II un III pielikumu par līguma noteikumiem, kuri uzskatāmi par negodīgiem vai kurus par tādiem uzskata nosacīti. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

svītrots

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

53. apsvērums

| (53) | Komisijai pilnvaras grozīt II un III pielikumu jāizmanto, lai nodrošinātu normatīvo aktu par negodīgiem noteikumiem konsekventu īstenošanu, papildinot minētos pielikumus ar līguma noteikumiem, kuri jebkuros apstākļos uzskatāmi par negodīgiem vai kurus uzskata par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo. |
| --- | --- |

(53)

Komisijai pilnvaras grozīt II un III pielikumu jāizmanto, lai nodrošinātu normatīvo aktu par negodīgiem noteikumiem konsekventu īstenošanu, papildinot minētos pielikumus ar līguma noteikumiem, kuri jebkuros apstākļos uzskatāmi par negodīgiem vai kurus uzskata par negodīgiem līdz brīdim, kad tirgotājs ir pierādījis pretējo.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

55.a apsvērums (jauns)

| (55a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valsts pārvaldes iestādes vajadzīgajā līmenī sadarbojas ar Eiropas Patērētāju centru (EPC) tīklu, lai varētu reaģēt pārrobežu lietās, īpaši attiecībā uz pieprasījumiem, kurus vēl nav izskatījis Eiropas Patērētāju centrs. |
| --- | --- |

(55a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valsts pārvaldes iestādes vajadzīgajā līmenī sadarbojas ar Eiropas Patērētāju centru (EPC) tīklu, lai varētu reaģēt pārrobežu lietās, īpaši attiecībā uz pieprasījumiem, kurus vēl nav izskatījis Eiropas Patērētāju centrs.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

60. apsvērums

| (60) | Eiropas Komisija meklēs vispiemērotāko veidu, kā nodrošināt, lai visi patērētāji būtu informēti par savām tiesībām tirdzniecības vietā. |
| --- | --- |

(60)

Eiropas Komisija meklēs vispiemērotāko veidu, kā nodrošināt, lai visi patērētāji būtu informēti par savām tiesībām tirdzniecības vietā.

| (60) | Eiropas Komisija
  pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm
  meklēs vispiemērotāko veidu, kā nodrošināt, lai visi patērētāji
  un tirgotāji
  būtu informēti par savām tiesībām tirdzniecības vietā.
  Komisijai jo īpaši jāizmanto visas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

(60)

Eiropas Komisija
  pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm
  meklēs vispiemērotāko veidu, kā nodrošināt, lai visi patērētāji
  un tirgotāji
  būtu informēti par savām tiesībām tirdzniecības vietā.
  Komisijai jo īpaši jāizmanto visas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu piedāvātās iespējas.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

61.a apsvērums (jauns)

| (61a) | Vajadzētu paredzēt savstarpējas novērtēšanas procesu, kurā šīs direktīvas transponēšanas laikā dalībvalstīm vispirms vajadzētu pārbaudīt savus tiesību aktus, lai pārliecinātos, kādus stingrākus noteikumus, kuri atbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību, tām savos tiesību aktos vajadzētu paturēt spēkā vai pieņemt, lai nodrošinātu augstāku patērētāju aizsardzības līmeni. Ne vēlāk kā līdz šīs direktīvas transponēšanas beigām dalībvalstīm būtu jāsagatavo ziņojums par šīs pārbaudes rezultātiem. Komsijai katru ziņojumu vajadzētu nosūtīt visām citām dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām pusēm. Pēc tam dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam būtu seši mēneši laika, lai iesniegtu savus apsvērumus par šiem ziņojumiem. Ne vēlāk kā gadu pēc direktīvas transponēšanas termiņa beigām un pēc tam reizi trijos gados Komisijai būtu jāizstrādā kopsavilkuma ziņojums, vajadzības gadījumā pievienojot tam tiesību aktu priekšlikumus. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt kopīgu metodiku. |
| --- | --- |

(61a)

Vajadzētu paredzēt savstarpējas novērtēšanas procesu, kurā šīs direktīvas transponēšanas laikā dalībvalstīm vispirms vajadzētu pārbaudīt savus tiesību aktus, lai pārliecinātos, kādus stingrākus noteikumus, kuri atbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību, tām savos tiesību aktos vajadzētu paturēt spēkā vai pieņemt, lai nodrošinātu augstāku patērētāju aizsardzības līmeni. Ne vēlāk kā līdz šīs direktīvas transponēšanas beigām dalībvalstīm būtu jāsagatavo ziņojums par šīs pārbaudes rezultātiem. Komsijai katru ziņojumu vajadzētu nosūtīt visām citām dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām pusēm. Pēc tam dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam būtu seši mēneši laika, lai iesniegtu savus apsvērumus par šiem ziņojumiem. Ne vēlāk kā gadu pēc direktīvas transponēšanas termiņa beigām un pēc tam reizi trijos gados Komisijai būtu jāizstrādā kopsavilkuma ziņojums, vajadzības gadījumā pievienojot tam tiesību aktu priekšlikumus. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt kopīgu metodiku.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

61.b apsvērums (jauns)

| (61b) | Lai visās valstīs nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, personas un organizācijas, kurām ir pamatota interese par patērētāju tiesībām, būtu jāmudina dalībvalstīm un Komisijai darīt zināmus savus vērtējumus un izteikt nesaistošus ieteikumus, lai, pārskatot šo direktīvu, tos varētu ņemt vērā. |
| --- | --- |

(61b)

Lai visās valstīs nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, personas un organizācijas, kurām ir pamatota interese par patērētāju tiesībām, būtu jāmudina dalībvalstīm un Komisijai darīt zināmus savus vērtējumus un izteikt nesaistošus ieteikumus, lai, pārskatot šo direktīvu, tos varētu ņemt vērā.

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

63. apsvērums

| (63) | Ir lietderīgi pārskatīt šo direktīvu, ja tiktu konstatēti šķēršļi iekšējā tirgus darbībai. Pēc pārskatīšanas Komisija varētu izstrādāt priekšlikumu grozīt šo direktīvu, kurā varētu paredzēt grozījumus citos patērētāju aizsardzības jomā pieņemtos tiesību aktos, kuri atspoguļo Komisijas patērētāju tiesību aizsardzības politikas stratēģijā pausto apņemšanos pārskatīt acquis, lai panāktu patērētāju aizsardzību vienmērīgi augstā līmenī. |
| --- | --- |

(63)

Ir lietderīgi pārskatīt šo direktīvu, ja tiktu konstatēti šķēršļi iekšējā tirgus darbībai. Pēc pārskatīšanas Komisija varētu izstrādāt priekšlikumu grozīt šo direktīvu, kurā varētu paredzēt grozījumus citos patērētāju aizsardzības jomā pieņemtos tiesību aktos, kuri atspoguļo Komisijas patērētāju tiesību aizsardzības politikas stratēģijā pausto apņemšanos pārskatīt acquis, lai panāktu patērētāju aizsardzību vienmērīgi augstā līmenī.

svītrots

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

1. pants

Šīs direktīvas mērķis ir
  veicināt iekšējā tirgus sekmīgu darbību un sasniegt augstu patērētāju aizsardzības līmeni
  , tuvinot konkrētus aspektus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, kas attiecas uz līgumiem, kuri noslēgti starp patērētājiem un tirgotājiem.

Šīs direktīvas mērķis ir
  panākt augstu patērētāju aizsardzības līmeni un veicināt iekšējā tirgus sekmīgu darbību
  , tuvinot konkrētus aspektus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, kas attiecas uz līgumiem, kuri noslēgti starp patērētājiem un tirgotājiem.

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| 1) | “patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kura līgumos, uz ko attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju; |
| --- | --- |

1)

“patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kura līgumos, uz ko attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju;

| 1) | “patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kura līgumos, uz ko attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas
  pamatā
  nav saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju
  .



  Dalībvalstis var saglabāt vai paplašināt šīs direktīvas noteikumu piemērošanu attiecībā uz juridiskām vai fiziskām personām, kuras neuzskata par patērētājiem šīs Direktīvas punkta pirmās daļas izpratnē. |
| --- | --- |

1)

“patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kura līgumos, uz ko attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas
  pamatā
  nav saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju
  .

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

| 2) | “tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura
  līgumos
  , uz
  ko
  attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, un jebkura persona, kas darbojas tirgotāja vārdā
  vai uzdevumā
  ; |
| --- | --- |

2)

“tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura
  līgumos
  , uz
  ko
  attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, un jebkura persona, kas darbojas tirgotāja vārdā
  vai uzdevumā
  ;

| 2) | “tirgotājs” ir jebkura fiziska vai
  privāta vai publiska
  juridiska persona, kura
  saistībā ar līgumiem
  , uz
  kuriem
  attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, un jebkura persona, kas darbojas tirgotāja vārdā; |
| --- | --- |

2)

“tirgotājs” ir jebkura fiziska vai
  privāta vai publiska
  juridiska persona, kura
  saistībā ar līgumiem
  , uz
  kuriem
  attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, un jebkura persona, kas darbojas tirgotāja vārdā;

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

| 2a) | “preces” ir jebkurš materiāls un pārvietojams priekšmets un jebkurš nemateriāls priekšmets, ko var lietot tādā veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu fiziskam valdījumam, izņemot preces, kuras pārdod izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām
  .
  Ūdeni un gāzi arī var uzskatīt par precēm šīs direktīvas izpratnē, ja tie tiek laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā. |
| --- | --- |

2a)

“preces” ir jebkurš materiāls un pārvietojams priekšmets un jebkurš nemateriāls priekšmets, ko var lietot tādā veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu fiziskam valdījumam, izņemot preces, kuras pārdod izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām
  .
  Ūdeni un gāzi arī var uzskatīt par precēm šīs direktīvas izpratnē, ja tie tiek laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā.

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2.b punkts (jauns)

| 2b) | “prece, kas izgatavota pēc patērētāja specifikācijām” ir jebkura prece, kura nav izgatavota iepriekš, un tās izgatavošanai noteicoša ir patērētāja individuāla izvēle vai lēmums. |
| --- | --- |

2b)

“prece, kas izgatavota pēc patērētāja specifikācijām” ir jebkura prece, kura nav izgatavota iepriekš, un tās izgatavošanai noteicoša ir patērētāja individuāla izvēle vai lēmums.

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 3. punkts

| 3) | “pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums par to, ka tirgotājs pārdod preces patērētājam, ieskaitot jebkādus jauktus līgumus, kuri attiecas gan uz precēm, gan pakalpojumiem; |
| --- | --- |

3)

“pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums par to, ka tirgotājs pārdod preces patērētājam, ieskaitot jebkādus jauktus līgumus, kuri attiecas gan uz precēm, gan pakalpojumiem;

svītrots

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 4. punkts

| 4) | “preces” ir jebkādi materiāli, pārvietojami priekšmeti, izņemot:










  a) | preces, ko pārdod izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām, |
| --- | --- | --- |

4)

“preces” ir jebkādi materiāli, pārvietojami priekšmeti, izņemot:

a)

preces, ko pārdod izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām,

| b) | ūdeni un gāzi, ja tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā, |
| --- | --- |

b)

ūdeni un gāzi, ja tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā,

| c) | elektrību; |
| --- | --- |

c)

elektrību;

svītrots

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 5. punkts

| 5) | “
  pakalpojumu līgums
  ” ir jebkurš
  līgums, izņemot pārdošanas līgumu, ar
  kuru tirgotājs
  nodrošina patērētājam pakalpojuma sniegšanu
  ; |
| --- | --- |

5)

“
  pakalpojumu līgums
  ” ir jebkurš
  līgums, izņemot pārdošanas līgumu, ar
  kuru tirgotājs
  nodrošina patērētājam pakalpojuma sniegšanu
  ;

| 5) | “
  pakalpojums
  ” ir jebkurš
  darbs vai jebkāda cita veida pakalpojums,
  kuru tirgotājs
  pret atlīdzību sniedz patērētajam
  ; |
| --- | --- |

5)

“
  pakalpojums
  ” ir jebkurš
  darbs vai jebkāda cita veida pakalpojums,
  kuru tirgotājs
  pret atlīdzību sniedz patērētajam
  ;

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 5.a punkts (jauns)

| 5a
  ) | “pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru tirgotājs saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem piešķir vai arī apņemas piešķirt patērētājam īpašumtiesības uz precēm, bet patērētājs apņemas samaksāt cenu. Šīs direktīvas izpratnē par pirkuma līgumiem tiek uzskatīti arī līgumi par preču piegādi, kuras vēl nav saražotas; |
| --- | --- |

5a
  )

“pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru tirgotājs saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem piešķir vai arī apņemas piešķirt patērētājam īpašumtiesības uz precēm, bet patērētājs apņemas samaksāt cenu. Šīs direktīvas izpratnē par pirkuma līgumiem tiek uzskatīti arī līgumi par preču piegādi, kuras vēl nav saražotas;

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 5.b punkts (jauns)

| 5b) | “jaukta veida līgums” ir līgums, kurā iekļauti gan pakalpojumu sniegšanas aspekti, gan aspekti, kas saistīti ar preču piegādi; |
| --- | --- |

5b)

“jaukta veida līgums” ir līgums, kurā iekļauti gan pakalpojumu sniegšanas aspekti, gan aspekti, kas saistīti ar preču piegādi;

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 6. punkts

| 6) | “distances līgums” ir jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu
  līgums
  ,
  kad tirgotājs, lai noslēgtu šo līgumu, ekskluzīvi izmanto
  vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

6)

“distances līgums” ir jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu
  līgums
  ,
  kad tirgotājs, lai noslēgtu šo līgumu, ekskluzīvi izmanto
  vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus;

| 6) | “distances līgums” ir jebkurš
  starp tirgotāju un patērētāju noslēgts līgums par preču piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kurš tiek noslēgts distances pārdošanai īpaši organizētas
  pārdošanas vai pakalpojumu
  shēmas ietvaros, vai līgums
  ,
  kurš tiek noslēgts bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes līguma noslēgšanai, izmantojot tikai
  vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

6)

“distances līgums” ir jebkurš
  starp tirgotāju un patērētāju noslēgts līgums par preču piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kurš tiek noslēgts distances pārdošanai īpaši organizētas
  pārdošanas vai pakalpojumu
  shēmas ietvaros, vai līgums
  ,
  kurš tiek noslēgts bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes līguma noslēgšanai, izmantojot tikai
  vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus;

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 7. punkts

| 7) | “distances saziņas līdzekļi” ir jebkuri saziņas līdzekļi, kurus bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskās klātbūtnes var izmantot, lai noslēgtu līgumu starp šīm pusēm; |
| --- | --- |

7)

“distances saziņas līdzekļi” ir jebkuri saziņas līdzekļi, kurus bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskās klātbūtnes var izmantot, lai noslēgtu līgumu starp šīm pusēm;

svītrots

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 8. punkts

| 8) | “līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām” ir: |
| --- | --- |

8)

“līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām” ir:

| 8) | “līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām” ir
  jebkurš līgums starp uzņēmumu un patērētāju par preču piegādi vai par pakalpojumu sniegšanu
  : |
| --- | --- |

8)

“līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām” ir
  jebkurš līgums starp uzņēmumu un patērētāju par preču piegādi vai par pakalpojumu sniegšanu
  :

| a) | jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums,
  kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot, vai
  jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums, par kuru patērētājs tādos pašos apstākļos ir izteicis piedāvājumu, vai |
| --- | --- |

a)

jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums,
  kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot, vai
  jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums, par kuru patērētājs tādos pašos apstākļos ir izteicis piedāvājumu, vai

| a) | kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot, vai |
| --- | --- |

a)

kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot, vai

| aa) | par kuru patērētājs, vienlaicīgi klātesot tirgotājam, ārpus uzņēmuma telpām ir izteicis piedāvājumu, vai |
| --- | --- |

aa)

par kuru patērētājs, vienlaicīgi klātesot tirgotājam, ārpus uzņēmuma telpām ir izteicis piedāvājumu, vai

| b) | jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums
  , kas
  noslēgts uzņēmuma telpās, bet pārrunāts
  ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot. |
| --- | --- |

b)

jebkurš pārdošanas vai pakalpojumu līgums
  , kas
  noslēgts uzņēmuma telpās, bet pārrunāts
  ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot.

| b) | kura galvenie noteikumi ir noteikti
  ,
  tirgotāja organizētas ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas pasākuma laikā
  ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot
  , ja šādas ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas mērķis ir vēlāk noslēgt līgumu uzņēmuma telpās
  . |
| --- | --- |

b)

kura galvenie noteikumi ir noteikti
  ,
  tirgotāja organizētas ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas pasākuma laikā
  ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājam un patērētājam vienlaicīgi fiziski klātesot
  , ja šādas ekskursijas, izklaides pasākuma vai preces demonstrācijas mērķis ir vēlāk noslēgt līgumu uzņēmuma telpās
  .

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 9 punkts – b apakšpunkts

| b) | tirgus būdas
  un stendi gadatirgos
  , kuros tirgotājs veic pastāvīgu vai īslaicīgu darbību; |
| --- | --- |

b)

tirgus būdas
  un stendi gadatirgos
  , kuros tirgotājs veic pastāvīgu vai īslaicīgu darbību;

| b) | tirgus būdas, kurās tirgotājs veic pastāvīgu vai īslaicīgu darbību; |
| --- | --- |

b)

tirgus būdas, kurās tirgotājs veic pastāvīgu vai īslaicīgu darbību;

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 12. punkts

| 12) | “produkts” ir jebkura prece vai pakalpojums, ieskaitot nekustamu īpašumu, tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

12)

“produkts” ir jebkura prece vai pakalpojums, ieskaitot nekustamu īpašumu, tiesības un pienākumus;

svītrots

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 14. punkts

| 14) | “profesionālā rūpība” ir īpašas prasmes un rūpības līmenis, ko var pamatoti prasīt, lai tirgotājs izrādītu patērētājiem, un kurš ir samērīgs ar godīgu tirgus praksi un/vai vispārēju godprātības principu tirgotāja darbības jomā; |
| --- | --- |

14)

“profesionālā rūpība” ir īpašas prasmes un rūpības līmenis, ko var pamatoti prasīt, lai tirgotājs izrādītu patērētājiem, un kurš ir samērīgs ar godīgu tirgus praksi un/vai vispārēju godprātības principu tirgotāja darbības jomā;

svītrots

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 15. punkts

| 15) | “izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā preces vai pakalpojumus konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kura var paredzēt arī distances saziņas līdzekļu izmantošanu un kurā augstākās cenas solītājam ir pienākums pirkt attiecīgās preces vai pakalpojumus. Darījums, kas noslēgts, pamatojoties uz nemainīgas cenas piedāvājumu, neskatoties uz patērētājam doto iespēju to noslēgt cenu piedāvāšanas procedūrā, nav izsole; |
| --- | --- |

15)

“izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā preces vai pakalpojumus konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kura var paredzēt arī distances saziņas līdzekļu izmantošanu un kurā augstākās cenas solītājam ir pienākums pirkt attiecīgās preces vai pakalpojumus. Darījums, kas noslēgts, pamatojoties uz nemainīgas cenas piedāvājumu, neskatoties uz patērētājam doto iespēju to noslēgt cenu piedāvāšanas procedūrā, nav izsole;

svītrots

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 16. punkts

| 16) | “atklāta izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā
  preces
  patērētājiem,
  kuri personīgi ierodas vai kuriem ir dota iespēja personīgi ierasties izsolē,
  konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kuru vada izsolītājs
  un kurā augstākās cenas solītājam ir pienākums
  pirkt
  attiecīgās preces; |
| --- | --- |

16)

“atklāta izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā
  preces
  patērētājiem,
  kuri personīgi ierodas vai kuriem ir dota iespēja personīgi ierasties izsolē,
  konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kuru vada izsolītājs
  un kurā augstākās cenas solītājam ir pienākums
  pirkt
  attiecīgās preces;

| 16) | “atklāta izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā
  preci vai pakalpojumu
  patērētājiem
  publiski fiziski pieejamā pasākumā
  ,
  pārredzamā un
  konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kuru
  par atlīdzību
  vada
  tirgotāja pārstāvis (izsolītājs); vairāksolīšanās izsolē preci vai pakalpojumu pārdod tam patērētājam, kurš vai kura pārstāvis piedāvā maksāt par to visaugstāko cenu. Mazāksolīšanas izsolē preci vai pakalpojumu pārdod patērētājam, kurš vai kura pārstāvis pirmais piekrīt nekavējoties
  pirkt
  preci vai pakalpojumu par piedāvāto cenu. |
| --- | --- |

16)

“atklāta izsole” ir pārdošanas metode, kad tirgotājs piedāvā
  preci vai pakalpojumu
  patērētājiem
  publiski fiziski pieejamā pasākumā
  ,
  pārredzamā un
  konkurējošā cenu piedāvāšanas procedūrā, kuru
  par atlīdzību
  vada
  tirgotāja pārstāvis (izsolītājs); vairāksolīšanās izsolē preci vai pakalpojumu pārdod tam patērētājam, kurš vai kura pārstāvis piedāvā maksāt par to visaugstāko cenu. Mazāksolīšanas izsolē preci vai pakalpojumu pārdod patērētājam, kurš vai kura pārstāvis pirmais piekrīt nekavējoties
  pirkt
  preci vai pakalpojumu par piedāvāto cenu.

