# Eiropas Savienības C 65/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 65 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 17. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 65

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 17. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī |
| 2006/C 065/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Valsts atbalsta rīcības plāns- mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. - 2009. gadamKOM(2005) 107 galīgā red. – SEC(2005) 795 | 1 |
| 2006/C 065/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) un par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam)KOM (2005) 119 galīgā red./2 - 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS) | 9 |
| 2006/C 065/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)KOM (2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD) | 22 |
| 2006/C 065/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)KOM(2005) 237 galīgā red. — 2005/0104 (COD) | 27 |
| 2006/C 065/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 69/169/EEK attiecībā uz alus ievedumu daudzuma pagaidu ierobežojumiem SomijāKOM(2005) 427 galīgā red. — 2005/0175 (CNS) | 29 |
| 2006/C 065/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Transporta veidu drošība | 30 |
| 2006/C 065/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas finansēšanas pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomāKOM(2005) 117 galīgā red. — 2005/0045 (CNS) | 38 |
| 2006/C 065/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanaKOM(2005) 137 galīgā red. | 41 |
| 2006/C 065/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kopuzņēmumi Kopienas zivsaimniecības nozarē. Pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas (atzinums) | 46 |
| 2006/C 065/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanaiKOM(2005) 402 galīgā red. — 2005/0171 (CNS) | 50 |
| 2006/C 065/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Tehnoloģiju parku nozīme jauno ES dalībvalstu rūpniecības strukturālajās pārmaiņās | 51 |
| 2006/C 065/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīmeKOM(2005) 120 galīgā red. | 58 |
| 2006/C 065/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. Vispārīgā programma Drošība un brīvību garantēšanaKOM(2005) 124 galīgā red. — 2005/0034 (CNS) | 63 |
| 2006/C 065/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) — ceļā uz taisnīgu sabiedrībuKOM(2005) 225 galīgā red. — 2005/0107 (COD) | 70 |
| 2006/C 065/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kā integrēt sociālos aspektus Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunās | 73 |
| 2006/C 065/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums — apspriedes dokuments par valsts atbalstu jauninājumiemKOM(2005) 436 galīgā red. | 86 |
| 2006/C 065/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijasKOM(2005) 494 galīgā red. | 92 |
| 2006/C 065/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ceļā uz Eiropas zināšanās balstītu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā | 94 |
| 2006/C 065/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēmKOM(2005) 89 galīgā red. — 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Atjaunojamas enerģijas avoti | 105 |
| 2006/C 065/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata — Hipotekārais kredīts ESKOM(2005) 327 galīgā red. | 113 |
| 2006/C 065/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomāKOM(2005) 184 galīgā red. | 120 |
| 2006/C 065/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu | 131 |
| 2006/C 065/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku (2005.–2010. gadam)KOM(2005) 177 galīgā red. | 134 |
| 2006/C 065/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Higiēnas tiesiskās normas un amatnieciskie pārstrādes uzņēmumi | 141 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī

2006/C 065/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Valsts atbalsta rīcības plāns- mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. - 2009. gadamKOM(2005) 107 galīgā red. – SEC(2005) 795

KOM(2005) 107 galīgā red. – SEC(2005) 795

1

2006/C 065/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) un par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam)KOM (2005) 119 galīgā red./2 - 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

Euratom

KOM (2005) 119 galīgā red./2 - 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

9

2006/C 065/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)KOM (2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD)

KOM (2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD)

22

2006/C 065/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)KOM(2005) 237 galīgā red. — 2005/0104 (COD)

KOM(2005) 237 galīgā red. — 2005/0104 (COD)

27

2006/C 065/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 69/169/EEK attiecībā uz alus ievedumu daudzuma pagaidu ierobežojumiem SomijāKOM(2005) 427 galīgā red. — 2005/0175 (CNS)

KOM(2005) 427 galīgā red. — 2005/0175 (CNS)

29

2006/C 065/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Transporta veidu drošība

30

2006/C 065/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas finansēšanas pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomāKOM(2005) 117 galīgā red. — 2005/0045 (CNS)

KOM(2005) 117 galīgā red. — 2005/0045 (CNS)

38

2006/C 065/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanaKOM(2005) 137 galīgā red.

KOM(2005) 137 galīgā red

41

2006/C 065/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kopuzņēmumi Kopienas zivsaimniecības nozarē. Pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas (atzinums)

46

2006/C 065/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanaiKOM(2005) 402 galīgā red. — 2005/0171 (CNS)

KOM(2005) 402 galīgā red. — 2005/0171 (CNS)

50

2006/C 065/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Tehnoloģiju parku nozīme jauno ES dalībvalstu rūpniecības strukturālajās pārmaiņās

51

2006/C 065/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīmeKOM(2005) 120 galīgā red.

KOM(2005) 120 galīgā red

58

2006/C 065/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. Vispārīgā programma Drošība un brīvību garantēšanaKOM(2005) 124 galīgā red. — 2005/0034 (CNS)

KOM(2005) 124 galīgā red. — 2005/0034 (CNS)

63

2006/C 065/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) — ceļā uz taisnīgu sabiedrībuKOM(2005) 225 galīgā red. — 2005/0107 (COD)

KOM(2005) 225 galīgā red. — 2005/0107 (COD)

70

2006/C 065/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kā integrēt sociālos aspektus Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunās

73

2006/C 065/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums — apspriedes dokuments par valsts atbalstu jauninājumiemKOM(2005) 436 galīgā red.

KOM(2005) 436 galīgā red

86

2006/C 065/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijasKOM(2005) 494 galīgā red.

KOM(2005) 494 galīgā red

92

2006/C 065/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ceļā uz Eiropas zināšanās balstītu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā

94

2006/C 065/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēmKOM(2005) 89 galīgā red. — 2005/0019 (CNS)

KOM(2005) 89 galīgā red. — 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Atjaunojamas enerģijas avoti

105

2006/C 065/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata — Hipotekārais kredīts ESKOM(2005) 327 galīgā red.

KOM(2005) 327 galīgā red

113

2006/C 065/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomāKOM(2005) 184 galīgā red.

KOM(2005) 184 galīgā red.

120

2006/C 065/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu

131

2006/C 065/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku (2005.–2010. gadam)KOM(2005) 177 galīgā red.

KOM(2005) 177 galīgā red.

134

2006/C 065/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Higiēnas tiesiskās normas un amatnieciskie pārstrādes uzņēmumi

141

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Valsts atbalsta rīcības plāns- mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. - 2009. gadam”

KOM(2005) 107 galīgā red. – SEC(2005) 795

(2006/C 65/01)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 8. jūnijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 11. novembrī. Ziņotājs bija Pezzini kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 117 balsīm par, 2 balsīm pret un 5 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pastāvīgi uzsvērusi valsta atbalsts nozīmi kā galveno faktoru sekojošos jautājumos:






  — | stabila konkurences politika, ne tikai palielinot dalībvalstu ekonomikas konverģenci; |
| --- | --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pastāvīgi uzsvērusi valsta atbalsts nozīmi kā galveno faktoru sekojošos jautājumos:

—

stabila konkurences politika, ne tikai palielinot dalībvalstu ekonomikas konverģenci;

| — | inovāciju un ES konkurētspējas veicināšana; |
| --- | --- |

—

inovāciju un ES konkurētspējas veicināšana;

| — | kohēzija un ilgtspējīga attīstība visos Kopienas reģionos. |
| --- | --- |

—

kohēzija un ilgtspējīga attīstība visos Kopienas reģionos.

| 1.2 | Tiesību akti, kas tiek piemēroti valsts atbalstam, pamatojas uz Kopienas dibināšanas dokumentiem: EOTK līgumu un Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu. Atšķirībā no EOTK līguma, kura darbības termiņš beidzies, EK līguma nav noteikts pilnīgs aizliegums valsts atbalstam: paredzēti atbrīvojumi (1)un daži izņēmumi (2), sniedzot iespēju Komisijai un jo īpaši arī Padomei, izmantot plašas iespējas pēc saviem ieskatiem pārvaldīt atbalstu kā vispārējo noteikumu izņēmumu. |
| --- | --- |

1.2

Tiesību akti, kas tiek piemēroti valsts atbalstam, pamatojas uz Kopienas dibināšanas dokumentiem: EOTK līgumu un Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu. Atšķirībā no EOTK līguma, kura darbības termiņš beidzies, EK līguma nav noteikts pilnīgs aizliegums valsts atbalstam: paredzēti atbrīvojumi (1)un daži izņēmumi (2), sniedzot iespēju Komisijai un jo īpaši arī Padomei, izmantot plašas iespējas pēc saviem ieskatiem pārvaldīt atbalstu kā vispārējo noteikumu izņēmumu.

| 1.3 | Turklāt 87., 88. un 89. pants, kuros apskatīts šis sarežģītais jautājums, iekļauti VI sadaļas II nodaļā, paredzot kopīgus noteikumus attiecībā uz konkurenci, nodokļu politiku un tiesību aktu tuvināšanu tieši tādēļ, lai uzsvērtu to, ka jautājums par valsts atbalstu jāizskata saistībā ar tā iespējamo ietekmi uz konkurētspējīgu tirgu. |
| --- | --- |

1.3

Turklāt 87., 88. un 89. pants, kuros apskatīts šis sarežģītais jautājums, iekļauti VI sadaļas II nodaļā, paredzot kopīgus noteikumus attiecībā uz konkurenci, nodokļu politiku un tiesību aktu tuvināšanu tieši tādēļ, lai uzsvērtu to, ka jautājums par valsts atbalstu jāizskata saistībā ar tā iespējamo ietekmi uz konkurētspējīgu tirgu.

| 1.3.1 | Šajā sakarā EESK jau uzsvērusi to, ka jebkuram jaunam valsts atbalsta rīcības plānam jābūt atbilstošam EK līguma 2. pantā minētajiem mērķiem, lai inter alia nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību, nediskriminējošu tiesību aktu ieviešanu, harmonisku, līdzsvarotu, ilgtspējīgu saimnieciskās darbības attīstību, stabilu un inflācijas neapdraudētu izaugsmi, augstu konkurētspējas un konverģences līmeni, labāku dzīves kvalitāti, ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu vidū. |
| --- | --- |

1.3.1

Šajā sakarā EESK jau uzsvērusi to, ka jebkuram jaunam valsts atbalsta rīcības plānam jābūt atbilstošam EK līguma 2. pantā minētajiem mērķiem, lai inter alia nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību, nediskriminējošu tiesību aktu ieviešanu, harmonisku, līdzsvarotu, ilgtspējīgu saimnieciskās darbības attīstību, stabilu un inflācijas neapdraudētu izaugsmi, augstu konkurētspējas un konverģences līmeni, labāku dzīves kvalitāti, ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu vidū.

| 1.4 | Protams, ka valsts atbalsts, kā atzīst pati Komisija, ir: “valsts intervences veids, ko izmanto, noteiktas saimnieciskās darbības veicināšanai. Atbilstoši tam atsevišķas saimnieciskās nozares vai darbības tiek vērtētas labvēlīgāk nekā citas, tādējādi kropļojot konkurenci, jo tā diskriminē uzņēmumus tādos, kas saņem atbalstu, un tādos, kas to nesaņem” (3) |
| --- | --- |

1.4

Protams, ka valsts atbalsts, kā atzīst pati Komisija, ir: “valsts intervences veids, ko izmanto, noteiktas saimnieciskās darbības veicināšanai. Atbilstoši tam atsevišķas saimnieciskās nozares vai darbības tiek vērtētas labvēlīgāk nekā citas, tādējādi kropļojot konkurenci, jo tā diskriminē uzņēmumus tādos, kas saņem atbalstu, un tādos, kas to nesaņem” (3)

| 1.4.1 | Atbilstoši EK līguma 87. panta 1. punktam valsts atbalsts ietver ne tikai atbalstu, ko piešķir valsts iestādes un kuru finansē no valsts līdzekļiem, bet arī pasākumus, lai samazinātu izmaksas, kas parasti ir daļa no uzņēmuma izdevumiem. |
| --- | --- |

1.4.1

Atbilstoši EK līguma 87. panta 1. punktam valsts atbalsts ietver ne tikai atbalstu, ko piešķir valsts iestādes un kuru finansē no valsts līdzekļiem, bet arī pasākumus, lai samazinātu izmaksas, kas parasti ir daļa no uzņēmuma izdevumiem.

| 1.5 | 2005. gada martā Eiropadome atkārtoti uzsvēra mērķi turpināt darbu pie vispārējā valsta atbalsta līmeņa samazināšanas, piešķirot izņēmumus jebkādu tirgus nepilnību gadījumos. Tas atbilst 2000. gada Lisabonas samita un 2001. gada Stokholmas samita ieteikumiem un apmierina nepieciešamību virzīt atbalstu kopējo interešu horizontālajiem mērķiem, tai skaitā arī kohēzijas mērķiem. |
| --- | --- |

1.5

2005. gada martā Eiropadome atkārtoti uzsvēra mērķi turpināt darbu pie vispārējā valsta atbalsta līmeņa samazināšanas, piešķirot izņēmumus jebkādu tirgus nepilnību gadījumos. Tas atbilst 2000. gada Lisabonas samita un 2001. gada Stokholmas samita ieteikumiem un apmierina nepieciešamību virzīt atbalstu kopējo interešu horizontālajiem mērķiem, tai skaitā arī kohēzijas mērķiem.

| 1.5.1 | Bez tam Komisija savā nesenajā Paziņojumā par Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatu izvirzīja mērķi samazināt valsts atbalstu, novirzot to tirgus nepilnību gadījumiem, īpaši nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu, kā arī inovāciju veicināšanai (4) |
| --- | --- |

1.5.1

Bez tam Komisija savā nesenajā Paziņojumā par Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatu izvirzīja mērķi samazināt valsts atbalstu, novirzot to tirgus nepilnību gadījumiem, īpaši nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu, kā arī inovāciju veicināšanai (4)

| 1.6 | Arī Eiropas Parlaments nesen izklāstījis savus uzskatus attiecībā uz valsts atbalstu (5) uzsverot, ka tas jāizmanto atbildīgi, apzinoties naudas vērtību, jo:






  — | tas atbilst vairāk nekā 50 % ES gada budžeta; |
| --- | --- | --- |

1.6

Arī Eiropas Parlaments nesen izklāstījis savus uzskatus attiecībā uz valsts atbalstu (5) uzsverot, ka tas jāizmanto atbildīgi, apzinoties naudas vērtību, jo:

—

tas atbilst vairāk nekā 50 % ES gada budžeta;

| — | tas ietekmē valsts finanses konkurētspējai un iespējai, lai privātuzņēmumi varētu investēt globalizētā ekonomiskajā vidē; |
| --- | --- |

—

tas ietekmē valsts finanses konkurētspējai un iespējai, lai privātuzņēmumi varētu investēt globalizētā ekonomiskajā vidē;

| — | Eiropas nodokļu maksātāji finansē šo atbalstu. |
| --- | --- |

—

Eiropas nodokļu maksātāji finansē šo atbalstu.

| 1.6.1 | Turklāt 2005. gada 12. maijā EP pieņēma Rezolūciju par Eiropas konkurētspējas nostiprināšanu – rūpniecisko pārmaiņu ietekme uz politiku un mazo un vidējo uzņēmumu nozīme (6), kurā atbalstīts mērķis samazināt globālā atbalsta apjomu uzņēmumiem, bet norādīts uz atsevišķu atbalsta veidu lietderību tirgus nepilnību novēršanā, kā, piemēram, atbalsts pētniecībai un attīstībai, apmācībai un konsultatīvajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.6.1

Turklāt 2005. gada 12. maijā EP pieņēma Rezolūciju par Eiropas konkurētspējas nostiprināšanu – rūpniecisko pārmaiņu ietekme uz politiku un mazo un vidējo uzņēmumu nozīme (6), kurā atbalstīts mērķis samazināt globālā atbalsta apjomu uzņēmumiem, bet norādīts uz atsevišķu atbalsta veidu lietderību tirgus nepilnību novēršanā, kā, piemēram, atbalsts pētniecībai un attīstībai, apmācībai un konsultatīvajiem pakalpojumiem.

| 1.6.2 | EP atzīmēja valsts atbalsta nozīmīgumu dalībvalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un aicināja Komisiju saglabāt struktūrfondos visus atbalsta instrumentus to reģionu saimnieciskajai un sociāli ekonomiskajai pārkārtošanai, kurus ietekmējusi rūpnieciskā pārvietošana; izteikts aicinājums vairāk ņemt vērā mazos un mikro uzņēmumus (7) minētajos reģionos un vispār visās kohēzijas politikās. |
| --- | --- |

1.6.2

EP atzīmēja valsts atbalsta nozīmīgumu dalībvalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un aicināja Komisiju saglabāt struktūrfondos visus atbalsta instrumentus to reģionu saimnieciskajai un sociāli ekonomiskajai pārkārtošanai, kurus ietekmējusi rūpnieciskā pārvietošana; izteikts aicinājums vairāk ņemt vērā mazos un mikro uzņēmumus (7) minētajos reģionos un vispār visās kohēzijas politikās.

| 1.6.3 | EP izteica priekšlikumu pa to, ka jānosaka skaidri definēta pieeja, ņemot vērā inovāciju veicināšanu visās nozarēs atbilstoši Lisabonas mērķu nostādnēm. |
| --- | --- |

1.6.3

EP izteica priekšlikumu pa to, ka jānosaka skaidri definēta pieeja, ņemot vērā inovāciju veicināšanu visās nozarēs atbilstoši Lisabonas mērķu nostādnēm.

| 1.7 | Savukārt Eiropas Kopienu tiesa gadu gaitā vairākkārt izteikusi savu viedokli par valsts atbalstu, izveidojot īstu tiesu praksi, kas nosaka vienotas, īpaši detalizētas vadlīnijas, it īpaši ar nesen pasludināto spriedumu lietā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un 2004. gada 24. jūlija spriedumu Alkmāras lietā (8). |
| --- | --- |

1.7

Savukārt Eiropas Kopienu tiesa gadu gaitā vairākkārt izteikusi savu viedokli par valsts atbalstu, izveidojot īstu tiesu praksi, kas nosaka vienotas, īpaši detalizētas vadlīnijas, it īpaši ar nesen pasludināto spriedumu lietā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un 2004. gada 24. jūlija spriedumu Alkmāras lietā (8).

| 1.8 | Savā 2005. gada Ziņojumā par valsts atbalsta progresa rādītājiem (9) Komisija atspoguļo veiksmīgu ainu attiecībā uz dalībvalstu atbilstošu rīcību Lisabonas stratēģijas īstenošanai, parādot nelielu lejupslīdi atbalsta līmenī attiecībā uz IKP un vēl vairāk pozitīvu atbilžu attiecībā uz atbalsta pārvirzīšanu atbilstoši Eiropadomes sanāksmju ieteikumiem; tomēr šajā jomā vēl aizvien ir daudz darāmā. |
| --- | --- |

1.8

Savā 2005. gada Ziņojumā par valsts atbalsta progresa rādītājiem (9) Komisija atspoguļo veiksmīgu ainu attiecībā uz dalībvalstu atbilstošu rīcību Lisabonas stratēģijas īstenošanai, parādot nelielu lejupslīdi atbalsta līmenī attiecībā uz IKP un vēl vairāk pozitīvu atbilžu attiecībā uz atbalsta pārvirzīšanu atbilstoši Eiropadomes sanāksmju ieteikumiem; tomēr šajā jomā vēl aizvien ir daudz darāmā.

| 1.8.1 | Komisija 2001. gadā izveidoja valsts atbalsta reģistru un valsts atbalsta progresa ziņojumu kā pamatu diskusijām par stratēģiju, lai samazinātu vispārējo valsts atbalsta līmeni un novirzītu to uz horizontāliem mērķiem, un šie pasākumi tika tālāk pilnveidoti 2002. gadā. EESK jau atzinīgi novērtējusi Komisijas centienus sasniegt lielāku pārredzamību valsts atbalsta jomā, kas varētu izrādīties īpaši nozīmīgs dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās ES. |
| --- | --- |

1.8.1

Komisija 2001. gadā izveidoja valsts atbalsta reģistru un valsts atbalsta progresa ziņojumu kā pamatu diskusijām par stratēģiju, lai samazinātu vispārējo valsts atbalsta līmeni un novirzītu to uz horizontāliem mērķiem, un šie pasākumi tika tālāk pilnveidoti 2002. gadā. EESK jau atzinīgi novērtējusi Komisijas centienus sasniegt lielāku pārredzamību valsts atbalsta jomā, kas varētu izrādīties īpaši nozīmīgs dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās ES.

| 1.9 | EESK ar gandarījumu atzīmē to, ka 2003. gadā kopējais valsts atbalsta apjoms bija samazinājies par 3,6 % no 2003. gada un par gandrīz 30 % no 1996. gada; tomēr tiek atzīmēts arī tas, ka skaitlis 53 miljardi EUR (10), 60 % no kura iezīmējas saistībā ar apstrādes un pakalpojumu rūpniecības nozarēm, turpina būt augsts. EESK arī uzsver bažas par iespējamajiem konkurences izkropļojumiem, ko varētu radīt atšķirības valsts atbalsta jomā starp dalībvalstīm un dažādiem dalībvalstu reģioniem. |
| --- | --- |

1.9

EESK ar gandarījumu atzīmē to, ka 2003. gadā kopējais valsts atbalsta apjoms bija samazinājies par 3,6 % no 2003. gada un par gandrīz 30 % no 1996. gada; tomēr tiek atzīmēts arī tas, ka skaitlis 53 miljardi EUR (10), 60 % no kura iezīmējas saistībā ar apstrādes un pakalpojumu rūpniecības nozarēm, turpina būt augsts. EESK arī uzsver bažas par iespējamajiem konkurences izkropļojumiem, ko varētu radīt atšķirības valsts atbalsta jomā starp dalībvalstīm un dažādiem dalībvalstu reģioniem.

| 1.9.1 | Savā agrākajā ziņojumā (11) EESK atzinīgi vērtēja Komisijas noteikumu tālāku skaidrošanu un precizēšanu, īpaši pievēršoties noteikumiem par kategoriju(grupu) atbrīvojumiem noteikumiem par nodarbinātības atbalstu, lai atvieglotu darba vietu radīšanas iniciatīvas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.9.1

Savā agrākajā ziņojumā (11) EESK atzinīgi vērtēja Komisijas noteikumu tālāku skaidrošanu un precizēšanu, īpaši pievēršoties noteikumiem par kategoriju(grupu) atbrīvojumiem noteikumiem par nodarbinātības atbalstu, lai atvieglotu darba vietu radīšanas iniciatīvas dalībvalstīs.

| 1.9.2 | EESK pilnībā piekrīt Komisijas nostādnēm par to, ka valsts atbalsta noteikumi laika gaitā jāprecizē, ņemot vērā norises politiskajā, ekonomiskajā un tiesiskajā jomā. Tādēļ arī instrumenti valsts atbalsta novērtēšanai tiek periodiski pārskatīti un tādēļ bieži vien tiem ir ierobežots darbības laiks
   (12) |
| --- | --- |

1.9.2

EESK pilnībā piekrīt Komisijas nostādnēm par to, ka valsts atbalsta noteikumi laika gaitā jāprecizē, ņemot vērā norises politiskajā, ekonomiskajā un tiesiskajā jomā. Tādēļ arī instrumenti valsts atbalsta novērtēšanai tiek periodiski pārskatīti un tādēļ bieži vien tiem ir ierobežots darbības laiks
   (12)

| 1.10 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par vispārējo reformu minētajā jomā, kas pamatojas uz integrētu pieeju, īpaši ņemot vērā tirgus nepilnības (13) |
| --- | --- |

1.10

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par vispārējo reformu minētajā jomā, kas pamatojas uz integrētu pieeju, īpaši ņemot vērā tirgus nepilnības (13)

| 1.10.1 | Šķiet, ka jaunās pamatsistēmas pieņemšana, kas virza valsts atbalsta politiku attīstības vajadzībām, jāpārskata, ietverot racionalizāciju un pilnīgu ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.10.1

Šķiet, ka jaunās pamatsistēmas pieņemšana, kas virza valsts atbalsta politiku attīstības vajadzībām, jāpārskata, ietverot racionalizāciju un pilnīgu ietekmes novērtējumu.

| 1.10.2 | Pārskatam jāpamatojas uz skaidri noteiktiem mērķiem, plašām konsultācijām un visaptverošu informāciju. Papildus skaidrai kontroles sistēmai jaunajai pamatsistēmai jānodrošina politiku atbilstība, koncentrēti pasākumi, un, visbeidzot, plašāka racionalizācija, pārredzamība un juridiskā noteiktība. |
| --- | --- |

1.10.2

Pārskatam jāpamatojas uz skaidri noteiktiem mērķiem, plašām konsultācijām un visaptverošu informāciju. Papildus skaidrai kontroles sistēmai jaunajai pamatsistēmai jānodrošina politiku atbilstība, koncentrēti pasākumi, un, visbeidzot, plašāka racionalizācija, pārredzamība un juridiskā noteiktība.

| 1.10.3 | Ierosinātajai sistēmai jābūt saskaņā ar






  — | integrētu pieeju attiecībā uz konkurenci, kā nolemts 2004. gada novembra Eiropadomes sanāksmē, lai dotu jaunu stimulu Lisabonas programmai attiecībā uz tādiem jautājumiem kā saimnieciskā attīstība, nodarbinātības pieaugums un uzņēmumu konsolidācija; |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Ierosinātajai sistēmai jābūt saskaņā ar