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 17. punkts

| 17) | “ražotājs” ir preču izgatavotājs, preču importētājs
  Kopienas
  teritorijā vai jebkura persona, kas apliecina, ka ir ražotājs, izvietojot uz precēm savu nosaukumu, preču zīmi vai citu atšķirības zīmi; |
| --- | --- |

17)

“ražotājs” ir preču izgatavotājs, preču importētājs
  Kopienas
  teritorijā vai jebkura persona, kas apliecina, ka ir ražotājs, izvietojot uz precēm savu nosaukumu, preču zīmi vai citu atšķirības zīmi;

| 17) | “ražotājs” ir preču izgatavotājs, preču importētājs
  Savienības
  teritorijā vai jebkura persona, kas apliecina, ka ir ražotājs, izvietojot uz precēm savu nosaukumu, preču zīmi vai citu atšķirības zīmi; |
| --- | --- |

17)

“ražotājs” ir preču izgatavotājs, preču importētājs
  Savienības
  teritorijā vai jebkura persona, kas apliecina, ka ir ražotājs, izvietojot uz precēm savu nosaukumu, preču zīmi vai citu atšķirības zīmi;

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 18. punkts

| 18) | “tirdzniecības garantija” ir jebkādas tirgotāja vai ražotāja (“garantētājs”) saistības pret patērētāju atlīdzināt samaksāto cenu vai preces apmainīt, salabot vai citādi novērst nepilnības, ja šīs preces neatbilst līguma noslēgšanas brīdī vai pirms līguma noslēgšanas garantijā vai attiecīgajā reklāmā izklāstītajām specifikācijām; |
| --- | --- |

18)

“tirdzniecības garantija” ir jebkādas tirgotāja vai ražotāja (“garantētājs”) saistības pret patērētāju atlīdzināt samaksāto cenu vai preces apmainīt, salabot vai citādi novērst nepilnības, ja šīs preces neatbilst līguma noslēgšanas brīdī vai pirms līguma noslēgšanas garantijā vai attiecīgajā reklāmā izklāstītajām specifikācijām;

| 18) | “tirdzniecības garantija” ir
  papildus juridiskajam pienākumam sniegt atbilstības garantiju
  jebkādas tirgotāja vai ražotāja (“garantētājs”) saistības pret patērētāju atlīdzināt samaksāto cenu vai preces apmainīt, salabot vai citādi novērst nepilnības, ja šīs preces neatbilst līguma noslēgšanas brīdī vai pirms līguma noslēgšanas garantijā vai attiecīgajā reklāmā izklāstītajām specifikācijām
  vai citām ar atbilstību nesaistītām prasībām
  ; |
| --- | --- |

18)

“tirdzniecības garantija” ir
  papildus juridiskajam pienākumam sniegt atbilstības garantiju
  jebkādas tirgotāja vai ražotāja (“garantētājs”) saistības pret patērētāju atlīdzināt samaksāto cenu vai preces apmainīt, salabot vai citādi novērst nepilnības, ja šīs preces neatbilst līguma noslēgšanas brīdī vai pirms līguma noslēgšanas garantijā vai attiecīgajā reklāmā izklāstītajām specifikācijām
  vai citām ar atbilstību nesaistītām prasībām
  ;

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 19. punkts

| 19) | “starpnieks” ir tirgotājs, kurš slēdz līgumu patērētāja vārdā vai uzdevumā; |
| --- | --- |

19)

“starpnieks” ir tirgotājs, kurš slēdz līgumu patērētāja vārdā vai uzdevumā;

svītrots

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 20. punkts

| 20) | “
  papildu
  līgums” ir līgums
  , ar kuru patērētājs iegūst
  preces vai
  pakalpojumus saistībā ar distances līgumu vai līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, un šīs preces piegādā vai pakalpojumus nodrošina tirgotājs vai trešā persona, pamatojoties uz šīs trešās personas un tirgotāja savstarpēju vienošanos. |
| --- | --- |

20)

“
  papildu
  līgums” ir līgums
  , ar kuru patērētājs iegūst
  preces vai
  pakalpojumus saistībā ar distances līgumu vai līgumu, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, un šīs preces piegādā vai pakalpojumus nodrošina tirgotājs vai trešā persona, pamatojoties uz šīs trešās personas un tirgotāja savstarpēju vienošanos.

| 20) | “
  saistīts
  līgums” ir
  jebkurš
  līgums
  par
  preces
  piegādi
  vai
  pakalpojuma sniegšanu: |
| --- | --- |

20)

“
  saistīts
  līgums” ir
  jebkurš
  līgums
  par
  preces
  piegādi
  vai
  pakalpojuma sniegšanu:

| a) | kas ar distances līgumu vai līgumu, kurš noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, objektīvi veido komerciālu vienību un |
| --- | --- |

a)

kas ar distances līgumu vai līgumu, kurš noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, objektīvi veido komerciālu vienību un

| b) | kura gadījumā preces tirgotājs vai trešā persona saskaņā ar vienošanos starp tirgotāju un šo trešo personu piegādā preces vai sniedz pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

kura gadījumā preces tirgotājs vai trešā persona saskaņā ar vienošanos starp tirgotāju un šo trešo personu piegādā preces vai sniedz pakalpojumus.

Uzskata, ka komerciāla vienība eksistē, ja saskaņā ar saistītu līgumu piegādātas preces vai sniegti pakalpojumi ir saistīti ar distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma izpildi vai saskaņā ar šāda distances līguma vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma izpildes rezultātā piegādātu preču vai sniegtu pakalpojumu izmantošanu.

Grozījums Nr. 80 un 232

Direktīvas priekšlikums

3. pants

1.   Šo direktīvu piemēro pārdošanas un pakalpojumu līgumiem, kuri noslēgti starp tirgotāju un patērētāju,
  ievērojot tās nosacījumus un tādā mērā,
  kā
  noteikts šajā direktīvā
  .

1.   Šo direktīvu piemēro pārdošanas un pakalpojumu līgumiem, kuri noslēgti starp tirgotāju un patērētāju
  par preces piegādi vai pakalpojumu sniegšanu
  , kā
  arī jaukta veida līgumiem
  .

2.   
  Šo direktīvu piemēro tikai finanšu pakalpojumiem saistībā ar konkrētiem līgumiem
  , kas noslēgti
  ārpus uzņēmuma telpām, kā paredzēts 8.-20. pantā, negodīgiem noteikumiem līgumos, kā paredzēts 30.-39. pantā, un vispārīgiem noteikumiem, kā paredzēts 40.-46. pantā, saistībā ar 4. pantu par pilnīgu saskaņošanu.

2.   
  Šī direktīva neskar Savienības nozaru tiesību aktus
  ,
  kuri reglamentē līgumus,
  kas noslēgti
  starp tirgotāju un patērētāju.

2.a
     
  Šo direktīvu nepiemēro līgumiem, kas attiecas uz:

| a) | sociālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

a)

sociālajiem pakalpojumiem;

| b) | veselības aprūpi, proti, veselības aprūpes pakalpojumiem, kurus pacientiem sniedz speciālisti viņu veselības stāvokļa novērtēšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai; |
| --- | --- |

b)

veselības aprūpi, proti, veselības aprūpes pakalpojumiem, kurus pacientiem sniedz speciālisti viņu veselības stāvokļa novērtēšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai;

| c) | azartspēlēm, tostarp derībām uz naudas likmēm nejaušības spēlēs, ieskaitot loterijas, azartspēles kazino un derību darījumus. |
| --- | --- |

c)

azartspēlēm, tostarp derībām uz naudas likmēm nejaušības spēlēs, ieskaitot loterijas, azartspēles kazino un derību darījumus.

2.b
     
  Šīs direktīvas 5. līdz 19. un 23. pantu nepiemēro līgumiem, kuri:

| a) | attiecas uz finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

a)

attiecas uz finanšu pakalpojumiem;

| b) | ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvas 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu darbības jomā (2). |
| --- | --- |

b)

ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvas 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu darbības jomā (2).

3.   
  Līgumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/47/EK un Padomes Direktīvas 90/314/EEK darbības joma, piemēro tikai 30.-39
  .
  pantu par patērētāju tiesībām attiecībā uz negodīgiem noteikumiem līgumos saistībā ar 4. pantu par pilnīgu saskaņošanu.

3.   
  Ievērojot šā panta 4
  .
  līdz 4.c punktu, 9. līdz 19. pantu piemēro distances līgumiem un ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem.

4.   Direktīvas
  5., 7.,
  9. un
  11
  .
  pants neskar noteikumus par informēšanas prasībām, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/31/EK.

4.   Direktīvas 9. un
  19
  .
  pantu nepiemēro distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām un:

| a) | attiecas uz tiesību uz nekustamo īpašumu izveidi, iegūšanu vai nodošanu vai nekustamā īpašuma garantijām, uz ēkas celtniecību vai pārveidošanu vai uz ēkas vai dzīvokļa īri; |
| --- | --- |

a)

attiecas uz tiesību uz nekustamo īpašumu izveidi, iegūšanu vai nodošanu vai nekustamā īpašuma garantijām, uz ēkas celtniecību vai pārveidošanu vai uz ēkas vai dzīvokļa īri;

| b) | kuri ietilpst Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (3) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Direktīvas 2008/122/EK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem (4), darbības jomā; |
| --- | --- |

b)

kuri ietilpst Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (3) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Direktīvas 2008/122/EK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem (4), darbības jomā;

| c) | kurus saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu noteikumiem sagatavojusi juridiski neatkarīga un objektīva valsts amatpersona, kurai, sniedzot visaptverošu juridisku konsultāciju, ir jānodrošina, lai patērētājs līgumu noslēgtu pārdomāti un apzinoties visas juridiskās saistības. |
| --- | --- |

c)

kurus saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu noteikumiem sagatavojusi juridiski neatkarīga un objektīva valsts amatpersona, kurai, sniedzot visaptverošu juridisku konsultāciju, ir jānodrošina, lai patērētājs līgumu noslēgtu pārdomāti un apzinoties visas juridiskās saistības.

4.a
     
  Direktīvas 9. līdz 19. pantu nepiemēro tādiem ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem, kuru līgumsaistības tirgotājs un patērētājs izpilda nekavējoties, ja darījuma summa nepārsniedz EUR 40 un ja šādi līgumi pēc savas būtības ir tādi, ka parasti tiek slēgti ārpus uzņēmuma telpām. Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt zemāku darījuma vērtību.

4.b
     
  Direktīvas 9. un 19. pantu nepiemēro distances līgumiem:

| a) | kuri ir noslēgti, izmantojot tirdzniecības automātus vai automatizētas komerciālas telpas; |
| --- | --- |

a)

kuri ir noslēgti, izmantojot tirdzniecības automātus vai automatizētas komerciālas telpas;

| b) | kuri ir noslēgti ar telekomunikāciju operatoru par publisku telefona automātu izmantošanu, izmantojot attiecīgos telefona automātus vai kuri attiecas uz patērētāja veiktu vienreizēju telefona, interneta vai faksa savienojumu. |
| --- | --- |

b)

kuri ir noslēgti ar telekomunikāciju operatoru par publisku telefona automātu izmantošanu, izmantojot attiecīgos telefona automātus vai kuri attiecas uz patērētāja veiktu vienreizēju telefona, interneta vai faksa savienojumu.

4.c
     
  Direktīvas 11. panta 1.b punktu un 12. līdz 19. pantu nepiemēro distances līgumiem par izmitināšanas, transporta, auto īres, ēdināšanas un brīvā laika pasākumu rīkošanas pakalpojumu nodrošināšanu attiecībā uz līgumiem, kuros paredzēts konkrēts izpildes datums vai termiņš.

4.d
     
  Ievērojot šā panta 4.e, 4.f un 4.g punktu, 22. līdz 29. pantu piemēro tirdzniecības līgumiem. Neskarot 24. panta 5. punktu, gadījumos, kad līgums ir jaukta veida līgums, 22. līdz 29. pantu piemēro tikai precēm.

4.e
     
  Direktīvas 22.a un 23.a pantu piemēro arī līgumiem par pakalpojumiem un jaukta veida līgumiem.

4.f
     
  Direktīvas 22. līdz 29. pantu nepiemēro:

| a) | elektrībai; |
| --- | --- |

a)

elektrībai;

| b) | ūdenim un gāzei, ja tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā. |
| --- | --- |

b)

ūdenim un gāzei, ja tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā.

4.g
     
  Direktīvas 22. līdz 29. pantu nepiemēro lietotu preču pārdošanai atklātās izsolēs.

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

4. pants – virsraksts

Pilnīga saskaņošana

Saskaņošanas līmenis

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

4. pants

Dalībvalstis
  valsts
  tiesību aktos
  nedrīkst paturēt
  spēkā vai
  ieviest
  noteikumus,
  kuri atšķiras no šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, tostarp ir stingrāki vai mazāk stingri nekā šajā direktīvā paredzētie noteikumi, kuri nodrošina atšķirīgu
  patērētāju aizsardzības līmeni.

1.
     
  Ja vien 1.a un 1.b punktā nav noteikts citādi,
  dalībvalstis
  savos
  tiesību aktos
  patur
  spēkā vai
  pieņem stingrākus
  noteikumus,
  kas atbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību, lai nodrošinātu augstāku
  patērētāju aizsardzības līmeni
  , saskaņā ar un ciktāl to paredz 5
  .
  pants, 9. panta 5. un 6. punkts, 22. līdz 29. pants, 31. panta 4. punkts, 34. pants un 35. pants.

2.
     
  Dalībvalstis savos tiesību aktos var paturēt spēkā stingrākus noteikumus, kas atbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību, lai nodrošinātu augstāku patērētāju aizsardzības līmeni, kā noteikts 12. panta 4. punktā un 13. panta 2. punktā.

3.
     
  Dalībvalstis savos tiesību aktos nedrīkst paturēt spēkā vai ieviest noteikumus, kuri atšķiras no šīs direktīvas 2. pantā, 9. panta 1. līdz 3.a punktā, 9. panta 3.e punktā, 10. un 11. pantā 12. panta 1. līdz 3. punktā, 13. panta 1. punktā 14. līdz 19. pantā, 30. līdz 33. pantā un 36. pantā paredzētajiem noteikumiem, tostarp ir stingrāki nekā šajā direktīvā paredzētie noteikumi, ar kuriem nodrošina atšķirīgu patērētāju aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

4.a pants (jauns)

4a. pants

Laikposmi, datumi un termiņi

Uz šajā direktīvā paredzēto termiņu aprēķināšanu ir jāattiecina Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (5).

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

II nodaļa – virsraksts

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

5. pants – virsraksts

Vispārējas
  informēšanas prasības

Informēšanas prasības
  , slēdzot līgumus uzņēmuma telpās

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   
  Pirms jebkura pārdošanas vai pakalpojumu līguma noslēgšanas
  tirgotājs nodrošina patērētājam informāciju par šādiem aspektiem, ja tas jau skaidri neizriet no konteksta informācijas:

1.   
  Slēdzot līgumus uzņēmuma telpās,
  tirgotājs nodrošina patērētājam informāciju
  skaidrā un labi saprotamā veidā
  par šādiem aspektiem, ja tas jau skaidri neizriet no konteksta informācijas:

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a) apakšpunkts

| a) | produkta
  galvenās īpašības tādā mērā, kas atbilst saziņas līdzeklim un produktam
  ; |
| --- | --- |

a)

produkta
  galvenās īpašības tādā mērā, kas atbilst saziņas līdzeklim un produktam
  ;

| a) | preces vai pakalpojuma
  galvenās īpašības tādā veidā, kāds ir piemērots precei vai pakalpojumam
  ; |
| --- | --- |

a)

preces vai pakalpojuma
  galvenās īpašības tādā veidā, kāds ir piemērots precei vai pakalpojumam
  ;

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – b) apakšpunkts

| b) | tirgotāja
  fiziskā adrese un
  identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums
  un vajadzības gadījumā tā tirgotāja fiziskā adrese un identitāte, kura uzdevumā viņš darbojas
  ; |
| --- | --- |

b)

tirgotāja
  fiziskā adrese un
  identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums
  un vajadzības gadījumā tā tirgotāja fiziskā adrese un identitāte, kura uzdevumā viņš darbojas
  ;

| b) | tirgotāja identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums; |
| --- | --- |

b)

tirgotāja identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums;

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ba) apakšpunkts (jauns)

| ba) | tirgotāja uzņēmuma adrese un tālruņa numurs, kā arī faksa numurs vai elektroniskā pasta adrese, ja tāda ir, lai patērētājs varētu ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu; |
| --- | --- |

ba)

tirgotāja uzņēmuma adrese un tālruņa numurs, kā arī faksa numurs vai elektroniskā pasta adrese, ja tāda ir, lai patērētājs varētu ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu;

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – c) apakšpunkts

| c) | cena, ieskaitot visus nodokļus, vai, ja
  produkta
  īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī vajadzības gadījumā visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi, vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami; |
| --- | --- |

c)

cena, ieskaitot visus nodokļus, vai, ja
  produkta
  īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī vajadzības gadījumā visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi, vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami;

| c) | kopējā
  cena, ieskaitot visus nodokļus, vai, ja
  preces vai pakalpojuma
  īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī vajadzības gadījumā visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi
  un jebkādi citi maksājumi
  , vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami;
  Beztermiņa līguma gadījumā kopējā cena nozīmē kopējās mēneša izmaksas. |
| --- | --- |

c)

kopējā
  cena, ieskaitot visus nodokļus, vai, ja
  preces vai pakalpojuma
  īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī vajadzības gadījumā visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi
  un jebkādi citi maksājumi
  , vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami;
  Beztermiņa līguma gadījumā kopējā cena nozīmē kopējās mēneša izmaksas.

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – d) apakšpunkts

| d) | informācija par
  maksāšanas
  kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību, ja tā atšķiras no prasībās par profesionālo rūpību minētās kārtības
  ; |
| --- | --- |

d)

informācija par
  maksāšanas
  kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību, ja tā atšķiras no prasībās par profesionālo rūpību minētās kārtības
  ;

| d) | vajadzības gadījumā —
  maksāšanas
  , piegādes un izpildes kārtība, datums, līdz kuram tirgotājs apņemas piegādāt preces vai sniegt pakalpojumu, un kārtība, kādā tirgotājs izskata sūdzības
  ; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā —
  maksāšanas
  , piegādes un izpildes kārtība, datums, līdz kuram tirgotājs apņemas piegādāt preces vai sniegt pakalpojumu, un kārtība, kādā tirgotājs izskata sūdzības
  ;

Grozījums Nr. 92

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – f) un fa) apakšpunkts (jauns)

| f) | vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi;

| f) | papildus atgādinājumam par juridiskas preču atbilstības garantijas esamību —
  vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi; |
| --- | --- |

f)

papildus atgādinājumam par juridiskas preču atbilstības garantijas esamību —
  vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi;

| fa) | vajadzības gadījumā, vai ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt; |
| --- | --- |

fa)

vajadzības gadījumā, vai ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt;

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – g) apakšpunkts

| g) | vajadzības gadījumā līguma termiņš vai beztermiņa līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi; |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā līguma termiņš vai beztermiņa līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi;

| g) | vajadzības gadījumā līguma termiņš vai beztermiņa
  vai automātiski pagarināma
  līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi; |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā līguma termiņš vai beztermiņa
  vai automātiski pagarināma
  līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi;

Grozījums Nr. 94

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – i) apakšpunkts

| i) | vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma
  . |
| --- | --- |

i)

vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma
  .

| i) | vajadzības gadījumā —
  vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma
  ; |
| --- | --- |

i)

vajadzības gadījumā —
  vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma
  ;

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ia), ib) un ic_ apakšpunkts (jauns)

| ia) | vajadzības gadījumā jānorāda, vai digitālam saturam tiek piemēroti tehniskās aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

ia)

vajadzības gadījumā jānorāda, vai digitālam saturam tiek piemēroti tehniskās aizsardzības pasākumi;

| ib) | tirgotājam zināma informācija vai informācija, ko viņš pamatoti varējis zināt, par digitālā satura savietojamību ar aparatūru un programmatūru, tostarp par jebkādu savietojamības trūkumu, ja tāds ir; |
| --- | --- |

ib)

tirgotājam zināma informācija vai informācija, ko viņš pamatoti varējis zināt, par digitālā satura savietojamību ar aparatūru un programmatūru, tostarp par jebkādu savietojamības trūkumu, ja tāds ir;

| ic) | vajadzības gadījumā — iespēja izmantot uz tirgotāju attiecināmu ārpustiesas sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu un metodes, kā tam piekļūt; |
| --- | --- |

ic)

vajadzības gadījumā — iespēja izmantot uz tirgotāju attiecināmu ārpustiesas sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu un metodes, kā tam piekļūt;

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

2.   
  Atklātas izsoles gadījumā 1. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju var aizstāt ar izsolītāja fizisko adresi un identitāti.

2.   
  Šā panta 1. punktu nepiemēro līgumiem par preces piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kas saistīti ar ikdienas darījumiem, ja tirgotājam ir jāpiegādā prece vai jāsniedz pakalpojums tūlīt pēc līguma noslēgšanas.

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

3.   
  Šā panta 1. punktā minētā informācija ir pārdošanas vai pakalpojumu līguma sastāvdaļa.

3.   
  Dalībvalstis var pieņemt vai paturēt spēkā papildu prasības par informācijas sniegšanu pirms līguma noslēgšanas.

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

2.   Neskarot
  7. panta 2. punktu,
  13. un 42. pantu, jebkādas 5. pantā minēto noteikumu nepildīšanas sekas nosaka saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem. Dalībvalstis paredz valsts tiesību aktos efektīvus
  līgumtiesību
  aizsardzības līdzekļus jebkādiem 5. pantā minēto noteikumu nepildīšanas gadījumiem.

2.   Neskarot 13. un 42. pantu, jebkādas 5. pantā minēto noteikumu nepildīšanas sekas nosaka saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem. Dalībvalstis paredz valsts tiesību aktos efektīvus
  un samērīgus
  aizsardzības līdzekļus jebkādiem 5. pantā minēto noteikumu nepildīšanas gadījumiem.

Grozījums Nr. 99

Direktīvas priekšlikums

7. pants

7. pants

Konkrētas informēšanas prasības starpniekiem

1.
     
  Pirms līguma noslēgšanas starpnieks dara zināmu patērētājam, ka tas darbojas kāda cita patērētāja vārdā vai uzdevumā un ka noslēgtais līgums nav uzskatāms par līgumu starp patērētāju un tirgotāju, bet par līgumu, kas noslēgts starp diviem patērētājiem, un tādēļ uz to neattiecas šīs direktīvas darbības joma.

2.
     
  Uzskata, ka starpnieks, kurš nepilda 1. pantā paredzēto pienākumu, ir noslēdzis līgumu savā vārdā.

3.
     
  Šo pantu nepiemēro atklātām izsolēm.

svītrots

Grozījums Nr. 100

Direktīvas priekšlikums

8. pants

8. pants

Darbības joma

Šo nodaļu piemēro distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām.

svītrots

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

9. pants

9. pants

Informēšanas
  prasības distances
  līgumiem un līgumiem, kas noslēgti
  ārpus uzņēmuma telpām

9. pants

Prasības
  par informācijas sniegšanu pirms
  distances
  līgumu un līgumu, kurus slēdz
  ārpus uzņēmuma telpām
  , noslēgšanas

Attiecībā uz
  distances
  līgumiem un līgumiem
  , kas
  noslēgti
  ārpus uzņēmuma telpām, tirgotājs
  sniedz šādu
  informāciju
  , kas ir līguma sastāvdaļa
  :

1.
     
  Pirms patērētājs ir uzņēmies jebkura
  distances
  līguma vai līguma
  , kas
  noslēgts
  ārpus uzņēmuma telpām,
  vai tamlīdzīga piedāvājuma saistības,
  tirgotājs
  vai jebkura persona viņa vārdā laikus nodrošina patērētājam skaidru un saprotamu
  informāciju
  par šādiem aspektiem
  :

| a) | un
  7. pantā minētā informācija un, atkāpjoties no 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta, maksāšanas kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību visos gadījumos
  ; |
| --- | --- |

a)

un
  7. pantā minētā informācija un, atkāpjoties no 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta, maksāšanas kārtību, piegādi, izpildi un sūdzību izskatīšanas kārtību visos gadījumos
  ;

| a) | preces vai pakalpojuma galvenās īpašības tādā veidā, kāds ir piemērots informācijas nesējam
  un
  precei vai pakalpojumam
  ; |
| --- | --- |

a)

preces vai pakalpojuma galvenās īpašības tādā veidā, kāds ir piemērots informācijas nesējam
  un
  precei vai pakalpojumam
  ;

| b) | gadījumos, kad piemēro atteikuma tiesības, informācija par nosacījumiem un kārtību, kādā izmantojamas atteikuma tiesības saskaņā ar I pielikumu
  ; |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad piemēro atteikuma tiesības, informācija par nosacījumiem un kārtību, kādā izmantojamas atteikuma tiesības saskaņā ar I pielikumu
  ;

| b) | tirgotāja identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums
  ; |
| --- | --- |

b)

tirgotāja identitāte, piemēram, viņa tirdzniecības nosaukums
  ;

| ba) | tirgotāja uzņēmuma adrese un tālruņa numurs, kā arī faksa numurs vai elektroniskā pasta adrese, ja tāda ir, lai patērētājs varētu ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu; |
| --- | --- |

ba)

tirgotāja uzņēmuma adrese un tālruņa numurs, kā arī faksa numurs vai elektroniskā pasta adrese, ja tāda ir, lai patērētājs varētu ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu;

| c) | tirgotāja uzņēmējdarbības vietas fiziskā adrese
  , ja
  tā atšķiras no viņa paša fiziskās adreses (un
  vajadzības gadījumā
  tā tirgotāja fiziskā adrese, kura uzdevumā viņš rīkojas), uz kuru patērētājs var adresēt jebkādas sūdzības
  ; |
| --- | --- |

c)

tirgotāja uzņēmējdarbības vietas fiziskā adrese
  , ja
  tā atšķiras no viņa paša fiziskās adreses (un
  vajadzības gadījumā
  tā tirgotāja fiziskā adrese, kura uzdevumā viņš rīkojas), uz kuru patērētājs var adresēt jebkādas sūdzības
  ;

| c) | kopējā cena
  ,
  ieskaitot visus nodokļus, vai,
  ja
  preces vai pakalpojuma īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī
  vajadzības gadījumā
  visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi un jebkādi citi maksājumi, vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami
  ;
  beztermiņa līguma gadījumā kopējā cena nozīmē kopējās mēneša izmaksas; |
| --- | --- |

c)

kopējā cena
  ,
  ieskaitot visus nodokļus, vai,
  ja
  preces vai pakalpojuma īpašību dēļ cenu nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, cenas aprēķināšanas veids, kā arī
  vajadzības gadījumā
  visi papildu kravas, piegādes vai pasta maksājumi un jebkādi citi maksājumi, vai, ja tādus maksājumus nevar pamatoti aprēķināt iepriekš, fakts, ka šādi papildu maksājumi var būt iekasējami
  ;
  beztermiņa līguma gadījumā kopējā cena nozīmē kopējās mēneša izmaksas;

| d) | vajadzības gadījumā
  , vai
  ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt
  ; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā
  , vai
  ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt
  ;

| d) | maksāšanas
  ,
  piegādes un izpildes kārtība, datums, līdz kuram tirgotājs apņemas piegādāt preces vai sniegt pakalpojumu, un kārtība, kādā tirgotājs izskata sūdzības
  ; |
| --- | --- |

d)

maksāšanas
  ,
  piegādes un izpildes kārtība, datums, līdz kuram tirgotājs apņemas piegādāt preces vai sniegt pakalpojumu, un kārtība, kādā tirgotājs izskata sūdzības
  ;

| e) | vajadzības gadījumā
  ,
  vai ir iespējams un kur vērsties, lai panāktu izlīgumu
  ; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā
  ,
  vai ir iespējams un kur vērsties, lai panāktu izlīgumu
  ;

| e) | tiktāl
  ,
  ciktāl pastāv atteikuma tiesības, šo tiesību izmantošanas nosacījumi, termiņš un procedūra, tostarp iespējamās izmaksas, kas patērētājam var rasties, atdodot preces. Šajā nolūkā tirgotājs var izmantot atteikuma instrukciju paraugu, kas iekļauts I pielikuma A daļā, un atteikuma veidlapas paraugu, kas iekļauta I pielikuma B daļā, vai jebkādu citu skaidri formulētu paziņojumu. Ja tirgotājs informē patērētāju, izmantojot I pielikuma A daļā iekļauto atteikuma instrukciju paraugu, uzskata, ka viņš
  ir
  izpildījis šā panta prasības par informācijas sniegšanu attiecībā uz atteikuma tiesībām
  ; |
| --- | --- |

e)

tiktāl
  ,
  ciktāl pastāv atteikuma tiesības, šo tiesību izmantošanas nosacījumi, termiņš un procedūra, tostarp iespējamās izmaksas, kas patērētājam var rasties, atdodot preces. Šajā nolūkā tirgotājs var izmantot atteikuma instrukciju paraugu, kas iekļauts I pielikuma A daļā, un atteikuma veidlapas paraugu, kas iekļauta I pielikuma B daļā, vai jebkādu citu skaidri formulētu paziņojumu. Ja tirgotājs informē patērētāju, izmantojot I pielikuma A daļā iekļauto atteikuma instrukciju paraugu, uzskata, ka viņš
  ir
  izpildījis šā panta prasības par informācijas sniegšanu attiecībā uz atteikuma tiesībām
  ;

| ea) | ja saskaņā ar 19. panta 1. punktu netiek piemērotas atteikuma tiesības, informācija par to, ka patērētājam nav atteikuma tiesību; |
| --- | --- |

ea)

ja saskaņā ar 19. panta 1. punktu netiek piemērotas atteikuma tiesības, informācija par to, ka patērētājam nav atteikuma tiesību;

| f) | ka līgums tiks noslēgts ar tirgotāju un pēc tā noslēgšanas uz patērētāju attieksies aizsardzība, ko nodrošina šī direktīva. |
| --- | --- |

f)

ka līgums tiks noslēgts ar tirgotāju un pēc tā noslēgšanas uz patērētāju attieksies aizsardzība, ko nodrošina šī direktīva.

| f) | papildus atgādinājumam par juridiskas preču atbilstības garantijas esamību — vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi; |
| --- | --- |

f)

papildus atgādinājumam par juridiskas preču atbilstības garantijas esamību — vajadzības gadījumā, vai ir paredzētas tirdzniecības garantijas, garantijas remonts un kādi ir tā nosacījumi;

| fa) | vajadzības gadījumā, vai ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt; |
| --- | --- |

fa)

vajadzības gadījumā, vai ir pieejami rīcības kodeksi un kā tos var saņemt;

| fb) | vajadzības gadījumā — līguma termiņš vai beztermiņa vai automātiski pagarināma līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi; |
| --- | --- |

fb)

vajadzības gadījumā — līguma termiņš vai beztermiņa vai automātiski pagarināma līguma gadījumā līguma izbeigšanas nosacījumi;

| fc) | vajadzības gadījumā līgumā paredzēto patērētāja pienākumu minimālais ilgums; |
| --- | --- |

fc)

vajadzības gadījumā līgumā paredzēto patērētāja pienākumu minimālais ilgums;

| fd) | vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma; |
| --- | --- |

fd)

vai un ar kādiem nosacījumiem ir paredzēta pirmā iemaksa vai citas finanšu garantijas, ko maksā vai nodrošina patērētājs pēc tirgotāja pieprasījuma;

| fe) | vajadzības gadījumā jānorāda, vai digitālam saturam tiek piemēroti tehniskās aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

fe)

vajadzības gadījumā jānorāda, vai digitālam saturam tiek piemēroti tehniskās aizsardzības pasākumi;

| ff) | tirgotājam zināma informācija vai informācija, ko viņš pamatoti varējis zināt, par digitālā satura savietojamību ar aparatūru un programmatūru, tostarp par jebkādu savietojamības trūkumu, ja tāds ir; |
| --- | --- |

ff)

tirgotājam zināma informācija vai informācija, ko viņš pamatoti varējis zināt, par digitālā satura savietojamību ar aparatūru un programmatūru, tostarp par jebkādu savietojamības trūkumu, ja tāds ir;

| fg) | vajadzības gadījumā — iespēja izmantot uz tirgotāju attiecināmu ārpustiesas sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu un metodes, kā tam piekļūt. |
| --- | --- |

fg)

vajadzības gadījumā — iespēja izmantot uz tirgotāju attiecināmu ārpustiesas sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu un metodes, kā tam piekļūt.

2.
     
  Atklātas izsoles gadījumā 1. punkta b), ba) un c) apakšpunktā minēto informāciju var aizstāt ar līdzvērtīgu informāciju par izsolītāju.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minētā informācija ir distances līguma un līguma, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, sastāvdaļa.

4.
     
  vDalībvalstis neparedz nekādas papildu prasības attiecībā uz I pielikuma A daļā minēto atteikuma standartu saturu.

5.
     
  Attiecībā uz distances līgumiem un ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem par transporta pakalpojumiem vai veselības un drošības prasībām dalībvalstis savos tiesību aktos var pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus par papildu informācijas sniegšanu pirms līguma noslēgšanas, ja šādas prasības atbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību un ja tās ir vajadzīgas patērētāja pienācīgai informēšanai.

6.
     
  Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt vai paturēt spēkā papildu prasības par informācijas sniegšanu, pirms tiek noslēgti jebkādi distances līgumi vai ārpus uzņēmuma telpām slēgti līgumi par tādu pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā (6) tirgū 22. panta 5. punktu tās izmanto iespēju piemērot prasību sniegt papildu informāciju pakalpojumu sniedzējiem, kas reģistrēti attiecīgajā valstī.

7.
     
  Direktīvas 5. pants nedrīkst skart Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (7).

8.
     
  Šajā nodaļā minēto informēšanas pienākumu izpilde jāpierāda tirgotājam.

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

10. pants – virsraksts

Oficiālās prasības
  līgumiem, kas noslēgti
  ārpus uzņēmuma telpām

Oficiālās prasības
  par informācijas sniegšanu, pirms tiek slēgti līgumi, kurus noslēdz
  ārpus uzņēmuma telpām

Grozījums Nr. 233

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

1.   Attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, 9. pantā paredzēto informāciju sniedz pasūtījuma veidlapā vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tai jābūt salasāmai.
  Pasūtījuma veidlapā ir ietverta I pielikuma B daļā minētā standarta atteikuma veidlapa.

1.   Attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, 9. pantā paredzēto informāciju
  patērētājam
  sniedz pasūtījuma veidlapā
  papīra formātā vai, ja patērētājs tam piekrīt, uz cita pastāvīga informācijas nesēja
  vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un tai jābūt salasāmai.

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

2.   Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām,
  ir
  spēkā tikai tad, ja patērētājs
  paraksta
  pasūtījuma veidlapu
  un gadījumos, kad pasūtījuma veidlapa nav papīra formātā, saņem pasūtījuma veidlapas kopiju uz kāda cita pastāvīga informācijas nesēja
  .

2.   Līgums, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām,
  stājas
  spēkā tikai tad, ja patērētājs
  ir parakstījis
  pasūtījuma veidlapu.

Grozījums Nr. 234

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Neraugoties uz 1. un 2. punktu, attiecībā uz jaukta tipa līgumumiem, kurus slēdz ārpus uzņēmuma telpām un kuru gadījumā tirgotājs un patērētājs nekavējoties izpilda savas līgumsaistības un summa, kas patērētājam jāmaksā, nepārsniedz EUR 200:

| a) | no tirgotāja neprasa, lai tas sniegtu 9. pantā paredzēto informāciju papīra formātā vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja un |
| --- | --- |

a)

no tirgotāja neprasa, lai tas sniegtu 9. pantā paredzēto informāciju papīra formātā vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja un

| b) | patērētājam nav jāparaksta pasūtījuma veidlapa, kas būtu spēkā visu līguma darbības laiku, |
| --- | --- |

b)

patērētājam nav jāparaksta pasūtījuma veidlapa, kas būtu spēkā visu līguma darbības laiku,

ar nosacījumu, ka šādi līgumu pēc savas būtības parasti tiek slēgti ārpus uzņēmuma telpām.

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

3.   Dalībvalstis nenosaka nekādas citas oficiālas prasības izņemot tās, kas paredzētas 1. un 2. punktā.

3.   Dalībvalstis nenosaka nekādas citas
  papildu
  oficiālas prasības
  par informācijas sniegšanu pirms līguma noslēgšanas, lai nodrošinātu 9. panta 1. punktā noteikto informēšanas prasību izpildi.

Grozījums Nr. 106

Direktīvas priekšlikums

11. pants – virsraksts

Oficiālās prasības distances
  līgumiem

Oficiālās
  informācijas sniegšanas
  prasības
  , kuras jāievēro pirms
  distances
  līgumu noslēgšanas

Grozījums Nr. 107, 235 un 236

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

1.   Attiecībā uz distances līgumiem
  9. panta a) apakšpunktā
  paredzēto informāciju sniedz vai dara pieejamu patērētājam
  pirms līguma noslēgšanas
  vienkāršā, skaidri saprotamā valodā un tai
  jābūt salasāmai, atbilstoši izmantotajiem distances saziņas līdzekļiem.

1.   Attiecībā uz distances līgumiem
  9. pantā
  paredzēto informāciju
  ar pastāvīgo informācijas nesēju
  starpniecību sniedz vai dara pieejamu patērētājam vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un
  tā ir
  salasāma atbilstoši izmantotajiem distances saziņas līdzekļiem.