—

integrētu pieeju attiecībā uz konkurenci, kā nolemts 2004. gada novembra Eiropadomes sanāksmē, lai dotu jaunu stimulu Lisabonas programmai attiecībā uz tādiem jautājumiem kā saimnieciskā attīstība, nodarbinātības pieaugums un uzņēmumu konsolidācija;

| — | nepieciešamību racionalizēt Kopienas valsts atbalsta politiku, ko pastāvīgie papildinājumi padarījuši aizvien sarežģītāku, līdz ar to palielinoties arī administratīvajam slogam gan dalībvalstīs, gan saņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

—

nepieciešamību racionalizēt Kopienas valsts atbalsta politiku, ko pastāvīgie papildinājumi padarījuši aizvien sarežģītāku, līdz ar to palielinoties arī administratīvajam slogam gan dalībvalstīs, gan saņēmējvalstīs;

| — | nepieciešamību nodrošināt juridisko noteiktību un administratīvo pārredzamību ar skaidriem, vienkāršiem, iepriekš izstrādātiem likumiem, ko vienkārši piemērot uzņēmējdarbībā, un uzņēmējdarbības padomdevēji to spēj izprast un pielietot; |
| --- | --- |

—

nepieciešamību nodrošināt juridisko noteiktību un administratīvo pārredzamību ar skaidriem, vienkāršiem, iepriekš izstrādātiem likumiem, ko vienkārši piemērot uzņēmējdarbībā, un uzņēmējdarbības padomdevēji to spēj izprast un pielietot;

| — | principu, ka atbalstam jābūt ekonomiski pamatotam; tas jāvirza tirgus nepilnību izlīdzināšanai, nenoteiktības mazināšanai un pietiekami prognozējamas vides nodrošināšanai tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

principu, ka atbalstam jābūt ekonomiski pamatotam; tas jāvirza tirgus nepilnību izlīdzināšanai, nenoteiktības mazināšanai un pietiekami prognozējamas vides nodrošināšanai tirgus dalībniekiem;

| — | mehānismiem un procedūrām to pasākumu noteikšanai un izziņošanai, kas neatbilst ES-25 dalībvalstu vienotā tirgus noteikumiem;tiem jānodrošina praktiski pasākumi, aktīvi iesaistot ieinteresētās puses, tiesu iestādes, mācību spēkus, uzņēmējus un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

—

mehānismiem un procedūrām to pasākumu noteikšanai un izziņošanai, kas neatbilst ES-25 dalībvalstu vienotā tirgus noteikumiem;tiem jānodrošina praktiski pasākumi, aktīvi iesaistot ieinteresētās puses, tiesu iestādes, mācību spēkus, uzņēmējus un pilsonisko sabiedrību.

| 1.10.4 | Īpaši jāņem vērā arī šādi aspekti:






  — | atbalsta saņēmēju apjoms, atrašanās vieta un piešķirtā atbalsta apjoms (“De minimis” noteikumi); |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Īpaši jāņem vērā arī šādi aspekti:

—

atbalsta saņēmēju apjoms, atrašanās vieta un piešķirtā atbalsta apjoms (“De minimis” noteikumi);

| — | jaunās pamatsistēmas atbilstība Kopienas vides politikas ietvarprogrammai (siltumnīcas efekta gāzu emisijas jaunie noteikumi); |
| --- | --- |

—

jaunās pamatsistēmas atbilstība Kopienas vides politikas ietvarprogrammai (siltumnīcas efekta gāzu emisijas jaunie noteikumi);

| — | inovācijas politika (2004. gada Vademecum programma un jaunais 2005. gada paziņojums) un pētniecības un tehnoloģiskās attīstības politika (jaunā 2006. gada pamatsistēma pētniecības un attīstības politikai); |
| --- | --- |

—

inovācijas politika (2004. gada Vademecum programma un jaunais 2005. gada paziņojums) un pētniecības un tehnoloģiskās attīstības politika (jaunā 2006. gada pamatsistēma pētniecības un attīstības politikai);

| — | nozaru rūpniecības politika; |
| --- | --- |

—

nozaru rūpniecības politika;

| — | kohēzijas politika (Reģionālā atbalsta vadlīniju pārskatīšana (RAG 2006); |
| --- | --- |

—

kohēzijas politika (Reģionālā atbalsta vadlīniju pārskatīšana (RAG 2006);

| — | uzņēmējdarbības politika ((“De minimis” noteikumi un noteikumu pārskatīšana attiecībā uz riska kapitālu); |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības politika ((“De minimis” noteikumi un noteikumu pārskatīšana attiecībā uz riska kapitālu);

| — | patērētāju uzskati un Eiropas iedzīvotāju ieguvumi. |
| --- | --- |

—

patērētāju uzskati un Eiropas iedzīvotāju ieguvumi.

| 1.11 | EESK uzskata: lai definētu kopējo valsts atbalsta pamatsistēmu, vissvarīgākais tomēr ir tādas modernas politikas izstrāde, kas iegūtu vienbalsīgu atbalstu visās dalībvalstīs, jo globalizācijas rezultātā visas ES ekonomikas ir pakļautas pārejai un restrukturizācijas procesiem. |
| --- | --- |

1.11

EESK uzskata: lai definētu kopējo valsts atbalsta pamatsistēmu, vissvarīgākais tomēr ir tādas modernas politikas izstrāde, kas iegūtu vienbalsīgu atbalstu visās dalībvalstīs, jo globalizācijas rezultātā visas ES ekonomikas ir pakļautas pārejai un restrukturizācijas procesiem.

| 1.12 | Uzņēmumi kā konkurenti un valsts atbalsta saņēmēji kopā ar sabiedrisko sektoru ir labvēlīgā situācijā, lai novērtētu izstrādāto instrumentu efektivitāti. Tiem jāsniedz praktisks ieguldījums, lai izstrādātu tādus uzraudzības risinājumus, kas būtu atbilstoši modernai Eiropas valsts atbalsta politikai un varētu sniegt ieteikumus jaunu vadlīniju izstrādei. |
| --- | --- |

1.12

Uzņēmumi kā konkurenti un valsts atbalsta saņēmēji kopā ar sabiedrisko sektoru ir labvēlīgā situācijā, lai novērtētu izstrādāto instrumentu efektivitāti. Tiem jāsniedz praktisks ieguldījums, lai izstrādātu tādus uzraudzības risinājumus, kas būtu atbilstoši modernai Eiropas valsts atbalsta politikai un varētu sniegt ieteikumus jaunu vadlīniju izstrādei.

| 1.12.1 | Turklāt uzņēmumi ir tieši pakļauti gan juridiskajām nepilnībām, atbalsta sistēmu ilgai apstiprināšanai, kā arī saskaras ar nopietnām sekām, ja piešķirtais atbalsts pasludināts par nelikumīgu un ir jāatmaksā. Tādēļ uzņēmumi ir to skaitā, kas iegūtu visvairāk no Kopienas likumu izpratnes izplatīšanas un grūtību un nevienlīdzības novēršanas attiecībā uz tiesību aktu interpretāciju un ieviešanu. |
| --- | --- |

1.12.1

Turklāt uzņēmumi ir tieši pakļauti gan juridiskajām nepilnībām, atbalsta sistēmu ilgai apstiprināšanai, kā arī saskaras ar nopietnām sekām, ja piešķirtais atbalsts pasludināts par nelikumīgu un ir jāatmaksā. Tādēļ uzņēmumi ir to skaitā, kas iegūtu visvairāk no Kopienas likumu izpratnes izplatīšanas un grūtību un nevienlīdzības novēršanas attiecībā uz tiesību aktu interpretāciju un ieviešanu.

2.   Virzība uz līdzsvarotu sistēmu valsts atbalsta reformai

| 2.1 | EESK ir stingri pārliecināta, ka Komisijas priekšlikumi par reformu varētu būt vērtīgs izvērtēšanas līdzeklis, lai panāktu līdzsvarotu saskaņošanu šādās jomās






  — | visu dalībvalstu attīstības vajadzības – ilgtspējīga, uz zināšanām balstīta tautsaimniecība ar vairāk un labākām darba vietām un augstu dzīves standartu; |
| --- | --- | --- |

2.1

EESK ir stingri pārliecināta, ka Komisijas priekšlikumi par reformu varētu būt vērtīgs izvērtēšanas līdzeklis, lai panāktu līdzsvarotu saskaņošanu šādās jomās

—

visu dalībvalstu attīstības vajadzības – ilgtspējīga, uz zināšanām balstīta tautsaimniecība ar vairāk un labākām darba vietām un augstu dzīves standartu;

| — | globalizācijas seku ierobežošana vismaz attiecībā uz to, lai pilnībā ievērotu PTO noteikumus. |
| --- | --- |

—

globalizācijas seku ierobežošana vismaz attiecībā uz to, lai pilnībā ievērotu PTO noteikumus.

| — | vienādi nosacījumi uzņēmumiem, patērētājiem, nodokļu maksātājiem un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā paplašinātās Eiropas lielajā vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

—

vienādi nosacījumi uzņēmumiem, patērētājiem, nodokļu maksātājiem un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā paplašinātās Eiropas lielajā vienotajā tirgū.

| 2.2 | EESK pilnībā atbalsta principu, kas ir valsts atbalsta reformas pamatā – “Mazāks, bet mērķtiecīgāks atbalsts”, cenšoties padarīt uzņēmumus konkurētspējīgākus vietējā un starptautiskajā tirgū un izveidot piemērotus apstākļus, lai dotu iespēju atlīdzināt uzņēmumiem, kas darbojas visefektīvāk. |
| --- | --- |

2.2

EESK pilnībā atbalsta principu, kas ir valsts atbalsta reformas pamatā – “Mazāks, bet mērķtiecīgāks atbalsts”, cenšoties padarīt uzņēmumus konkurētspējīgākus vietējā un starptautiskajā tirgū un izveidot piemērotus apstākļus, lai dotu iespēju atlīdzināt uzņēmumiem, kas darbojas visefektīvāk.

| 2.3 | EESK pilnībā atbalsta Komisijas pieeju, kas vērsta uz noteikumu vienkāršošanu, lai sniegtu tirgus dalībniekiem lielāku noteiktību un dalībvalstīm atvieglotu administratīvo slogu. EESK neapšaubāmi uzskata, ka neskaidrība par to, kas ietilpst un kas neietilpst likumīgā valsts atbalstā, visticamāk, radīs jautājumus par Komisijas valsts atbalsta un kontroles procesa likumību. |
| --- | --- |

2.3

EESK pilnībā atbalsta Komisijas pieeju, kas vērsta uz noteikumu vienkāršošanu, lai sniegtu tirgus dalībniekiem lielāku noteiktību un dalībvalstīm atvieglotu administratīvo slogu. EESK neapšaubāmi uzskata, ka neskaidrība par to, kas ietilpst un kas neietilpst likumīgā valsts atbalstā, visticamāk, radīs jautājumus par Komisijas valsts atbalsta un kontroles procesa likumību.

| 2.4 | EESK uzskata, ka Kopienas piedāvātās valsts atbalsta reformas noteikumiem noteikti jāietver






  — | plašāka dažādu ieinteresēto pušu, īpaši uzņēmumu, iesaistīšanās politikas izstrādē un tās ieviešanā, |
| --- | --- | --- |

2.4

EESK uzskata, ka Kopienas piedāvātās valsts atbalsta reformas noteikumiem noteikti jāietver

—

plašāka dažādu ieinteresēto pušu, īpaši uzņēmumu, iesaistīšanās politikas izstrādē un tās ieviešanā,

| — | spēkā esošo noteikumu atbilstība jaunajiem uzdevumiem, lai atbalstītu Lisabonas mērķus un palielinātu sabiedrības ieguvumus; |
| --- | --- |

—

spēkā esošo noteikumu atbilstība jaunajiem uzdevumiem, lai atbalstītu Lisabonas mērķus un palielinātu sabiedrības ieguvumus;

| — | īpašu instrumentu radīšana, lai veicinātu uzņēmumu paplašināšanos, nosakot veicināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

—

īpašu instrumentu radīšana, lai veicinātu uzņēmumu paplašināšanos, nosakot veicināšanas pasākumus;

| — | jaunu noteikumu apstiprināšana attiecībā uz valsts atbalstu inovācijām un pētniecībai un attīstībai; |
| --- | --- |

—

jaunu noteikumu apstiprināšana attiecībā uz valsts atbalstu inovācijām un pētniecībai un attīstībai;

| — | precīzāki nosacījumi fiskālā atbalsta piešķiršanai, atbalsta pasākumu programmas pārskatīšana, lai ieviestu nodokļu atvieglojumus, radītu piesaistošu, vienkāršu instrumentu ar ierobežotu ietekmi uz konkurenci, kas nodrošinās līdzvērtīgus konkurences apstākļus mazāk attīstītajiem reģioniem; |
| --- | --- |

—

precīzāki nosacījumi fiskālā atbalsta piešķiršanai, atbalsta pasākumu programmas pārskatīšana, lai ieviestu nodokļu atvieglojumus, radītu piesaistošu, vienkāršu instrumentu ar ierobežotu ietekmi uz konkurenci, kas nodrošinās līdzvērtīgus konkurences apstākļus mazāk attīstītajiem reģioniem;

| — | ex-post novērtēšanas mehānismu izveide un pasākumu izmaksu lietderības uzraudzība, kas pārbauda to dzīvotspēju atbilstoši iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

—

ex-post novērtēšanas mehānismu izveide un pasākumu izmaksu lietderības uzraudzība, kas pārbauda to dzīvotspēju atbilstoši iekšējā tirgus darbībai;

| — | plašāka starptautiskā sadarbība Kopienas un trešo valstu politiku saskaņošanas jomā, īpaši ar valstīm, kur likumdošana neparedz nekādus valsts atbalsta ierobežojumus. |
| --- | --- |

—

plašāka starptautiskā sadarbība Kopienas un trešo valstu politiku saskaņošanas jomā, īpaši ar valstīm, kur likumdošana neparedz nekādus valsts atbalsta ierobežojumus.

| 2.5 | Valsta atbalsta politika ir konkurences politikas neatņemama sastāvdaļa un kā tāda tā ir Kopienas politiku vidū, pievēršot īpašu uzmanību ekonomiskajām tendencēmTādēļ EESK uzskata, ka valsts atbalsta politika jāpiemēro konkrētāk, lai sasniegtu augsta līmeņa attīstību un atbilstību Lisabonas mērķiem tā, lai tā varētu būt vadošais virzītājspēks, nodrošinot stabilas saimnieciskās un nodarbinātības attīstības tendences. |
| --- | --- |

2.5

Valsta atbalsta politika ir konkurences politikas neatņemama sastāvdaļa un kā tāda tā ir Kopienas politiku vidū, pievēršot īpašu uzmanību ekonomiskajām tendencēmTādēļ EESK uzskata, ka valsts atbalsta politika jāpiemēro konkrētāk, lai sasniegtu augsta līmeņa attīstību un atbilstību Lisabonas mērķiem tā, lai tā varētu būt vadošais virzītājspēks, nodrošinot stabilas saimnieciskās un nodarbinātības attīstības tendences.

| 2.6 | Konkurētspēja ir tirgus ietilpības līdzeklis, lai globalizētajā pasaulē efektīvi varētu radīt vērtīgas preces un pakalpojumus, paaugstinot dzīves līmeni un nodrošinot augstu nodarbinātības līmeni.Jāatzīst, ka ES tomēr nav izdevies veicināt uzņēmējdarbības un cilvēkresursu pieaugumu un sasniegt augstāku tehnoloģiskās pētniecības, inovācijas, mācību un internacionalizācijas līmeni nekā paredzēts Lisabonas stratēģijā. |
| --- | --- |

2.6

Konkurētspēja ir tirgus ietilpības līdzeklis, lai globalizētajā pasaulē efektīvi varētu radīt vērtīgas preces un pakalpojumus, paaugstinot dzīves līmeni un nodrošinot augstu nodarbinātības līmeni.Jāatzīst, ka ES tomēr nav izdevies veicināt uzņēmējdarbības un cilvēkresursu pieaugumu un sasniegt augstāku tehnoloģiskās pētniecības, inovācijas, mācību un internacionalizācijas līmeni nekā paredzēts Lisabonas stratēģijā.

3.   Reforma un Lisabonas stratēģija (Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts)

| 3.1 | EESK atbalsta jauno vispārējo Kopienas valsts atbalsta programmu, kas pamatojas uz atbalsta politiku, kas






  — | ir mērķtiecīgāka un selektīvāka; |
| --- | --- | --- |

3.1

EESK atbalsta jauno vispārējo Kopienas valsts atbalsta programmu, kas pamatojas uz atbalsta politiku, kas

—

ir mērķtiecīgāka un selektīvāka;

| — | ir vienotāka un pilnībā atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem, |
| --- | --- |

—

ir vienotāka un pilnībā atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem,

| — | pamatojas uz procedūru un noteikumu vienkāršošanu, pārredzamību un juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

—

pamatojas uz procedūru un noteikumu vienkāršošanu, pārredzamību un juridisko noteiktību;

| — | pastiprina uzņēmumu un darbinieku organizatorisko lomu lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā, kā arī valsts atbalsta efektivitātes novērtēšanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

—

pastiprina uzņēmumu un darbinieku organizatorisko lomu lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā, kā arī valsts atbalsta efektivitātes novērtēšanā un uzraudzībā;

| — | pamatojas uz atbildības dalīšanu, izmantojot valsts koordinācijas organizācijas; |
| --- | --- |

—

pamatojas uz atbildības dalīšanu, izmantojot valsts koordinācijas organizācijas;

| — | ir saistīta ar starptautisko atbalsta organizāciju politiku un galvenajiem Eiropas sadarbības partneriem globālajā tirgū; |
| --- | --- |

—

ir saistīta ar starptautisko atbalsta organizāciju politiku un galvenajiem Eiropas sadarbības partneriem globālajā tirgū;

| — | atbilst vienotā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

—

atbilst vienotā tirgus noteikumiem;

| — | garantē Eiropas Savienības valsts atbalsta atbilstību. |
| --- | --- |

—

garantē Eiropas Savienības valsts atbalsta atbilstību.

| 3.2 | EESK uzskata, ka Kopienas valsts atbalsta politikai ir jābūt pietiekami aktīvai, lai padarītu Eiropu pievilcīgāku investoriem un darba devējiem, veicinot uzņēmējdarbības konkurētspēju sociālo kohēziju, centienus pētniecības un inovācijas jomās, un, visbeidzot, veicinot jaunu iemaņu ieviešanu un izplatību, kā arī cilvēkresursu apmācību. |
| --- | --- |

3.2

EESK uzskata, ka Kopienas valsts atbalsta politikai ir jābūt pietiekami aktīvai, lai padarītu Eiropu pievilcīgāku investoriem un darba devējiem, veicinot uzņēmējdarbības konkurētspēju sociālo kohēziju, centienus pētniecības un inovācijas jomās, un, visbeidzot, veicinot jaunu iemaņu ieviešanu un izplatību, kā arī cilvēkresursu apmācību.

| 3.3 | EESK uzskata, ka jāievieš vispārējā kategoriju atbrīvojumu regula, lai paplašinātu un vienkāršotu Kopienas atbrīvojumu sistēmas kārtību mācību un nodarbinātības atbalstam, izvēloties atbalsta pasākumus, kas ir pārredzamāki un kuriem ir konkrētāki mērķi, kas jānosaka, konsultējoties ar uzņēmumiem un sociālajiem partneriem, jo tie kā atbalsta saņēmēji spēj vislabāk novērtēt ierosināto līdzekļu efektivitāti. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka jāievieš vispārējā kategoriju atbrīvojumu regula, lai paplašinātu un vienkāršotu Kopienas atbrīvojumu sistēmas kārtību mācību un nodarbinātības atbalstam, izvēloties atbalsta pasākumus, kas ir pārredzamāki un kuriem ir konkrētāki mērķi, kas jānosaka, konsultējoties ar uzņēmumiem un sociālajiem partneriem, jo tie kā atbalsta saņēmēji spēj vislabāk novērtēt ierosināto līdzekļu efektivitāti.

| 3.4 | Attiecībā uz reģionālo atbalsta sistēmu EESK atbalsta jaunajā programmas sistēmā 2007.-2013. gadam minēto priekšlikumu attiecībā uz attīstības veicināšanu mazāk attīstītajos reģionos (NUTS II “statistiskā efekta” reģioni, NUTS II “ekonomiskās attīstības” reģioni un NUTS III “reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu”), attālā salās un kalnu apvidos, pārvarot atkarību no atbalsta, samazinot maksimālo atbalsta intensitāti, nepieļaujot to, ka atbalsta atšķirības starp mazāk attīstītajiem reģioniem pārsniedz 10 %, un apkarojot iespējamo pārvietošanas tendenci atšķirīgo atbalsta apjomu dēļ (ne vairāk par 20 % NUTS III līmeņa reģioniem) starp pierobežas reģioniem. |
| --- | --- |

3.4

Attiecībā uz reģionālo atbalsta sistēmu EESK atbalsta jaunajā programmas sistēmā 2007.-2013. gadam minēto priekšlikumu attiecībā uz attīstības veicināšanu mazāk attīstītajos reģionos (NUTS II “statistiskā efekta” reģioni, NUTS II “ekonomiskās attīstības” reģioni un NUTS III “reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu”), attālā salās un kalnu apvidos, pārvarot atkarību no atbalsta, samazinot maksimālo atbalsta intensitāti, nepieļaujot to, ka atbalsta atšķirības starp mazāk attīstītajiem reģioniem pārsniedz 10 %, un apkarojot iespējamo pārvietošanas tendenci atšķirīgo atbalsta apjomu dēļ (ne vairāk par 20 % NUTS III līmeņa reģioniem) starp pierobežas reģioniem.

| 3.4.1 | EESK atbalsta Komisijas pieeju attiecībā uz reģionālā atbalsta dažādošanu, bet uzskata, ka jāizvairās no mazāko uzņēmumu paplašināšanas palēnināšanās riska, un gan mazajiem, gan vidējiem uzņēmumiem jānosaka vienots apjoms 20 % apmērā.Piedāvātajos ierobežojumos atbalstam lielajiem uzņēmumiem reģionos, uz kuriem attiecas jaunie izņēmumi, jāņem vērā jaunā uzņēmumu klasifikācija, kas 2003. gadā noteikta Komisijas rekomendācijā (14). |
| --- | --- |

3.4.1

EESK atbalsta Komisijas pieeju attiecībā uz reģionālā atbalsta dažādošanu, bet uzskata, ka jāizvairās no mazāko uzņēmumu paplašināšanas palēnināšanās riska, un gan mazajiem, gan vidējiem uzņēmumiem jānosaka vienots apjoms 20 % apmērā.Piedāvātajos ierobežojumos atbalstam lielajiem uzņēmumiem reģionos, uz kuriem attiecas jaunie izņēmumi, jāņem vērā jaunā uzņēmumu klasifikācija, kas 2003. gadā noteikta Komisijas rekomendācijā (14).

| 3.5 | Attiecībā uz maza apjoma atbalstu EESK iesaka paaugstināt “de minimis” atbalsta griestus, vismaz lai nodrošinātu mērķtiecīgāku, saskaņotāku Kopienas rīcību. |
| --- | --- |

3.5

Attiecībā uz maza apjoma atbalstu EESK iesaka paaugstināt “de minimis” atbalsta griestus, vismaz lai nodrošinātu mērķtiecīgāku, saskaņotāku Kopienas rīcību.

| 3.6 | EESK uzskata, ka Komisijai jāpievērš lielāka uzmanība tādam valsts atbalstam, kas ievērojami ietekmē tirdzniecību, nevis jātērē līdzekļi, analizējot daudzus galvenokārt vietēja rakstura gadījumus, un jāizskaidro jēdziena “vietējas nozīmes” nozīme un interpretācija. |
| --- | --- |

3.6

EESK uzskata, ka Komisijai jāpievērš lielāka uzmanība tādam valsts atbalstam, kas ievērojami ietekmē tirdzniecību, nevis jātērē līdzekļi, analizējot daudzus galvenokārt vietēja rakstura gadījumus, un jāizskaidro jēdziena “vietējas nozīmes” nozīme un interpretācija.

| 3.7 | EESK uzskata, ka valsts atbalsta kontrolei jābūt proporcionālai un efektīvai, un no visaptverošām paziņošanas procedūrām jāizvairās gadījumos, kas ir mazāk nozīmīgi Kopienas konkurencei. |
| --- | --- |

3.7

EESK uzskata, ka valsts atbalsta kontrolei jābūt proporcionālai un efektīvai, un no visaptverošām paziņošanas procedūrām jāizvairās gadījumos, kas ir mazāk nozīmīgi Kopienas konkurencei.

| 3.8 | EESK stingri atbalsta Komisijas 2004. gada februārī iesniegto priekšlikumu par neliela apjoma valsts atbalstu, paredzot dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību, vienkāršākas procedūras un pietiekami plašas iespējas ieviest atbalsta pasākumus, lai atvieglotu Lisabonas mērķu sasniegšanu, saglabājot atbilstošu Komisijas kontroli. |
| --- | --- |

3.8

EESK stingri atbalsta Komisijas 2004. gada februārī iesniegto priekšlikumu par neliela apjoma valsts atbalstu, paredzot dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību, vienkāršākas procedūras un pietiekami plašas iespējas ieviest atbalsta pasākumus, lai atvieglotu Lisabonas mērķu sasniegšanu, saglabājot atbilstošu Komisijas kontroli.

| 3.9 | Attiecībā uz nozaru atbalstu jānodrošina ES nozaru politiku un transporta, enerģētikas, informācijas un komunikācijas atbalsta režīmu atbilstība atbilstoši Komisijas ieteikumiem par kategoriju (grupu) atbrīvojumu. Lisabonas stratēģijā noteikti īpaši mērķi attiecībā uz kultūras, audiovizuālās mākslas, kino un sporta jomu, kur ir plašas inovāciju, izaugsmes un darba vietu radīšanas iespējas. |
| --- | --- |