1.a
     
  Ja distances līgumu par preces piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kura noteikumi nav individuāli apspriesti, slēdz ar elektronisku sakaru līdzekļu starpniecību un tā rezultātā patērētājam ir pienākums maksāt, patērētājam līgums kļūst saistošs tikai tad, ja:

| a) | tirgotājs skaidri un nepārprotami norādījis patērētājam kopējo cenu, kurā iekļautas visas to veidojošās daļas un |
| --- | --- |

a)

tirgotājs skaidri un nepārprotami norādījis patērētājam kopējo cenu, kurā iekļautas visas to veidojošās daļas un

| b) | patērētājs ir apstiprinājis, ka ir izlasījis un sapratis a) apakšpunktā minēto informāciju. Attiecībā uz līgumiem, kurus slēdz tīmekļa vietnēs, šo prasību uzskata par izpildītu, ja tīmekļa vietne ir veidota tā, ka saistošu pasūtījumu ir iespējams veikt tikai tad, ja patērētājs pirms tam ir tajā reģistrējies, lai varētu izmantot tirgotāja piedāvājumu. |
| --- | --- |

b)

patērētājs ir apstiprinājis, ka ir izlasījis un sapratis a) apakšpunktā minēto informāciju. Attiecībā uz līgumiem, kurus slēdz tīmekļa vietnēs, šo prasību uzskata par izpildītu, ja tīmekļa vietne ir veidota tā, ka saistošu pasūtījumu ir iespējams veikt tikai tad, ja patērētājs pirms tam ir tajā reģistrējies, lai varētu izmantot tirgotāja piedāvājumu.

1.b
     
  Atkāpjoties no 1.a punkta b) apakšpunkta, ja šajā punktā minēto distances līgumu noslēdz pa telefonu, patērētājam līgums kļūst saistošs tikai tad, ja tirgotājs uz pastāvīga informācijas nesēja ir nosūtījis patērētājam piedāvājumu, tostarp ar 1.a punkta a) apakšpunktā prasīto informāciju.

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

2.   Ja tirgotājs piezvana patērētājam, lai noslēgtu distances līgumu, tirgotājs sarunas sākumā ar patērētāju atklāj savu identitāti un minētā zvana komerciālo nolūku.

2.   Ja tirgotājs
  vai starpnieks, kas rīkojas tirgotāja vārdā,
  piezvana patērētājam, lai noslēgtu distances līgumu, tirgotājs sarunas sākumā ar patērētāju atklāj savu identitāti un minētā zvana komerciālo nolūku.

2.a
     
  Tirdzniecības interneta vietnēs skaidri un salasāmi ir norādīts, vai pastāv piegādes ierobežojumi uz konkrētām dalībvalstīm, neatkarīgi no šīs piegādes, tostarp norēķinu līdzekļu, rakstura.

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

3.   Ja līgumu noslēdz, izmantojot saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa un laiks informācijas parādīšanai, tirgotājs pirms šāda līguma noslēgšanas konkrētajā saziņas līdzeklī nodrošina vismaz informāciju par produkta galvenajām īpašībām
  un
  kopējo cenu,
  kā minēts 5. panta
  1.
  punkta a) un c) apakšpunktā. Pārējo 5. un 7. pantā minēto informāciju tirgotājs sniedz patērētājam atbilstošā veidā saskaņā ar 1. punktu.

3.   Ja līgumu noslēdz, izmantojot saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa un laiks informācijas parādīšanai, tirgotājs pirms šāda līguma noslēgšanas konkrētajā saziņas līdzeklī nodrošina vismaz informāciju par produkta vai pakalpojuma galvenajām īpašībām
  ,
  kopējo cenu,
  līguma termiņu un beztermiņa līgumu izbeigšanas nosacījumiem atbilstīgi 9. panta
  1.
  punkta a), c) un g) apakšpunktam. Pārējo 9. pantā minēto informāciju tirgotājs sniedz patērētājam atbilstošā veidā saskaņā ar 1. punktu.

Grozījums Nr. 110

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 4. punkts

4.
     
  Patērētājs uz pastāvīga informācijas nesēja piemērotā termiņā pēc jebkura distances līguma noslēgšanas un ne vēlāk kā preču piegādes brīdī vai brīdī, kad sākas pakalpojuma izpilde, saņem apstiprinājumu par visiem 9. panta a) līdz f) apakšpunktā minētajiem informācijas aspektiem, izņemot gadījumus, kad informācija patērētājam jau ir sniegta pirms jebkura distances līguma noslēgšanas uz pastāvīga informācijas nesēja.

svītrots

Grozījums Nr. 237

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 5. punkts

5.   Dalībvalstis nenosaka nekādas citas oficiālas prasības,
  izņemot 1.-4. punktā minētās prasības.

5.   Dalībvalstis nenosaka nekādas citas
  papildu
  oficiālas prasības
  par informācijas sniegšanu pirms līguma noslēgšanas
  ,
  lai nodrošinātu 9. panta
  1.
  punktā noteikto informēšanas prasību izpildi
  .

Neraugoties uz pirmo apakšpunktu, attiecībā uz šā panta 1.b punktā minētajiem līgumiem, dalībvalstis var ieviest vai paturēt spēkā savus tiesību aktu noteikumus, ja vien tie paredz, ka līgums kļūst patērētājam saistošs tikai tad, ja viņš uz pastāgvīga informācijas nesēja ir apliecinājis tirgotājam savu piekrišanu līguma slēgšanai. Dalībvalstis par šiem noteikumiem informē Komisiju, kas šo informāciju publisko viegli pieejamā veidā.

Grozījums Nr. 112

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Distances vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgta līguma gadījumā 1. punktā minētais atteikuma termiņš sākas dienā, kad patērētājs paraksta līguma dokumentu, vai dienā, kad patērētājs saņem līguma kopiju uz kāda pastāvīga informācijas nesēja, ja šī diena atšķiras no līguma noslēgšanas dienas.

Grozījums Nr. 113

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

2.   Līgumam, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, atteikuma termiņš sākas dienā
  ,
  kad patērētājs
  paraksta pasūtījuma veidlapu
  vai,
  ja pasūtījuma veidlapa
  nav
  papīra formātā
  ,
  dienā, kad patērētājs saņem pasūtījuma veidlapas kopiju uz kāda cita pastāvīga informācijas nesēja.

2.   
  Neatkarīgi no 1. punkta distances
  līgumam
  vai līgumam
  , kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām,
  ja tie noslēgti par preču piegādi,
  atteikuma termiņš sākas dienā kad patērētājs vai
  kāda trešā persona
  ,
  kas
  nav
  pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs
  ,
  ir ieguvis katru no pasūtītajām precēm savā īpašumā vai:

Distances līgumam par preču pārdošanu atteikuma termiņš sākas dienā, kad patērētājs vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs, ir ieguvis katru no pasūtītajām precēm savā īpašumā.

Distances līgumam par pakalpojumu sniegšanu atteikuma termiņš sākas dienā, kad noslēgts līgums.

| a) | gadījumā, ja patērētāja ar vienu pasūtījumu pasūtītās vairākas preces piegādātas atsevišķi, — dienā, kurā piegādāta pēdējā prece; |
| --- | --- |

a)

gadījumā, ja patērētāja ar vienu pasūtījumu pasūtītās vairākas preces piegādātas atsevišķi, — dienā, kurā piegādāta pēdējā prece;

| b) | gadījumā, ja prece sastāv no vairākiem sūtījumiem vai daļām, — diena, kurā saņemts pēdējais sūtījums vai daļa; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja prece sastāv no vairākiem sūtījumiem vai daļām, — diena, kurā saņemts pēdējais sūtījums vai daļa;

| c) | gadījumā, ja notiek viena un tā paša veida preču atkārtota piegāde noteiktā laika periodā — diena, kurā saņemta pirmā prece; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja notiek viena un tā paša veida preču atkārtota piegāde noteiktā laika periodā — diena, kurā saņemta pirmā prece;

Grozījums Nr. 115

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

4.   Dalībvalstis neaizliedz līgumslēdzējām pusēm atteikuma termiņā pildīt līgumā noteiktos pienākumus.

4.   Dalībvalstis neaizliedz līgumslēdzējām pusēm atteikuma termiņā pildīt līgumā noteiktos pienākumus.
  Tomēr līguma gadījumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, dalībvalstis var saglabāt spēkā esošos valsts tiesību aktus, kas aizliedz tirgotājam iekasēt maksājumu noteikta perioda laikā pēc līguma noslēgšanas.

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

13. pants

Ja tirgotājs nav sniedzis patērētājam informāciju par atteikuma tiesībām, neievērojot 9.
  panta 10. punktu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 4. punktu, atteikuma termiņš beidzas trīs mēnešos pēc dienas, kad tirgotājs pilnībā izpildījis pārējos līgumā noteiktos pienākumus.

1.
     Ja tirgotājs nav sniedzis patērētājam informāciju par atteikuma tiesībām, neievērojot
  9. panta 1. punkta e) apakšpunktu, atteikuma termiņš beidzas viena gada laikā sākotnējā atteikuma termiņā, ka noteikts 12. panta 1.a un 2. punktā.

2.
     
  Tomēr dalībvalstis var saglabāt spēkā esošos valsts tiesību aktus, ar kuriem paredz ilgāku periodu atteikuma termiņa notecēšanai.

Grozījums Nr. 238 un 239

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

Patērētājs informē tirgotāju par
  atteikuma
  lēmumu
  uz pastāvīga informācijas nesēja, paziņojot to tirgotājam saviem vārdiem, vai arī izmantojot standarta atteikuma veidlapu, kā paredzēts I pielikuma B daļā
  .

1.   Patērētājs
  pirms atteikuma termiņā notecēšanas
  informē tirgotāju par lēmumu
  atteikties no līguma
  .
  Patērētājs šo lēmumu var paziņot:

| a) | izmantojot standarta atteikuma veidlapu, kā paredzēts I pielikuma B daļā, vai citu nepārprotamu paziņojumu, vai |
| --- | --- |

a)

izmantojot standarta atteikuma veidlapu, kā paredzēts I pielikuma B daļā, vai citu nepārprotamu paziņojumu, vai

| b) | nosūtot preces atpakaļ tirgotājam un sūtījumam pievienojot patērētāja skaidri formulētu paziņojumu, kurā iekļauts viņa lēmums atteikties no līguma. |
| --- | --- |

b)

nosūtot preces atpakaļ tirgotājam un sūtījumam pievienojot patērētāja skaidri formulētu paziņojumu, kurā iekļauts viņa lēmums atteikties no līguma.

Dalībvalstis nenosaka nekādas oficiālas prasības, kas būtu piemērojamas atteikuma
  veidlapas paraugam, izņemot tās, kas noteiktas I pielikuma B
  .
  daļā.

Grozījums Nr. 240

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

2.   Attiecībā uz internetā noslēgtiem distances līgumiem tirgotājs papildus 1. punktā minētajām iespējām var dot patērētājam iespēju aizpildīt standarta atteikuma
  veidlapu
  elektroniskā formātā un iesniegt to, nosūtot tirgotāja tīmekļa vietnē.
  Šādā gadījumā
  tirgotājs bez vilcināšanās
  elektroniski
  nosūta apstiprinājumu par šādas atteikuma veidlapas saņemšanu.

2.   Attiecībā uz internetā noslēgtiem distances līgumiem tirgotājs papildus 1. punktā minētajām iespējām var dot patērētājam iespēju
  vai nu
  aizpildīt standarta atteikuma
  veidlapas paraugu, kas iekļauts I pielikuma B. daļā, vai arī sniegt kādu citu nepārprotamu paziņojumu
  elektroniskā formātā un iesniegt to, nosūtot tirgotāja tīmekļa vietnē.
  Šādos gadījumos
  tirgotājs bez vilcināšanās
  uz pastāvīga informācijas nesēja
  nosūta apstiprinājumu par šādas atteikuma veidlapas saņemšanu.

Grozījums Nr. 119

Direktīvas priekšlikums

15. pants – a un b punkts

| a) | distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, noteikto pienākumu izpilde vai |
| --- | --- |

a)

distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, noteikto pienākumu izpilde vai

| a) | distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, noteikto pienākumu izpilde vai |
| --- | --- |

a)

distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, noteikto pienākumu izpilde vai

| b) | ārpus uzņēmuma telpām noslēdzama līguma noslēgšana gadījumos, kad piedāvājumu izteicis patērētājs. |
| --- | --- |

b)

ārpus uzņēmuma telpām noslēdzama līguma noslēgšana gadījumos, kad piedāvājumu izteicis patērētājs.

| b) | distances vai
  ārpus uzņēmuma telpām noslēdzama līguma noslēgšana gadījumos, kad piedāvājumu izteicis patērētājs. |
| --- | --- |

b)

distances vai
  ārpus uzņēmuma telpām noslēdzama līguma noslēgšana gadījumos, kad piedāvājumu izteicis patērētājs.

Grozījums Nr. 120

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

1.   Tirgotājs atmaksā jebkuru maksājumu, ko tas saņēmis no patērētāja
  trīsdesmit
  dienās no dienas,
  kad
  tirgotājs saņem
  atteikuma paziņojumu
  .

1.   Tirgotājs atmaksā jebkuru maksājumu, ko tas saņēmis no patērētāja
  , tostarp attiecīgā gadījumā — arī piegādes izdevumus, bez nevajadzīgas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četrpadsmit
  dienās no dienas,
  kopš viņš saskaņā ar 14. pantu ir informēts par lēmumu atteikties no līguma.
  Tirgotājs
  šādu atmaksāšanu var veikt ar jebkura maksājuma līdzekļa starpniecību, kas valstī, kurā patērētājs to
  saņem
  , ir likumīgs maksāšanas līdzeklis un ar nosacījumu, ka patērētājam atmaksāšanas rezultātā netiek noteikti nekādi maksājumi
  .

Grozījums Nr. 241

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

2.   Attiecībā uz pārdošanas līgumiem tirgotājs var
  aizturēt atmaksājamo summu līdz brīdim
  ,
  kad ir saņēmis preces atpakaļ vai paņēmis tās no patērētāja vai kad
  patērētājs ir iesniedzis apliecinājumu par to, ka preces ir nosūtītas atpakaļ
  , atkarībā no tā, kura darbība tiek izpildīta agrāk
  .

2.   
  Neskarot 1. punktu, ja patērētājs nepārprotami norādījis, ka vēlas saņemt sūtījumu citādā nevis standartsūtījuma veidā, tirgotājam nav jāatmaksā šajā sakarībā radušās papildu piegādes izmaksas.
  Attiecībā uz pārdošanas līgumiem tirgotājs var
  atmaksāt naudu tikai ar nosacījumu
  ,
  ka
  patērētājs ir iesniedzis apliecinājumu par to, ka preces ir nosūtītas atpakaļ.

Grozījums Nr. 122

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

1.   Attiecībā uz
  pārdošanas
  līgumiem
  , kad patērētājs vai pēc viņa lūguma kāda trešā persona ieguvusi preces īpašumā pirms atteikuma termiņa beigām,
  patērētājs nosūta preces vai nodod tās atpakaļ tirgotājam vai personai, kuru tirgotājs pilnvarojis tās saņemt, četrpadsmit dienās no dienas, kad patērētājs paziņojis tirgotājam par
  atteikuma tiesību izmantošanu
  , izņemot gadījumus, kad tirgotājs ir piedāvājis paņemt preces no patērētāja.

1.   Attiecībā uz
  distances vai ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem
  līgumiem
  par preču piegādi
  patērētājs nosūta preces vai nodod tās atpakaļ tirgotājam vai personai, kuru tirgotājs pilnvarojis tās saņemt,
  bez nevajadzīgas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  četrpadsmit dienās no dienas, kad patērētājs paziņojis tirgotājam par
  savu lēmumu saskaņā ar 14. pantu atteikties no līguma
  , izņemot gadījumus, kad tirgotājs ir piedāvājis paņemt preces no patērētāja.

Patērētājs sedz tikai tiešās izmaksas par preču nosūtīšanu atpakaļ,
  izņemot
  gadījumus, kad tirgotājs ir piekritis segt
  šīs izmaksas
  .

Patērētājs sedz tikai tiešās izmaksas par preču nosūtīšanu atpakaļ.
  Šīs izmaksas viņam nav jāsedz, ja
  tirgotājs
  līgumā
  ir piekritis segt
  tās
  v
  ai ja atpakaļ nosūtīto preču vērtība pārsniedz summu EUR 40 apmērā
  .

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

2.   Patērētājs atbild tikai par preču jebkāda veida vērtības mazināšanos, ja preces izmantotas nevis tāpēc, lai
  noskaidrotu
  šo preču īpašības un kā tās darbojas, bet citos nolūkos. Patērētājs neatbild par preču vērtības mazināšanos gadījumos, kad tirgotājs nav to informējis par atteikuma tiesībām saskaņā ar
  9. panta b) punktu
  .
  Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, uz kuriem attiecas atteikuma tiesības, patērētājs atteikuma termiņā nesedz nekādas izmaksas par sniegtajiem pakalpojumiem ne pilnībā, ne daļēji.

2.   Patērētājs atbild tikai par preču jebkāda veida vērtības mazināšanos, ja preces izmantotas nevis tāpēc, lai
  izpētītu
  šo preču uzbūvi,
  īpatnības un
  darbības veidus, bet citos nolūkos. Patērētājs neatbild par preču vērtības
  jebkādu
  mazināšanos gadījumos, kad tirgotājs nav to informējis par atteikuma tiesībām saskaņā ar
  9. panta 1) punkta e) apakšpunktu
  .

2.a
     
  Izņemot gadījumus, kas paredzēti šajā pantā, patērētājs, izmantojot atteikuma tiesības, neuzņemas nekādu atbildību.

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

1.   Neskarot
  Direktīvas 2008/48/EK 15. pantu
  , ja patērētājs izmanto atteikuma tiesības distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, saskaņā ar
  12.-17. pantu, visi papildu līgumi tiek automātiski izbeigti bez jebkādām izmaksām patērētājam.

1.   Neskarot
  Direktīvas 2008/48/EK 15. pantu
  , ja patērētājs izmanto atteikuma tiesības distances līgumā vai līgumā, kas noslēgts ārpus uzņēmuma telpām, saskaņā ar
  12.-17. pantu, visi saistītie līgumi tiek automātiski izbeigti bez jebkādām izmaksām patērētājam, kas nav paredzētas šajā Direktīvā.