3.9

Attiecībā uz nozaru atbalstu jānodrošina ES nozaru politiku un transporta, enerģētikas, informācijas un komunikācijas atbalsta režīmu atbilstība atbilstoši Komisijas ieteikumiem par kategoriju (grupu) atbrīvojumu. Lisabonas stratēģijā noteikti īpaši mērķi attiecībā uz kultūras, audiovizuālās mākslas, kino un sporta jomu, kur ir plašas inovāciju, izaugsmes un darba vietu radīšanas iespējas.

| 3.10 | Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai ir spēkā līdz 2007. gadam. Arī šajā jomā ir svarīgi sekot Lisabonas stratēģijā noteiktajiem mērķiem, atvieglojot siltumnīcefekta gāzu emisijas (ELS valsts kvotu piešķiršanas plāni) tirdzniecības shēmas ieviešanu kā daļu no Kioto protokolā noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.10

Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai ir spēkā līdz 2007. gadam. Arī šajā jomā ir svarīgi sekot Lisabonas stratēģijā noteiktajiem mērķiem, atvieglojot siltumnīcefekta gāzu emisijas (ELS valsts kvotu piešķiršanas plāni) tirdzniecības shēmas ieviešanu kā daļu no Kioto protokolā noteiktajiem mērķiem.

| 3.11 | Atbalsts inovācijām (atbilstoši Zaļajai grāmatai (15)): EESK uzskata, ka esošā sistēma jāpaplašina attiecībā uz atbalstu inovāciju pasākumiem un jānosaka skaidri, vispārēji atbilstības kritēriji, kas dod iespēju dalībvalstīm plašākas intervences iespējas bez ziņošanas pienākuma. |
| --- | --- |

3.11

Atbalsts inovācijām (atbilstoši Zaļajai grāmatai (15)): EESK uzskata, ka esošā sistēma jāpaplašina attiecībā uz atbalstu inovāciju pasākumiem un jānosaka skaidri, vispārēji atbilstības kritēriji, kas dod iespēju dalībvalstīm plašākas intervences iespējas bez ziņošanas pienākuma.

| 3.11.1 | Lai panāktu uzlabojumus šajā jomā EESK aicina Komisiju ar Eurostat palīdzību precizēt, kādus ražojumus un pakalpojumus šobrīd var definēt kā inovatīvus. Zināmi norādījumi šajā jutīgajā zonā būtu ļoti noderīgi. |
| --- | --- |

3.11.1

Lai panāktu uzlabojumus šajā jomā EESK aicina Komisiju ar Eurostat palīdzību precizēt, kādus ražojumus un pakalpojumus šobrīd var definēt kā inovatīvus. Zināmi norādījumi šajā jutīgajā zonā būtu ļoti noderīgi.

| 3.11.2 | Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē 2005. gada 21. septembrī publicēto Paziņojumu par valsts atbalstu un inovācijām, kurā izklāstītas Kopienas nostādnes attiecībā uz šo ļoti svarīgo nozari un noteiktas gan visredzamākās tirgus nepilnības, gan piemēroti pasākumi gadījumiem, kuros ir iespējami korekcijas pasākumi. |
| --- | --- |

3.11.2

Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē 2005. gada 21. septembrī publicēto Paziņojumu par valsts atbalstu un inovācijām, kurā izklāstītas Kopienas nostādnes attiecībā uz šo ļoti svarīgo nozari un noteiktas gan visredzamākās tirgus nepilnības, gan piemēroti pasākumi gadījumiem, kuros ir iespējami korekcijas pasākumi.

| 3.12 | Jāizstrādā iepriekš noteikti kritēriji tādu tirgus nepilnību noteikšanai, kas, iespējams, kavē inovācijas pasākumus un līdzekļus Lisabonas stratēģijas ieviešanas procesā. Tajā pašā laikā tomēr dalībvalstīm un to reģioniem nāksies dot iespēju “manevrēt” intervences pasākumus tā, lai tie ir proporcionāli un efektīvi, kā arī spēj pārvērst pirmskonkurences izpēti komerciāla rakstura un tirgus inovācijas pasākumos. |
| --- | --- |

3.12

Jāizstrādā iepriekš noteikti kritēriji tādu tirgus nepilnību noteikšanai, kas, iespējams, kavē inovācijas pasākumus un līdzekļus Lisabonas stratēģijas ieviešanas procesā. Tajā pašā laikā tomēr dalībvalstīm un to reģioniem nāksies dot iespēju “manevrēt” intervences pasākumus tā, lai tie ir proporcionāli un efektīvi, kā arī spēj pārvērst pirmskonkurences izpēti komerciāla rakstura un tirgus inovācijas pasākumos.

| 3.13 | Valsts atbalstam, lai atvieglotu investīcijas mazo un vidējo uzņēmumu inovāciju projektos, jācenšas veicināt uzņēmumu paplašināšanās, kā arī jāaptver sekojoši jautājumi, it īpaši:






  — | atbalsts reģionālajiem un transreģionālajiem inovāciju tīkliem; |
| --- | --- | --- |

3.13

Valsts atbalstam, lai atvieglotu investīcijas mazo un vidējo uzņēmumu inovāciju projektos, jācenšas veicināt uzņēmumu paplašināšanās, kā arī jāaptver sekojoši jautājumi, it īpaši:

—

atbalsts reģionālajiem un transreģionālajiem inovāciju tīkliem;

| — | rūpniecisko tehnoloģiju parku un apvidu politikas veicināšana; |
| --- | --- |

—

rūpniecisko tehnoloģiju parku un apvidu politikas veicināšana;

| — | “Business angels” un starpnieku pakalpojumi, kā, piemēram, riska tehnologi, brokeri un konsultanti patentu jautājumos |
| --- | --- |

—

“Business angels” un starpnieku pakalpojumi, kā, piemēram, riska tehnologi, brokeri un konsultanti patentu jautājumos

| — | tehnoloģiju pārejas centru izveide un riska kapitāls; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiju pārejas centru izveide un riska kapitāls;

| — | kvalificētu tehnisko darbinieku apmācība un pieņemšana darbā. |
| --- | --- |

—

kvalificētu tehnisko darbinieku apmācība un pieņemšana darbā.

| 3.14 | EESK uzskata, ka jaunajā sistēmā jāņem vērā arī visi ārējie faktori, kas ietekmē inovāciju procesu, un tie ir šādi:






  — | uz inovācijas kultūru pamatots uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

3.14

EESK uzskata, ka jaunajā sistēmā jāņem vērā arī visi ārējie faktori, kas ietekmē inovāciju procesu, un tie ir šādi:

—

uz inovācijas kultūru pamatots uzņēmums;

| — | sakaru un savstarpējo sakaru tīkli ar citiem uzņēmumiem, organizācijām un sabiedriskajām organizācijām, kam ir būtiska nozīme zināšanu un inovāciju radīšanā un izplatīšanā; |
| --- | --- |

—

sakaru un savstarpējo sakaru tīkli ar citiem uzņēmumiem, organizācijām un sabiedriskajām organizācijām, kam ir būtiska nozīme zināšanu un inovāciju radīšanā un izplatīšanā;

| — | normatīvo aktu sistēma, it īpaši intelektuālā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

—

normatīvo aktu sistēma, it īpaši intelektuālā īpašuma jomā;

| — | pieeja kapitāla tirgum, īpaši attiecībā uz riska kapitālu un sākuma kapitālu (paziņojuma par investīciju kapitālu pārskatīšana); |
| --- | --- |

—

pieeja kapitāla tirgum, īpaši attiecībā uz riska kapitālu un sākuma kapitālu (paziņojuma par investīciju kapitālu pārskatīšana);

| — | izglītības un apmācību pakalpojumi, akadēmiskās un zinātniskās jomas un attiecīgo nozaru uzņēmumu kontakti; |
| --- | --- |

—

izglītības un apmācību pakalpojumi, akadēmiskās un zinātniskās jomas un attiecīgo nozaru uzņēmumu kontakti;

| — | inovācijas atbalsta struktūras (kā, piemēram, atbalsta centri, rajonu tīkli, rūpniecisko tehnoloģiju parki) un starpnieku pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

inovācijas atbalsta struktūras (kā, piemēram, atbalsta centri, rajonu tīkli, rūpniecisko tehnoloģiju parki) un starpnieku pakalpojumi.

| 3.14.1 | Pastāv vispārīgs uzskats, ka, pārskatot horizontālā atbalsta vadlīnijas, kā, piemēram, atbalsts pētniecībai, inovācijai, videi un cilvēkresursiem, jāņem vērā sekojošais:






  — | jāpalielina pašreiz noteiktā horizontālā atbalsta intensitāte; |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Pastāv vispārīgs uzskats, ka, pārskatot horizontālā atbalsta vadlīnijas, kā, piemēram, atbalsts pētniecībai, inovācijai, videi un cilvēkresursiem, jāņem vērā sekojošais:

—

jāpalielina pašreiz noteiktā horizontālā atbalsta intensitāte;

| — | jāsaglabā reģionālās prēmijas intervencei mazāk attīstītajos apgabalos; |
| --- | --- |

—

jāsaglabā reģionālās prēmijas intervencei mazāk attīstītajos apgabalos;

| — | jāievieš “kohēzijas prēmija” intervencei, kas daļēji tiek finansēta no struktūrfondiem attiecībā uz apgabaliem, kas nav tiesīgi saņemt atbalstu, vai apgabaliem, kuri vairs nav tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar 83. panta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

jāievieš “kohēzijas prēmija” intervencei, kas daļēji tiek finansēta no struktūrfondiem attiecībā uz apgabaliem, kas nav tiesīgi saņemt atbalstu, vai apgabaliem, kuri vairs nav tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar 83. panta c) apakšpunktu.

| 3.15 | Attiecībā uz vispārējas tautasaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem jāuzsver tas, ka šādi pakalpojumi ir sociālās un reģionālas kohēzijas pamatelementsAtbilstoši kritērijiem, kas noteikti Alkmāras spriedumā (16) un attiecīgajam Komisijas 2005. gada 13. jūlija lēmumam tādēļ nepieciešams precizēt jēdzienu “labi pārvaldīts uzņēmums” Nepieciešams nodrošināt juridisko noteiktību arī attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, kas ir valsts atbalsta veids atbilstoši Līgumam. |
| --- | --- |

3.15

Attiecībā uz vispārējas tautasaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem jāuzsver tas, ka šādi pakalpojumi ir sociālās un reģionālas kohēzijas pamatelementsAtbilstoši kritērijiem, kas noteikti Alkmāras spriedumā (16) un attiecīgajam Komisijas 2005. gada 13. jūlija lēmumam tādēļ nepieciešams precizēt jēdzienu “labi pārvaldīts uzņēmums” Nepieciešams nodrošināt juridisko noteiktību arī attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, kas ir valsts atbalsta veids atbilstoši Līgumam.

| 3.16 | EESK uzskata, ka tiesību aktu izstrādē nākotnē jāņem vērā tas, ka atbildība par vispārējas tautsaimnieciskās nozīmes pakalpojumu definēšanu gulstas uz valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, ievērojot demokrātisku likumību attiecīgajā jomā (17). |
| --- | --- |

3.16

EESK uzskata, ka tiesību aktu izstrādē nākotnē jāņem vērā tas, ka atbildība par vispārējas tautsaimnieciskās nozīmes pakalpojumu definēšanu gulstas uz valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, ievērojot demokrātisku likumību attiecīgajā jomā (17).

4.   Procedūru vienkāršošana un pārskatāmība

| 4.1 | EESK uzskata, ka var veikt plašāka apjoma pasākumus, lai izstrādātu vienkāršāku, pārredzamāku Kopienas atbalsta politiku, pamatojoties uz Komisijas centieniem noteikt iemeslus, kas, iespējams, izraisa konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka var veikt plašāka apjoma pasākumus, lai izstrādātu vienkāršāku, pārredzamāku Kopienas atbalsta politiku, pamatojoties uz Komisijas centieniem noteikt iemeslus, kas, iespējams, izraisa konkurences izkropļojumus.

| 4.2 | Jānovērš nokavējums lietu izskatīšanā, uzlabojot un saskaņojot administratīvo pieredzi. Dalībvalstīm arī jāsadala atbildība, lai varētu nodrošināt pārredzamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

4.2

Jānovērš nokavējums lietu izskatīšanā, uzlabojot un saskaņojot administratīvo pieredzi. Dalībvalstīm arī jāsadala atbildība, lai varētu nodrošināt pārredzamību un efektivitāti.

| 4.3 | EESK arī stingri aicina attīstīt pieredzes kodeksus, pilnībā iesaistot visas ieinteresētās puses, īpaši uzņēmumus kā atbalsta līdzekļu saņēmējus. |
| --- | --- |

4.3

EESK arī stingri aicina attīstīt pieredzes kodeksus, pilnībā iesaistot visas ieinteresētās puses, īpaši uzņēmumus kā atbalsta līdzekļu saņēmējus.

5.   Reforma un ES-25

| 5.1 | Situācija paplašināšanas sākumā mudina ieviest izmaiņas valsts atbalsta politikā, lai padarītu visus ES reģionus investoriem vienādi pievilcīgus kā jaunus apvidus un nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp reģioniem, kas robežojas viens ar otru. |
| --- | --- |

5.1

Situācija paplašināšanas sākumā mudina ieviest izmaiņas valsts atbalsta politikā, lai padarītu visus ES reģionus investoriem vienādi pievilcīgus kā jaunus apvidus un nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp reģioniem, kas robežojas viens ar otru.

| 5.2 | Desmit jaunās dalībvalstis šobrīd piešķir uzņēmumiem daudz lielākas valsts atbalsta summas procentuāli no IKP nekā ES-15 dalībvalstis, lai gan situācija pakāpeniski sāk izlīdzināties. Laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam jaunajās dalībvalstīs izsniegtā valsts atbalsta summa vidēji veido 1,42 % no IKP salīdzinājumā ar vidējo summu 0,4 % apmērā ES-15 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2

Desmit jaunās dalībvalstis šobrīd piešķir uzņēmumiem daudz lielākas valsts atbalsta summas procentuāli no IKP nekā ES-15 dalībvalstis, lai gan situācija pakāpeniski sāk izlīdzināties. Laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam jaunajās dalībvalstīs izsniegtā valsts atbalsta summa vidēji veido 1,42 % no IKP salīdzinājumā ar vidējo summu 0,4 % apmērā ES-15 dalībvalstīs.

| 5.3 | Lisabonas stratēģija paredz to, ka atbalsts tiek izmantots horizontālo mērķu sasniegšanai 2002. gadā minētajam nolūkam tika iezīmēti 73 % atbalsta apjoma ES-15 salīdzinājumā ar 22 % jaunajās dalībvalstīs (18). |
| --- | --- |

5.3

Lisabonas stratēģija paredz to, ka atbalsts tiek izmantots horizontālo mērķu sasniegšanai 2002. gadā minētajam nolūkam tika iezīmēti 73 % atbalsta apjoma ES-15 salīdzinājumā ar 22 % jaunajās dalībvalstīs (18).

| 5.4 | Otrkārt, jāatzīst tas, ka jaunās dalībvalstis ļoti veiksmīgi piemērojušās tirgus ekonomikai, lai gan paplašinātajā ES vēl aizvien nepieciešami plašāki pasākumi, lai samazinātu vispārējo atbalsta līmeni un veicinātu konkurētspēju, ilgtspējīgu un vienotu attīstību un uz jaunajām Eiropas zināšanām pamatotu ekonomiku. |
| --- | --- |

5.4

Otrkārt, jāatzīst tas, ka jaunās dalībvalstis ļoti veiksmīgi piemērojušās tirgus ekonomikai, lai gan paplašinātajā ES vēl aizvien nepieciešami plašāki pasākumi, lai samazinātu vispārējo atbalsta līmeni un veicinātu konkurētspēju, ilgtspējīgu un vienotu attīstību un uz jaunajām Eiropas zināšanām pamatotu ekonomiku.

6.   Ieinteresēto pušu iesaistīšana: uzņēmumi un pilsoniskā sabiedrība

| 6.1 | EESK uzskata, ka jāuzlabo valsts atbalsta praktisko pasākumu un piešķiršanas kārtība. Nepieciešams plašāk iesaistīt tieši ieinteresētās puses, īpaši uzņēmumus un pilsonisko sabiedrību, jo tie ir tieši pakļauti gan juridiskajai nenoteiktībai un ilgai procedūrai par Komisijas atbalsta sistēmu apstiprināšanu, gan arī nopietnām sekām attiecībā uz piešķirto atbalstu, ja tas atzīts par nelikumīgu un ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

6.1

EESK uzskata, ka jāuzlabo valsts atbalsta praktisko pasākumu un piešķiršanas kārtība. Nepieciešams plašāk iesaistīt tieši ieinteresētās puses, īpaši uzņēmumus un pilsonisko sabiedrību, jo tie ir tieši pakļauti gan juridiskajai nenoteiktībai un ilgai procedūrai par Komisijas atbalsta sistēmu apstiprināšanu, gan arī nopietnām sekām attiecībā uz piešķirto atbalstu, ja tas atzīts par nelikumīgu un ir jāatmaksā.

| 6.2 | Uzņēmumi ir gan valsts atbalsta saņēmēji, gan vienlaicīgi arī konkurenti, un galvenokārt tiem






  — | jānovērtē ieviesto instrumentu efektivitāte, jāuzrauga pieņemto lēmumu izpilde un jānosaka iespējami labākā pieredze, pateicoties iegūtajām iemaņām un tieši iegūtajai pieredzei; |
| --- | --- | --- |

6.2

Uzņēmumi ir gan valsts atbalsta saņēmēji, gan vienlaicīgi arī konkurenti, un galvenokārt tiem

—

jānovērtē ieviesto instrumentu efektivitāte, jāuzrauga pieņemto lēmumu izpilde un jānosaka iespējami labākā pieredze, pateicoties iegūtajām iemaņām un tieši iegūtajai pieredzei;

| — | jāatvieglo Kopienas tiesību aktu izplatīšana skaidros, pārredzamos un izmantotājiem tieši pieejamos veidos neatkarīgi no tā, vai tie ir atbalsta sniedzēji vai saņēmēji; |
| --- | --- |

—

jāatvieglo Kopienas tiesību aktu izplatīšana skaidros, pārredzamos un izmantotājiem tieši pieejamos veidos neatkarīgi no tā, vai tie ir atbalsta sniedzēji vai saņēmēji;

| — | jāpalīdz pārvarēt tās grūtības un neskaidrības, ar kurām jāsastopas likumu skaidrošanas un ieviešanas procesā;jāievieš privātuzņēmumiem pieejamas formas, lai veicinātu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un to īstenošanai. |
| --- | --- |

—

jāpalīdz pārvarēt tās grūtības un neskaidrības, ar kurām jāsastopas likumu skaidrošanas un ieviešanas procesā;jāievieš privātuzņēmumiem pieejamas formas, lai veicinātu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un to īstenošanai.

| — | jāievieš privātuzņēmumiem pieejamas formas, lai veicinātu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un to īstenošanai. |
| --- | --- |

—

jāievieš privātuzņēmumiem pieejamas formas, lai veicinātu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un to īstenošanai.

| 6.3 | Tādēļ EESK uzskata:






  — | iestādēm plašāk jāiesaista uzņēmumi lēmumu pieņemšanā un politikas ieviešanā; |
| --- | --- | --- |

6.3

Tādēļ EESK uzskata:

—

iestādēm plašāk jāiesaista uzņēmumi lēmumu pieņemšanā un politikas ieviešanā;

| — | jāievieš mehānismi ex-post novērtēšanai un pasākumu izmaksu efektivitātes uzraudzībai; |
| --- | --- |

—

jāievieš mehānismi ex-post novērtēšanai un pasākumu izmaksu efektivitātes uzraudzībai;

| — | Komisijas lēmumi jāpadara pilnībā pieejami Internetā vienā no Komisijas darba valodām, kā arī attiecīgās dalībvalsts valodā. |
| --- | --- |

—

Komisijas lēmumi jāpadara pilnībā pieejami Internetā vienā no Komisijas darba valodām, kā arī attiecīgās dalībvalsts valodā.

| — | uzņēmumiem jābūt informētiem par pastāvīgajiem ziņošanas procesiem tā, lai tie varētu pārliecināties, vai valsts vai vietējā līmenī piešķirtās koncesijas atbilst ES pamatprasībām un procedūrām attiecībā uz atbalsta piešķiršanu tā, lai tie vara sadarboties ar valsts iestādēm dažādos līmeņos, radot iespēju ES valsts atbalsta politikas efektīvai ieviešanai. |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem jābūt informētiem par pastāvīgajiem ziņošanas procesiem tā, lai tie varētu pārliecināties, vai valsts vai vietējā līmenī piešķirtās koncesijas atbilst ES pamatprasībām un procedūrām attiecībā uz atbalsta piešķiršanu tā, lai tie vara sadarboties ar valsts iestādēm dažādos līmeņos, radot iespēju ES valsts atbalsta politikas efektīvai ieviešanai.

| — | jāveic visaptveroša uzraudzība tiesību aktu ieviešanā, iesaistot uzņēmumus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus tirgus nepilnību ekonomiskajā analīzē un atsevišķu nozaru nepietiekamā darbībā; |
| --- | --- |

—

jāveic visaptveroša uzraudzība tiesību aktu ieviešanā, iesaistot uzņēmumus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus tirgus nepilnību ekonomiskajā analīzē un atsevišķu nozaru nepietiekamā darbībā;

| — | jāievieš sistemātiski, kopēji “tirgus nepilnību novērošanas” mehānismi, kas pamatojas uz skaidri noteiktiem, pārredzamiem kritērijiem, kā arī uz atbalsta pasākumiem, kas īpaši neietekmē konkurenci iekšējā tirgū un atbilst Lisabonas stratēgijai. |
| --- | --- |

—

jāievieš sistemātiski, kopēji “tirgus nepilnību novērošanas” mehānismi, kas pamatojas uz skaidri noteiktiem, pārredzamiem kritērijiem, kā arī uz atbalsta pasākumiem, kas īpaši neietekmē konkurenci iekšējā tirgū un atbilst Lisabonas stratēgijai.

7.   Virzība uz tādu valsts atbalsta politiku, kas ir izaugsmes instruments un daļa no kopēja redzējuma attiecībā uz ES 25-27 izaugsmi un integrētu, vienotu ekonomisko attīstību, veicinot jaunu darba vietu un uzņēmumu radīšanu

| 7.1 | EESK uzskata, ka nepieciešams reāli atspoguļot valsts atbalsta nozīmi Eiropas Savienības nākotnē attiecībā uz dalībvalstu konkurētspējīgu, ilgtspējīgu un vienotu attīstību, kā tika nolemts Lisabonā un kopš 2000. gada vairākkārt atkārtots dažādos Eiropas samitos. |
| --- | --- |

7.1

EESK uzskata, ka nepieciešams reāli atspoguļot valsts atbalsta nozīmi Eiropas Savienības nākotnē attiecībā uz dalībvalstu konkurētspējīgu, ilgtspējīgu un vienotu attīstību, kā tika nolemts Lisabonā un kopš 2000. gada vairākkārt atkārtots dažādos Eiropas samitos.

| 7.1.1 | Lisabonas stratēģijā noteiktajām pamatnozarēm nepieciešams būtiska, mērķtiecīgs finansiālais ieguldījums, kas pilnībā jāatspoguļo dalībvalstu budžeta un struktūrpolitikās: nepieciešama iepriekš noteikta, saskaņota, atbilstīga pamatsistēma, uz kuru jāatsaucas visām politikām, tai skaitā arī Kopienas konkurences politikai. |
| --- | --- |

7.1.1

Lisabonas stratēģijā noteiktajām pamatnozarēm nepieciešams būtiska, mērķtiecīgs finansiālais ieguldījums, kas pilnībā jāatspoguļo dalībvalstu budžeta un struktūrpolitikās: nepieciešama iepriekš noteikta, saskaņota, atbilstīga pamatsistēma, uz kuru jāatsaucas visām politikām, tai skaitā arī Kopienas konkurences politikai.

| 7.2 | Pirms pilnībā tiks sasniegts tās Eiropas vienotais tirgus, kas var uz vienlīdzīgiem noteikumiem konkurēt ar citiem globālā tirgus dalībniekiem, EESK uzskata, ka nepieciešama pamatīga Eiropas ekonomiskās un it īpaši valsts atbalsta politikas modernizācija gan attiecībā uz tās noformulēšanu, gan ieviešanu. Tas ir arī priekšnoteikums apjomīgai infrastruktūrai un nemateriāliem ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai efektīvs, tehnoloģiski attīstīts tirgus pareizi darbotos. |
| --- | --- |

7.2

Pirms pilnībā tiks sasniegts tās Eiropas vienotais tirgus, kas var uz vienlīdzīgiem noteikumiem konkurēt ar citiem globālā tirgus dalībniekiem, EESK uzskata, ka nepieciešama pamatīga Eiropas ekonomiskās un it īpaši valsts atbalsta politikas modernizācija gan attiecībā uz tās noformulēšanu, gan ieviešanu. Tas ir arī priekšnoteikums apjomīgai infrastruktūrai un nemateriāliem ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai efektīvs, tehnoloģiski attīstīts tirgus pareizi darbotos.

| 7.3 | Komiteja uzskata, ka jānosaka vispārējie atbilstības kritēriji, lai varētu mudināt dalībvalstis un reģionus ieviest atbalsta politiku ar mērķi sasniegt konkurētspējīgu ekonomiku, kas atbilst brīvās tirdzniecības noteikumiem. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja uzskata, ka jānosaka vispārējie atbilstības kritēriji, lai varētu mudināt dalībvalstis un reģionus ieviest atbalsta politiku ar mērķi sasniegt konkurētspējīgu ekonomiku, kas atbilst brīvās tirdzniecības noteikumiem.

| 7.4 | Gadījumos, kad tirgum neizdodas radīt Eiropas uzņēmumu konkurenci un tas nespēj stiprināt to tehnoloģiskās inovācijas, apmācības un internacionalizācijas iespējas, Eiropas valsts atbalsta politikai jāatvieglo, nevis jākavē uzņēmumu attīstības politikas un shēmas un jāpalielina iespējas piesaistīt Eiropai jaunas investīcijas, pieredzi un kapitālu. |
| --- | --- |

7.4

Gadījumos, kad tirgum neizdodas radīt Eiropas uzņēmumu konkurenci un tas nespēj stiprināt to tehnoloģiskās inovācijas, apmācības un internacionalizācijas iespējas, Eiropas valsts atbalsta politikai jāatvieglo, nevis jākavē uzņēmumu attīstības politikas un shēmas un jāpalielina iespējas piesaistīt Eiropai jaunas investīcijas, pieredzi un kapitālu.

8.   Noslēguma ieteikumi

| 8.1 | EESK atbalsta Eiropas valsts atbalsta politikas modernizāciju, kas pamatojas uz jaunu, visaptverošu izvērtējumu un jaunu, vispārēju Kopienas pamatsistēmu. Šajā sakarā Komiteja īpaši iesaka:






  — | politiku, kas spēj sniegt pienācīgas atbildes un likvidēt tirgus nepilnības; |
| --- | --- | --- |

8.1

EESK atbalsta Eiropas valsts atbalsta politikas modernizāciju, kas pamatojas uz jaunu, visaptverošu izvērtējumu un jaunu, vispārēju Kopienas pamatsistēmu. Šajā sakarā Komiteja īpaši iesaka:

—

politiku, kas spēj sniegt pienācīgas atbildes un likvidēt tirgus nepilnības;

| — | politiku, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu iekšējā tirgus izveidē, tā rezultātā neradot konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

—

politiku, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu iekšējā tirgus izveidē, tā rezultātā neradot konkurences izkropļojumus;

| — | saskaņotāku, integrētu politiku, kas atvieglo dažādu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, lai padarītu uzņēmējdarbību konkurētspējīgāku un inovatīvāku pasaules mērogā, vienlaicīgi arī uzlabojot sabiedrības dzīves un darba kvalitāti, |
| --- | --- |

—

saskaņotāku, integrētu politiku, kas atvieglo dažādu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, lai padarītu uzņēmējdarbību konkurētspējīgāku un inovatīvāku pasaules mērogā, vienlaicīgi arī uzlabojot sabiedrības dzīves un darba kvalitāti,

| — | rūpniecības un pakalpojumu tīkla nostiprināšanu, veicinot uzņēmumu attīstību un pozicionējot rūpniecību darba tirgū atbilstoši jaunās rūpniecības politikas mērķiem un jaunajām globalizācijas prasībām; |
| --- | --- |

—

rūpniecības un pakalpojumu tīkla nostiprināšanu, veicinot uzņēmumu attīstību un pozicionējot rūpniecību darba tirgū atbilstoši jaunās rūpniecības politikas mērķiem un jaunajām globalizācijas prasībām;

| — | stingru atbalstu visiem ražojumu un procesu jauninājumiem (19) |
| --- | --- |

—

stingru atbalstu visiem ražojumu un procesu jauninājumiem (19)

| — | visaptverošu izvērtējumu, lai Eiropu padarītu investoriem pievilcīgāku un rastos plašākas darba vietu radīšanas iespējas, padarītu uzņēmumus konkurētspējīgākus, veicinātu pētniecības un inovāciju projektus, un, visbeidzot, veicinātu attīstību, jaunu prasmju izplatīšanu un cilvēkresursu apmācību. |
| --- | --- |

—

visaptverošu izvērtējumu, lai Eiropu padarītu investoriem pievilcīgāku un rastos plašākas darba vietu radīšanas iespējas, padarītu uzņēmumus konkurētspējīgākus, veicinātu pētniecības un inovāciju projektus, un, visbeidzot, veicinātu attīstību, jaunu prasmju izplatīšanu un cilvēkresursu apmācību.

| — | veltītu lielāku uzmanību faktoriem, kuri patiešam kropļo konkurenci iekšējā un starptautiskajā tirgū, radot nevajadzīgas, dārgas birokrātijas shēmas ierobežota apjoma, vietēja mēroga problēmu risināšanai, kuras nerada ievērojamus tirgus traucējumus. |
| --- | --- |

—

veltītu lielāku uzmanību faktoriem, kuri patiešam kropļo konkurenci iekšējā un starptautiskajā tirgū, radot nevajadzīgas, dārgas birokrātijas shēmas ierobežota apjoma, vietēja mēroga problēmu risināšanai, kuras nerada ievērojamus tirgus traucējumus.

| — | pieeju, kas pamatojas uz vienkāršākām, pārredzamām, nepārprotamām procedūrām un noteikumiem un ar pasākumiem, kas pamatojas uz fiksētiem, nediskriminējošiem kritērijiem, kuri atbilst Lisabonas programmai attiecībā uz harmonisku, vienotu un konkurētspējīgu attīstību globālā līmenī. |
| --- | --- |

—

pieeju, kas pamatojas uz vienkāršākām, pārredzamām, nepārprotamām procedūrām un noteikumiem un ar pasākumiem, kas pamatojas uz fiksētiem, nediskriminējošiem kritērijiem, kuri atbilst Lisabonas programmai attiecībā uz harmonisku, vienotu un konkurētspējīgu attīstību globālā līmenī.

| — | plašāku iestāžu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā un procesu ieviešanā, efektivitātes novērtēšanā un uzraudzībā, ka arī to piemērošanā; |
| --- | --- |

—

plašāku iestāžu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā un procesu ieviešanā, efektivitātes novērtēšanā un uzraudzībā, ka arī to piemērošanā;

| — | ciešāku saistību gan ar Eiropas noteikumiem un tiesību aktiem, gan ar PTO starptautiskajām organizācijām, gan ar pasaules tirgū iesaistītajiem galvenajiem Eiropas dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

ciešāku saistību gan ar Eiropas noteikumiem un tiesību aktiem, gan ar PTO starptautiskajām organizācijām, gan ar pasaules tirgū iesaistītajiem galvenajiem Eiropas dalībniekiem;

| — | līdzdalību uz nākotni vērstā uzdevuma risinājumā, kurā var piedalīties visi politisko lēmumu pieņemšanā un sociālekonomiskajā sistēma iesaistītie dalībnieki, ar mērķi radīt kopīgu redzējumu un jau priekšlaikus noteikt to, cik lielā mērā intervence faktiski ir savienojama ar attīstību. |
| --- | --- |

—

līdzdalību uz nākotni vērstā uzdevuma risinājumā, kurā var piedalīties visi politisko lēmumu pieņemšanā un sociālekonomiskajā sistēma iesaistītie dalībnieki, ar mērķi radīt kopīgu redzējumu un jau priekšlaikus noteikt to, cik lielā mērā intervence faktiski ir savienojama ar attīstību.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne – Marie SIGMUND

---

(1)  Pants 87(2).

1

(2)  Pants 87(3).

2

(3)  KOM(2005) 147 galīgā red., 12.04. 2005.

3

(4)  Ne vienmēr iespējams viegli izprast šo informācijas sabiedrību. Jāveicina un jāatbalsta spēja ražot aizvien Informācijas sabiedrības ietver ievērojamu intelektuālo ieguldījumu. Jāveicina un jāatbalsta novatoriskas iespējas ražot tehnoloģiski aizvien progresīvākas preces un pakalpojumus.

4

(5)  EP 22.02.2005. Rezolūcija Nr. P6 - TA(2005)0033, 22.02. 2005.

5

(6)  EP Rezolūcija Nr. A6-0148/2005, 12.05.2005.

6

(7)  Skat rekomendāciju Nr. 2003/361/EK (OV L 124, 20.05. 2003.).

7

(8)  Lieta C-280/00, Altmark Trans and Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2203) ECR I-7747.

8

Altmark Trans and Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(9)  Skat 3. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  ES līmenī.

10

(11)  OV C 108, 30.04.2004.

11

(12)  SEC(2005) 795, 07.06.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293 galīgā red., 20.04.2004.

13

(14)  OV C 124, 20.05.2003.

14

(15)  KOM(1995) 688.

15

(16)  Lieta C-280/00, Altmark Trans and Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2203) ECR I-7747.

16

Altmark Trans and Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(17)  Publisko pakalpojumu kompensācijas atbrīvojumam (86. panta 2.punkts) jābūt pietiekami būtiskam, lai nodrošinātu elastību, dinamiku un minimālu administratīvu slogu.

17

(18)  Visā ES apmēŗam 73 % no kopējā atbalsta (mazāk lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozarēs) tika piešķirti horizontāliem mērķiem, tai skaitā pētniecībai un attīstībai, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, videi un reģionālajai saimnieciskajai attīstībai. Atlikušie 27 % tika novirzīti atsevišķām nozarēm (galvenokārt apstrādes rūpniecībai, ogļrūpniecībai un finansu pakalpojumiem), ietverot glābšanas atbalstu pārstrukturēšanas atbalstuLaika periodā no 2000. līdz 2002. gadam horizontālajiem mērķiem piešķirtā atbalsta apjoms pieauga par 7 procentu punktiem salīdzinājumā ar laika periodu no 1998. līdz 2000. gadam. Lielā mērā tas bija tādēļ, ka ievērojami pieauga vides atbalsts (+ 7 punkti) un pētniecības un attīstības atbalsts (+ 4 punkti). Lielākajā daļā dalībvalstu tika novērota pozitīva tendence, mainījās procentuālais atbalsta apjoms. Patiešām, vairākās ES dalībvalstīs – Beļģijā, Dānijā, Grieķijā, Itālijā, Nīderlandē, Austrijā un Somijā faktiski viss 2002. gadā piešķirtais atbalsts tika novirzīts horizontāliem mērķiem (KOM(2004) 256 galīgā red.).

18

(19)  Kā aicināts Zaļajā grāmatā par inovācijām (1995. gads).

19

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/9

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)” un par tematu “Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam)”

KOM (2005) 119 galīgā red./2 - 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu Padome 2005. gada 25. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu:

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2005. gada 11. novembrī. Ziņotājs bija WOLF kgs un līdzziņotājs bija PEZZINI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 123 balsīm par un 4 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Saturs:

| 1. | Kopsavilkums un ieteikumi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ievads |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisijas priekšlikuma saturs |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgas piezīmes |
| --- | --- |

4.

| 5. | Īpašas piezīmes |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euratom programma |
| --- | --- |

6.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi

| 1.1 | Lisabonas stratēģijas mērķi (1) attiecas uz Eiropas pozīciju globālās konkurences cīņā. Šīs cīņas būtiska iezīme ir tā, ka vispasaules mērogā notiek sacensība, veicot arvien lielākas investīcijas pētniecībā un attīstībā; to dara gan tradicionālas industriālas valstis (piemēram, ASV, ES un Japāna), gan valstis, kuru ekonomika strauji attīstās un nostiprinās un kurās darbaspēks ir ievērojami lētāks (piemēram, Ķīna, Indija, Brazīlija, Koreja). |
| --- | --- |

1.1

Lisabonas stratēģijas mērķi (1) attiecas uz Eiropas pozīciju globālās konkurences cīņā. Šīs cīņas būtiska iezīme ir tā, ka vispasaules mērogā notiek sacensība, veicot arvien lielākas investīcijas pētniecībā un attīstībā; to dara gan tradicionālas industriālas valstis (piemēram, ASV, ES un Japāna), gan valstis, kuru ekonomika strauji attīstās un nostiprinās un kurās darbaspēks ir ievērojami lētāks (piemēram, Ķīna, Indija, Brazīlija, Koreja).

| 1.2 | Jauninājumu, konkurētspējas un labklājības, līdz ar to arī kultūras attīstības un sociālā nodrošināšanas pamatu pamats un svarīgākais priekšnosacījums ir efektīva un izcila pētniecība un izstrāde, kurām tiek piešķirts atbilstošs finansējums; investīcijām pētniecībā un izstrādē ir ļoti liela ietekme uz ekonomiskā spēka palielināšanos. Iepriekšminētajam atbilst arī 2002. gadā Barselonā (2) izvirzītais mērķis attiecībā uz 3 %, kas, ņemot vērā globālo sacensību, tomēr ir “mainīgs mērķis”. |
| --- | --- |

1.2

Jauninājumu, konkurētspējas un labklājības, līdz ar to arī kultūras attīstības un sociālā nodrošināšanas pamatu pamats un svarīgākais priekšnosacījums ir efektīva un izcila pētniecība un izstrāde, kurām tiek piešķirts atbilstošs finansējums; investīcijām pētniecībā un izstrādē ir ļoti liela ietekme uz ekonomiskā spēka palielināšanos. Iepriekšminētajam atbilst arī 2002. gadā Barselonā (2) izvirzītais mērķis attiecībā uz 3 %, kas, ņemot vērā globālo sacensību, tomēr ir “mainīgs mērķis”.

| 1.3 | Eiropas Kopienas atbalstītajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem ir nozīmīga Eiropas pievienotā vērtība. To potenciāls ir daudzkārt lielāks nekā atsevišķo dalībvalstu iespējas, un tie jau ļāvuši Eiropā izdarīt pasaules mēroga atklājumus. Tiem ir nozīmīgs un stimulējošs sviras efekts, un tie veicina nepieciešamo un apjomīgāku dalībvalstu pētniecības programmu integrāciju, un ar šo pasākumu palīdzību tiek apvienoti resursi. Tie vieno Eiropas vadošos pētniekus, Eiropas rūpniecību un politisko eliti. Tie ir katalizators Eiropas integrācijā, kohēzijā un identitātes veidošanā. Tie ir Eiropas Pētniecības telpas pamatelements. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas Kopienas atbalstītajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem ir nozīmīga Eiropas pievienotā vērtība. To potenciāls ir daudzkārt lielāks nekā atsevišķo dalībvalstu iespējas, un tie jau ļāvuši Eiropā izdarīt pasaules mēroga atklājumus. Tiem ir nozīmīgs un stimulējošs sviras efekts, un tie veicina nepieciešamo un apjomīgāku dalībvalstu pētniecības programmu integrāciju, un ar šo pasākumu palīdzību tiek apvienoti resursi. Tie vieno Eiropas vadošos pētniekus, Eiropas rūpniecību un politisko eliti. Tie ir katalizators Eiropas integrācijā, kohēzijā un identitātes veidošanā. Tie ir Eiropas Pētniecības telpas pamatelements.

| 1.4 | Komisijas priekšlikums palielināt līdzšinējos izdevumus un turpmāk šiem mērķiem veltīt 8 % Kopienu kopējā budžeta ir apsveicams un noteikti nepieciešams pirmais solis pareizajā virzienā. Tas ir ilgtermiņā vēl palielināms minimālais ieguldījums, lai nepieļautu Eiropas – kas ir modernās zinātnes un tehnikas šūpulis – pozīciju vājināšanos, bet gan tās saglabātu un stiprinātu. Bez šī ieguldījuma Lisabonas stratēģijas mērķi nav sasniedzami pat ilgstošā laika posmā. |
| --- | --- |

1.4

Komisijas priekšlikums palielināt līdzšinējos izdevumus un turpmāk šiem mērķiem veltīt 8 % Kopienu kopējā budžeta ir apsveicams un noteikti nepieciešams pirmais solis pareizajā virzienā. Tas ir ilgtermiņā vēl palielināms minimālais ieguldījums, lai nepieļautu Eiropas – kas ir modernās zinātnes un tehnikas šūpulis – pozīciju vājināšanos, bet gan tās saglabātu un stiprinātu. Bez šī ieguldījuma Lisabonas stratēģijas mērķi nav sasniedzami pat ilgstošā laika posmā.

| 1.5 | No sasniegumiem zinātnes un tehnikas jomā ir atkarīga tautsaimniecības konkurētspēja un spēja piesaistīt investorus, zinātniekus un inženierus (“brain-drain” – intelektuālā darbaspēka emigrācija!), kā arī politiskā un kultūras ietekme un prestižs. Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt daudzu valstu galvenajam sadarbības partnerim, un tā nedrīkst zaudēt savu politisko ietekmi pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.5

No sasniegumiem zinātnes un tehnikas jomā ir atkarīga tautsaimniecības konkurētspēja un spēja piesaistīt investorus, zinātniekus un inženierus (“brain-drain” – intelektuālā darbaspēka emigrācija!), kā arī politiskā un kultūras ietekme un prestižs. Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt daudzu valstu galvenajam sadarbības partnerim, un tā nedrīkst zaudēt savu politisko ietekmi pasaules mērogā.

| 1.6 | Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un it īpaši dalībvalstu valsts un valdību vadītājus atbalstīt Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu pilnā apjomā steidzami nepieciešamajām investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī nepieļaut manipulācijas un minēto investīciju svītrošanu sarunu gaitā par nākamo ES kopējo budžetu. Minētais lēmums būs izšķirošs pārbaudes kritērijs Eiropas politikas spējai pareizi izvēlēties turpmāko stratēģisko virzienu. |
| --- | --- |

1.6

Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un it īpaši dalībvalstu valsts un valdību vadītājus atbalstīt Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu pilnā apjomā steidzami nepieciešamajām investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī nepieļaut manipulācijas un minēto investīciju svītrošanu sarunu gaitā par nākamo ES kopējo budžetu. Minētais lēmums būs izšķirošs pārbaudes kritērijs Eiropas politikas spējai pareizi izvēlēties turpmāko stratēģisko virzienu.

| 1.7 | Turklāt Komiteja aicina dalībvalstu valsts un valdības vadītājus un Eiropas rūpniecības nozari sniegt ieguldījumu arī ar valsts pētniecības programmu un rūpniecisko pētniecības pasākumu palīdzību, lai iepriekšminētais mērķis attiecībā uz 3 % IKP tiktu sasniegts pēc iespējas ātrāk. |
| --- | --- |

1.7

Turklāt Komiteja aicina dalībvalstu valsts un valdības vadītājus un Eiropas rūpniecības nozari sniegt ieguldījumu arī ar valsts pētniecības programmu un rūpniecisko pētniecības pasākumu palīdzību, lai iepriekšminētais mērķis attiecībā uz 3 % IKP tiktu sasniegts pēc iespējas ātrāk.

| 1.8 | Komiteja atbalsta abu Komisijas piedāvāto pamatprogrammu (7. pamatprogramma un Euratom 7. pamatprogramma) pamatkoncepciju. Tas attiecas ne vien uz šo programmu tematiku un strukturālo iedalījumu, bet galvenokārt uz atsevišķo programmas mērķu un elementu savstarpējo līdzsvarotību. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja atbalsta abu Komisijas piedāvāto pamatprogrammu (7. pamatprogramma un Euratom 7. pamatprogramma) pamatkoncepciju. Tas attiecas ne vien uz šo programmu tematiku un strukturālo iedalījumu, bet galvenokārt uz atsevišķo programmas mērķu un elementu savstarpējo līdzsvarotību.

| 1.9 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka pamatprogrammā ir iekļautas jaunas apakšprogrammas “Enerģētika”, “Drošība” un “Kosmoss”. Ilgtspējīga salīdzinoši lētas enerģijas piegādes nodrošināšana pietiekamā apjomā ir viena no svarīgākajām un prioritārajām problēmām ES. Lai to atrisinātu, jāatrod līdzsvars starp ilgtspējīgu attīstību, konkurētspējas palielināšanu un vides aizsardzību, kā arī jāpiešķir pietiekams finansējums pētniecībai un izstrādei. Nosodāmie teroristu uzbrukumi pēdējā laikā vēlreiz pierādīja, ka drošība ir ļoti svarīga tēma. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka pamatprogrammā ir iekļautas jaunas apakšprogrammas “Enerģētika”, “Drošība” un “Kosmoss”. Ilgtspējīga salīdzinoši lētas enerģijas piegādes nodrošināšana pietiekamā apjomā ir viena no svarīgākajām un prioritārajām problēmām ES. Lai to atrisinātu, jāatrod līdzsvars starp ilgtspējīgu attīstību, konkurētspējas palielināšanu un vides aizsardzību, kā arī jāpiešķir pietiekams finansējums pētniecībai un izstrādei. Nosodāmie teroristu uzbrukumi pēdējā laikā vēlreiz pierādīja, ka drošība ir ļoti svarīga tēma.

| 1.10 | Daudzas risināmās problēmas ir transversāli uzdevumi, kas aptver uzreiz vairākas apakšprogrammas, tajā skaitā humanitārās zinātnes un ekonomikas zinātnes. Minētajos gadījumos Komiteja iesaka īstenot pasākumus, lai nodrošinātu vispārēju koordināciju un nepieciešamo sasaisti. Tas varētu ietekmēt pašreizējo finanšu sadalījumu atsevišķām apakšprogrammām. Tas attiecas arī uz, iespējams, pārāk mazo finansējumu, kas paredzēts pētījumiem ekonomikas zinātnēs. |
| --- | --- |

1.10

Daudzas risināmās problēmas ir transversāli uzdevumi, kas aptver uzreiz vairākas apakšprogrammas, tajā skaitā humanitārās zinātnes un ekonomikas zinātnes. Minētajos gadījumos Komiteja iesaka īstenot pasākumus, lai nodrošinātu vispārēju koordināciju un nepieciešamo sasaisti. Tas varētu ietekmēt pašreizējo finanšu sadalījumu atsevišķām apakšprogrammām. Tas attiecas arī uz, iespējams, pārāk mazo finansējumu, kas paredzēts pētījumiem ekonomikas zinātnēs.

| 1.11 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu vienkāršot administratīvās procedūras un atvieglot to veikšanu, tādā veidā palielinot Eiropas pētniecības programmu efektivitāti. Darba un izmaksu apjoms, kas saistīts ar pieteikumu iesniegšanu un apstiprinājumu saņemšanu, pašreiz ir pārāk liels un rada problēmas minēto programmu dalībniekiem, kas pārstāv zinātni un rūpniecību. Eiropas pētniecības programmu dalībniekiem ir jāgūst labums no līdzdalības minētajās programmās, neraugoties uz risku un darba apjomu saistībā ar pieteikumu iesniegšanu. Tas it īpaši attiecas uz mazākiem programmas dalībniekiem, kā, piemēram, MVU (maziem un vidējiem uzņēmumiem) vai mazākām pētniecības grupām no universitātēm un pētniecības centriem. |
| --- | --- |

1.11

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu vienkāršot administratīvās procedūras un atvieglot to veikšanu, tādā veidā palielinot Eiropas pētniecības programmu efektivitāti. Darba un izmaksu apjoms, kas saistīts ar pieteikumu iesniegšanu un apstiprinājumu saņemšanu, pašreiz ir pārāk liels un rada problēmas minēto programmu dalībniekiem, kas pārstāv zinātni un rūpniecību. Eiropas pētniecības programmu dalībniekiem ir jāgūst labums no līdzdalības minētajās programmās, neraugoties uz risku un darba apjomu saistībā ar pieteikumu iesniegšanu. Tas it īpaši attiecas uz mazākiem programmas dalībniekiem, kā, piemēram, MVU (maziem un vidējiem uzņēmumiem) vai mazākām pētniecības grupām no universitātēm un pētniecības centriem.

| 1.12 | Tāpēc būtiski ir panākt pieteikumu iesniegšanas un atbalsta piešķiršanas kārtības, kā arī sadarbības struktūru un organizatorisko formu (instrumentu) nepārtrauktību. Jaunus instrumentus, piemēram, Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas jāievieš ar lielu piesardzību un sākotnēji tikai izmēģinājuma veidā. |
| --- | --- |

1.12

Tāpēc būtiski ir panākt pieteikumu iesniegšanas un atbalsta piešķiršanas kārtības, kā arī sadarbības struktūru un organizatorisko formu (instrumentu) nepārtrauktību. Jaunus instrumentus, piemēram, Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas jāievieš ar lielu piesardzību un sākotnēji tikai izmēģinājuma veidā.

| 1.13 | Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu būtisko nozīmi Lisabonas procesā, Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu MVU vēl vairāk iesaistīt izpētes, izstrādes un jauninājumu radīšanas un ieviešanas procesā. Tāpēc Komiteja iesaka šim nolūkam paredzēto finansējumu nepieciešamības gadījumā vēl palielināt, ja izrādītos, ka nepietiek ar tiem līdzekļiem, kas minētajam mērķim paredzēti Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā (no 2007. gada līdz 2011. gadam), kas šajā atzinuma netiek aplūkota, bet kurai ir būtiska nozīme atbalsta sniegšanā un kas ir svarīgs vienojošs posms. |
| --- | --- |

1.13

Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu būtisko nozīmi Lisabonas procesā, Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu MVU vēl vairāk iesaistīt izpētes, izstrādes un jauninājumu radīšanas un ieviešanas procesā. Tāpēc Komiteja iesaka šim nolūkam paredzēto finansējumu nepieciešamības gadījumā vēl palielināt, ja izrādītos, ka nepietiek ar tiem līdzekļiem, kas minētajam mērķim paredzēti Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā (no 2007. gada līdz 2011. gadam), kas šajā atzinuma netiek aplūkota, bet kurai ir būtiska nozīme atbalsta sniegšanā un kas ir svarīgs vienojošs posms.

| 1.14 | Tādu MVU sekmīgai darbībai, kas ir izveidoti, lai izstrādātu un realizētu tirgū jaunus augsto tehnoloģiju produkts, vairāk par visu nepieciešams pietiekams sākuma kapitāls un riska kapitāls (venture capital), lai tie nebankrotētu pirmajos 5 līdz 10 darbības gados. |
| --- | --- |

1.14

Tādu MVU sekmīgai darbībai, kas ir izveidoti, lai izstrādātu un realizētu tirgū jaunus augsto tehnoloģiju produkts, vairāk par visu nepieciešams pietiekams sākuma kapitāls un riska kapitāls (venture capital), lai tie nebankrotētu pirmajos 5 līdz 10 darbības gados.

| 1.15 | Komiteja atbalsta Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbību un tā plašo uzdevumu spektru dažādās jomās, tajā skaitā zinātnes, tehnoloģiju jomas, ekonomikas un sabiedrības attīstības tendenču analīzi un to nozīmi politiskajās konsultācijās. |
| --- | --- |

1.15

Komiteja atbalsta Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbību un tā plašo uzdevumu spektru dažādās jomās, tajā skaitā zinātnes, tehnoloģiju jomas, ekonomikas un sabiedrības attīstības tendenču analīzi un to nozīmi politiskajās konsultācijās.

| 1.16 | Izsmeļošākas piezīmes un ieteikumi iekļauti šī atzinuma 2., 4. un 5. sadaļā. |
| --- | --- |

1.16

Izsmeļošākas piezīmes un ieteikumi iekļauti šī atzinuma 2., 4. un 5. sadaļā.