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   Saistībā ar distances līgumiem atteikuma tiesības nepiemēro:

1.   Saistībā ar distances līgumiem
  un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām,
  atteikuma tiesības nepiemēro:

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| a) | pakalpojumiem, ja ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu ir sākusies to izpilde pirms 12. pantā minētā četrpadsmit dienu termiņa beigām; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumiem, ja ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu ir sākusies to izpilde pirms 12. pantā minētā četrpadsmit dienu termiņa beigām;

| a) | pakalpojumiem, ja ar patērētāja iepriekš
  ar pastāvīgo informācijas nesēju starpniecību
  skaidri paustu piekrišanu ir sākusies to izpilde pirms 12. pantā minētā četrpadsmit dienu termiņa beigām;
  šādos gadījumos piekrišana jāsniedz arī attiecībā uz atteikšanos no patērētāja atteikuma tiesībām; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumiem, ja ar patērētāja iepriekš
  ar pastāvīgo informācijas nesēju starpniecību
  skaidri paustu piekrišanu ir sākusies to izpilde pirms 12. pantā minētā četrpadsmit dienu termiņa beigām;
  šādos gadījumos piekrišana jāsniedz arī attiecībā uz atteikšanos no patērētāja atteikuma tiesībām;

Grozījums Nr. 128

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| b) | preču piegādei vai pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no svārstībām
  finanšu
  tirgū, ko tirgotājs nevar kontrolēt; |
| --- | --- |

b)

preču piegādei vai pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no svārstībām
  finanšu
  tirgū, ko tirgotājs nevar kontrolēt;

| b) | preču piegādei vai sniegtajiem pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no svārstībām tirgū, ko tirgotājs nevar kontrolēt
  un kas var rasties atteikuma termiņā
  ; |
| --- | --- |

b)

preču piegādei vai sniegtajiem pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no svārstībām tirgū, ko tirgotājs nevar kontrolēt
  un kas var rasties atteikuma termiņā
  ;

Grozījums Nr. 129

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| c) | tādu preču piegādei, kas izgatavotas pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas, vai var ātri sabojāties, vai kurām drīz beidzas derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

tādu preču piegādei, kas izgatavotas pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas, vai var ātri sabojāties, vai kurām drīz beidzas derīguma termiņš;

| c) | tādu preču piegādei
  vai pakalpojumu sniegšanai
  , kas izgatavotas
  vai kas sniegti
  pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas,
  prasot no tirgotāja veikt individuālus pasākumus, un kurus viņš nevar pielietot citādi,
  vai var ātri sabojāties, vai kurām drīz beidzas derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

tādu preču piegādei
  vai pakalpojumu sniegšanai
  , kas izgatavotas
  vai kas sniegti
  pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas,
  prasot no tirgotāja veikt individuālus pasākumus, un kurus viņš nevar pielietot citādi,
  vai var ātri sabojāties, vai kurām drīz beidzas derīguma termiņš;

Grozījums Nr. 130

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – d) apakšpunkts

| d) | vīna piegādei, par kura cenu panākta vienošanās pārdošanas līguma noslēgšanas laikā un kura piegādi var veikt tikai pēc 22. panta 1. punktā minētā termiņa, un kura patiesā vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām, ko tirgotājs nevar kontrolēt; |
| --- | --- |

d)

vīna piegādei, par kura cenu panākta vienošanās pārdošanas līguma noslēgšanas laikā un kura piegādi var veikt tikai pēc 22. panta 1. punktā minētā termiņa, un kura patiesā vērtība ir cieši saistīta ar tirgus svārstībām, ko tirgotājs nevar kontrolēt;

| d) | ja tiek piegādāti: |
| --- | --- |

d)

ja tiek piegādāti:

| — | pārtikas produkti, |
| --- | --- |

—

pārtikas produkti,

| — | dzērieni, |
| --- | --- |

—

dzērieni,

| — | farmācijas izstrādājumi vai |
| --- | --- |

—

farmācijas izstrādājumi vai

| — | citas no higiēnas prasībām atkarīgas preces, ja patērētājs pēc informācijas par atteikuma tiesību nepiemērošanu ir atvēris iepakojumu vai izolācijas iesaiņojumu; |
| --- | --- |

—

citas no higiēnas prasībām atkarīgas preces, ja patērētājs pēc informācijas par atteikuma tiesību nepiemērošanu ir atvēris iepakojumu vai izolācijas iesaiņojumu;

| da) | līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs ārkārtas gadījumā ir lūdzis tirgotājam nekavējoties izpildīt līgumā noteikto; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus vai pārdod preces papildus tām, kas patērētājam minētajā ārkārtas gadījumā ir noteikti nepieciešamas, atteikuma tiesības piemēro šīm papildu precēm vai pakalpojumiem; |
| --- | --- |

da)

līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs ārkārtas gadījumā ir lūdzis tirgotājam nekavējoties izpildīt līgumā noteikto; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus vai pārdod preces papildus tām, kas patērētājam minētajā ārkārtas gadījumā ir noteikti nepieciešamas, atteikuma tiesības piemēro šīm papildu precēm vai pakalpojumiem;

| db) | līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs nepārprotami lūdzis tirgotāju apmeklēt viņu mājās, lai veiktu remontdarbus vai tehnisko apkopi viņa dzīvesvietā; ja tirgotājs šāda apmeklējuma gadījumā sniedz pakalpojumus papildus tiem, kurus patērētājs lūdzis, vai izlieto preces papildus rezerves daļām, kuras ir noteikti nepieciešamas, veicot apkopi vai remontdarbus, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm; |
| --- | --- |

db)

līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs nepārprotami lūdzis tirgotāju apmeklēt viņu mājās, lai veiktu remontdarbus vai tehnisko apkopi viņa dzīvesvietā; ja tirgotājs šāda apmeklējuma gadījumā sniedz pakalpojumus papildus tiem, kurus patērētājs lūdzis, vai izlieto preces papildus rezerves daļām, kuras ir noteikti nepieciešamas, veicot apkopi vai remontdarbus, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm;

Grozījums Nr. 132

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| f) | laikrakstu, periodisko izdevumu un žurnālu piegādei; |
| --- | --- |

f)

laikrakstu, periodisko izdevumu un žurnālu piegādei;

| f) | laikrakstu, periodisko izdevumu un žurnālu piegādei
  , izņemot abonēšanas līgumus šādu publikāciju piegādei
  ; |
| --- | --- |

f)

laikrakstu, periodisko izdevumu un žurnālu piegādei
  , izņemot abonēšanas līgumus šādu publikāciju piegādei
  ;

Grozījums Nr. 133

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| g) | totalizatora un loterijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

g)

totalizatora un loterijas pakalpojumiem;

svītrots

Grozījums Nr. 134

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| h) | līgumiem, kuri ir noslēgti izsolē. |
| --- | --- |

h)

līgumiem, kuri ir noslēgti izsolē.

| h) | līgumiem, kuri ir noslēgti
  publiskā
  izsolē. |
| --- | --- |

h)

līgumiem, kuri ir noslēgti
  publiskā
  izsolē.

| ha) | attiecībā uz digitāla satura piegādi, kad patērētājs ir uzsācis digitālā satura lejupielādēšanu. |
| --- | --- |

ha)

attiecībā uz digitāla satura piegādi, kad patērētājs ir uzsācis digitālā satura lejupielādēšanu.

Grozījums Nr. 135

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

2.
     
  Saistībā ar līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, atteikuma tiesības nepiemēro:

| a) | līgumiem par pārtikas produktu, dzērienu, vai citu tādu preču piegādi, kuras ir paredzētas tūlītējam patēriņam mājsaimniecībā, ko patērētājs iepriekš izvēlējies, izmantojot distances saziņas līdzekļus, un ko patērētāja mājās, rezidencē vai darbavietā fiziski piegādā tirgotājs, kurš parasti pārdod šādas preces sava uzņēmuma telpās; |
| --- | --- |

a)

līgumiem par pārtikas produktu, dzērienu, vai citu tādu preču piegādi, kuras ir paredzētas tūlītējam patēriņam mājsaimniecībā, ko patērētājs iepriekš izvēlējies, izmantojot distances saziņas līdzekļus, un ko patērētāja mājās, rezidencē vai darbavietā fiziski piegādā tirgotājs, kurš parasti pārdod šādas preces sava uzņēmuma telpās;

| b) | līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs ārkārtas gadījumā ir lūdzis tirgotājam nekavējoties izpildīt līgumā noteikto; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus vai pārdod papildu preces tām, kas patērētājam minētajā ārkārtas gadījumā ir noteikti nepieciešamas, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm; |
| --- | --- |

b)

līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs ārkārtas gadījumā ir lūdzis tirgotājam nekavējoties izpildīt līgumā noteikto; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus vai pārdod papildu preces tām, kas patērētājam minētajā ārkārtas gadījumā ir noteikti nepieciešamas, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm;

| c) | līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs, izmantojot distances saziņas līdzekļus, ir īpaši lūdzis tirgotāju apmeklēt viņu mājās, lai veiktu remontdarbus vai apkopi viņa īpašumā; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus tiem, kurus patērētājs lūdzis, vai izlieto preces papildus rezerves daļām, kuras ir noteikti nepieciešamas, veicot apkopi vai remontdarbus, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm. |
| --- | --- |

c)

līgumiem, attiecībā uz kuriem patērētājs, izmantojot distances saziņas līdzekļus, ir īpaši lūdzis tirgotāju apmeklēt viņu mājās, lai veiktu remontdarbus vai apkopi viņa īpašumā; ja tirgotājs šādā gadījumā sniedz papildu pakalpojumus tiem, kurus patērētājs lūdzis, vai izlieto preces papildus rezerves daļām, kuras ir noteikti nepieciešamas, veicot apkopi vai remontdarbus, atteikuma tiesības piemēro šiem papildu pakalpojumiem vai precēm.

svītrots

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

3.
     
  Līgumslēdzējas puses
  var vienoties par 1
  . un 2. punkta
  nepiemērošanu.

2.
     
  Tirgotājs un patērētājs
  var vienoties par
  1. punkta
  nepiemērošanu.

Grozījums Nr. 137

Direktīvas priekšlikums

20. pants

20. pants

Izņēmumi attiecībā uz distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām

1.
     
  Direktīvas 8. un 19. pantu nepiemēro distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām:

| a) | attiecībā uz nekustamā īpašuma pārdošanu vai kuri attiecas uz citām nekustamā īpašuma tiesībām, izņemot nomas tiesības un darbus saistībā ar nekustamo īpašumu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz nekustamā īpašuma pārdošanu vai kuri attiecas uz citām nekustamā īpašuma tiesībām, izņemot nomas tiesības un darbus saistībā ar nekustamo īpašumu;

| b) | kuri ir noslēgti, izmantojot tirdzniecības automātus vai automatizētas komerciālas telpas; |
| --- | --- |

b)

kuri ir noslēgti, izmantojot tirdzniecības automātus vai automatizētas komerciālas telpas;

| c) | kuri ir noslēgti ar telekomunikāciju operatoru starpniecību, izmantojot telefona automātus, par to izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

kuri ir noslēgti ar telekomunikāciju operatoru starpniecību, izmantojot telefona automātus, par to izmantošanu;

| d) | attiecībā uz pārtikas produktu vai dzērienu piegādi, ko bieži un regulāri veic tirgotājs sava uzņēmuma telpu apkārtnē. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz pārtikas produktu vai dzērienu piegādi, ko bieži un regulāri veic tirgotājs sava uzņēmuma telpu apkārtnē.

2.
     
  Direktīvas 8. un 19. pantu nepiemēro līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, attiecībā uz:

| a) | apdrošināšanu; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanu;

| b) | finanšu pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no finanšu tirgus svārstībām ārpus piegādātāja kontroles, kas var rasties atteikuma termiņā, kā minēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā Direktīvā 2002/65/EK16, un |
| --- | --- |

b)

finanšu pakalpojumiem, kuru cena ir atkarīga no finanšu tirgus svārstībām ārpus piegādātāja kontroles, kas var rasties atteikuma termiņā, kā minēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā Direktīvā 2002/65/EK16, un

| c) | kredītiem, uz ko attiecas Direktīvas 2008/48/EK darbības joma. |
| --- | --- |

c)

kredītiem, uz ko attiecas Direktīvas 2008/48/EK darbības joma.

3.
     
  Direktīvas 8. un 19. pantu nepiemēro distances līgumiem par izmitināšanas, transporta, auto īres, ēdināšanas un brīvā laika pasākumu rīkošanas pakalpojumu nodrošināšanu attiecībā uz līgumiem, kuros paredzēts konkrēts izpildes datums vai termiņš.

svītrots

Grozījums Nr. 138

Direktīvas priekšlikums

21. pants

21. pants

Darbības joma

1.
     
  Šo nodaļu piemēro pārdošanas līgumiem. Neskarot 24. panta 5. punktu, gadījumos, kad līgums ir jaukts līgums, kas attiecas gan uz precēm, gan pakalpojumiem, šo nodaļu piemēro tikai precēm.

2.
     
  Šo nodaļu piemēro arī līgumiem par rūpnieciski ražojamu vai izgatavojamu preču piegādi.

3.
     
  Šo nodaļu nepiemēro rezerves daļām, kuras nomainījis tirgotājs, kad novērsis preču neatbilstību, tās labojot, saskaņā ar 26. pantu.

4.
     
  Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo nodaļu lietotu preču pārdošanai atklātās izsolēs.

svītrots

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

1.   Ja līgumslēdzējas puses nav vienojušās
  citādi
  , tirgotājs piegādā preces, nododot tās patērētāja vai kāda trešās personas, kas nav pārvadātājs
  un ko izraudzījies patērētājs,
  īpašumā,
  termiņā, kas nepārsniedz
  trīsdesmit dienas pēc līguma noslēgšanas dienas.

1.   Ja līgumslēdzējas puses nav vienojušās
  par piegādes laiku
  , tirgotājs piegādā preces, nododot tās patērētāja vai kāda trešās personas,
  ko izraudzījies patērētājs un
  kas nav pārvadātājs, īpašumā
  iespējami drīz, bet ne vēlāk kā
  trīsdesmit dienas pēc līguma noslēgšanas dienas.

Grozījums Nr. 140

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 2. pants

2.   Gadījumos, kad tirgotājs nav pildījis piegādes pienākumus, patērētājam ir tiesības
  saņemt izdevumu atmaksu
  par
  jebkuru samaksāto summu septiņās dienās
  ,
  sākot
  no
  piegādes dienas
  ,
  kā paredzēts 1
  .
  punktā.

2.   Gadījumos, kad tirgotājs nav pildījis
  preču
  piegādes pienākumus
  laikā
  ,
  par kuru ar patērētāju panākta vienošanās, vai saskaņā ar 1. punktu,
  patērētājam ir tiesības
  izbeigt līgumu, izņemot gadījumus, kad preces tiek piegādātas jaunā termiņā, kuru nosaka patērētājs un kurš nevar būt ilgāks par 7. dienām. Šajā nolūkā patērētājs tirgotājam iepriekš sniedz rakstisku paziņojumu, kurā precizēts jaunais piegādes termiņš un patērētāja nodoms izbeigt līgumu gadījumā, ja piegāde nenotiks līdz jaunā piegādes termiņa beigām. Ja līdz minētā perioda beigām piegāde netiek veikta, tiek uzskatīts, ka patērētājs ir atteicies no pirkuma līguma.

Neatkarīgi no pirmās daļas patērētājam ir tiesības nekavējoties izbeigt līgumu, ja tirgotājs tieši vai netieši atteicies piegādāt preces vai ja līgumā paredzētā termiņa ievērošana tiek uzskatīta par tā būtisku sastāvdaļu, ņemot vērā apstākļus līguma slēgšanas brīdī.

2.a
     
  Pēc tam, kad līgums izbeigts, tirgotājs nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas dienas pēc līguma izbeigšanas atmaksā jebkuru saskaņā ar līgumu samaksāto summu.

2.b
     
  Šis pants neskar patērētāju tiesības pieprasīt zaudējumu atlīdzību.

Grozījums Nr. 141

Direktīvas priekšlikums

22.a pants (jauns)

22.a pants

Preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas tiesības citās dalībvalstīs

Attiecībā uz distances līgumiem patērētājam ir tiesības prasīt tirgotājam piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī. Tirgotājs pilda patērētāja prasību, ja tas ir tehniski iespējams un ja patērētājs ir gatavs segt visus attiecīgos izdevumus. Tirgotājs jebkurā gadījumā šos izdevumus sedz avansā.

Grozījums Nr. 142

Direktīvas priekšlikums

22.b pants (jauns)

22.b pants

Maksāšanas līdzekļi

1.
     
  Tirgotājs un patērētājs var vienoties par piegādes avansa maksājumu vai depozītu preces piegādes brīdī.

2.
     
  Saskaņā ar 52. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšēja tirgū (8) dalībvalstis var aizliegt vai ierobežot maksas pieprasīšanu no patērētajiem, ņemot vērā vajadzību veicināt konkurenci un efektīvu maksājumu instrumentu izmantošanu.

3.
     
  Attiecībā uz konkrēto maksājuma līdzekļu izmatošanu dalībvalstis aizliedz tirgotājiem pieprasīt no patērētājiem nodevas, kuru apmērs pārsniedz tirgotāja izdevumus saistībā ar šo maksājumu līdzekļu izmantošanu.

Grozījums Nr. 143

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

1.   Zaudējumu risku vai risku, ka precēm varētu tikt nodarīts kaitējums, nodod patērētājam, kad viņš vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs
  un ko izraudzījies patērētājs
  , iegūst šīs preces īpašumā.

1.   Zaudējumu risku vai risku, ka precēm varētu tikt nodarīts kaitējums, nodod patērētājam, kad viņš vai kāda trešā persona,
  ko izraudzījies patērētājs un
  kas nav pārvadātājs, iegūst šīs preces īpašumā.
  Risku nodod pārvadātājam, kurš nogādā preci patērētājam, ja patērētājs pats uzdevis pārvadātājam piegādāt preci un šādu izvēli nav piedāvājis tirgotājs, neskarot patērētāja tiesības attiecībā uz piegādātāju.

Grozījums Nr. 144

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

2.   Šā panta 1. punktā minēto risku nodod patērētājam piegādes laikā saskaņā ar līgumslēdzēju pušu vienošanos, ja patērētājs vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs, nav veicis atbilstošus pasākumus, lai iegūtu preces īpašumā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto risku nodod patērētājam piegādes laikā saskaņā ar līgumslēdzēju pušu vienošanos, ja patērētājs vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs,
  acīmredzami
  nav veicis atbilstošus pasākumus, lai iegūtu preces īpašumā.

Grozījums Nr. 145

Direktīvas priekšlikums

23.a pants (jauns)

23.a pants

Līgumu darbības termiņš

1.
     
  Neskarot šīs direktīvas noteikumus par negodīgiem līguma nosacījumiem, starp patērētājiem un tirgotājiem noslēgtajos līgumos saistību sākotnējo termiņu neparedz ilgāku par 12 mēnešiem.

2.
     
  Pēc šā sākotnējā 12 mēnešu saistību termiņa patērētājiem ir tiesības lauzt līgumu jebkurā brīdī. Saistībā ar līguma izbeigšanu ņem vērā iepriekšējas paziņošanas periodu, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem. Patērētājiem ir tiesības veikt šādu iepriekšēju paziņošanu pirms sākotnējā 12 mēnešu saistību termiņa beigām, lai izbeigtu līgumu šā perioda beigās.

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

1.   Tirgotājs piegādā preces atbilstoši pārdošanas līgumam.

1.   Tirgotājs piegādā preces atbilstoši pārdošanas līgumam
  īpaši attiecībā uz kvalitāti un kvantitāti, par kuru līgumslēdzējas puses kopīgi vienojušās
  .

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| a) | tās atbilst tirgotāja dotajam aprakstam un tām ir tādas pašas īpašības kā precēm, ko tirgotājs ir piedāvājis patērētājam kā paraugu vai modeli
  ; |
| --- | --- |

a)

tās atbilst tirgotāja dotajam aprakstam un tām ir tādas pašas īpašības kā precēm, ko tirgotājs ir piedāvājis patērētājam kā paraugu vai modeli
  ;

| a) | tās atbilst tirgotāja dotajam aprakstam un tām ir tādas pašas īpašības kā precēm, ko tirgotājs ir piedāvājis patērētājam kā paraugu vai modeli
  , un |
| --- | --- |

a)

tās atbilst tirgotāja dotajam aprakstam un tām ir tādas pašas īpašības kā precēm, ko tirgotājs ir piedāvājis patērētājam kā paraugu vai modeli
  , un

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| b) | tās ir derīgas
  jebkuram konkrētam
  nolūkam
  , kuram patērētājs
  tās
  pieprasa un ko viņš ir darījis zināmu tirgotājam
  līguma noslēgšanas brīdī,
  un tirgotājs ir tam piekritis; |
| --- | --- |

b)

tās ir derīgas
  jebkuram konkrētam
  nolūkam
  , kuram patērētājs
  tās
  pieprasa un ko viņš ir darījis zināmu tirgotājam
  līguma noslēgšanas brīdī,
  un tirgotājs ir tam piekritis;

| b) | tās
  bez vienošanās par īpašībām
  ir derīgas nolūkam
  , ko līgumslēdzējas puses paredzējušas
  līguma noslēgšanas brīdī
  , un |
| --- | --- |

b)

tās
  bez vienošanās par īpašībām
  ir derīgas nolūkam
  , ko līgumslēdzējas puses paredzējušas
  līguma noslēgšanas brīdī
  , un

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – c) und) apakšpunkts (jauns)

| c) | tās ir derīgas nolūkiem, kādiem šā tipa preces parasti izmanto
  vai |
| --- | --- |

c)

tās ir derīgas nolūkiem, kādiem šā tipa preces parasti izmanto
  vai

| c) | tās ir derīgas nolūkiem, kādiem šā tipa preces parasti izmanto
  , un to kvalitāte un darbība ir tāda, kas parasti piemīt šāda paša tipa precēm, cita starpā ņemot vērā mērķi, izskatu un apdari un to, ko patērētājs var pamatoti sagaidīt, ievērojot preču veidu un ņemot vērā tirgotāja, ražotāja vai viņa pārstāvja sniegtos publiskos paziņojumus par šo preču konkrētajām īpašībām, jo īpaši reklāmā vai marķējumā
  . |
| --- | --- |

c)

tās ir derīgas nolūkiem, kādiem šā tipa preces parasti izmanto
  , un to kvalitāte un darbība ir tāda, kas parasti piemīt šāda paša tipa precēm, cita starpā ņemot vērā mērķi, izskatu un apdari un to, ko patērētājs var pamatoti sagaidīt, ievērojot preču veidu un ņemot vērā tirgotāja, ražotāja vai viņa pārstāvja sniegtos publiskos paziņojumus par šo preču konkrētajām īpašībām, jo īpaši reklāmā vai marķējumā
  .

| d) | to kvalitāte un darbība ir tāda, kas parasti piemīt šāda paša tipa precēm un ko patērētājs var pamatoti sagaidīt, ievērojot preču veidu un ņemot vērā tirgotāja, ražotāja vai viņa pārstāvja sniegtos publiskos paziņojumus par šo preču konkrētajām īpašībām, jo īpaši reklāmā vai marķējumā. |
| --- | --- |

d)

to kvalitāte un darbība ir tāda, kas parasti piemīt šāda paša tipa precēm un ko patērētājs var pamatoti sagaidīt, ievērojot preču veidu un ņemot vērā tirgotāja, ražotāja vai viņa pārstāvja sniegtos publiskos paziņojumus par šo preču konkrētajām īpašībām, jo īpaši reklāmā vai marķējumā.

Grozījums Nr. 151

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| b) | līdz līguma noslēgšanas brīdim minētais paziņojums ir ticis koriģēts vai |
| --- | --- |

b)

līdz līguma noslēgšanas brīdim minētais paziņojums ir ticis koriģēts vai

| b) | līdz līguma noslēgšanas brīdim minētais paziņojums ir ticis koriģēts
  savlaicīgi un līdzvērtīgā veidā vai vismaz izceltā formā līguma dokumentā; |
| --- | --- |

b)

līdz līguma noslēgšanas brīdim minētais paziņojums ir ticis koriģēts
  savlaicīgi un līdzvērtīgā veidā vai vismaz izceltā formā līguma dokumentā;

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 5. punkts

5.   Jebkuru neatbilstību, ko rada
  preču
  nepareiza uzstādīšana,
  uzskata par preču neatbilstību
  , ja uzstādīšana ir ietverta pārdošanas līgumā un preces ir uzstādījis tirgotājs, vai tas ir darīts uz viņa atbildību. Tāpat šo principu piemēro, ja preces, kuru uzstādīšana jāveic patērētājam, uzstāda patērētājs, un nepareizā uzstādīšana ir kļūmīgas uzstādīšanas instrukcijas dēļ.

5.   
  Tirgotājs atbild par
  jebkuru neatbilstību
  , kas rodas iepakošanas rezultātā vai
  ko rada nepareiza uzstādīšana, ja uzstādīšana ir ietverta
  preču
  pārdošanas līgumā un preces ir uzstādījis tirgotājs, vai tas ir darīts uz viņa atbildību. Tāpat šo principu piemēro, ja preces, kuru uzstādīšana jāveic patērētājam, uzstāda patērētājs, un nepareizā uzstādīšana ir kļūmīgas uzstādīšanas instrukcijas dēļ.

Grozījums Nr. 153

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts

1.   Kā minēts 2.-5. punktā, gadījumos, kad preces neatbilst līgumā noteiktajam, patērētājam ir tiesības:

1.   Ja preces neatbilst līgumā noteiktajam, patērētājam ir tiesības
  vai nu
  :

| a) | uz neatbilstības novēršanu, preces salabojot vai nomainot; |
| --- | --- |

a)

uz neatbilstības novēršanu, preces salabojot vai nomainot;

| a) | uz neatbilstības novēršanu, preces salabojot vai nomainot
  saskaņā ar 2., 3. un 5. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

uz neatbilstības novēršanu, preces salabojot vai nomainot
  saskaņā ar 2., 3. un 5. punktu, vai

| b) | uz cenas samazinājumu; |
| --- | --- |

b)

uz cenas samazinājumu;

| b) | uz atbilstīgu cenas samazinājumu, vai uz pirkuma līguma atcelšanu, kā tas ir noteikts 4., 5. un 5.a punktā. |
| --- | --- |

b)

uz atbilstīgu cenas samazinājumu, vai uz pirkuma līguma atcelšanu, kā tas ir noteikts 4., 5. un 5.a punktā.

| c) | uz līguma atcelšanu. |
| --- | --- |

c)

uz līguma atcelšanu.

Grozījums Nr. 154

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

2.   
  Tirgotājs novērš neatbilstību preces vai nu salabojot,
  vai
  nomainot tās pēc savas izvēles
  .

2.   
  Patērētājs var pieprasīt no tirgotāja salabot preces
  vai
  aizstāt tās ar citām, ja šāda veida neatbilstības novēršana nav neiespējama vai nesamērīga
  .

Grozījums Nr. 155

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 3. punkts

3.
     
  Gadījumos, kad tirgotājs ir pierādījis, ka neatbilstības novēršana, preces salabojot vai nomainot, ir prettiesiska, nav iespējama vai ir saistīta ar tirgotāja nesamērīgiem ieguldījumiem, patērētājs var izvēlēties cenas samazinājumu vai līguma atcelšanu. Tirgotāja ieguldījumi ir nesamērīgi,
  ja tie
  rada viņam
  izmaksas,
  kuras salīdzinājumā ar cenas samazinājumu vai līguma atcelšanu ir pārmērīgas, ņemot vērā preču vērtību, ja nav bijusi neatbilstība, un neatbilstības būtiskumu
  .

3.
     
  Abi 2. punktā paredzētie atlīdzināšanas līdzekļi uzskatāmi par nesamērīgiem
  , ja tie
  radītu tirgotājam pārmērīgas
  izmaksas
  salīdzinājumā ar alternatīvām atlīdzināšanas iespējām (preces labošanu vai apmainīšanu).

Patērētājs var atcelt līgumu tikai tad, ja neatbilstība nav nebūtiska.

| a) | attiecībā uz vērtību, kura precei būtu, ja nebūtu neatbilstība, |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz vērtību, kura precei būtu, ja nebūtu neatbilstība,

| b) | ievērojot neatbilstības nozīmi un |
| --- | --- |

b)

ievērojot neatbilstības nozīmi un

| c) | kuras,
  izskatot jautājumu, par to vai varētu izmantot citus atlīdzināšanas līdzekļus (labošana vai apmainīšana), kas patērētājam nerada būtiskas neērtības. |
| --- | --- |

c)

kuras,
  izskatot jautājumu, par to vai varētu izmantot citus atlīdzināšanas līdzekļus (labošana vai apmainīšana), kas patērētājam nerada būtiskas neērtības.

Prece jāsalabo vai jānomaina piemērotā termiņā, nesagādājot būtiskas neērtības patērētājam.

Grozījums Nr. 156

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 4. punkts

4.   Patērētājs var
  izmantot jebkādus aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti 1. punktā
  , ja ir kāda no turpmāk minētajām situācijām:

4.   
  Neskarot 5b. punktu,
  patērētājs var
  uzstāt uz pamatotu cenas samazinājumu vai līguma anulēšanu
  , ja ir kāda no turpmāk minētajām situācijām:

| a) | tirgotājs ir tieši vai netieši atteicies novērst neatbilstības
  ; |
| --- | --- |

a)

tirgotājs ir tieši vai netieši atteicies novērst neatbilstības
  ;

| a) | patērētājam nav tiesību ne salabot preci, ne nomainīt to; |
| --- | --- |

a)

patērētājam nav tiesību ne salabot preci, ne nomainīt to;

| aa) | tirgotājs kategoriski vai ar konsekventu izturēšanos izvairījies novērst neatbilstību; |
| --- | --- |

aa)

tirgotājs kategoriski vai ar konsekventu izturēšanos izvairījies novērst neatbilstību;

| b) | tirgotājs nav novērsis neatbilstības piemērotā termiņā; |
| --- | --- |

b)

tirgotājs nav novērsis neatbilstības piemērotā termiņā;

| b) | tirgotājs nav novērsis neatbilstības piemērotā termiņā; |
| --- | --- |

b)

tirgotājs nav novērsis neatbilstības piemērotā termiņā;

| c) | tirgotājs ir
  mēģinājis novērst
  neatbilstības, sagādājot būtiskas neērtības patērētājam; |
| --- | --- |

c)

tirgotājs ir
  mēģinājis novērst
  neatbilstības, sagādājot būtiskas neērtības patērētājam;

| c) | tirgotājs ir
  novērsis
  neatbilstības, sagādājot būtiskas neērtības patērētājam; |
| --- | --- |

c)

tirgotājs ir
  novērsis
  neatbilstības, sagādājot būtiskas neērtības patērētājam;

| d) | atkārtoti ir bijis tas pats defekts vairāk nekā vienu reizi neilgā laika posmā. |
| --- | --- |

d)

atkārtoti ir bijis tas pats defekts vairāk nekā vienu reizi neilgā laika posmā.

Grozījums Nr. 158

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Patērētājs nav tiesīgs atsaukt pirkuma līgumu, ja neatbilstība ir nebūtiska.

Grozījums Nr. 159

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 5.b punkts (jauns)

5.b
     
  Lai patērētājiem nodrošinātu augstāku tiesību aizsardzības līmeni, dalībvalstis var pieņemt vai paturēt spēkā valsts tiesību aktus, kuros ir noteiktas patērētāju tiesības neatbilstības gadījumā īsā laika posmā pārtraukt līgumu un saņemt kompensāciju pilnā apmērā vai brīvi izvēlēties kādu no 1. punktā minētajiem aizsardzības līdzekļiem.

Grozījums Nr. 160

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

2.   Neskarot šīs nodaļas noteikumus, patērētājs var prasīt, lai viņam atlīdzina jebkurus zaudējumus, kuri nav novērsti saskaņā ar 26. pantu.

2.   
  Saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem un
  neskarot šīs nodaļas noteikumus, patērētājs var prasīt, lai viņam saskaņā ar attiecīgi spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem atlīdzina jebkurus zaudējumus, kuri nav novērsti saskaņā ar 26. pantu.

Grozījums Nr. 161

Direktīvas priekšlikums

27.a pants (jauns)

27.a pants

Regresa tiesības

Ja tirgotājs saistībā ar neatbilstību, kas radusies ražotāja, vienā līguma ķēdē esoša iepriekšēja pārdevēja vai kāda cita starpnieka darbības vai bezdarbības dēļ, patērētāja priekšā atbild kā galapārdevējs, tirgotājs kā galapārdevējs var pret atbildīgo personu vai atbildīgajām personām vērsties ar regresa prasību. Atbildīgo personu vai personas, pret ko tirgotājs kā gala pārdevējs var izvirzīt apsūdzību par neatbilstību novēršanu, kā arī attiecīgās darbības un procedūru nosaka saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai nodrošinātu minēto tiesību efektivitāti.

Personai, kas noteikta par atbildīgu saskaņā ar pirmā punkta noteikumiem, ir pienākums pierādīt, ka tā nav atbildīga par neatbilstību vai ka gala pārdevēja veiktā neatbilstības novēršana attiecībā uz patērētāju patiesībā nebija pieprasīta.

Grozījums Nr. 162

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

2.
     
  Gadījumos, kad tirgotājs ir novērsis neatbilstību, preces nomainot, viņu sauc pie atbildības saskaņā ar 25. pantu, ja neatbilstība izpaužas divu gadu laikā no brīža, kad patērētājs vai kāda trešā persona, ko izraudzījies patērētājs, ir ieguvusi šīs preces īpašumā.

svītrots

Grozījums Nr. 163

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 4. punkts

4.
     
  Lai patērētājs varētu izmantot savas tiesības saskaņā ar 25. pantu, viņš informē tirgotāju par neatbilstību divu mēnešu laikā no dienas, kad viņš atklājis šādu neatbilstību.

svītrots

Grozījums Nr. 164

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Lai nodrošinātu patērētājiem augstāku aizsardzības līmeni, dalībvalstis var pieņemt vai atstāt spēkā tiesību normas, kurās ir noteikts ilgāks garantijas termiņš, pierādīšanas pienākuma par labu patērētājam maiņas termiņš, vai īpašus noteikumus attiecībā uz ievērojamu neatbilstību, kas kļūst zināma pēc garantijas termiņa beigām.

Grozījums Nr. 165

Direktīvas priekšlikums

28.a pants (jauns)

28.a pants

Saziņa un sasniedzamība

Tirgotājs pārliecinās, ka viņš pakalpojumu līguma darbības laikā vai pēc pārdošanas līguma noslēgšanas līdz 28. panta 1. punktā minētā termiņa beigām saskaņā ar atbilstošiem nosacījumiem ir sasniedzams saistībā ar paskaidrojumiem, paziņojumiem un patērētāja jautājumiem, kas saistīti ar pakalpojumu vai pārdošanas līgumā ietvertajām tiesībām un saistībām. Viņam jo īpaši jārūpējas par to, lai viņš bez kavēšanās saņemtu ar līgumu saistītus patērētāja paskaidrojumus un lai patērētājs uzreiz būtu informēts par sasniegšanas veidu. Par telefonisku uzklausīšanu un paskaidrojumiem, paziņojumiem un atbildēm uz jautājumiem saistībā ar pakalpojumu vai pārdošanas līgumu patērētājam nedrīkst radīt izmaksas. Telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēja tiesības saņemt atlīdzību par savienojumu netiek skartas.

Grozījums Nr. 166

Direktīvas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – ievaddaļa

2.   Garantiju izklāsts ir izstrādāts vienkāršā, skaidri saprotamā valodā,
  un
  tas ir salasāms.
  Tajā
  norāda:

2.   Garantiju izklāsts ir izstrādāts vienkāršā, skaidri saprotamā valodā
  ,
  tas ir salasāms
  un tādā pašā fonta lielumā
  .
  Tas rakstīts tajā pašā valodā kā līgums. Garantijas izklāstā
  norāda:

Grozījums Nr. 167

Direktīvas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – a), b) un c) apakšpunkts (jauns)

| a) | patērētāja likumīgās tiesības
  saskaņā ar 26. pantu
  un skaidru paziņojumu, ka tirdzniecības garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības; |
| --- | --- |

a)

patērētāja likumīgās tiesības
  saskaņā ar 26. pantu
  un skaidru paziņojumu, ka tirdzniecības garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības;

| a) | patērētāja likumīgās tiesības
  atbilstoši spēkā esošajiem valsts tiesību aktu noteikumiem, kā arī 26. un 28 pantā noteiktās likumīgās tiesības
  un skaidru paziņojumu, ka tirdzniecības garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības; |
| --- | --- |

a)

patērētāja likumīgās tiesības
  atbilstoši spēkā esošajiem valsts tiesību aktu noteikumiem, kā arī 26. un 28 pantā noteiktās likumīgās tiesības
  un skaidru paziņojumu, ka tirdzniecības garantija neietekmē patērētāja likumīgās tiesības;

| b) | tirdzniecības garantijas saturu un prasību ierosināšanas nosacījumus, sevišķi attiecībā uz garantijas ilgumu, teritoriālo piemērošanu un garantētāja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības garantijas saturu un prasību ierosināšanas nosacījumus, sevišķi attiecībā uz garantijas ilgumu, teritoriālo piemērošanu un garantētāja nosaukumu un adresi;

| b) | tirdzniecības garantijas saturu un prasību ierosināšanas nosacījumus, sevišķi attiecībā uz garantijas ilgumu, teritoriālo piemērošanu un garantētāja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības garantijas saturu un prasību ierosināšanas nosacījumus, sevišķi attiecībā uz garantijas ilgumu, teritoriālo piemērošanu un garantētāja nosaukumu un adresi;

| c) | neskarot 32. un 35. pantu un III pielikuma 1. punkta j) apakšpunktu, vajadzības gadījumā norāda
  , ka šo tirdzniecības garantiju
  nevar
  nodot nākamajam pircējam. |
| --- | --- |

c)

neskarot 32. un 35. pantu un III pielikuma 1. punkta j) apakšpunktu, vajadzības gadījumā norāda
  , ka šo tirdzniecības garantiju
  nevar
  nodot nākamajam pircējam.

| c) | informāciju
  , ka šo tirdzniecības garantiju
  var
  nodot nākamajam pircējam. |
| --- | --- |

c)

informāciju
  , ka šo tirdzniecības garantiju
  var
  nodot nākamajam pircējam.

Grozījums Nr. 168

Direktīvas priekšlikums

29. pants – 3. punkts

3.   
  Pēc patērētāja pieprasījuma
  tirgotājs garantiju izklāstu dara pieejamu pastāvīgā informācijas nesējā.

3.   Tirgotājs garantiju izklāstu dara pieejamu pastāvīgā informācijas nesējā
  , un, ja patērētājs to pieprasījis, — arī papīra formātā
  .

Grozījums Nr. 169

Direktīvas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

1.   Šo nodaļu piemēro līguma noteikumiem, kurus iepriekš izstrādājis tirgotājs vai kāda trešā persona,
  kuriem patērētājs ir piekritis bez iespējas ietekmēt to saturu
  , it īpaši, ja
  šādi
  līguma
  noteikumi
  ir iepriekš formulēta standarta līguma daļa.

1.   Šo nodaļu piemēro līguma noteikumiem, kurus iepriekš izstrādājis tirgotājs vai kāda trešā persona,
  par kuriem nav panākta atsevišķa vienošanās
  .
  Līguma noteikumu vienmēr uzskata par tādu, par kuru nav panākta atsevišķa vienošanās, ja tas sagatavots iepriekš un līdz ar to patērētājam nav bijusi iespēja ietekmēt tā būtību,
  it īpaši, ja
  šāds
  līguma
  noteikums
  ir iepriekš formulēta standarta līguma daļa.

Grozījums Nr. 170

Direktīvas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

2.   Fakts, ka
  patērētājam bijusi iespēja ietekmēt
  līguma
  noteikumu vai viena konkrēta
  noteikuma konkrētu aspektu
  saturu
  , neizslēdz šīs nodaļas piemērošanu citiem līguma noteikumiem, kuri ir līguma daļa.

2.   Fakts, ka līguma noteikuma vai viena konkrēta noteikuma atsevišķu aspektu
  saturs ir individuāli apspriests
  , neizslēdz šīs nodaļas piemērošanu citiem līguma noteikumiem, kuri ir līguma daļa.

Grozījums Nr. 171

Direktīvas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

3.   Šo nodaļu nepiemēro līguma noteikumiem, kuri ietver
  obligātas
  tiesību normas, kas atbilst
  Kopienas
  tiesību aktiem, un to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojusies
  Kopiena
  vai dalībvalstis.

3.   Šo nodaļu nepiemēro līguma noteikumiem, kuri ietver tiesību
  , regulatīvās vai sabiedriskās kārtības
  normas, kas atbilst
  Savienības
  tiesību aktiem, un to starptautisko konvenciju principus vai noteikumus, kam ir pievienojusies
  Savienība
  vai dalībvalstis.

Grozījums Nr. 172

Direktīvas priekšlikums

30.a pants (jauns)

30.a pants

Saskaņošanas līmenis

Ja nav citu norādījumu, dalībvalstis savos tiesību aktos nedrīkst paturēt spēkā vai ieviest noteikumus, kas atšķiras no šajā nodaļā paredzētajiem, tostarp stingrākus vai mazāk stingrus noteikumus, ar kuriem patērētājiem nodrošina atšķirīgu aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 173

Direktīvas priekšlikums

31. pants – 1. punkts

1.   Līguma noteikumi ir formulēti vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, un ir salasāmi.

1.   
  Visi
  līguma noteikumi ir formulēti
  skaidrā un saprotamā veidā
  .
  Ja līguma noteikumi ir rakstveidā, tie vienmēr ir izstrādāti
  vienkāršā, skaidri saprotamā valodā un ir salasāmi.

Grozījums Nr. 174

Direktīvas priekšlikums

31. pants – 4. punkts

4.   Dalībvalstis atturas pievienot jebkādas
  papildu
  prasības par to, kā formulējami līguma noteikumi vai
  kādā veidā tie darāmi pieejami patērētājam
  .