2.   Ievads

| 2.1 | Eiropas ekonomiskā, sociālā un kultūras nākotne. Eiropas turpmāko attīstību un tās vietu pasaules varas struktūrā galvenokārt noteiks konkurence pasaules tirgū, kam raksturīgas pārmaiņas rūpniecības un ekonomikas struktūrā, kā arī darba un izejvielu tirgū. Tajā pašā laikā izaugsmi, sasniegumus un ekonomisko potenciālu, bez kā nav iespējama sociālā aizsardzība un kultūras attīstība, būtiski ietekmē pieejamo zināšanu apjoms un līdz ar to arī investīcijas pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē; investīcijām pētniecībā un izstrādē ir ļoti liela ietekme uz ekonomiskā spēka palielināšanos. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas ekonomiskā, sociālā un kultūras nākotne. Eiropas turpmāko attīstību un tās vietu pasaules varas struktūrā galvenokārt noteiks konkurence pasaules tirgū, kam raksturīgas pārmaiņas rūpniecības un ekonomikas struktūrā, kā arī darba un izejvielu tirgū. Tajā pašā laikā izaugsmi, sasniegumus un ekonomisko potenciālu, bez kā nav iespējama sociālā aizsardzība un kultūras attīstība, būtiski ietekmē pieejamo zināšanu apjoms un līdz ar to arī investīcijas pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē; investīcijām pētniecībā un izstrādē ir ļoti liela ietekme uz ekonomiskā spēka palielināšanos.

| 2.2 | Situācija pasaulē konkurences jomā. Eiropa, no vienas puses, konkurē ar nu jau tradicionālajām rūpnieciski attīstītajām valstīm, kā ASV, Japāna un Krievija. Īpaši ASV (3) investīcijas visos pētniecībai un izstrādei nozīmīgajos sektoros ir ievērojami lielākas nekā ES investīcijas, un līdz ar to pašreizējais ASV pārsvars arvien pieaug. No otras puses, Eiropa konkurē ar tādām ātri augošām ekonomiskām lielvarām kā Ķīna, Indija, Brazīlija, Koreja u.c. |
| --- | --- |

2.2

Situācija pasaulē konkurences jomā. Eiropa, no vienas puses, konkurē ar nu jau tradicionālajām rūpnieciski attīstītajām valstīm, kā ASV, Japāna un Krievija. Īpaši ASV (3) investīcijas visos pētniecībai un izstrādei nozīmīgajos sektoros ir ievērojami lielākas nekā ES investīcijas, un līdz ar to pašreizējais ASV pārsvars arvien pieaug. No otras puses, Eiropa konkurē ar tādām ātri augošām ekonomiskām lielvarām kā Ķīna, Indija, Brazīlija, Koreja u.c.

| 2.3 | Pasaules mēroga sacensība pētniecības jomā. Minētajās valstīs, salīdzinājumā ar ES, ir ne tikai daudz lētāks darbaspēks, bet tās tagad var lepoties arī ar augstu zinātnes un tehniskās attīstības līmeni un tā strauju paaugstināšanos, kā arī ievērojamām investīcijām izglītībā, pētniecībā un izstrādē. Tādēļ ES ir arvien grūtāk palielināt pārsvaru zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas ļauj ražot konkurētspējīgākus produktus un izmantot konkurētspējīgākas metodes, un palīdz saglabāt salīdzinoši daudz augstāko darba samaksas līmeni, kā arī sociālās un vides aizsardzības standartus. Tāpēc Eiropai ir jāpalielina finansējums pētniecībai un izstrādei, lai tā vēl vairāk neatpaliktu pasaules mēroga sacensībā par vadošajām pozīcijām minētajā jomā, kas var būtiski ietekmēt Eiropas nākotni. |
| --- | --- |

2.3

Pasaules mēroga sacensība pētniecības jomā. Minētajās valstīs, salīdzinājumā ar ES, ir ne tikai daudz lētāks darbaspēks, bet tās tagad var lepoties arī ar augstu zinātnes un tehniskās attīstības līmeni un tā strauju paaugstināšanos, kā arī ievērojamām investīcijām izglītībā, pētniecībā un izstrādē. Tādēļ ES ir arvien grūtāk palielināt pārsvaru zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas ļauj ražot konkurētspējīgākus produktus un izmantot konkurētspējīgākas metodes, un palīdz saglabāt salīdzinoši daudz augstāko darba samaksas līmeni, kā arī sociālās un vides aizsardzības standartus. Tāpēc Eiropai ir jāpalielina finansējums pētniecībai un izstrādei, lai tā vēl vairāk neatpaliktu pasaules mēroga sacensībā par vadošajām pozīcijām minētajā jomā, kas var būtiski ietekmēt Eiropas nākotni.

| 2.4 | Vispārējais stāvoklis un piesaistīšanas spēja – starptautiskā sadarbība. No sasniegumiem zinātnes un tehnikas jomā ir atkarīga tautsaimniecības konkurētspēja un spēja piesaistīt investorus, zinātniekus un inženierus (“brain-drain” – intelektuālā darbaspēka emigrācija!), kā arī politiskā un kultūras ietekme un prestižs. Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt daudzu valstu galvenajam sadarbības partnerim, un tā nedrīkst zaudēt savu politisko ietekmi pasaules mērogā. |
| --- | --- |

2.4

Vispārējais stāvoklis un piesaistīšanas spēja – starptautiskā sadarbība. No sasniegumiem zinātnes un tehnikas jomā ir atkarīga tautsaimniecības konkurētspēja un spēja piesaistīt investorus, zinātniekus un inženierus (“brain-drain” – intelektuālā darbaspēka emigrācija!), kā arī politiskā un kultūras ietekme un prestižs. Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt daudzu valstu galvenajam sadarbības partnerim, un tā nedrīkst zaudēt savu politisko ietekmi pasaules mērogā.

| 2.5 | Lisabonas stratēģija. Tādēļ Eiropadome 2000. gada martā Lisabonā nolēma padarīt Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē (4). Kopš tā laika Lisabonas stratēģijas īstenošana un spēcīgas Eiropas pētniecības telpas izveidošana, kas ir viens no minētās stratēģijas mērķiem, ir Eiropas politikas pamatelements. 2002. gada pavasarī Barselonā Eiropadome izvirzīja arī kvantitatīvus mērķus pētniecības darbību atbalstam: līdz 2010. gadam ES kopējam finansējumam minētajā jomā jāpieaug līdz 3 % no IKP, no kuriem jābūt privātā sektora ieguldījumiem (3 % mērķis). Komiteja tomēr norāda, ka tas ir “mainīgs mērķis”(moving target), kas izskaidrojams ar konkurenci pasaules mērogā. Vilcinoties ar minētā mērķa īstenošanu, atpalicība arvien palielinās. |
| --- | --- |

2.5

Lisabonas stratēģija. Tādēļ Eiropadome 2000. gada martā Lisabonā nolēma padarīt Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē (4). Kopš tā laika Lisabonas stratēģijas īstenošana un spēcīgas Eiropas pētniecības telpas izveidošana, kas ir viens no minētās stratēģijas mērķiem, ir Eiropas politikas pamatelements. 2002. gada pavasarī Barselonā Eiropadome izvirzīja arī kvantitatīvus mērķus pētniecības darbību atbalstam: līdz 2010. gadam ES kopējam finansējumam minētajā jomā jāpieaug līdz 3 % no IKP, no kuriem jābūt privātā sektora ieguldījumiem (3 % mērķis). Komiteja tomēr norāda, ka tas ir “mainīgs mērķis”(moving target), kas izskaidrojams ar konkurenci pasaules mērogā. Vilcinoties ar minētā mērķa īstenošanu, atpalicība arvien palielinās.

| 2.6 | Nepieciešamība izstrādāt spēcīgu pētniecības programmu Kopienas līmenī. Kopienas finansētie pētniecības un izstrādes pasākumi ne tikai papildina dalībvalstu pētniecības programmas, bet tiem ir arī ievērojama Eiropas pievienotā vērtība. To potenciāls ir daudzkārt lielāks nekā atsevišķo dalībvalstu iespējas, un tie jau ļāvuši Eiropā izdarīt pasaules mēroga atklājumus (5). Tiem ir nozīmīgs un stimulējošs sviras efekts, un tie veicina dalībvalstu nepieciešamo un apjomīgāku pētniecības programmu integrāciju. Tie atspoguļo zinātnes, pētniecības un ražošanas, kā arī tām nepieciešamā darba tirgus starptautisko raksturu. |
| --- | --- |

2.6

Nepieciešamība izstrādāt spēcīgu pētniecības programmu Kopienas līmenī. Kopienas finansētie pētniecības un izstrādes pasākumi ne tikai papildina dalībvalstu pētniecības programmas, bet tiem ir arī ievērojama Eiropas pievienotā vērtība. To potenciāls ir daudzkārt lielāks nekā atsevišķo dalībvalstu iespējas, un tie jau ļāvuši Eiropā izdarīt pasaules mēroga atklājumus (5). Tiem ir nozīmīgs un stimulējošs sviras efekts, un tie veicina dalībvalstu nepieciešamo un apjomīgāku pētniecības programmu integrāciju. Tie atspoguļo zinātnes, pētniecības un ražošanas, kā arī tām nepieciešamā darba tirgus starptautisko raksturu.

| 2.7 | Eiropas integrācijas un kohēzijas katalizators. Kopienas finansētie pētniecības un izstrādes pasākumi vieno Eiropas vadošos pētniekus, Eiropas rūpniecību un politisko eliti. Tie ir nozīmīgs katalizators Eiropas integrācijā, kohēzijā un identitātes veidošanā. |
| --- | --- |

2.7

Eiropas integrācijas un kohēzijas katalizators. Kopienas finansētie pētniecības un izstrādes pasākumi vieno Eiropas vadošos pētniekus, Eiropas rūpniecību un politisko eliti. Tie ir nozīmīgs katalizators Eiropas integrācijā, kohēzijā un identitātes veidošanā.

| 2.8 | Komisijas priekšlikumi. Komisijas priekšlikumi attiecas uz tiem saturiskajiem un finansiālajiem pasākumiem, kas steidzami īstenojami Kopienas līmenī, lai veicinātu pētniecību un izstrādi un tajā pašā laikā sekmētu Lisabonas mērķu sasniegšanu. Neraugoties uz pieaugumu, tie joprojām aptver tikai relatīvi nelielu daļu, proti, pašlaik - nepilnus 8 % no ES kopējā budžeta, ko Komisija ierosinājusi laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

2.8

Komisijas priekšlikumi. Komisijas priekšlikumi attiecas uz tiem saturiskajiem un finansiālajiem pasākumiem, kas steidzami īstenojami Kopienas līmenī, lai veicinātu pētniecību un izstrādi un tajā pašā laikā sekmētu Lisabonas mērķu sasniegšanu. Neraugoties uz pieaugumu, tie joprojām aptver tikai relatīvi nelielu daļu, proti, pašlaik - nepilnus 8 % no ES kopējā budžeta, ko Komisija ierosinājusi laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

| 2.9 | Komisijas priekšlikumi ir saistīti arī ar priekšlikumu par Konkurences un jauninājumu pamatprogrammas (no 2007. gada līdz 2013. gadam) izveidi, kas netiek aplūkota šajā atzinumā. Tā varētu būt vienojošs posms starp šajā atzinumā aplūkoto pamatprogrammu un nepieciešamo jauninājumu ieviešanu daudzos MVU. |
| --- | --- |

2.9

Komisijas priekšlikumi ir saistīti arī ar priekšlikumu par Konkurences un jauninājumu pamatprogrammas (no 2007. gada līdz 2013. gadam) izveidi, kas netiek aplūkota šajā atzinumā. Tā varētu būt vienojošs posms starp šajā atzinumā aplūkoto pamatprogrammu un nepieciešamo jauninājumu ieviešanu daudzos MVU.

| 2.10 | Pārbaudes kritērijs – prioritāšu noteikšana. Tas, vai Parlaments, Padome un – saistībā ar finanšu plānu – īpaši arī dalībvalstis atbalstīs ierosinātos pasākumus un piešķirs tiem nepieciešamo prioritāti, būs izšķirošs pārbaudes kritērijs Eiropas politikas nopietnībai, ticamībai un produktivitātei (šajā sakarā skatīt arī 4.2 līdz 4.6 punktu). |
| --- | --- |

2.10

Pārbaudes kritērijs – prioritāšu noteikšana. Tas, vai Parlaments, Padome un – saistībā ar finanšu plānu – īpaši arī dalībvalstis atbalstīs ierosinātos pasākumus un piešķirs tiem nepieciešamo prioritāti, būs izšķirošs pārbaudes kritērijs Eiropas politikas nopietnībai, ticamībai un produktivitātei (šajā sakarā skatīt arī 4.2 līdz 4.6 punktu).

3.   Komisijas priekšlikumu saturs

| 3.1 | Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam), turpmāk – 7. PP, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, ir šādas iezīmes:






  — | tā jau no paša sākuma aptver 25 valstu ES; |
| --- | --- | --- |

3.1

Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam), turpmāk – 7. PP, salīdzinot ar iepriekšējo programmu, ir šādas iezīmes:

—

tā jau no paša sākuma aptver 25 valstu ES;

| — | programmas darbības laiks ir pagarināts par diviem gadiem; |
| --- | --- |

—

programmas darbības laiks ir pagarināts par diviem gadiem;

| — | paredzēts būtiski palielināt programmas kopējo budžetu un arī katra gada budžetu; |
| --- | --- |

—

paredzēts būtiski palielināt programmas kopējo budžetu un arī katra gada budžetu;

| — | ierosināto programmu un apakšprogrammu iedalījums ir skaidrs un saprotams; |
| --- | --- |

—

ierosināto programmu un apakšprogrammu iedalījums ir skaidrs un saprotams;

| — | pamatprogrammā iekļautas jaunas apakšprogrammas izpētei tieši enerģētikas, drošības un kosmosa jomā. |
| --- | --- |

—

pamatprogrammā iekļautas jaunas apakšprogrammas izpētei tieši enerģētikas, drošības un kosmosa jomā.

| 3.2 | Turpretī Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajai pamatprogrammai par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam), turpmāk –
  Euratom

  7. PP, ir tāds pats darbības laiks kā iepriekš, bet arī tā, bez šaubām, aptver 25 valstu ES. |
| --- | --- |

3.2

Turpretī Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajai pamatprogrammai par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam), turpmāk –
  Euratom

  7. PP, ir tāds pats darbības laiks kā iepriekš, bet arī tā, bez šaubām, aptver 25 valstu ES.

| 3.3 | Paredzēts, ka 7. PP veidos četras īpašas programmas, kas atbilst Eiropas pētniecības politikas četriem galvenajiem mērķiem:






  — | Sadarbība

  Minētās programmas finansējums ir 61 % no kopējā apjoma, un tā ir vislielākā 7. PP daļa. Tā paredzēta pārrobežu sadarbības, tajā skaitā ES un trešo valstu sadarbības veicināšanai pētniecības pasākumu jomā. |
| --- | --- | --- |

3.3

Paredzēts, ka 7. PP veidos četras īpašas programmas, kas atbilst Eiropas pētniecības politikas četriem galvenajiem mērķiem:

—

Sadarbība

Minētās programmas finansējums ir 61 % no kopējā apjoma, un tā ir vislielākā 7. PP daļa. Tā paredzēta pārrobežu sadarbības, tajā skaitā ES un trešo valstu sadarbības veicināšanai pētniecības pasākumu jomā.

| — | Idejas

  Paredzēts izveidot neatkarīgu Eiropas Pētniecības padomi, kas atbalstīs Eiropas līmenī konkurējošos izpētes projektus “progresīvākajās jomās”. Atbalstu varēs saņemt visas zinātnes (tajā skaitā humanitārās zinātnes) un tehnoloģiju nozares. |
| --- | --- |

—

Idejas

Paredzēts izveidot neatkarīgu Eiropas Pētniecības padomi, kas atbalstīs Eiropas līmenī konkurējošos izpētes projektus “progresīvākajās jomās”. Atbalstu varēs saņemt visas zinātnes (tajā skaitā humanitārās zinātnes) un tehnoloģiju nozares.

| — | Cilvēki

  Paredzēts pastiprināt un paplašināt tā sauktos “Marijas Kirī” pasākumus pētnieku apmācības un profesionālās attīstības veicināšanai, veidojot ciešāku saikni ar atsevišķo valstu sistēmām. |
| --- | --- |

—

Cilvēki

Paredzēts pastiprināt un paplašināt tā sauktos “Marijas Kirī” pasākumus pētnieku apmācības un profesionālās attīstības veicināšanai, veidojot ciešāku saikni ar atsevišķo valstu sistēmām.

| — | Iespējas

  Paredzēts uzlabot pētniecības un novatoriskās iespējas Eiropā: pētniecības infrastruktūras paplašināšana un jaunas pētniecības infrastruktūras izveide; pētniecība MVU vajadzībām; reģionālās pētniecības kopas; pētniecības potenciāla atbrīvošana ES “konverģences reģionos”; jautājumi, kas skar “zinātnes un sabiedrības” savstarpējo saikni; starptautiskās sadarbības “horizontālie” pasākumi. |
| --- | --- |

—

Iespējas

Paredzēts uzlabot pētniecības un novatoriskās iespējas Eiropā: pētniecības infrastruktūras paplašināšana un jaunas pētniecības infrastruktūras izveide; pētniecība MVU vajadzībām; reģionālās pētniecības kopas; pētniecības potenciāla atbrīvošana ES “konverģences reģionos”; jautājumi, kas skar “zinātnes un sabiedrības” savstarpējo saikni; starptautiskās sadarbības “horizontālie” pasākumi.

| — | Kopīgais pētniecības centrs

  Papildus izveidota īpaša programma Kopīgā pētniecības centra pasākumiem, kas nav saistīti ar kodolpētniecību. |
| --- | --- |

—

Kopīgais pētniecības centrs

Papildus izveidota īpaša programma Kopīgā pētniecības centra pasākumiem, kas nav saistīti ar kodolpētniecību.

| 3.4 | Kopienas finansiālajai līdzdalībai 7. PP ierosināts piešķirt 72 726 miljonus EUR. 2. panta no otrās līdz sestajai daļai minētajiem pasākumiem minētā summa procentuāli sadalīta šādi:






  Sadarbība | 61,1% |
| --- | --- | --- |
| Idejas | 16,3% |
| Cilvēki | 9,8% |
| Iespējas | 10,3% |
| Ar kodolpētniecību nesaistītās Kopīgā pētniecības centra darbības | 2,5% |

3.4

Kopienas finansiālajai līdzdalībai 7. PP ierosināts piešķirt 72 726 miljonus EUR. 2. panta no otrās līdz sestajai daļai minētajiem pasākumiem minētā summa procentuāli sadalīta šādi:

Sadarbība

61,1%

Idejas

16,3%

Cilvēki

9,8%

Iespējas

10,3%

Ar kodolpētniecību nesaistītās Kopīgā pētniecības centra darbības

2,5%

| 3.5 | Programma “Sadarbība” ar ierosināto budžetu 44 432 miljonu EUR apmērā ir sadalīta tematiskās, prioritārās apakšprogrammās. Jāpanāk apakšprogrammu saskaņotība un jānodrošina daudznozaru pieeja. Programma ietvertas šādas deviņas tēmas, kas ES jāpēta, īstenojot pārrobežu sadarbības pasākumus. Norādīts arī ierosinātā budžeta procentuālais sadalījums.












  — | Veselība |
| --- | --- | --- |

3.5

Programma “Sadarbība” ar ierosināto budžetu 44 432 miljonu EUR apmērā ir sadalīta tematiskās, prioritārās apakšprogrammās. Jāpanāk apakšprogrammu saskaņotība un jānodrošina daudznozaru pieeja. Programma ietvertas šādas deviņas tēmas, kas ES jāpēta, īstenojot pārrobežu sadarbības pasākumus. Norādīts arī ierosinātā budžeta procentuālais sadalījums.

—

Veselība

18,7%

| — | Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija |
| --- | --- |

—

Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

5,5%

| — | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas |
| --- | --- |

—

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

28,5%

| — | Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas |
| --- | --- |

—

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

10,9%

| — | Enerģētika |
| --- | --- |

—

Enerģētika

6,6%

| — | Vide (tajā skaitā klimata pārmaiņas) |
| --- | --- |

—

Vide (tajā skaitā klimata pārmaiņas)

5,7%

| — | Transports (tajā skaitā aeronautika) |
| --- | --- |

—

Transports (tajā skaitā aeronautika)

13,3%

| — | Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes |
| --- | --- |

—

Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes

1,8%

| — | Drošība un kosmosa pētniecība |
| --- | --- |

—

Drošība un kosmosa pētniecība

8,9%

| 3.6 | Euratom

  7. PP ietvertas divas īpašas programmas. |
| --- | --- |

3.6

Euratom

  7. PP ietvertas divas īpašas programmas.

| 3.6.1 | Vienā no tām iekļautas šādas tēmas:






  — | pētniecība kodolsintēzes jomā, lai izstrādātu droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiska enerģijas avota tehnoloģiju; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Vienā no tām iekļautas šādas tēmas:

—

pētniecība kodolsintēzes jomā, lai izstrādātu droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiska enerģijas avota tehnoloģiju;

| — | pētniecība par kodoldalīšanos un aizsardzību pret radiāciju, lai veicinātu kodoldalīšanās drošu izmantošanu un paplašinātu radiācijas izmantošanas iespējas rūpniecībā un medicīnā. |
| --- | --- |

—

pētniecība par kodoldalīšanos un aizsardzību pret radiāciju, lai veicinātu kodoldalīšanās drošu izmantošanu un paplašinātu radiācijas izmantošanas iespējas rūpniecībā un medicīnā.

| 3.6.2 | Otrajā programmā iekļautas Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā. |
| --- | --- |

3.6.2

Otrajā programmā iekļautas Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā.

| 3.6.3 | Kopumā
  Euratom

  7. PP laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam paredzēti līdzekļi 3 092 miljonu EUR apjomā. Minētās summas procentuālais sadalījums ir šāds (EUR miljoni):












  (a) | Kodolsintēzes pētniecība |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Kopumā
  Euratom

  7. PP laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam paredzēti līdzekļi 3 092 miljonu EUR apjomā. Minētās summas procentuālais sadalījums ir šāds (EUR miljoni):

(a)

Kodolsintēzes pētniecība

69,8%

| (b) | Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju |
| --- | --- |

(b)

Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju

12,8%

| (c) | Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā |
| --- | --- |

(c)

Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā

17,4%

| 3.7 | Komisijas dokumentā iekļauts arī izsmeļošs ierosināto atbalsta piešķiršanas principu un atbalsta instrumentu izklāsts un izskaidrojums. Komisija ar tiem jau ir iepazīstinājusi vienā no saviem iepriekšējiem paziņojumiem (6), par kuru Komiteja ir pieņēmusi izsmeļošu atzinumu (7). |
| --- | --- |

3.7

Komisijas dokumentā iekļauts arī izsmeļošs ierosināto atbalsta piešķiršanas principu un atbalsta instrumentu izklāsts un izskaidrojums. Komisija ar tiem jau ir iepazīstinājusi vienā no saviem iepriekšējiem paziņojumiem (6), par kuru Komiteja ir pieņēmusi izsmeļošu atzinumu (7).