4.   Dalībvalstis atturas pievienot jebkādas papildu prasības par līguma
  noteikumu noformēšanu, izņemot noformējuma prasības, kas attiecas uz personām ar invaliditāti, vai gadījumos, ja preces vai pakalpojumi var radīt sevišķu risku patērētāja vai trešās personas veselībai vai drošībai, vai attiecībā uz konkrētām precēm vai pakalpojumiem, par kuriem ir pierādījumi, ka tie ir kaitīgi patērētājam
  .

Grozījums Nr. 175

Direktīvas priekšlikums

32. pants – 2. punkts

2.   Neskarot 34. un 38. pantu, līguma noteikuma negodīgumu novērtē, ņemot vērā to produktu veidu, par kuriem noslēgts līgums, un atsaucoties uz visiem apstākļiem līguma slēgšanas brīdī, kas ar to bijuši saistīti, kā arī visiem pārējiem līguma noteikumiem vai citu līgumu, no kā tas ir atkarīgs.
  Novērtējot kāda līguma noteikuma godīgumu, attiecīgās valsts kompetentā iestāde ņem vērā arī to, kā tirgotājs izstrādājis līgumu un kā to darījis zināmu patērētājam saskaņā ar 31. pantu.

2.   Neskarot 34. un 38. pantu, līguma noteikuma negodīgumu novērtē, ņemot vērā to produktu veidu, par kuriem noslēgts līgums, un atsaucoties uz visiem apstākļiem līguma slēgšanas brīdī, kas ar to bijuši saistīti, kā arī visiem pārējiem līguma noteikumiem vai citu līgumu, no kā tas ir atkarīgs.

Grozījums Nr. 176

Direktīvas priekšlikums

32. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Novērtējot kāda līguma noteikuma taisnīgumu, kompetentā valsts iestāde ņem vērā arī to, kā tirgotājs atbilstīgi 31. panta 1. un 2. punktam ir izstrādājis līgumu un kā to darījis zināmu patērētājam. Noteikumu var uzskatīt par netaisnīgu jau tā iemesla dēļ vien, ka tirgotājs to iekļāvis, pārkāpjot 31. panta 1. un 2. punktā paredzēto pienākumu nodrošināt pārredzamību.

Grozījums Nr. 177

Direktīvas priekšlikums

32. pants – 3. punkts

3.   Šā panta
  1. un 2. punktu
  nepiemēro, novērtējot galveno līguma priekšmetu vai tās samaksas atbilstību, kas paredzēta par tirgotāja galvenajām līgumsaistībām, ar nosacījumu, ka tirgotājs pilnībā ievēro
  31. panta
  noteikumus.

3.   Šā panta
  1., 2. un 2.a punktu
  nepiemēro, novērtējot galveno līguma priekšmetu vai tās samaksas atbilstību, kas paredzēta par
  tirgotāja
  galvenajām līgumsaistībām, ar nosacījumu, ka
  tirgotājs
  pilnībā ievēro
  31. panta 1., 2. un 3. punkta
  noteikumus.

Grozījums Nr. 178

Direktīvas priekšlikums

33. pants

Gadījumos, kad tirgotājs norāda, ka kāds līguma noteikums ir individuāli pārrunāts, pierādīšanas pienākums ir viņam.

Gadījumos, kad tirgotājs norāda, ka kāds līguma noteikums ir individuāli pārrunāts
  vai kāds līguma noteikums atbilst 31. panta 1. un 2. punktā paredzētajām pārredzamības prasībām
  , pierādīšanas pienākums ir viņam.

Grozījums Nr. 179

Direktīvas priekšlikums

34. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka II pielikumā ietvertajā sarakstā minētos līguma noteikumus jebkuros apstākļos uzskata par negodīgiem.
  Minēto līguma noteikumu sarakstu piemēro visās dalībvalstīs un tajā var izdarīt grozījumus tikai saskaņā ar 39. panta 2. punktu un 40. pantu.

1
  .   Dalībvalstis nodrošina, ka II pielikumā ietvertajā sarakstā minētos līguma noteikumus jebkuros apstākļos uzskata par negodīgiem.

2.
     
  Dalībvalstis savas valsts tiesību aktos var norādīt papildu līguma noteikumus, kuri jebkādos apstākļos atzīstami par netaisnīgiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai 1. punktā minētos līguma noteikumus.

Komisija šo informāciju publisko sabiedrībai viegli pieejamā veidā.

Grozījums Nr. 180

Direktīvas priekšlikums

35. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka III pielikuma 1. punktā ietvertajā sarakstā minētos līguma noteikumus uzskata par negodīgiem, ja vien tirgotājs nav pierādījis, ka šādi līguma noteikumi ir godīgi saskaņā ar 32. pantu.
  Minēto līguma noteikumu sarakstu piemēro visās dalībvalstīs un tajā var izdarīt grozījumus tikai saskaņā ar 39. panta 2. punktu un 40. pantu.

1.
     Dalībvalstis nodrošina, ka III pielikuma 1. punktā ietvertajā sarakstā minētos līguma noteikumus uzskata par negodīgiem, ja vien tirgotājs nav pierādījis, ka šādi līguma noteikumi ir godīgi saskaņā ar 32. pantu.

2.
     
  Dalībvalstis savas valsts tiesību aktos var norādīt papildu līguma noteikumus, kuri uzskatāmi par netaisnīgiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai 1. punktā minētos līguma noteikumus.

Komisija šo informāciju publisko sabiedrībai viegli pieejamā veidā.

Grozījums Nr. 181

Direktīvas priekšlikums

37. pants

Patērētājam nav saistoši negodīgi līguma noteikumi. Līgums turpina būt saistošs līgumslēdzējām pusēm, ja tas var palikt spēkā bez negodīgajiem noteikumiem.

Atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  patērētājam nav saistoši līguma noteikumi, kas
  saskaņā ar šo direktīvu
  ir netaisnīgi. Līgums turpina būt saistošs līgumslēdzējām pusēm, ja tas var palikt spēkā bez negodīgajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 182

Direktīvas priekšlikums

38. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbilstoši patērētāju un konkurentu interesēm eksistē atbilstoši un efektīvi līdzekļi, lai novērstu negodīgu noteikumu
  ilgstošu
  izmantošanu līgumos, ko tirgotāji noslēguši ar patērētājiem.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbilstoši patērētāju un konkurentu interesēm eksistē atbilstoši un efektīvi līdzekļi, lai novērstu negodīgu noteikumu izmantošanu līgumos, ko tirgotāji noslēguši ar patērētājiem.

Grozījums Nr. 184

Direktīvas priekšlikums

39. pants

39. pants

II un III pielikumā minēto noteikumu pārskatīšana

1.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai noteikumus, ko valstu kompetentās iestādes atzinušas par negodīgiem un ko tās uzskata par būtiskiem saistībā ar šīs direktīvas grozīšanu, kā noteikts 2. punktā.

2.
     
  Ņemot vērā saskaņā ar 1. punktu saņemtos paziņojumus, Komisija groza II un III pielikumu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 40. panta 2. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

svītrots

Grozījums Nr. 185

Direktīvas priekšlikums

40. pants

40. pants

Komiteja

1.   
  Komisijai palīdz komiteja par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos, (turpmāk “komiteja”).

2.   
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.-4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

svītrots

Grozījums Nr. 186

Direktīvas priekšlikums

41. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstis nodrošina atbilstošus un efektīvus līdzekļus, lai nodrošinātu
  šīs direktīvas prasību izpildi
  .

1.   Dalībvalstis
  un Komisija
  nodrošina atbilstošus un efektīvus līdzekļus, lai nodrošinātu
  atbilstību patērētāju tiesībām, kā paredzēts ar šo direktīvu
  .

Grozījums Nr. 187

Direktīvas priekšlikums

44. pants

Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai informētu patērētājus par valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un vajadzības gadījumā mudina tirgotājus un par kodeksu atbildīgās personas informēt patērētājus par rīcības kodeksiem.

Dalībvalstis
  un Komisija
  veic attiecīgus pasākumus, lai informētu patērētājus
  un tirgotājus, jo īpaši, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un publiskos plašsaziņas līdzekļus,
  par valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un vajadzības gadījumā mudina tirgotājus un par kodeksu atbildīgās personas informēt patērētājus par rīcības kodeksiem.

Grozījums Nr. 188

Direktīvas priekšlikums

45. pants

Patērētāju atbrīvo no jebkādas atlīdzības sniegšanas nepasūtītu
  produktu piegādes gadījumos, ko aizliedz
  Direktīvas 2005/29/EK 5. panta 5.
  punkts
  un I pielikuma 29. punkts.
  Ja
  patērētājs neatbild pēc šādas nepasūtītu produktu piegādes, tas nenozīmē piekrišanu.

Patērētāju atbrīvo no jebkādas atlīdzības sniegšanas nepasūtītu
  preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas
  gadījumos,
  kas aizliegta saskaņā ar
  Direktīvas 2005/29/EK 5. panta 5.
  punktu
  un I pielikuma 29.
  punktu
  .
  Šādos gadījumos, kad
  patērētājs neatbild pēc šādas nepasūtītu produktu piegādes, tas nenozīmē piekrišanu.

Grozījums Nr. 189

Direktīvas priekšlikums

46. pants – 2. punkts

2.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

svītrots

Grozījums Nr. 190

Direktīvas priekšlikums

46.a pants (jauns)

46a. pants

Dalībvalstu ziņošanas pienākums un savstarpējs izvērtējums

1.
     
  Dalībvalstis līdz [transponēšanas termiņa beigas] un pēc tam reizi trīs gados iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir šādas ziņas:

| a) | jebkādu papildu informācijas sniegšanas prasību teksts pirms līguma noslēgšanas, ko dalībvalstis pieņem vai patur spēkā atbilstoši 9. panta 5. un 6. punktam; |
| --- | --- |

a)

jebkādu papildu informācijas sniegšanas prasību teksts pirms līguma noslēgšanas, ko dalībvalstis pieņem vai patur spēkā atbilstoši 9. panta 5. un 6. punktam;

| b) | dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 12. panta 4. punktu un 13. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 12. panta 4. punktu un 13. panta 2. punktu;

| c) | dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kuras dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 22. panta 2.a punktu; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kuras dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 22. panta 2.a punktu;

| d) | dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 26. panta 5.b punktu un 28. panta 5.a punktu; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu to atšķirīgo normu teksts, kas dalībvalstīs ir pieņemtas vai paturētas spēkā saskaņā ar 26. panta 5.b punktu un 28. panta 5.a punktu;

| e) | to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 34. panta 1.a punktu uzskata par negodīgiem jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

e)

to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 34. panta 1.a punktu uzskata par negodīgiem jebkuros apstākļos;

| f) | to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 35. panta 1.a punktu nosacīti uzskata par negodīgiem; |
| --- | --- |

f)

to līguma papildu noteikumu teksts, ko dalībvalstīs saskaņā ar 35. panta 1.a punktu nosacīti uzskata par negodīgiem;

| g) | to nozīmīgāko lēmumu teksts — ar attiecīgo pamatojumu —, ko dalībvalstu tiesas, šķīrējtiesas vai kompetentās valsts iestādes pieņem lietās, kas attiecas uz šīs direktīvas darbības jomu. |
| --- | --- |

g)

to nozīmīgāko lēmumu teksts — ar attiecīgo pamatojumu —, ko dalībvalstu tiesas, šķīrējtiesas vai kompetentās valsts iestādes pieņem lietās, kas attiecas uz šīs direktīvas darbības jomu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto ziņojumu iesniedz Komisijai. Sniedzot 1. punkta a), b), c), d) un e) apakšpunktā minēto informāciju, dalībvalstis sīki paskaidro, kāpēc atšķirīgās valsts tiesību normas ir piemērotas un samērīgas attiecībā uz tās noteikto mērķu sasniegšanu.

3.
     
  Komisija citastarpā nodrošina, ka 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā minētā informācija patērētājiem un tirgotājiem ir viegli pieejama tīmekļa vietnē, kuru izveido un uztur Komisija.

4.
     
  Komisija pārsūta 1. punktā paredzētos ziņojumus pārējām dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam, kas sešu mēnešu laikā pēc ziņojumu saņemšanas iesniedz savu atzinumu par katru no tiem. Tajā pašā termiņā Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām par šiem ziņojumiem.

Grozījums Nr. 191

Direktīvas priekšlikums

46.b pants (jauns)

46.b pants

Patērētāju tiesību aizstāvju ziņojumi

Personas vai organizācijas, kurām saskaņā ar dalībvalstu tiesībām atbilstīgi 38. panta 2. punktam ir likumīgas intereses aizsargāt patērētājus, Komisijai dara zināmus savus secinājumus, kas iegūti, izvērtējot šīs direktīvas par piemērošanu un ietekmi uz patērētāju tiesībām un iekšējā tirgus darbību.

Grozījums Nr. 192

Direktīvas priekšlikums

46.c pants (jauns)

46.c pants

Komisijas ziņojums un pārskatīšana

Ņemot vērā informāciju, kas iegūta saskaņā ar 46.a panta 4. punktu un 46.b pantu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais [viena gada laikā pēc transponēšanas termiņa] un pēc tam reizi trijos gados iesniedz visaptverošu ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu. Minētajam ziņojumam Komisija vajadzības gadījumā pievieno likumdošanas priekšlikumus direktīvas pielāgošanai atbilstoši konkrētajam stāvoklim patērētāju tiesību jomā.

Grozījums Nr. 193

Direktīvas priekšlikums

47. pants (jauns)

Direktīva 2002/65/EK

47. pants

Direktīvas 2002/65/EK grozījums

Direktīvas 2002/65/EK 2.a pants jāaizstāj ar šādu tekstu:

| “a) | “distances līgums” ir jebkurš starp tirgotāju un patērētāju noslēgts līgums par preču piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kurš tiek noslēgts distances pārdošanai īpaši organizētas pārdošanas vai pakalpojumu sistēmas ietvaros, turklāt līgums tiek noslēgts bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes līguma noslēgšanai izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus;”. |
| --- | --- |

“a)

“distances līgums” ir jebkurš starp tirgotāju un patērētāju noslēgts līgums par preču piegādi vai pakalpojuma sniegšanu, kurš tiek noslēgts distances pārdošanai īpaši organizētas pārdošanas vai pakalpojumu sistēmas ietvaros, turklāt līgums tiek noslēgts bez tirgotāja un patērētāja vienlaicīgas fiziskas klātbūtnes līguma noslēgšanai izmantojot tikai vienu vai vairākus distances saziņas līdzekļus;”.

Grozījums Nr. 194

Direktīvas priekšlikums

47. pants – 1. punkts

Direktīvu 85/577/EEK, Direktīvu 93/13/EEK un Direktīvu 97/7/EC, kā arī Direktīvu 1999/44/EK atceļ.

Direktīvu 85/577/EEK, Direktīvu 93/13/EEK, Direktīvu 97/7/EK un Direktīvu 1999/44/EK, kas grozītas ar IV pielikumā uzskaitītajām direktīvām, atceļ
  no [transponēšanas diena]
  .

Grozījums Nr. 195

Direktīvas priekšlikums

48. pants

48. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā [ierakstīt to pašu datumu, kas minēts 46. panta 1. punkta otrajā daļā, + pieci gadi].

Vajadzības gadījumā tā iesniedz priekšlikumus, lai pielāgotu direktīvu attīstībai šajā jomā. Komisija var pieprasīt informāciju dalībvalstīm.

svītrots

(Skatīt 46.c panta grozījumu)

Grozījums Nr. 196

Direktīvas priekšlikums

48.a pants (jauns)

48 a. pants

Komisija apsver priekšlikuma pieņemšanu regulai par distances līgumiem un līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, tās darbības jomā neiekļaujot pakalpojumus transporta un veselības aprūpes jomā.

Grozījums Nr. 197

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – A. daļa

1.

| 1. | Tā tirgotāja nosaukums, fiziskā adrese un e-pasta adrese, kuram jāsūta atteikuma veidlapa. |
| --- | --- |

Atteikuma tiesības

| 2. | Paziņojums, ka patērētājam ir tiesības atteikties no līguma un ka viņš var izmantot šīs tiesības, nosūtot tirgotājam turpmāk minēto atteikuma veidlapu uz pastāvīga informācijas nesēja, kā minēts 1. punktā: |
| --- | --- |

2.

Jūs varat atteikties no līguma četrpadsmit kalendāro dienu laikā, nesniedzot nekādu pamatojumu, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju [vai — ja prece Jums atstāta pirms termiņa beigām — nosūtot preci atpakaļ].

| a) | līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, četrpadsmit dienās pēc tam, kad patērētājs parakstījis pasūtījuma veidlapu; |
| --- | --- |

a)

līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, četrpadsmit dienās pēc tam, kad patērētājs parakstījis pasūtījuma veidlapu;

Termiņš sākas [saņemot pasūtītās preces] (1). Aprēķinot termiņu netiek ņemta vērā [preču saņemšanas] diena (2). Ja termiņa pēdējā diena iekrīt svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, termiņš beidzas nākamajā darbadienā.

Lai nodrošinātu atteikuma termiņa ievērošanu, ir savlaicīgi jānosūta paziņojums par atteikumu vai preces. Ir jābūt pierādījumiem vai nu par atteikuma paziņojuma vai preču savlaicīgu nosūtīšanu pirms atteikuma termiņa notecēšanas (piemēram, pasta kvīts, kas apliecina saņemšanu).

| b) | distances pārdošanas līgumiem četrpadsmit dienās pēc tam, kad patērētājs vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs, ir ieguvis preces īpašumā; |
| --- | --- |

b)

distances pārdošanas līgumiem četrpadsmit dienās pēc tam, kad patērētājs vai kāda trešā persona, kas nav pārvadātājs un ko izraudzījies patērētājs, ir ieguvis preces īpašumā;

Atteikuma paziņojums jānosūta ar pastāvīga informācijas nesēja starpniecību (piemēram, pa pastu nosūtīta vēstule) (3): [kam] (4). Šajā nolūkā Jūs varat izmantot turpmāk norādīto paraugu; tomēr tas nav obligāti.

| c) | distances pakalpojumu līgumiem |
| --- | --- |

c)

distances pakalpojumu līgumiem

Atteikuma sekas

| — | četrpadsmit dienās pēc līguma noslēgšanas, ja patērētājs nav iepriekš paudis piekrišanu, ka līguma izpilde sākas pirms šā četrpadsmit dienu perioda; |
| --- | --- |

—

četrpadsmit dienās pēc līguma noslēgšanas, ja patērētājs nav iepriekš paudis piekrišanu, ka līguma izpilde sākas pirms šā četrpadsmit dienu perioda;

Lai atteikums būtu spēkā esošs, Jums saņemtās preces [uz mūsu rēķina] (5) jānosūta atpakaļ četrpadsmit kalendāro dienu laikā. Attiecībā uz Jums termiņš sākas ar Jūsu atteikuma paziņojuma vai preces nosūtīšanu. Aprēķinot šo termiņu, netiek ņemta vērā atteikuma paziņojuma saņemšanas diena. Ja šā termiņa pēdējā diena iekrīt svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, termiņš beidzas nākamajā darbadienā.

| — | laika posmā, kas beidzas, līdzko sākas līguma izpilde, ja patērētājs ir iepriekš paudis piekrišanu, ka līguma izpilde sākas pirms minētā četrpadsmit dienu perioda. |
| --- | --- |

—

laika posmā, kas beidzas, līdzko sākas līguma izpilde, ja patērētājs ir iepriekš paudis piekrišanu, ka līguma izpilde sākas pirms minētā četrpadsmit dienu perioda.