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Komisijas iesniegtais priekšlikums ir ļoti apjomīgs dokuments, kurā ierosināts īstenot plašu, niansēti izstrādātu pētniecības un attīstības programmu, kas ir saistīta ar citām jomām. Tādēļ šajā atzinumā nav iespējams izsmeļoši izklāstīt un izteikt ieteikumus par visām ierosinātās programmas daļām un īstenošanas kārtību. Tādēļ detalizēti ieteikumi izteikti tikai par aspektiem, kuriem Komiteja velta īpašu uzmanību. Komiteja norāda uz saviem iepriekšējiem ieteikumiem (8) par īpašām tēmām, kas saistītas ar minēto pamatprogrammu, un uzsver, ka tie būtu arī jāņem vērā, izstrādājot Septīto pamatprogrammu. Plašākus komentārus Komiteja sniegs atzinumos, ko tā izstrādās par Komisijas paziņojumiem par īpašajām programmām (9) un piekļuves noteikumiem (10). |
| --- | --- |

4.1

Komisijas iesniegtais priekšlikums ir ļoti apjomīgs dokuments, kurā ierosināts īstenot plašu, niansēti izstrādātu pētniecības un attīstības programmu, kas ir saistīta ar citām jomām. Tādēļ šajā atzinumā nav iespējams izsmeļoši izklāstīt un izteikt ieteikumus par visām ierosinātās programmas daļām un īstenošanas kārtību. Tādēļ detalizēti ieteikumi izteikti tikai par aspektiem, kuriem Komiteja velta īpašu uzmanību. Komiteja norāda uz saviem iepriekšējiem ieteikumiem (8) par īpašām tēmām, kas saistītas ar minēto pamatprogrammu, un uzsver, ka tie būtu arī jāņem vērā, izstrādājot Septīto pamatprogrammu. Plašākus komentārus Komiteja sniegs atzinumos, ko tā izstrādās par Komisijas paziņojumiem par īpašajām programmām (9) un piekļuves noteikumiem (10).

| 4.2 | Komiteja abus piedāvātos budžetus uzskata par ilgtermiņā vēl palielināmu minimālo ieguldījumu, lai nepieļautu Eiropas – kas ir modernās zinātnes un tehnikas šūpulis – pozīciju vājināšanos, bet gan tās saglabātu un stiprinātu. Komiteja uzskata, ka tas ir apsveicams un obligāti nepieciešams solis, lai vismaz Eiropas Savienības līmenī censtos sasniegt 3 % mērķi
   (11), ko Barselonas sammitā izvirzīja Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāji. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja abus piedāvātos budžetus uzskata par ilgtermiņā vēl palielināmu minimālo ieguldījumu, lai nepieļautu Eiropas – kas ir modernās zinātnes un tehnikas šūpulis – pozīciju vājināšanos, bet gan tās saglabātu un stiprinātu. Komiteja uzskata, ka tas ir apsveicams un obligāti nepieciešams solis, lai vismaz Eiropas Savienības līmenī censtos sasniegt 3 % mērķi
   (11), ko Barselonas sammitā izvirzīja Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāji.

| 4.3 | Bez atbilstoša finansiālā nodrošinājuma 7. PP un

  Euratom

  7. nevarēs sekmēt PP Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu; pastāv pat risks, ka Eiropa globālajā sacensībā var vēl vairāk atpalikt. Pētniecība un izstrāde ir inovācijas procesa sākuma punkts un “motors”, un šajā procesā izstrādā konkurētspējīgus produktus un tehnoloģijas. Ar pētniecības un izstrādes palīdzību ir iespējams izraisīt stāvokļa uzlabojumu “lavīnu”, kas savukārt ietekmē ekonomikas dinamiku un nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.3

Bez atbilstoša finansiālā nodrošinājuma 7. PP un

  Euratom

  7. nevarēs sekmēt PP Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu; pastāv pat risks, ka Eiropa globālajā sacensībā var vēl vairāk atpalikt. Pētniecība un izstrāde ir inovācijas procesa sākuma punkts un “motors”, un šajā procesā izstrādā konkurētspējīgus produktus un tehnoloģijas. Ar pētniecības un izstrādes palīdzību ir iespējams izraisīt stāvokļa uzlabojumu “lavīnu”, kas savukārt ietekmē ekonomikas dinamiku un nodarbinātību.

| 4.4 | Komisijas priekšlikums ir arī skaidrs signāls dalībvalstīm, ka tām ir jāseko šim piemēram un jādara viss iespējamais, lai arī dalībvalstu pētniecības budžeta apjoms pēc iespējas ātrāk sasniegtu 3 % līmeni, kas ir mērķis. |
| --- | --- |

4.4

Komisijas priekšlikums ir arī skaidrs signāls dalībvalstīm, ka tām ir jāseko šim piemēram un jādara viss iespējamais, lai arī dalībvalstu pētniecības budžeta apjoms pēc iespējas ātrāk sasniegtu 3 % līmeni, kas ir mērķis.

| 4.5 | Tāpēc Komiteja uzskata, ka abu vēl apstiprināmo budžetu kopējais apjoms būs būtisks Eiropas politikas, tās ticamības un rīcības spējas pārbaudes kritērijs. Tieši tas arī parādīs, vai Eiropas politika tiešām izvirza pareizās prioritātes un izvēlas pareizo stratēģisko virzienu, lai nepieļautu ES atpalicību pasaules mēroga sacensībā un izpildītu solījumus, kas tika doti, izvirzot Lisabonas stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

4.5

Tāpēc Komiteja uzskata, ka abu vēl apstiprināmo budžetu kopējais apjoms būs būtisks Eiropas politikas, tās ticamības un rīcības spējas pārbaudes kritērijs. Tieši tas arī parādīs, vai Eiropas politika tiešām izvirza pareizās prioritātes un izvēlas pareizo stratēģisko virzienu, lai nepieļautu ES atpalicību pasaules mēroga sacensībā un izpildītu solījumus, kas tika doti, izvirzot Lisabonas stratēģijas mērķus.

| 4.6 | Aicinājums. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un it īpaši dalībvalstu valsts un valdību vadītājus atbalstīt Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu pilnā apjomā steidzami nepieciešamajām investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī nepieļaut manipulācijas un minēto investīciju svītrošanu sarunu gaitā par nākamo ES kopējo budžetu. Ja tas netikts izdarīts, stāvoklis būtiski pasliktināsies, Lisabonas stratēģijas mērķi netiks sasniegti un cietīs Eiropas politikas prestižs un ticamība. |
| --- | --- |

4.6

Aicinājums. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un it īpaši dalībvalstu valsts un valdību vadītājus atbalstīt Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu pilnā apjomā steidzami nepieciešamajām investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī nepieļaut manipulācijas un minēto investīciju svītrošanu sarunu gaitā par nākamo ES kopējo budžetu. Ja tas netikts izdarīts, stāvoklis būtiski pasliktināsies, Lisabonas stratēģijas mērķi netiks sasniegti un cietīs Eiropas politikas prestižs un ticamība.

| 4.7 | Turklāt Komiteja aicina dalībvalstu valsts un valdības vadītājus un Eiropas rūpniecības nozari sniegt būtisku ieguldījumu arī ar valsts pētniecības programmu un rūpniecisko pētniecības pasākumu palīdzību, lai iepriekšminētais mērķis attiecībā uz 3 % IKP tiktu sasniegts pēc iespējas ātrāk. |
| --- | --- |

4.7

Turklāt Komiteja aicina dalībvalstu valsts un valdības vadītājus un Eiropas rūpniecības nozari sniegt būtisku ieguldījumu arī ar valsts pētniecības programmu un rūpniecisko pētniecības pasākumu palīdzību, lai iepriekšminētais mērķis attiecībā uz 3 % IKP tiktu sasniegts pēc iespējas ātrāk.

| 4.8 | Komiteja atbalsta abu Komisijas piedāvāto pamatprogrammu (7. pamatprogramma un Euratom 7. pamatprogramma) pamatkoncepciju. Tas attiecas ne vien uz šo programmu tematiku un strukturālo iedalījumu, bet galvenokārt uz atsevišķo programmas mērķu un elementu savstarpējo līdzsvarotību. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja atbalsta abu Komisijas piedāvāto pamatprogrammu (7. pamatprogramma un Euratom 7. pamatprogramma) pamatkoncepciju. Tas attiecas ne vien uz šo programmu tematiku un strukturālo iedalījumu, bet galvenokārt uz atsevišķo programmas mērķu un elementu savstarpējo līdzsvarotību.

| 4.9 | Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka daudzi Komitejas ieteikumi ir iekļauti un īpaši uzsvērti Komisijas priekšlikumā. Šajā sakarā jāmin Komitejas atzinumi par īpašajā programmā “Sadarbība” iekļautajām pētniecības tēmām, piemēram, nanotehnoloģijas
   (12), biotehnoloģija
   (13)
  , veselības pētniecība
   (14), informācijas tehnoloģijas
   (15), izpēte enerģētikas jomā
   (16) (tajā skaitā kodolsintēzes izpēte (17)), kosmosa izpēte
   (18) un drošības pētniecība
   (19). Šeit jāatkārto, ka Komiteja uzskata, ka visas minētās tēmas ir ļoti svarīgas, un tādēļ Komiteja īpaši uzsver, ka tām jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Komitejas pamanītie trūkumi vai īpaši viedokļi ir aplūkoti šī dokumenta turpinājumā. |
| --- | --- |

4.9

Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka daudzi Komitejas ieteikumi ir iekļauti un īpaši uzsvērti Komisijas priekšlikumā. Šajā sakarā jāmin Komitejas atzinumi par īpašajā programmā “Sadarbība” iekļautajām pētniecības tēmām, piemēram, nanotehnoloģijas
   (12), biotehnoloģija
   (13)
  , veselības pētniecība
   (14), informācijas tehnoloģijas
   (15), izpēte enerģētikas jomā
   (16) (tajā skaitā kodolsintēzes izpēte (17)), kosmosa izpēte
   (18) un drošības pētniecība
   (19). Šeit jāatkārto, ka Komiteja uzskata, ka visas minētās tēmas ir ļoti svarīgas, un tādēļ Komiteja īpaši uzsver, ka tām jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Komitejas pamanītie trūkumi vai īpaši viedokļi ir aplūkoti šī dokumenta turpinājumā.

| 4.10 | Komiteja ieteica – un arī pamatoja savu viedokli – 7. PP neiekļaut kosmosa un drošības izpētes un veicināšanas pasākumus. Tomēr Komiteja atzīst, ka minēto tēmu iekļaušanai 7. PP ir arī priekšrocības, piemēram, vienkāršāka pārvalde, kā arī labāka saskaņotība un sinerģija ar citām apakšprogrammām. Tādēļ Komiteja tagad ierosina vispirms minēto apakšprogrammu iekļaut 7. PP izmēģinājuma veidā un, ņemot vērā iegūto pieredzi, nepieciešamības gadījumā veikt izmaiņas pēc pamatprogrammas vidusposma pārskata vai 8. PP. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja ieteica – un arī pamatoja savu viedokli – 7. PP neiekļaut kosmosa un drošības izpētes un veicināšanas pasākumus. Tomēr Komiteja atzīst, ka minēto tēmu iekļaušanai 7. PP ir arī priekšrocības, piemēram, vienkāršāka pārvalde, kā arī labāka saskaņotība un sinerģija ar citām apakšprogrammām. Tādēļ Komiteja tagad ierosina vispirms minēto apakšprogrammu iekļaut 7. PP izmēģinājuma veidā un, ņemot vērā iegūto pieredzi, nepieciešamības gadījumā veikt izmaiņas pēc pamatprogrammas vidusposma pārskata vai 8. PP.

| 4.10.1 | Apakšprogrammā “Kosmoss” iekļautā tēma “Kosmosa lietojumi Eiropas sabiedrības interesēs” ir tipiska transversāla tēma (skatīt 5. sadaļu), un tā tiks saskaņota ar tādām tēmām kā “Drošība”, “Vide” un “Informācijas tehnoloģijas”. |
| --- | --- |

4.10.1

Apakšprogrammā “Kosmoss” iekļautā tēma “Kosmosa lietojumi Eiropas sabiedrības interesēs” ir tipiska transversāla tēma (skatīt 5. sadaļu), un tā tiks saskaņota ar tādām tēmām kā “Drošība”, “Vide” un “Informācijas tehnoloģijas”.

| 4.10.2 | Šobrīd diemžēl sevišķi aktuālās drošības izpētes tēmas, kā, piemēram, “Aizsardzība pret terorismu un noziedzību”, “Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu uzņēmumu drošība”, “Robežapsardzība”, “Drošība un sabiedrība” u.c. ir transversālas tēmas, un tās būtu jāpapildina, humanitāro un sociālo zinātņu jomā veicot pētījumus par tādām tēmām kā “Konflikti un miers” un “Kultūra”, lai vairāk uzzinātu par konfliktu iemesliem un iespējām tos novērst vai no tiem izvairīties. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš cīņai pret terorismu un bīstamo masu iznīcināšanas ieroču kontrolei (skatīt arī 6.4.3 sadaļu). |
| --- | --- |

4.10.2

Šobrīd diemžēl sevišķi aktuālās drošības izpētes tēmas, kā, piemēram, “Aizsardzība pret terorismu un noziedzību”, “Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu uzņēmumu drošība”, “Robežapsardzība”, “Drošība un sabiedrība” u.c. ir transversālas tēmas, un tās būtu jāpapildina, humanitāro un sociālo zinātņu jomā veicot pētījumus par tādām tēmām kā “Konflikti un miers” un “Kultūra”, lai vairāk uzzinātu par konfliktu iemesliem un iespējām tos novērst vai no tiem izvairīties. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš cīņai pret terorismu un bīstamo masu iznīcināšanas ieroču kontrolei (skatīt arī 6.4.3 sadaļu).

| 4.11 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka īpašajā programmā “Idejas” ir ietverti arī Komitejas ieteikumi (20). Tie pārsvarā attiecas uz minētās programmas autonomo vadību, ko īstenos Eiropas Pētniecības padome, kurā jāiesaista starptautiski atzīti, izcili zinātnieki. Komiteja vēlreiz iesaka iesaistīt tajā arī izcilus zinātniekus industriālās pētniecības jomā. Komiteja uzskata, ka vēl lielāka nozīme ir tam, lai Parlaments un Padome atbalstītu šādu jaunu pētniecības veicināšanas sistēmu, kurai būtu jādarbojas līdzīgi, kā darbojas, piemēram, Medicīnas izpētes padome (Apvienotā Karaliste) vai Vācijas Pētniecības savienība (Vācija). |
| --- | --- |

4.11

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka īpašajā programmā “Idejas” ir ietverti arī Komitejas ieteikumi (20). Tie pārsvarā attiecas uz minētās programmas autonomo vadību, ko īstenos Eiropas Pētniecības padome, kurā jāiesaista starptautiski atzīti, izcili zinātnieki. Komiteja vēlreiz iesaka iesaistīt tajā arī izcilus zinātniekus industriālās pētniecības jomā. Komiteja uzskata, ka vēl lielāka nozīme ir tam, lai Parlaments un Padome atbalstītu šādu jaunu pētniecības veicināšanas sistēmu, kurai būtu jādarbojas līdzīgi, kā darbojas, piemēram, Medicīnas izpētes padome (Apvienotā Karaliste) vai Vācijas Pētniecības savienība (Vācija).

| 4.11.1 | Minētajai programmai, kas vērsta uz izcilības veicināšanu visās zinātnes un tehnoloģiju jomās, būs Eiropas pievienotā vērtība un tā pozitīvi ietekmēs ES konkurētspēju pasaules mērogā. Komiteja īpaši norāda uz to, ka (21)
  tikai brīvi, neatkarīgi un netraucēti fundamentālie pētījumi, kuriem, protams, ir zināmas robežas, spēj radīt jaunas zināšanas, kas būs nākotnes labklājības pamatu pamats. Arī rūpniecība atzīst fundamentālo pētījumu un to veicināšanas nozīmi (22). |
| --- | --- |

4.11.1

Minētajai programmai, kas vērsta uz izcilības veicināšanu visās zinātnes un tehnoloģiju jomās, būs Eiropas pievienotā vērtība un tā pozitīvi ietekmēs ES konkurētspēju pasaules mērogā. Komiteja īpaši norāda uz to, ka (21)
  tikai brīvi, neatkarīgi un netraucēti fundamentālie pētījumi, kuriem, protams, ir zināmas robežas, spēj radīt jaunas zināšanas, kas būs nākotnes labklājības pamatu pamats. Arī rūpniecība atzīst fundamentālo pētījumu un to veicināšanas nozīmi (22).

| 4.11.2 | Tas atbilst arī vairākkārtējam Komitejas ieteikumam samērīgi atbalstīt visas trīs jauninājumu trijstūra puses – fundamentālos pētījumus, pielietojamo zinātni un izstrādi (produktu un procesu izstrāde), tādējādi radot vislabākos priekšnosacījumus izciliem panākumiem. Raugoties no citas puses, tas ir svarīgi, lai nodrošinātu Komisijas ierosināto daudzdisciplinaritāti. Turklāt Komiteja atkārtoti norāda, ka robežas starp jēdzieniem fundamentālie pētījumi, pielietojamā zinātne un izstrāde vienmēr ir bijušas mainīgas un patvaļīgas, tādēļ to nozīmi nekādā ziņā nevajadzētu mākslīgi pārspīlēt ar administratīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

4.11.2

Tas atbilst arī vairākkārtējam Komitejas ieteikumam samērīgi atbalstīt visas trīs jauninājumu trijstūra puses – fundamentālos pētījumus, pielietojamo zinātni un izstrādi (produktu un procesu izstrāde), tādējādi radot vislabākos priekšnosacījumus izciliem panākumiem. Raugoties no citas puses, tas ir svarīgi, lai nodrošinātu Komisijas ierosināto daudzdisciplinaritāti. Turklāt Komiteja atkārtoti norāda, ka robežas starp jēdzieniem fundamentālie pētījumi, pielietojamā zinātne un izstrāde vienmēr ir bijušas mainīgas un patvaļīgas, tādēļ to nozīmi nekādā ziņā nevajadzētu mākslīgi pārspīlēt ar administratīviem pasākumiem.

| 4.12 | Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē arī priekšlikumu par pasākumu pastiprināšanu īpašajā programmā Cilvēki un tajā iekļautajā “Marijas Kirī” programmā. Minētā programma līdz šim ir pierādījusi, ka tā ir bijusi ļoti sekmīga un svarīga “Eiropas zinātnieku” sagatavošanā un atbalstīšanā, un Eiropas pētniecības telpas pievilcības palielināšanā visas pasaules zinātnieku vidū. Komiteja atkārto, ka pētnieki ir ne tikai jaunu zināšanu radītāji, bet viņiem ir arī svarīga loma zināšanu apritē starp valstīm un kontinentiem, kā arī starp pētniecības organizācijām un rūpniecību, tātad arī starp izpēti un tās pielietojumu. |
| --- | --- |

4.12

Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē arī priekšlikumu par pasākumu pastiprināšanu īpašajā programmā Cilvēki un tajā iekļautajā “Marijas Kirī” programmā. Minētā programma līdz šim ir pierādījusi, ka tā ir bijusi ļoti sekmīga un svarīga “Eiropas zinātnieku” sagatavošanā un atbalstīšanā, un Eiropas pētniecības telpas pievilcības palielināšanā visas pasaules zinātnieku vidū. Komiteja atkārto, ka pētnieki ir ne tikai jaunu zināšanu radītāji, bet viņiem ir arī svarīga loma zināšanu apritē starp valstīm un kontinentiem, kā arī starp pētniecības organizācijām un rūpniecību, tātad arī starp izpēti un tās pielietojumu.

| 4.12.1 | Daļa minētās programmas mērķu ir īpaši nozīmīgi – mūžizglītība, profesionālā attīstība, kā arī rūpniecības un universitāšu partnerība un iespējas. Pirmais mērķis kalpo jaunu pētnieku kvalifikācijas celšanai un viņu tālākajai profesionālai attīstībai, kā arī jau pieredzējušu pētnieku tālākajai profesionālai attīstībai (skatīt arī nākamo punktu), savukārt, otrais mērķis kalpo svarīgajam uzdevumam, proti, ilgtermiņā izstrādāt un veicināt augstākās izglītības iestāžu un rūpniecības, īpaši MVU, sadarbības programmas, tātad atbalstīt jau iepriekš pieminēto jauninājumu trijstūri. Tādēļ īpaši būtu jāsekmē mobilitāte starp sabiedrisko sektoru un privāto sektoru, tai skaitā mobilitāte un partnerība ar, piemēram, lauksaimniecības nozari un politiskām iestādēm. |
| --- | --- |

4.12.1

Daļa minētās programmas mērķu ir īpaši nozīmīgi – mūžizglītība, profesionālā attīstība, kā arī rūpniecības un universitāšu partnerība un iespējas. Pirmais mērķis kalpo jaunu pētnieku kvalifikācijas celšanai un viņu tālākajai profesionālai attīstībai, kā arī jau pieredzējušu pētnieku tālākajai profesionālai attīstībai (skatīt arī nākamo punktu), savukārt, otrais mērķis kalpo svarīgajam uzdevumam, proti, ilgtermiņā izstrādāt un veicināt augstākās izglītības iestāžu un rūpniecības, īpaši MVU, sadarbības programmas, tātad atbalstīt jau iepriekš pieminēto jauninājumu trijstūri. Tādēļ īpaši būtu jāsekmē mobilitāte starp sabiedrisko sektoru un privāto sektoru, tai skaitā mobilitāte un partnerība ar, piemēram, lauksaimniecības nozari un politiskām iestādēm.

| 4.12.2 | Komiteja vienlaicīgi vēlētos pievērsties arī universitāšu izšķirošajai lomai pētniecībā un izglītībā. Lai universitātes varētu veikt savus uzdevumus, to materiālajam/tehniskajam aprīkojumam, administratīvajam budžetam un organizatoriskajai struktūrai jāatbilst minētajam mērķim (skatīt arī 4.15.4. punktu). Šajā ziņā ir vērojama liela atpalicība, īpaši salīdzinājumā ar labākajām universitātēm, piemēram, ASV. Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija gatavo īpašu paziņojumu par šo svarīgo jautājumu, par kuru Komiteja pieņems atzinumu. Šeit gan Komiteja vēlētos precizēt kādu nozīmīgu lietu saistībā ar 7. PP, proti, jāizveido atbalsta instrumenti, kas atbilst tam apjomam, kas raksturīgs universitāšu izpētes grupu īstenotajiem projektiem. |
| --- | --- |

4.12.2

Komiteja vienlaicīgi vēlētos pievērsties arī universitāšu izšķirošajai lomai pētniecībā un izglītībā. Lai universitātes varētu veikt savus uzdevumus, to materiālajam/tehniskajam aprīkojumam, administratīvajam budžetam un organizatoriskajai struktūrai jāatbilst minētajam mērķim (skatīt arī 4.15.4. punktu). Šajā ziņā ir vērojama liela atpalicība, īpaši salīdzinājumā ar labākajām universitātēm, piemēram, ASV. Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija gatavo īpašu paziņojumu par šo svarīgo jautājumu, par kuru Komiteja pieņems atzinumu. Šeit gan Komiteja vēlētos precizēt kādu nozīmīgu lietu saistībā ar 7. PP, proti, jāizveido atbalsta instrumenti, kas atbilst tam apjomam, kas raksturīgs universitāšu izpētes grupu īstenotajiem projektiem.

| 4.13 | Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas centienus radīt vienotas “Eiropas pētnieku” kvalifikācijas prasības un izstrādāt stabilu karjeras struktūru, piemērojot vienotā tirgus noteikumus. Komiteja jau iepriekš ir norādījusi (23), ka pētniecības un izstrādes jomā cilvēku kapitāls ir vislielākā vērtība, kas prasa īpašu uzmanību, un ka tā atbalsta Komisijas pūliņus cilvēkresursu saglabāšanā un attīstībā. Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka nepieciešams uzlabot ne tikai pētnieku darba līgumus, bet arī visu ar sociālo nodrošināšanu un pensiju apdrošināšanu saistīto aspektu pielāgošanu/savstarpējo atzīšanu, kas ir ļoti svarīga visu veidu mobilitātei. |
| --- | --- |

4.13

Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas centienus radīt vienotas “Eiropas pētnieku” kvalifikācijas prasības un izstrādāt stabilu karjeras struktūru, piemērojot vienotā tirgus noteikumus. Komiteja jau iepriekš ir norādījusi (23), ka pētniecības un izstrādes jomā cilvēku kapitāls ir vislielākā vērtība, kas prasa īpašu uzmanību, un ka tā atbalsta Komisijas pūliņus cilvēkresursu saglabāšanā un attīstībā. Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka nepieciešams uzlabot ne tikai pētnieku darba līgumus, bet arī visu ar sociālo nodrošināšanu un pensiju apdrošināšanu saistīto aspektu pielāgošanu/savstarpējo atzīšanu, kas ir ļoti svarīga visu veidu mobilitātei.

| 4.13.1 | Spējīgi jauni zinātnieki dosies prom no Eiropas, lai veiktu pētījumus, vai izvēlēsies citu nodarbošanos, ja viņiem netiks radītas pievilcīgas karjeras iespējas (ASV:
  tenure- track

  ) un ja viņi nevarēs plānot savu karjeru. Zinātnieku mobilitāte ir nepieciešama un vēlama ne tikai starp ES valstīm, bet arī starp ES un daudzām citām valstīm. Taču tā nedrīkst izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju (“brain-drain”). Ņemot vērā to, cik svarīga nozīme ir “stiprām ģimenēm”, jāuzlabo iespējas, lai abi laulātie varētu veidot karjeru. |
| --- | --- |

4.13.1

Spējīgi jauni zinātnieki dosies prom no Eiropas, lai veiktu pētījumus, vai izvēlēsies citu nodarbošanos, ja viņiem netiks radītas pievilcīgas karjeras iespējas (ASV:
  tenure- track

  ) un ja viņi nevarēs plānot savu karjeru. Zinātnieku mobilitāte ir nepieciešama un vēlama ne tikai starp ES valstīm, bet arī starp ES un daudzām citām valstīm. Taču tā nedrīkst izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju (“brain-drain”). Ņemot vērā to, cik svarīga nozīme ir “stiprām ģimenēm”, jāuzlabo iespējas, lai abi laulātie varētu veidot karjeru.

| 4.13.2 | Komiteja arī norāda uz Komisijas 2005. gada 11. marta ieteikumu par Eiropas pētnieku hartu
   (24) un Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, kuriem jāveicina iepriekš minēto mērķu īstenošana. Komiteja atbalsta minētā ieteikuma mērķi un daudzus tajā iekļautos ierosinājumus. Tāpēc tā izsaka nožēlu, ka ierosinātais regulējums vairākos citos punktos ir pārāk plašs, un tāpēc zinātnieki skeptiski vērtē minētos noteikumus, kuru izstrādāšanas mērķis principā ir pareizs. Komiteja uzskata, ka daži izvēlētie formulējumi un ieteikumi ir pat maldinoši vai arī neskaidri un divdomīgi (25). Tas arī var apgrūtināt procedūru vienkāršošanu (skatīt nākamo punktu) vai tāpēc var tikt pieņemti nepareizi lēmumi. Tāpēc Komiteja iesaka iepriekš minētos noteikumus piemērotā brīdī attiecīgi pārstrādāt. |
| --- | --- |

4.13.2

Komiteja arī norāda uz Komisijas 2005. gada 11. marta ieteikumu par Eiropas pētnieku hartu
   (24) un Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, kuriem jāveicina iepriekš minēto mērķu īstenošana. Komiteja atbalsta minētā ieteikuma mērķi un daudzus tajā iekļautos ierosinājumus. Tāpēc tā izsaka nožēlu, ka ierosinātais regulējums vairākos citos punktos ir pārāk plašs, un tāpēc zinātnieki skeptiski vērtē minētos noteikumus, kuru izstrādāšanas mērķis principā ir pareizs. Komiteja uzskata, ka daži izvēlētie formulējumi un ieteikumi ir pat maldinoši vai arī neskaidri un divdomīgi (25). Tas arī var apgrūtināt procedūru vienkāršošanu (skatīt nākamo punktu) vai tāpēc var tikt pieņemti nepareizi lēmumi. Tāpēc Komiteja iesaka iepriekš minētos noteikumus piemērotā brīdī attiecīgi pārstrādāt.

| 4.14 | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu “vienkāršot” daudzas darbības un pieteikumu iesniegšanas un lēmumu pieņemšanas kārtību, lai tā būtu labāk saprotama pieteikumu iesniedzējiem. Galu galā ievērojamais darba un izmaksu apjoms, kas pašreiz saistīts ar pieteikumu iesniegšanu un atļauju saņemšanu, ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē zinātnes un rūpniecības piekļuvi minētajai programmai. Tas īpaši skar MVU un to ievērojamo jauninājumu potenciālu, kā arī mazākas izpētes grupas universitātēs. Procedūras, kas labvēlīgākas pētniecībai, būtiski paaugstinātu Eiropas pētniecībai piešķirtā atbalsta efektivitāti un palīdzētu mainīt Eiropas pilsoņu viedokli par “Briseli”, kas diemžēl bieži saistās ar jēdzieniem “birokrātija” un “pārmērīga reglamentācija”. Komiteja atgādina par saviem iepriekš izteiktajiem ieteikumiem šajā sakarā un par to, ka tā atbalsta Marimona ziņojumu (26). Eiropas pētniecības programmu dalībniekiem ir jāgūst labums no dalības minētajās programmās, neraugoties uz risku un darba apjomu saistībā ar pieteikumu iesniegšanu! |
| --- | --- |

4.14

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu “vienkāršot” daudzas darbības un pieteikumu iesniegšanas un lēmumu pieņemšanas kārtību, lai tā būtu labāk saprotama pieteikumu iesniedzējiem. Galu galā ievērojamais darba un izmaksu apjoms, kas pašreiz saistīts ar pieteikumu iesniegšanu un atļauju saņemšanu, ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē zinātnes un rūpniecības piekļuvi minētajai programmai. Tas īpaši skar MVU un to ievērojamo jauninājumu potenciālu, kā arī mazākas izpētes grupas universitātēs. Procedūras, kas labvēlīgākas pētniecībai, būtiski paaugstinātu Eiropas pētniecībai piešķirtā atbalsta efektivitāti un palīdzētu mainīt Eiropas pilsoņu viedokli par “Briseli”, kas diemžēl bieži saistās ar jēdzieniem “birokrātija” un “pārmērīga reglamentācija”. Komiteja atgādina par saviem iepriekš izteiktajiem ieteikumiem šajā sakarā un par to, ka tā atbalsta Marimona ziņojumu (26). Eiropas pētniecības programmu dalībniekiem ir jāgūst labums no dalības minētajās programmās, neraugoties uz risku un darba apjomu saistībā ar pieteikumu iesniegšanu!

| 4.14.1 | Komiteja apzinās, ka iepriekš minētais jautājums ir saistīts ar līdzsvaru starp prasību nodrošināt pārredzamību, Eiropas Revīzijas palātas normām un visu lēmumu pieņemšanā iesaistīto pušu pietiekamām manevra iespējām. Iesaistītajām pusēm, kas pārstāv Komisiju, vai tās uzdevumā strādājošajām aģentūrām var un tām jāļauj darboties patstāvīgāk (kaut gan tādā gadījumā būtu jāatrisina jautājums par viņu personisko atbildību). Tas savukārt nozīmē, ka jāizvirza ļoti augstas prasības iesaistīto pušu kompetencei attiecīgajā nozarē. Tāpēc Komiteja vēlreiz atkārto savu ieteikumu par tādu ekspertu piesaistīšanu, kuriem ir īpašas zināšanas un ilggadēja pieredze. Komiteja vēlētos atgādināt par saviem iepriekš izteiktajiem ieteikumiem (27) minētajā jautājumā. |
| --- | --- |

4.14.1

Komiteja apzinās, ka iepriekš minētais jautājums ir saistīts ar līdzsvaru starp prasību nodrošināt pārredzamību, Eiropas Revīzijas palātas normām un visu lēmumu pieņemšanā iesaistīto pušu pietiekamām manevra iespējām. Iesaistītajām pusēm, kas pārstāv Komisiju, vai tās uzdevumā strādājošajām aģentūrām var un tām jāļauj darboties patstāvīgāk (kaut gan tādā gadījumā būtu jāatrisina jautājums par viņu personisko atbildību). Tas savukārt nozīmē, ka jāizvirza ļoti augstas prasības iesaistīto pušu kompetencei attiecīgajā nozarē. Tāpēc Komiteja vēlreiz atkārto savu ieteikumu par tādu ekspertu piesaistīšanu, kuriem ir īpašas zināšanas un ilggadēja pieredze. Komiteja vēlētos atgādināt par saviem iepriekš izteiktajiem ieteikumiem (27) minētajā jautājumā.

| 4.14.2 | Jaunrades procesā, cenšoties sasniegt izcilus rezultātus, ļoti svarīga ir spēja samierināties ar neziņu un iespējamām neveiksmēm. Jaunus atklājumus zinātnē un tehnoloģijās, kā arī nezināmā meklējumus nav iespējams plānot un organizēt tā, lai panākumi būtu garantēti – tieši pretēji, ja viss ir zināms jau iepriekš, tad jaunas atziņas nevar rasties. Tātad “neizdošanos” nedrīkst vērtēt kā neveiksmi, bet gan kā vērtīgu atziņu “mēģinājumu un kļūdu” (trial and error) procesā. Iespējas un risks ir vienas medaļas divas puses. |
| --- | --- |

4.14.2

Jaunrades procesā, cenšoties sasniegt izcilus rezultātus, ļoti svarīga ir spēja samierināties ar neziņu un iespējamām neveiksmēm. Jaunus atklājumus zinātnē un tehnoloģijās, kā arī nezināmā meklējumus nav iespējams plānot un organizēt tā, lai panākumi būtu garantēti – tieši pretēji, ja viss ir zināms jau iepriekš, tad jaunas atziņas nevar rasties. Tātad “neizdošanos” nedrīkst vērtēt kā neveiksmi, bet gan kā vērtīgu atziņu “mēģinājumu un kļūdu” (trial and error) procesā. Iespējas un risks ir vienas medaļas divas puses.

| 4.14.3 | Ārējās aģentūras ieteicams veidot tikai tādā gadījumā, ja to izveidošana ļauj ievērojami uzlabot administratīvās procedūras un samazināt izmaksas. Jebkādas papildu vai ārējās administratīvās izmaksas nekādā ziņā nedrīkst samazināt tieši izpētei paredzēto finansējumu. |
| --- | --- |

4.14.3

Ārējās aģentūras ieteicams veidot tikai tādā gadījumā, ja to izveidošana ļauj ievērojami uzlabot administratīvās procedūras un samazināt izmaksas. Jebkādas papildu vai ārējās administratīvās izmaksas nekādā ziņā nedrīkst samazināt tieši izpētei paredzēto finansējumu.

| 4.15 | Komiteja ļoti atzinīgi vērtē arī īpašajā programmā “Veiktspēja” iekļautās nozīmīgās apakšprogrammas tādās jomās kā pētniecības infrastruktūra, pētniecība MVU interesēs, uz zināšanām balstīti reģioni, pētniecības potenciāls, zinātne un sabiedrība, kā arī starptautiskās sadarbības pasākumi. |
| --- | --- |

4.15

Komiteja ļoti atzinīgi vērtē arī īpašajā programmā “Veiktspēja” iekļautās nozīmīgās apakšprogrammas tādās jomās kā pētniecības infrastruktūra, pētniecība MVU interesēs, uz zināšanām balstīti reģioni, pētniecības potenciāls, zinātne un sabiedrība, kā arī starptautiskās sadarbības pasākumi.

| 4.15.1 | Ļoti svarīgs ir arī mērķis mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) vairāk iesaistīt pētniecības un jauninājumu radīšanas un ieviešanas procesā, kā arī radīt piemērotus pamatnosacījumus un instrumentus minētā mērķa īstenošanai. |
| --- | --- |

4.15.1

Ļoti svarīgs ir arī mērķis mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) vairāk iesaistīt pētniecības un jauninājumu radīšanas un ieviešanas procesā, kā arī radīt piemērotus pamatnosacījumus un instrumentus minētā mērķa īstenošanai.

| 4.15.2 | Finansējums no “Jauninājumu programmas”
   (28), iespējams, būs vēl viens labs MVU atbalsta instruments; taču arī šajā gadījumā procedūrām ir jābūt praktiski realizējamām un apjoma ziņā atbilstošām MVU iespējām. Komiteja uzskata, ka atkarībā no minētās “Jauninājumu programmas” panākumiem būtu jāapsver tiešā atbalsta MVU (pašreiz tā līmenis ir 15 %) palielināšana, īpaši ņemot vērā arī jauno dalībvalstu vajadzības. Tāpēc Komiteja vēlētos atgādināt jau iepriekš teikto, ka tādu MVU sekmīgai darbībai, kas ir izveidoti, lai izstrādātu un realizētu tirgū jaunus augsto tehnoloģiju produkts, vairāk par visu nepieciešams pietiekams sākuma kapitāls un riska kapitāls (venture capital), lai tie nebankrotētu pirmajos 5 līdz 10 darbības gados. Pētniecībai ekonomikas jomā un ekonomikas politikai šajā ziņā var būt liela nozīme. |
| --- | --- |

4.15.2

Finansējums no “Jauninājumu programmas”
   (28), iespējams, būs vēl viens labs MVU atbalsta instruments; taču arī šajā gadījumā procedūrām ir jābūt praktiski realizējamām un apjoma ziņā atbilstošām MVU iespējām. Komiteja uzskata, ka atkarībā no minētās “Jauninājumu programmas” panākumiem būtu jāapsver tiešā atbalsta MVU (pašreiz tā līmenis ir 15 %) palielināšana, īpaši ņemot vērā arī jauno dalībvalstu vajadzības. Tāpēc Komiteja vēlētos atgādināt jau iepriekš teikto, ka tādu MVU sekmīgai darbībai, kas ir izveidoti, lai izstrādātu un realizētu tirgū jaunus augsto tehnoloģiju produkts, vairāk par visu nepieciešams pietiekams sākuma kapitāls un riska kapitāls (venture capital), lai tie nebankrotētu pirmajos 5 līdz 10 darbības gados. Pētniecībai ekonomikas jomā un ekonomikas politikai šajā ziņā var būt liela nozīme.

| 4.15.3 | Tikpat svarīgi ir tādi mērķi kā pētniecības infrastruktūras uzlabošana un attīstība, reģionālo pētniecības kopu izveide, kā arī pētniecības potenciāla atbrīvošana ES konverģences un nomaļajos reģionos. Pētniecības infrastruktūras uzlabošana un jaunas pētniecības infrastruktūras radīšana veicinās un sekmēs reģionālo pētniecības kopu veidošanos. Tomēr arī šajā gadījumā panākumi būs atkarīgi no tā, vai izdosies nodrošināt nepieciešamo riska kapitālu (venture capital). |
| --- | --- |

4.15.3

Tikpat svarīgi ir tādi mērķi kā pētniecības infrastruktūras uzlabošana un attīstība, reģionālo pētniecības kopu izveide, kā arī pētniecības potenciāla atbrīvošana ES konverģences un nomaļajos reģionos. Pētniecības infrastruktūras uzlabošana un jaunas pētniecības infrastruktūras radīšana veicinās un sekmēs reģionālo pētniecības kopu veidošanos. Tomēr arī šajā gadījumā panākumi būs atkarīgi no tā, vai izdosies nodrošināt nepieciešamo riska kapitālu (venture capital).

| 4.15.4 | Komiteja uzsver, ka universitāšu modernizācijā īpaši svarīgi ir atbilstoši infrastruktūras uzlabošanas pasākumi (skatīt 4.12.2 punktu). Šajā sakarā Komiteja norāda, ka ES ir jau izveidojušās vairākas veiksmīgas augsto tehnoloģiju uzņēmumu kopas, kas darbojas zināmu universitāšu un/vai pētniecības centru tuvumā un kas attiecīgajā ekonomiskajā reģionā veicina izaugsmi, kā arī jauninājumu radīšanu un ieviešanu (poles of economic growth). Skatīt arī 4.16.2. punktu. |
| --- | --- |

4.15.4

Komiteja uzsver, ka universitāšu modernizācijā īpaši svarīgi ir atbilstoši infrastruktūras uzlabošanas pasākumi (skatīt 4.12.2 punktu). Šajā sakarā Komiteja norāda, ka ES ir jau izveidojušās vairākas veiksmīgas augsto tehnoloģiju uzņēmumu kopas, kas darbojas zināmu universitāšu un/vai pētniecības centru tuvumā un kas attiecīgajā ekonomiskajā reģionā veicina izaugsmi, kā arī jauninājumu radīšanu un ieviešanu (poles of economic growth). Skatīt arī 4.16.2. punktu.

| 4.15.5 | Šī dokumenta turpinājumā Komiteja vēlreiz pievērsīsies Eiropas lieljaudas datoru centru nozīmei, kas ir vēl viens ļoti būtisks infrastruktūras pasākums (skatīt 5.8 punktu). |
| --- | --- |

4.15.5

Šī dokumenta turpinājumā Komiteja vēlreiz pievērsīsies Eiropas lieljaudas datoru centru nozīmei, kas ir vēl viens ļoti būtisks infrastruktūras pasākums (skatīt 5.8 punktu).

| 4.15.6 | No otras puses, Komiteja iesaka tēmu kopumu “Zinātne un sabiedrība” neiekļaut īpašajā programmā “Veiktspēja” (29), bet gan programmas “Sadarbība” prioritārajā apakšprogrammā “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” ar noteikumu, ka iepriekš minētais tēmu kopums tiks iekļauts arī programmā “Idejas”. Šādā veidā varētu panākt minēto tēmu saistību un labāk izmantot to sinerģijas radītās iespējas. Tad būtu skaidri redzams, ka šo savstarpēji saistīto tēmu kopuma kopējais finansējums ir 3 % no budžeta, kas paredzēts tematiskajām, prioritārajām programmām. |
| --- | --- |

4.15.6

No otras puses, Komiteja iesaka tēmu kopumu “Zinātne un sabiedrība” neiekļaut īpašajā programmā “Veiktspēja” (29), bet gan programmas “Sadarbība” prioritārajā apakšprogrammā “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” ar noteikumu, ka iepriekš minētais tēmu kopums tiks iekļauts arī programmā “Idejas”. Šādā veidā varētu panākt minēto tēmu saistību un labāk izmantot to sinerģijas radītās iespējas. Tad būtu skaidri redzams, ka šo savstarpēji saistīto tēmu kopuma kopējais finansējums ir 3 % no budžeta, kas paredzēts tematiskajām, prioritārajām programmām.

| 4.15.7 | Laba un ražīga starptautiskā sadarbība pētniecības un apmācības jomās ir nozīmīgs globālās partnerības elements un atbilst zinātniskās pētniecības un izstrādes būtībai. Apakšprogrammā “Veiktspēja” iekļautie starptautiskās sadarbības pasākumi (30) kalpo tādam svarīgam mērķim kā sadarbība (skatīt arī 4.13.1. punktu) ar kandidātvalstīm, ES kaimiņvalstīm, jaunattīstības valstīm un jaunajām rūpnieciski attīstītajām valstīm. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka apakšprogrammas “Sadarbība” un “Cilvēki” paver iespējas sadarbībai (kas tikpat nozīmīga) ar tādām zinātnes un tehnikas jomā augsti attīstītām valstīm kā ASV un Japāna un ka atsevišķos gadījumos tā noris iestāžu līmenī, pateicoties tam, ka noslēgti īpaši divpusēji nolīgumi. Komiteja atzīst, ka minētajai sadarbībai ir jāpāraug atsevišķo profesionālo vajadzību robežas, tomēr tā iesaka iepriekš minētos svarīgos faktus vairāk uzsvērt un nodrošināt tiem lielāku publicitāti. |
| --- | --- |

4.15.7

Laba un ražīga starptautiskā sadarbība pētniecības un apmācības jomās ir nozīmīgs globālās partnerības elements un atbilst zinātniskās pētniecības un izstrādes būtībai. Apakšprogrammā “Veiktspēja” iekļautie starptautiskās sadarbības pasākumi (30) kalpo tādam svarīgam mērķim kā sadarbība (skatīt arī 4.13.1. punktu) ar kandidātvalstīm, ES kaimiņvalstīm, jaunattīstības valstīm un jaunajām rūpnieciski attīstītajām valstīm. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka apakšprogrammas “Sadarbība” un “Cilvēki” paver iespējas sadarbībai (kas tikpat nozīmīga) ar tādām zinātnes un tehnikas jomā augsti attīstītām valstīm kā ASV un Japāna un ka atsevišķos gadījumos tā noris iestāžu līmenī, pateicoties tam, ka noslēgti īpaši divpusēji nolīgumi. Komiteja atzīst, ka minētajai sadarbībai ir jāpāraug atsevišķo profesionālo vajadzību robežas, tomēr tā iesaka iepriekš minētos svarīgos faktus vairāk uzsvērt un nodrošināt tiem lielāku publicitāti.

| 4.16 | Nepārtrauktība un pētniecības atbalsta instrumenti (atbalsta veidi). Par abiem minētajiem aspektiem Komiteja vēlreiz stingri apstiprina ieteikumus, kas iekļauti iepriekš pieņemtajā atzinumā. Ņemot vērā to, ka steidzami jāpanāk lielāka nepārtrauktība, Komiteja vēlreiz norāda uz to, ka minētajā procesā ļoti svarīgi ir saglabāt sevi attaisnojušus instrumentus un nodrošināt elastību instrumentu izvēlē. Tajā pašā laikā novērtēšanas procesā nedrīkst sankcionēt noteikta instrumenta (kuru Komisija neatbalsta) izvēli un instrumentus nedrīkst sarindot pēc to svarīguma pakāpes. Komiteja uzskata, ka 7. PP termiņa pagarināšana ļaus panākt lielāku nepārtrauktību, taču ar nosacījumu, ka tam būs paredzēts atbilstošs finansējums. |
| --- | --- |

4.16

Nepārtrauktība un pētniecības atbalsta instrumenti (atbalsta veidi). Par abiem minētajiem aspektiem Komiteja vēlreiz stingri apstiprina ieteikumus, kas iekļauti iepriekš pieņemtajā atzinumā. Ņemot vērā to, ka steidzami jāpanāk lielāka nepārtrauktība, Komiteja vēlreiz norāda uz to, ka minētajā procesā ļoti svarīgi ir saglabāt sevi attaisnojušus instrumentus un nodrošināt elastību instrumentu izvēlē. Tajā pašā laikā novērtēšanas procesā nedrīkst sankcionēt noteikta instrumenta (kuru Komisija neatbalsta) izvēli un instrumentus nedrīkst sarindot pēc to svarīguma pakāpes. Komiteja uzskata, ka 7. PP termiņa pagarināšana ļaus panākt lielāku nepārtrauktību, taču ar nosacījumu, ka tam būs paredzēts atbilstošs finansējums.

| 4.16.1 | Daži instrumenti ir pārdēvēti, citi ir izveidoti pilnīgi no jauna. Tāpēc Komiteja vēlētos atkārtot savu vispārējo ieteikumu, proti, no vienas puses, Komisijai jāievēro liela piesardzība, ieviešot jaunus instrumentus vai tos pārdēvējot, lai nodrošinātu to nepārtrauktību, no otras puses, nepieciešamības gadījumā izmēģinot jaunus instrumentus, Komisijai ir jāinformē, ka notiek tikai attiecīgo instrumentu izmēģināšana. |
| --- | --- |

4.16.1

Daži instrumenti ir pārdēvēti, citi ir izveidoti pilnīgi no jauna. Tāpēc Komiteja vēlētos atkārtot savu vispārējo ieteikumu, proti, no vienas puses, Komisijai jāievēro liela piesardzība, ieviešot jaunus instrumentus vai tos pārdēvējot, lai nodrošinātu to nepārtrauktību, no otras puses, nepieciešamības gadījumā izmēģinot jaunus instrumentus, Komisijai ir jāinformē, ka notiek tikai attiecīgo instrumentu izmēģināšana.

| 4.16.2 | Jauns instruments ir ne tikai jau iepriekš minētās tehnoloģiju platformas, bet arī kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, kurām jāveicina valsts un privātā sektora ilgtermiņa partnerība. Tieši rūpniecība, it īpaši MVU saista lielas cerības ar minētajām iniciatīvām, tomēr Komiteja uzskata, ka Komisija līdz šim nav paudusi skaidru nostāju minētajā jautājumā, tajā skaitā par kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu un tehnoloģiju platformu atšķirībām. Minētās iniciatīvas, cita starpā, varētu veicināt arī lielo uzņēmumu un MVU, kā arī universitāšu un pētniecības centru sadarbības tīklu veidošanos, no vienas puses, un visumā lielākas privātā sektora investīcijas zinātniskajā izpētē un izstrādē, no otras puses (skat. arī 4.15.4 punktu). Tādēļ ne tikai jāizstrādā skaidrāki kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu pamatnosacījumi un darbības veidi, bet arī pēc atbilstoša laika jāpārbauda, vai ar minēto instrumentu saistītās cerības ir attaisnojušās. |
| --- | --- |

4.16.2

Jauns instruments ir ne tikai jau iepriekš minētās tehnoloģiju platformas, bet arī kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, kurām jāveicina valsts un privātā sektora ilgtermiņa partnerība. Tieši rūpniecība, it īpaši MVU saista lielas cerības ar minētajām iniciatīvām, tomēr Komiteja uzskata, ka Komisija līdz šim nav paudusi skaidru nostāju minētajā jautājumā, tajā skaitā par kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu un tehnoloģiju platformu atšķirībām. Minētās iniciatīvas, cita starpā, varētu veicināt arī lielo uzņēmumu un MVU, kā arī universitāšu un pētniecības centru sadarbības tīklu veidošanos, no vienas puses, un visumā lielākas privātā sektora investīcijas zinātniskajā izpētē un izstrādē, no otras puses (skat. arī 4.15.4 punktu). Tādēļ ne tikai jāizstrādā skaidrāki kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu pamatnosacījumi un darbības veidi, bet arī pēc atbilstoša laika jāpārbauda, vai ar minēto instrumentu saistītās cerības ir attaisnojušās.

| 4.16.3 | Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tam, lai jaunu instrumentu ieviešanā netiktu atkārtotas kļūdas, kas tika pieļautas 6. PP, ieviešot “izcilības tīklus” (“networks of excellence”). Neveiksmīga informācijas politika radīja sajukumu un atšķirīgu izpratni visu iesaistīto pušu vidū un pat pašā Komisijā. Komiteja pauž cerību, ka tā varēs aplūkot minēto tēmu sīkāk kādā turpmākā atzinumā. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ES Līguma 169. un 171. panta attiecināšanu arī uz dažādām atbalsta piešķiršanas formām. |
| --- | --- |

4.16.3

Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tam, lai jaunu instrumentu ieviešanā netiktu atkārtotas kļūdas, kas tika pieļautas 6. PP, ieviešot “izcilības tīklus” (“networks of excellence”). Neveiksmīga informācijas politika radīja sajukumu un atšķirīgu izpratni visu iesaistīto pušu vidū un pat pašā Komisijā. Komiteja pauž cerību, ka tā varēs aplūkot minēto tēmu sīkāk kādā turpmākā atzinumā. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ES Līguma 169. un 171. panta attiecināšanu arī uz dažādām atbalsta piešķiršanas formām.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | Īpašās piezīmes galvenokārt ir par programmas “Sadarbība” tematiskajām apakšprogrammām, kas veido pamatprogrammas kodolu. Komiteja vēlētos vēlreiz uzsvērt, ka tā kopumā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus un atbalsta to ieviešanu. |
| --- | --- |

5.1

Īpašās piezīmes galvenokārt ir par programmas “Sadarbība” tematiskajām apakšprogrammām, kas veido pamatprogrammas kodolu. Komiteja vēlētos vēlreiz uzsvērt, ka tā kopumā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus un atbalsta to ieviešanu.

| 5.2 | Komiteja vispirms vēlētos pievērsties svarīgajām daudznozaru, transversālajām tēmām, kurām, ņemot vērā to veidu, ir nepieciešama vispārēja koordinācija un vadība un kuras bieži ietver arī apakšprogrammu “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” (skatīt arī 5.8. punktu). Tādēļ jādara viss nepieciešamais, lai daudzo risināmo problēmu vispārējā savstarpējā saistība tiktu atzīta, aplūkota un izmantota, neraugoties uz to, ka atsevišķām programmām administratīvu iemeslu dēļ ir ļoti precīza struktūra. Komiteja iesaka īstenot pasākumus, lai nodrošinātu vispārēju koordināciju un nepieciešamo sasaisti. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja vispirms vēlētos pievērsties svarīgajām daudznozaru, transversālajām tēmām, kurām, ņemot vērā to veidu, ir nepieciešama vispārēja koordinācija un vadība un kuras bieži ietver arī apakšprogrammu “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” (skatīt arī 5.8. punktu). Tādēļ jādara viss nepieciešamais, lai daudzo risināmo problēmu vispārējā savstarpējā saistība tiktu atzīta, aplūkota un izmantota, neraugoties uz to, ka atsevišķām programmām administratīvu iemeslu dēļ ir ļoti precīza struktūra. Komiteja iesaka īstenot pasākumus, lai nodrošinātu vispārēju koordināciju un nepieciešamo sasaisti.