Ja Jūs mums varat atsūtīt atpakaļ preces tikai sliktākā stāvoklī, Jūs atbildat par preču vērtības jebkādu samazināšanos. Tas ir spēkā tikai tad, ja šis vērtības samazinājums ir saistīts tādu apiešanos ar precēm, kas nav vajadzīga, lai noteiktu preču veidu, īpašības un darbības veidu. Jūs varat izvairīties no preču vērtības mazināšanās, ja Jūs preces neekspluatējat kā savu īpašumu un atturaties no visām darbībām, kas ietekmē to vērtību.

| 3. | Visiem pārdošanas līgumiem — paziņojums, ar kuru patērētāju informē par termiņiem un kārtību, kādā preces nosūtāmas atpakaļ tirgotājam, un atmaksāšanas nosacījumiem saskaņā ar 16. pantu un 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Ja atteikums stājas spēkā, mūsu pienākums ir četrpadsmit kalendāro dienu laikā atmaksāt jebkurus no Jums saņemtos maksājumus. Attiecībā uz mums termiņš sākas ar Jūsu atteikuma paziņojuma saņemšanu. Aprēķinot šo termiņu, netiek ņemta vērā atteikuma paziņojuma saņemšanas diena. Ja šā termiņa pēdējā diena iekrīt svētku dienā, sestdienā vai svētdienā, termiņš beidzas nākamajā darbadienā.

| 4. | Internetā noslēgtiem distances līgumiem — paziņojums, ka patērētājs var aizpildīt standarta atteikuma veidlapu elektroniskā formātā un iesniegt, to nosūtot tirgotāja tīmekļa vietnē, un ka viņš nekavējoties saņems no tirgotāja elektroniski nosūtītu apstiprinājumu par šādas atteikuma veidlapas saņemšanu. |
| --- | --- |

4.

Maksājuma atmaksu mēs varam veikt, ja mēs esam saņēmuši atpakaļ preces.

| 5. | Paziņojums, ka patērētājs var izmantot atteikuma veidlapu, kas minēta B daļā. |
| --- | --- |

5.

Norādījumi par parauga izstrādāšanu

| 1) | Turpmāk minētajos gadījumos iekavās norāda šādu tekstu. |
| --- | --- |

1)

Turpmāk minētajos gadījumos iekavās norāda šādu tekstu.

attiecībā uz distances līgumiem vai līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, par pakalpojumu sniegšanu — “līguma noslēgšanas dienā vai dienā, kurā Jūs saņemat parakstītā līguma dokumenta kopiju ar pastāvīga informācijas nesēja starpniecību, ja tas nav līguma noslēgšanas dienā”.

| 2) | Turpmāk minētajos gadījumos iekavās norāda šādu tekstu. |
| --- | --- |

2)

Turpmāk minētajos gadījumos iekavās norāda šādu tekstu.

Attiecībā uz distances līgumiem vai līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, par pakalpojumu sniegšanu — “līguma noslēgšanas dienā vai dienā, kurā Jūs saņemat parakstītā līguma dokumenta kopiju uz pastāvīga informācijas nesēja, ja tas nav līguma noslēgšanas dienā”.

| 3) | Distances līgumi jāpapildina ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

3)

Distances līgumi jāpapildina ar šādu tekstu:

| a) | ja tirgotājs patērētājam ļauj atteikties no līguma ar e-pasta vēstuli — “vai ar e-pasta vēstuli”; |
| --- | --- |

a)

ja tirgotājs patērētājam ļauj atteikties no līguma ar e-pasta vēstuli — “vai ar e-pasta vēstuli”;

| b) | ja tirgotājs patērētājam ļauj tīmekļa vietnē aizpildīt standarta veidlapu elektroniskā formātā — “vai mūsu tīmekļa vietnē”. |
| --- | --- |

b)

ja tirgotājs patērētājam ļauj tīmekļa vietnē aizpildīt standarta veidlapu elektroniskā formātā — “vai mūsu tīmekļa vietnē”.

| 4) | Jāievieto: — tirgotāja identitāti un uzņēmuma adresi. Distances līgumiem jānorāda arī: tirgotāja elektroniskā pasta adrese un/vai tīmekļa vietas adrese, kuru patērētājs var izmantot līguma atsaukšanai. |
| --- | --- |

4)

Jāievieto: — tirgotāja identitāti un uzņēmuma adresi. Distances līgumiem jānorāda arī: tirgotāja elektroniskā pasta adrese un/vai tīmekļa vietas adrese, kuru patērētājs var izmantot līguma atsaukšanai.

| 5) | Ja atpakaļ sūtāmās preces vērtība nepārsniedz EUR 40, iekavās iekļautais teksts ir šāds — “uz Jūsu rēķina”. |
| --- | --- |

5)

Ja atpakaļ sūtāmās preces vērtība nepārsniedz EUR 40, iekavās iekļautais teksts ir šāds — “uz Jūsu rēķina”.

Grozījums Nr. 198

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa

(aizpildiet un nosūtiet šo veidlapu tikai tad, ja vēlaties atteikties no līguma)

Adresāts:

Adresāts:
  (Identitāte, uzņēmuma adrese un attiecīgā gadījumā tirgotāja elektroniskā pasta adrese) (*)

Es/mēs*
  paziņoju/paziņojam, ka
  es/mēs*
  vēlos/vēlamies atteikties no manis/mūsu* noslēgtā pārdošanas līguma par šādu preču
  iegādi*/pakalpojumu saņemšanu*

Es/mēs**
  paziņoju/paziņojam, ka
  es/mēs**
  vēlos/vēlamies atteikties no manis/mūsu* noslēgtā pārdošanas līguma par šādu preču
  iegādi**/pakalpojumu saņemšanu**

Pasūtīšanas
  datums*/saņemšanas datums*

Pasūtīšanas
  datums(***):

Patērētāja(-u)
  vārds/uzvārds

Patērētāja(-u)
  vārds(-i) (***):

Patērētāja(-u) adrese

Patērētāja(-u) adrese
  (-s) (***):

Patērētāja(-u) paraksts (tikai tad, ja šo veidlapu nosūta, aizpildītu
  rakstiski
  )

Patērētāja(-u) paraksts(
  i)
  (tikai tad, ja šo veidlapu nosūta, aizpildītu
  uz papīra
  )
  (***):

Datums

Datums
  (***):

| * | Nevajadzīgo svītrot
  . |
| --- | --- |

*

Nevajadzīgo svītrot
  .

| (*) | Aizpilda tirgotājs pirms izsniedz veidlapu patērētājam
  . |
| --- | --- |

(*)

Aizpilda tirgotājs pirms izsniedz veidlapu patērētājam
  .

| (**) | Nevajadzīgo svītrot. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Aizpilda patērētājs(-i). |
| --- | --- |

(***)

Grozījums Nr. 199

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – aa) apakšpunkts(jauns)

| aa) | izslēgt vai ierobežot tirgotāja atbildību par darbības vai bezdarbības rezultātā apzināti vai rupjas nolaidības dēļ patērētāja īpašumam nodarītajiem bojājumiem; |
| --- | --- |

aa)

izslēgt vai ierobežot tirgotāja atbildību par darbības vai bezdarbības rezultātā apzināti vai rupjas nolaidības dēļ patērētāja īpašumam nodarītajiem bojājumiem;

Grozījums Nr. 201

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – ca) apakšpunkts (jauns)

| ca) | piešķirt tirgotāja atrašanās vietas tiesai ekskluzīvas pilnvaras risināt ar līgumu saistītos konfliktus, izņemot gadījumus, kad izvēlētā tiesa ir arī patērētāja dzīvesvietas tiesa; |
| --- | --- |

ca)

piešķirt tirgotāja atrašanās vietas tiesai ekskluzīvas pilnvaras risināt ar līgumu saistītos konfliktus, izņemot gadījumus, kad izvēlētā tiesa ir arī patērētāja dzīvesvietas tiesa;

Grozījums Nr. 202

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – aa) apakšpunkts(jauns)

| aa) | likt patērētājam ievērot saistības, kas atkarīgas no atbilstības konkrētam nosacījumam, kura izpilde ir pilnībā atkarīga no tirgotāja; |
| --- | --- |

aa)

likt patērētājam ievērot saistības, kas atkarīgas no atbilstības konkrētam nosacījumam, kura izpilde ir pilnībā atkarīga no tirgotāja;

Grozījums Nr. 203

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – ca) apakšpunkts (jauns)

| ca) | pieprasīt patērētājam iegādāties papildu preces vai pakalpojumus, kas nav iekļauti pamatlīgumā minētajā cenā; |
| --- | --- |

ca)

pieprasīt patērētājam iegādāties papildu preces vai pakalpojumus, kas nav iekļauti pamatlīgumā minētajā cenā;

Grozījums Nr. 204

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – cb) apakšpunkts (jauns)

| cb) | pieprasīt papildu maksu, piemēram, līguma noteikumu pārkāpumu gadījumos piemērot naudas sodu, kura apmērs būtiski pārsniedz tirgotājam nodarīto kaitējumu līguma noteikumu pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

cb)

pieprasīt papildu maksu, piemēram, līguma noteikumu pārkāpumu gadījumos piemērot naudas sodu, kura apmērs būtiski pārsniedz tirgotājam nodarīto kaitējumu līguma noteikumu pārkāpumu gadījumā;

Grozījums Nr. 205

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – da) apakšpunkts (jauns)

| da) | izslēgt vai ierobežot patērētāja tiesības pilnvarot trešo pusi noslēgt līgumu ar tirgotāju un/vai veikt pasākumus, kas veicinātu vai atvieglotu līguma noslēgšanu starp patērētāju un tirgotāju. |
| --- | --- |

da)

izslēgt vai ierobežot patērētāja tiesības pilnvarot trešo pusi noslēgt līgumu ar tirgotāju un/vai veikt pasākumus, kas veicinātu vai atvieglotu līguma noslēgšanu starp patērētāju un tirgotāju.

Grozījums Nr. 206

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – e) apakšpunkts

| e) | dot iespēju tirgotājam izbeigt
  beztermiņa līgumu
  bez pamatota paziņojuma, izņemot gadījumus, kad
  patērētājs ir nopietni pārkāpis līguma noteikumus
  ; |
| --- | --- |

e)

dot iespēju tirgotājam izbeigt
  beztermiņa līgumu
  bez pamatota paziņojuma, izņemot gadījumus, kad
  patērētājs ir nopietni pārkāpis līguma noteikumus
  ;

| e) | dot iespēju tirgotājam izbeigt
  nenoteikta ilguma līgumattiecības
  bez pamatota paziņojuma, izņemot gadījumus, kad
  šādai rīcībai ir nopietni iemesli
  ;
  šo punktu nepiemēro finanšu pakalpojumu līgumu noteikumiem, ja šādai rīcībai ir pamatots iemesls, ar noteikumu, ka piegādātājs par to nekavējoties ir informējis otru līgumslēdzēju pusi; |
| --- | --- |

e)

dot iespēju tirgotājam izbeigt
  nenoteikta ilguma līgumattiecības
  bez pamatota paziņojuma, izņemot gadījumus, kad
  šādai rīcībai ir nopietni iemesli
  ;
  šo punktu nepiemēro finanšu pakalpojumu līgumu noteikumiem, ja šādai rīcībai ir pamatots iemesls, ar noteikumu, ka piegādātājs par to nekavējoties ir informējis otru līgumslēdzēju pusi;

Grozījums Nr. 207

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – g apakšpunkts

| g) | ļaut tirgotājam palielināt cenu, par kuru līguma noslēgšanas brīdī panākta vienošanās ar patērētāju, nedodot patērētājam iespēju izbeigt līgumu; |
| --- | --- |

g)

ļaut tirgotājam palielināt cenu, par kuru līguma noslēgšanas brīdī panākta vienošanās ar patērētāju, nedodot patērētājam iespēju izbeigt līgumu;

| g) | paredzēt, ka preču vai citu līdzekļu cenu nosaka piegādes vai saņemšanas brīdī, vai
  ļaut
  tirgotajam
  palielināt cenu, par kuru līguma noslēgšanas brīdī panākta vienošanās ar patērētāju, nedodot patērētājam iespēju izbeigt līgumu
  , ja palielinātā cena ir pārāk augsta, salīdzinot ar noslēgšanas brīdī noteikto cenu
  ;
  šo noteikumu nepiemēro līguma punktiem par cenu indeksāciju, ja tā ir likumīga, ar nosacījumu, ka ir skaidri aprakstīts veids, kādā maina cenas; |
| --- | --- |

g)

paredzēt, ka preču vai citu līdzekļu cenu nosaka piegādes vai saņemšanas brīdī, vai
  ļaut
  tirgotajam
  palielināt cenu, par kuru līguma noslēgšanas brīdī panākta vienošanās ar patērētāju, nedodot patērētājam iespēju izbeigt līgumu
  , ja palielinātā cena ir pārāk augsta, salīdzinot ar noslēgšanas brīdī noteikto cenu
  ;
  šo noteikumu nepiemēro līguma punktiem par cenu indeksāciju, ja tā ir likumīga, ar nosacījumu, ka ir skaidri aprakstīts veids, kādā maina cenas;

Grozījums Nr. 208

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – k) apakšpunkts

| k) | ļaut tirgotājam vienpusēji mainīt līguma noteikumus, ieskaitot produkta vai pakalpojuma īpašības; |
| --- | --- |

k)

ļaut tirgotājam vienpusēji mainīt līguma noteikumus, ieskaitot produkta vai pakalpojuma īpašības;

| k) | ļaut tirgotājam vienpusēji grozīt līguma noteikumus, ieskaitot produkta vai pakalpojuma īpašības
  , bez līgumā noteikta pamatota iemesla
  ;
  nepiemēro līguma noteikumiem, ar kuriem finanšu pakalpojumu piegādātājs patur tiesības mainīt procentu likmi, ko maksā patērētājs, vai kas jāmaksā patērētājam, vai arī citas samaksas par finanšu pakalpojumiem apmēru, ja tam ir pamatots iemesls, ar nosacījumu, ka šim piegādātājam pie pirmās izdevības par to jāinformē patērētājs un ka patērētājs var nekavējoties brīvi pārtraukt līgumattiecības; nepiemēro noteikumiem, ar kuriem tirgotājs patur tiesības vienpusēji grozīt beztermiņa līguma nosacījumus, ar noteikumu, ka tirgotājam laikus jāinformē patērētājs un ka patērētājs var brīvi pārtraukt līgumattiecības; |
| --- | --- |

k)

ļaut tirgotājam vienpusēji grozīt līguma noteikumus, ieskaitot produkta vai pakalpojuma īpašības
  , bez līgumā noteikta pamatota iemesla
  ;
  nepiemēro līguma noteikumiem, ar kuriem finanšu pakalpojumu piegādātājs patur tiesības mainīt procentu likmi, ko maksā patērētājs, vai kas jāmaksā patērētājam, vai arī citas samaksas par finanšu pakalpojumiem apmēru, ja tam ir pamatots iemesls, ar nosacījumu, ka šim piegādātājam pie pirmās izdevības par to jāinformē patērētājs un ka patērētājs var nekavējoties brīvi pārtraukt līgumattiecības; nepiemēro noteikumiem, ar kuriem tirgotājs patur tiesības vienpusēji grozīt beztermiņa līguma nosacījumus, ar noteikumu, ka tirgotājam laikus jāinformē patērētājs un ka patērētājs var brīvi pārtraukt līgumattiecības;

Grozījums Nr. 209

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. punkts – la) apakšpunkts(jauns)

| la) | ļaut tirgotājam gadījumos, kad nav pieejama pasūtītā prece, piegādāt līdzvērtīgu preci, iepriekš skaidri neinformējot patērētāju par šādu iespēju un par to, ka tirgotājam jāapmaksā izdevumi, kas saistīti ar līgumā noteiktās preces piegādi patērētājam, ja patērētājs izmanto tiesības atteikties no līguma. |
| --- | --- |

la)

ļaut tirgotājam gadījumos, kad nav pieejama pasūtītā prece, piegādāt līdzvērtīgu preci, iepriekš skaidri neinformējot patērētāju par šādu iespēju un par to, ka tirgotājam jāapmaksā izdevumi, kas saistīti ar līgumā noteiktās preces piegādi patērētājam, ja patērētājs izmanto tiesības atteikties no līguma.

Grozījums Nr. 210

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. punkts

| 2. | Šā pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu nepiemēro noteikumiem, ar kuriem finanšu pakalpojumu piegādātājs atstāj sev tiesības bez paziņošanas vienpusēji izbeigt beztermiņa līgumu, ar nosacījumu, ka šim piegādātājam ir nekavējoties par to jāinformē otra līgumslēdzēja puse vai puses. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Grozījums Nr. 211

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 3. punkts – ca) apakšpunkts (jauns)

| ca) | līgumiem par kompleksiem ceļojumiem, ko regulē Direktīva 90/314/EEK |
| --- | --- |

ca)

līgumiem par kompleksiem ceļojumiem, ko regulē Direktīva 90/314/EEK

Grozījums Nr. 212

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – ievaddaļa

| 4. | Šā pielikuma 1. punkta k) apakšpunktu nepiemēro: |
| --- | --- |

4.

Šā pielikuma 1. punkta k) apakšpunktu nepiemēro:

| 4. | Šā pielikuma 1. punkta
  e), g) un
  k) apakšpunktu nepiemēro: |
| --- | --- |

4.

Šā pielikuma 1. punkta
  e), g) un
  k) apakšpunktu nepiemēro:

Grozījums Nr. 213

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – a) apakšpunkts

| (a) | noteikumiem, ar kuriem finanšu pakalpojumu piegādātājs patur tiesības bez paziņošanas izmainīt procentu likmi, ko maksā patērētājs, vai kas jāsamaksā patērētājam, vai arī citas samaksas par finanšu pakalpojumiem lielumu, ja tam ir pamatots iemesls, ar nosacījumu, ka šim piegādātājam ir pie pirmās izdevības par to jāinformē otra līgumslēdzēja puse vai puses un ka tā (tās) var nekavējoties brīvi lauzt līgumu; |
| --- | --- |

(a)

noteikumiem, ar kuriem finanšu pakalpojumu piegādātājs patur tiesības bez paziņošanas izmainīt procentu likmi, ko maksā patērētājs, vai kas jāsamaksā patērētājam, vai arī citas samaksas par finanšu pakalpojumiem lielumu, ja tam ir pamatots iemesls, ar nosacījumu, ka šim piegādātājam ir pie pirmās izdevības par to jāinformē otra līgumslēdzēja puse vai puses un ka tā (tās) var nekavējoties brīvi lauzt līgumu;

svītrots

Grozījums Nr. 214

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – b apakšpunkts

| (b) | darījumiem ar vērtspapīriem, finanšu instrumentiem un citiem produktiem vai pakalpojumiem, ja cena ir saistīta ar izmaiņām kotēšanā biržā vai biržas indeksā, vai kursu kapitāla tirgū, ko tirgotājs nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

darījumiem ar vērtspapīriem, finanšu instrumentiem un citiem produktiem vai pakalpojumiem, ja cena ir saistīta ar izmaiņām kotēšanā biržā vai biržas indeksā, vai kursu kapitāla tirgū, ko tirgotājs nekontrolē;

svītrots

Grozījums Nr. 215

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – d apakšpunkts

| (d) | noteikumiem, ar kuriem tirgotājs patur tiesības vienpusēji izmainīt beztermiņa līguma nosacījumus, ar noteikumu, ka tam laikus jāinformē patērētājs un ka patērētājs var brīvi lauzt līgumu. |
| --- | --- |

(d)

noteikumiem, ar kuriem tirgotājs patur tiesības vienpusēji izmainīt beztermiņa līguma nosacījumus, ar noteikumu, ka tam laikus jāinformē patērētājs un ka patērētājs var brīvi lauzt līgumu.

svītrots

---

(1)  Saskaņā ar Reglamenta 57.panta 2.punkta otro daļu jautājums nodots atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā (A7-0038/2011).

(2)  

  OJ L 271, 9.10.2002, p. 16.

(3)  

  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

(4)  

  OV L 33, 3.2.2009., 10. lpp.

(5)  

  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.

(6)  

  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(7)  

  OV L 178, 17.7.2000, 1. lpp.

(8)  

  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

---

| 17.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/113

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsEiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***I

P7_TA(2011)0117

Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

2012/C 247 E/17

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0520), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0520),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0297/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0297/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 8. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 8. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0039/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0039/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 54, 19.2.2011., 35. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 24. martsP7_TC1-COD(2010)0274

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 580/2011.)

---