| 5.2.1 | Tas attiecas arī uz tēmu “Drošības izpēte un cīņa pret terorismu”, kas tika aplūkota jau 4. sadaļā. |
| --- | --- |

5.2.1

Tas attiecas arī uz tēmu “Drošības izpēte un cīņa pret terorismu”, kas tika aplūkota jau 4. sadaļā.

| 5.2.2 | Vēl viena no transversālajām tēmām ir demogrāfiskā attīstība
   (31). Pētījumi minētajā nozarē sniedzas no demogrāfisku faktu, cēloņu un tendenču apzināšanas līdz pat satraucoši zemajiem dzimstības rādītājiem un arvien pieaugošā vidējā dzīves ilguma izraisītajām sekām. Pēdējā gadījumā runa ir par nepieciešamajiem geriatriskajiem/medicīniskajiem pētījumiem un aprūpes paņēmieniem (32). Veicot minētos pētījumus, īpaša uzmanība jāvelta šīs sarežģītās problēmas sociāli ekonomiskajiem aspektiem. |
| --- | --- |

5.2.2

Vēl viena no transversālajām tēmām ir demogrāfiskā attīstība
   (31). Pētījumi minētajā nozarē sniedzas no demogrāfisku faktu, cēloņu un tendenču apzināšanas līdz pat satraucoši zemajiem dzimstības rādītājiem un arvien pieaugošā vidējā dzīves ilguma izraisītajām sekām. Pēdējā gadījumā runa ir par nepieciešamajiem geriatriskajiem/medicīniskajiem pētījumiem un aprūpes paņēmieniem (32). Veicot minētos pētījumus, īpaša uzmanība jāvelta šīs sarežģītās problēmas sociāli ekonomiskajiem aspektiem.

| 5.2.3 | Faktiski arī “Veselība” (skatīt 5.9 punktu) ir transversāla tēma, jo veselību ietekmē dzīves veids, darba apstākļi, vides apstākļi, pārtika, vakcinēšanās nozīmes apzināšanās, kaitīgi ieradumi u.c. faktori. |
| --- | --- |

5.2.3

Faktiski arī “Veselība” (skatīt 5.9 punktu) ir transversāla tēma, jo veselību ietekmē dzīves veids, darba apstākļi, vides apstākļi, pārtika, vakcinēšanās nozīmes apzināšanās, kaitīgi ieradumi u.c. faktori.

| 5.3 | Arī dažas apakšprogrammas pašas par sevi lielā mērā ir transversālas programmas. Tas pozitīvi ietekmē ne tikai Eiropas rūpniecības produktivitāti, bet arī citas apakšprogrammas, jo tās ir tematiski savstarpēji saistītas. (Vēlreiz skatīt arī 5.2. punktu.)] |
| --- | --- |

5.3

Arī dažas apakšprogrammas pašas par sevi lielā mērā ir transversālas programmas. Tas pozitīvi ietekmē ne tikai Eiropas rūpniecības produktivitāti, bet arī citas apakšprogrammas, jo tās ir tematiski savstarpēji saistītas. (Vēlreiz skatīt arī 5.2. punktu.)]

| 5.4 | Tas īpaši attiecas uz apakšprogrammām “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas” (IKT), kā arī “Biotehnoloģija”, “Nanozinātnes”, “Nanotehnoloģijas” un “Materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”. Taču apakšprogramma “Enerģētika” arī ir cieši saistīta ar apakšprogrammu “Vide” un apakšprogrammu “Satiksme”. Tādēļ atsevišķo apakšprogrammu līdzsvaru labākajā gadījumā var novērtēt kvalitatīvi. Tāpēc, iepazīstoties ar turpmākajām piezīmēm, minētais ierobežojums ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

5.4

Tas īpaši attiecas uz apakšprogrammām “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas” (IKT), kā arī “Biotehnoloģija”, “Nanozinātnes”, “Nanotehnoloģijas” un “Materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”. Taču apakšprogramma “Enerģētika” arī ir cieši saistīta ar apakšprogrammu “Vide” un apakšprogrammu “Satiksme”. Tādēļ atsevišķo apakšprogrammu līdzsvaru labākajā gadījumā var novērtēt kvalitatīvi. Tāpēc, iepazīstoties ar turpmākajām piezīmēm, minētais ierobežojums ir jāņem vērā.

| 5.5 | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) tik tiešām ir ārkārtīgi liela nozīme visās rūpniecības, pakalpojumu, zinātnes un tehnikas nozarēs, kā arī drošības un aizsardzības jomā. Pasaules mēroga konkurencē IKT ir izšķiroša nozīme. Eiropa vēl ievērojami atpaliek, it īpaši no Japānas un ASV, lieljaudas datoru izmantošanā, lai veiktu daudzus svarīgus uzdevumus – sākot no klimata, drošības un materiālu izpētes līdz, piemēram, jaunu medikamentu sintēzei. Tas pats sakāms par Eiropas lieljaudas datoru centru ierīkošanu – kas ir drīzāk programmu “Veiktspēja” vai “Infrastruktūra” uzdevums – un tiem nepieciešamo datoru fizisko elementu un programmatūras patstāvīgu izstrādi Eiropā. |
| --- | --- |

5.5

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) tik tiešām ir ārkārtīgi liela nozīme visās rūpniecības, pakalpojumu, zinātnes un tehnikas nozarēs, kā arī drošības un aizsardzības jomā. Pasaules mēroga konkurencē IKT ir izšķiroša nozīme. Eiropa vēl ievērojami atpaliek, it īpaši no Japānas un ASV, lieljaudas datoru izmantošanā, lai veiktu daudzus svarīgus uzdevumus – sākot no klimata, drošības un materiālu izpētes līdz, piemēram, jaunu medikamentu sintēzei. Tas pats sakāms par Eiropas lieljaudas datoru centru ierīkošanu – kas ir drīzāk programmu “Veiktspēja” vai “Infrastruktūra” uzdevums – un tiem nepieciešamo datoru fizisko elementu un programmatūras patstāvīgu izstrādi Eiropā.

| 5.5.1 | Tomēr nevar nepamanīt, ka arī šoreiz salīdzinoši vislielākais finansējums ir paredzēts IKT apakšprogrammai, kā tas jau bija 6. PP. Ņemot vērā citu tēmu, it īpaši enerģētikas vai, piemēram, veselības (arī tautsaimniecisko) nozīmi, rodas jautājums, vai nevajadzētu saglabāt zināmu iespēju mainīt prioritātes, lai nodrošinātu atsevišķo apakšprogrammu saskanību. Atbilde uz šo jautājumu ir atkarīga arī no tā, cik lielā mērā IKT programma sekmē citu programmu īstenošanu, piemēram, drošības izpēti un kosmosa izpēti. |
| --- | --- |

5.5.1

Tomēr nevar nepamanīt, ka arī šoreiz salīdzinoši vislielākais finansējums ir paredzēts IKT apakšprogrammai, kā tas jau bija 6. PP. Ņemot vērā citu tēmu, it īpaši enerģētikas vai, piemēram, veselības (arī tautsaimniecisko) nozīmi, rodas jautājums, vai nevajadzētu saglabāt zināmu iespēju mainīt prioritātes, lai nodrošinātu atsevišķo apakšprogrammu saskanību. Atbilde uz šo jautājumu ir atkarīga arī no tā, cik lielā mērā IKT programma sekmē citu programmu īstenošanu, piemēram, drošības izpēti un kosmosa izpēti.

| 5.5.2 | Ņemot vērā iepriekš minēto piemēru, Komiteja principā iesaka – 7. PP īstenošanas gaitā būtu jāpieļauj pietiekama elastība līdzekļu piešķiršanā atsevišķām apakšprogrammām vai jācenšas gūt labums no atsevišķo apakšprogrammu saskanības (kuru paredzēts nodrošināt), piemēram, rīkojot tām kopīgus konkursus. Komitejas piezīmes par IKT līdzīgā veidā attiecas arī uz apakšprogrammām “Satiksme” un “Kosmoss” (piemēram, aeronautika). |
| --- | --- |

5.5.2

Ņemot vērā iepriekš minēto piemēru, Komiteja principā iesaka – 7. PP īstenošanas gaitā būtu jāpieļauj pietiekama elastība līdzekļu piešķiršanā atsevišķām apakšprogrammām vai jācenšas gūt labums no atsevišķo apakšprogrammu saskanības (kuru paredzēts nodrošināt), piemēram, rīkojot tām kopīgus konkursus. Komitejas piezīmes par IKT līdzīgā veidā attiecas arī uz apakšprogrammām “Satiksme” un “Kosmoss” (piemēram, aeronautika).

| 5.5.3 | Komiteja vēlreiz izsaka savu atzinību par GALILEO projekta īstenošanas uzsākšanu, kas ir labs piemērs subsidiaritātes principa piemērošanai. Komiteja uzskata, ka minētā projekta tehnoloģija, un it īpaši tā lietojums, kā arī tā lielā nozīme jauninājumu radīšanā un ieviešanā liecina par to, ka tas ir starpdisciplinārs un transversāls projekts. |
| --- | --- |

5.5.3

Komiteja vēlreiz izsaka savu atzinību par GALILEO projekta īstenošanas uzsākšanu, kas ir labs piemērs subsidiaritātes principa piemērošanai. Komiteja uzskata, ka minētā projekta tehnoloģija, un it īpaši tā lietojums, kā arī tā lielā nozīme jauninājumu radīšanā un ieviešanā liecina par to, ka tas ir starpdisciplinārs un transversāls projekts.

| 5.6 | Komiteja atkārtoti pauž atzinību par programmas “Enerģētika” iekļaušanu 7. PP, jo tas noticis, ņemot vērā Komitejas jau vairākkārt izteiktos ieteikumus. Kaut arī Euratom 7. PP liels uzsvars likts uz izpēti enerģētikas jomā, Komiteja uzskata, ka šai vitāli svarīgajai un ļoti aktuālajai tēmai vajadzētu pievērst vēl lielāku uzmanību. Konkurētspējīgas tautsaimniecības pamatresurss ir enerģija, un ES pašreiz ir ne tikai atkarīga no tās importa, kas izraisa nopietnas bažas, bet pasaulē vidējā termiņā izsīks arī energoresursu krājumi. Energoapgādes problēmas risinājums meklējams pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja atkārtoti pauž atzinību par programmas “Enerģētika” iekļaušanu 7. PP, jo tas noticis, ņemot vērā Komitejas jau vairākkārt izteiktos ieteikumus. Kaut arī Euratom 7. PP liels uzsvars likts uz izpēti enerģētikas jomā, Komiteja uzskata, ka šai vitāli svarīgajai un ļoti aktuālajai tēmai vajadzētu pievērst vēl lielāku uzmanību. Konkurētspējīgas tautsaimniecības pamatresurss ir enerģija, un ES pašreiz ir ne tikai atkarīga no tās importa, kas izraisa nopietnas bažas, bet pasaulē vidējā termiņā izsīks arī energoresursu krājumi. Energoapgādes problēmas risinājums meklējams pētniecībā un izstrādē.

| 5.6.1 | Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē to, ka tik liela uzmanība pievērsta atjaunojamo enerģijas avotu izstrādei. Šiem avotiem ir izšķirīga loma kopējā enerģētikas un vides aizsardzības problemātikā (globāla sasilšana). Šajā sakarā Komiteja norāda uz tās daudzajiem atzinumiem (33), kuros aptverts viss ar atjaunojamo enerģijas avotu pētniecību saistīto vajadzību spektrs – sākot no ģeotermālās enerģijas līdz biomasai un no saules un vēja enerģijas līdz uzkrāšanas tehnoloģijām. 7. PP paredzētais atbalsts atjaunojamo enerģijas avotu izstrādei aktivizēs pētījumus minētajā jomā, papildinot dažādos atbalsta pasākumus (piemēram, likumus, kas regulē elektroenerģijas iepirkšanu, kas ražota uz atjaunojamo enerģijas avotu bāzes) realizējamu produktu izstrādei un ieviešanai tirgū. Komiteja iesaka arī veikt pētījumus, lai pamatīgāk pārbaudītu atjaunojamu sistēmu enerģētisko bilanci, jo pēdējā laikā, piemēram, ir izskanējušas šaubas (34) par dažu biodegvielas veidu pozitīvo enerģētisko efektivitāti. |
| --- | --- |

5.6.1

Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē to, ka tik liela uzmanība pievērsta atjaunojamo enerģijas avotu izstrādei. Šiem avotiem ir izšķirīga loma kopējā enerģētikas un vides aizsardzības problemātikā (globāla sasilšana). Šajā sakarā Komiteja norāda uz tās daudzajiem atzinumiem (33), kuros aptverts viss ar atjaunojamo enerģijas avotu pētniecību saistīto vajadzību spektrs – sākot no ģeotermālās enerģijas līdz biomasai un no saules un vēja enerģijas līdz uzkrāšanas tehnoloģijām. 7. PP paredzētais atbalsts atjaunojamo enerģijas avotu izstrādei aktivizēs pētījumus minētajā jomā, papildinot dažādos atbalsta pasākumus (piemēram, likumus, kas regulē elektroenerģijas iepirkšanu, kas ražota uz atjaunojamo enerģijas avotu bāzes) realizējamu produktu izstrādei un ieviešanai tirgū. Komiteja iesaka arī veikt pētījumus, lai pamatīgāk pārbaudītu atjaunojamu sistēmu enerģētisko bilanci, jo pēdējā laikā, piemēram, ir izskanējušas šaubas (34) par dažu biodegvielas veidu pozitīvo enerģētisko efektivitāti.

| 5.6.2 | Tomēr Komiteja vēlētos uzsvērt, ka tādi “klasiskie” fosilās enerģijas avoti kā ogles, nafta un dabasgāze
   (35) vēl joprojām ir un vēl vairākus gadu desmitus būs galvenie enerģijas avoti Eiropā un visā pasaulē. Tādēļ visiem izpētes un izstrādes pasākumiem, kas sekmē minēto enerģijas avotu ieguves, transportēšanas un izmantošanas efektivitātes palielināšanos, tajā pašā laikā tieši vai netieši sekmējot arī siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, ir milzīga nozīme ekonomikas un vides politikā. Apakšprogrammā “Enerģētika” gan ir runa par CO2 samazināšanu (tajā skaitā CO2 filtrēšanu un uzglabāšanu) un efektivitātes palielināšanu, tomēr ļoti svarīgi ir panākt, lai minētajiem pasākumiem tiktu piešķirts nepieciešamais finansējums. Turklāt minētās apakšprogrammas saikne ar apakšprogrammām “Materiāli” un “Transports” rada sinerģiju. Komiteja atzinīgi vērtē arī radniecīgo izpētes programmu “Ogles un tērauds” (36). |
| --- | --- |

5.6.2

Tomēr Komiteja vēlētos uzsvērt, ka tādi “klasiskie” fosilās enerģijas avoti kā ogles, nafta un dabasgāze
   (35) vēl joprojām ir un vēl vairākus gadu desmitus būs galvenie enerģijas avoti Eiropā un visā pasaulē. Tādēļ visiem izpētes un izstrādes pasākumiem, kas sekmē minēto enerģijas avotu ieguves, transportēšanas un izmantošanas efektivitātes palielināšanos, tajā pašā laikā tieši vai netieši sekmējot arī siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, ir milzīga nozīme ekonomikas un vides politikā. Apakšprogrammā “Enerģētika” gan ir runa par CO2 samazināšanu (tajā skaitā CO2 filtrēšanu un uzglabāšanu) un efektivitātes palielināšanu, tomēr ļoti svarīgi ir panākt, lai minētajiem pasākumiem tiktu piešķirts nepieciešamais finansējums. Turklāt minētās apakšprogrammas saikne ar apakšprogrammām “Materiāli” un “Transports” rada sinerģiju. Komiteja atzinīgi vērtē arī radniecīgo izpētes programmu “Ogles un tērauds” (36).

| 5.6.3 | Tādēļ Komiteja uzskata, ka atbilstoša izpēte un izstrāde jāveic ne tikai atjaunojamo enerģijas avotu jomā, bet arī to enerģijas ražošanas tehnoloģiju jomā, kas izmanto fosilos enerģijas avotus. It īpaši tādēļ, ka turpmākajās divās dekādēs lielākā daļa no spēkstacijām, kas pašreiz izmanto fosilos enerģijas avotus, būs jāslēdz un to vietā būs jāceļ jaunas (vairāki simti visā ES). No ekonomiskā un vides politikas viedokļa ir ļoti svarīgi, lai minētajās spēkstacijās tiktu izmantota vismodernākā tehnika. Visbeidzot, ņemot vērā naftas augstās cenas, rodas jautājums, kad tehnoloģijas degvielas iegūšanai no oglēm būs izstrādātas tādā līmenī, lai minētais degvielas iegūšanas veids būtu ekonomiski konkurētspējīga alternatīva. |
| --- | --- |

5.6.3

Tādēļ Komiteja uzskata, ka atbilstoša izpēte un izstrāde jāveic ne tikai atjaunojamo enerģijas avotu jomā, bet arī to enerģijas ražošanas tehnoloģiju jomā, kas izmanto fosilos enerģijas avotus. It īpaši tādēļ, ka turpmākajās divās dekādēs lielākā daļa no spēkstacijām, kas pašreiz izmanto fosilos enerģijas avotus, būs jāslēdz un to vietā būs jāceļ jaunas (vairāki simti visā ES). No ekonomiskā un vides politikas viedokļa ir ļoti svarīgi, lai minētajās spēkstacijās tiktu izmantota vismodernākā tehnika. Visbeidzot, ņemot vērā naftas augstās cenas, rodas jautājums, kad tehnoloģijas degvielas iegūšanai no oglēm būs izstrādātas tādā līmenī, lai minētais degvielas iegūšanas veids būtu ekonomiski konkurētspējīga alternatīva.

| 5.6.4 | Citus aspektus Komiteja aplūkojusi iepriekš pieņemtajos un pašreizējos atzinumos (37) par izpēti un problēmām enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

5.6.4

Citus aspektus Komiteja aplūkojusi iepriekš pieņemtajos un pašreizējos atzinumos (37) par izpēti un problēmām enerģētikas jomā.

| 5.7 | Enerģijas ražošanas tehnoloģiju uzlabošana tomēr ir arī viens no svarīgākajiem līdzekļiem, kā novērst klimata izmaiņas un citu veidu nevēlamu ietekmi uz vidi (38). |
| --- | --- |

5.7

Enerģijas ražošanas tehnoloģiju uzlabošana tomēr ir arī viens no svarīgākajiem līdzekļiem, kā novērst klimata izmaiņas un citu veidu nevēlamu ietekmi uz vidi (38).

| 5.7.1 | Tādēļ abu iepriekš minēto apakšprogrammu optimizācijai būtu jāizmanto to saturiskā saikne. Apakšprogrammā “Vide” veikto izpētes darbu (tajā skaitā par klimata izmaiņām) galvenais uzdevums ir noteikt pareizu diagnozi, bet apakšprogrammai “Enerģija” jāveic terapija. |
| --- | --- |

5.7.1

Tādēļ abu iepriekš minēto apakšprogrammu optimizācijai būtu jāizmanto to saturiskā saikne. Apakšprogrammā “Vide” veikto izpētes darbu (tajā skaitā par klimata izmaiņām) galvenais uzdevums ir noteikt pareizu diagnozi, bet apakšprogrammai “Enerģija” jāveic terapija.

| 5.7.2 | Arī pašā apakšprogrammā “Vide” būtu jānoskaidro analīzes/diagnozes (piemēram, “Jūras gultnes ģeoloģija”) un iespējamās terapijas galvenās savstarpējās sakarības un sinerģija un tā lietderīgi jāizmanto. |
| --- | --- |

5.7.2

Arī pašā apakšprogrammā “Vide” būtu jānoskaidro analīzes/diagnozes (piemēram, “Jūras gultnes ģeoloģija”) un iespējamās terapijas galvenās savstarpējās sakarības un sinerģija un tā lietderīgi jāizmanto.

| 5.8 | Arī papildinātā apakšprogramma “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes”, kurai saskaņā ar 4.15.5. punktu pievienota programma “Zinātne un sabiedrība”, ir transversāla tēma. Komiteja atgādina arī par savu iepriekš izteikto ieteikumu, ka dabas un humanitārajām zinātnēm (tajā skaitā sociālajām zinātnēm), tajās iesaistītajām personām, kā arī lietotajām metodēm un kritērijiem ir jābūt ciešāk saistītiem (39). Sociālo un humanitāro zinātņu pētniekiem būtu jāpiedalās ar drošību saistīto pamatjautājumu izpētē. |
| --- | --- |

5.8

Arī papildinātā apakšprogramma “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes”, kurai saskaņā ar 4.15.5. punktu pievienota programma “Zinātne un sabiedrība”, ir transversāla tēma. Komiteja atgādina arī par savu iepriekš izteikto ieteikumu, ka dabas un humanitārajām zinātnēm (tajā skaitā sociālajām zinātnēm), tajās iesaistītajām personām, kā arī lietotajām metodēm un kritērijiem ir jābūt ciešāk saistītiem (39). Sociālo un humanitāro zinātņu pētniekiem būtu jāpiedalās ar drošību saistīto pamatjautājumu izpētē.

| 5.8.1 | Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka liels uzsvars likts uz pētījumiem ekonomikas jomā, lai izstrādātu paraugpraksi vienotajam tirgum un Lisabonas stratēģijas īstenošanai, ņemot vērā pasaules mēroga konkurenci un citas globalizācijas sekas. Komiteja uzsver, ka steidzami jāveic pētījumi un jārīko politiskas konsultācijas (šajā sakarā skatīt arī “Kopīgā pētniecības centra” programmu, 5.10.1. punkts) par bezdarba iemesliem, dažādu ekonomisko sistēmu priekšrocībām un trūkumiem, kā arī par demogrāfiskās attīstības cēloņiem, sekām un iespējamajām tendenču izmaiņām. Visbeidzot Komiteja uzsver, ka jāveic padziļināti pētījumi par pētniecības, jauninājumu un labklājības cēloņsakarībām. |
| --- | --- |

5.8.1

Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka liels uzsvars likts uz pētījumiem ekonomikas jomā, lai izstrādātu paraugpraksi vienotajam tirgum un Lisabonas stratēģijas īstenošanai, ņemot vērā pasaules mēroga konkurenci un citas globalizācijas sekas. Komiteja uzsver, ka steidzami jāveic pētījumi un jārīko politiskas konsultācijas (šajā sakarā skatīt arī “Kopīgā pētniecības centra” programmu, 5.10.1. punkts) par bezdarba iemesliem, dažādu ekonomisko sistēmu priekšrocībām un trūkumiem, kā arī par demogrāfiskās attīstības cēloņiem, sekām un iespējamajām tendenču izmaiņām. Visbeidzot Komiteja uzsver, ka jāveic padziļināti pētījumi par pētniecības, jauninājumu un labklājības cēloņsakarībām.

| 5.8.2 | Šeit runa nav tikai par tiesību zinātnēm vien, bet gan par visu ES politikas jomu, kā, piemēram, sociālās politikas, tiesību politikas, ekonomikas politikas (monetārās un finanšu politikas, nodokļu politikas, jauninājumu politikas u.t.t.) un drošības politikas zinātnisko pamatu. Īpaši svarīgi tomēr ir politiskie, ekonomiskie un tiesiskie jautājumi, kas skar tālāko ES iekšējo attīstību, tajā skaitā vienoto tirgu, kohēziju, integrāciju, kā arī pārvaldību (governance). |
| --- | --- |

5.8.2

Šeit runa nav tikai par tiesību zinātnēm vien, bet gan par visu ES politikas jomu, kā, piemēram, sociālās politikas, tiesību politikas, ekonomikas politikas (monetārās un finanšu politikas, nodokļu politikas, jauninājumu politikas u.t.t.) un drošības politikas zinātnisko pamatu. Īpaši svarīgi tomēr ir politiskie, ekonomiskie un tiesiskie jautājumi, kas skar tālāko ES iekšējo attīstību, tajā skaitā vienoto tirgu, kohēziju, integrāciju, kā arī pārvaldību (governance).

| 5.8.3 | Turklāt Komiteja uzsver, ka īpaši nozīmīgs ir jautājums par Eiropas Savienības un tās robežu politisko un kulturālo pašsaprotamību. Tāpēc būtu jāpēta arī Eiropas kultūras kopīgās iezīmes mākslā, zinātnē, arhitektūrā, tehnikā un modē, kā arī ideju vēsturē, tiesību jomā, vērtību sistēmā un valsts pārvaldes jomā. Modernā ideja par valsti radās Eiropā (un pirmo reizi tika īstenota ASV). Tomēr jāveic arī padziļināti pētījumi par kultūras jēdzienu, tā niansēm, neskaidrībām, vērtību skalām un pārpratumiem, ko tas var radīt. |
| --- | --- |

5.8.3

Turklāt Komiteja uzsver, ka īpaši nozīmīgs ir jautājums par Eiropas Savienības un tās robežu politisko un kulturālo pašsaprotamību. Tāpēc būtu jāpēta arī Eiropas kultūras kopīgās iezīmes mākslā, zinātnē, arhitektūrā, tehnikā un modē, kā arī ideju vēsturē, tiesību jomā, vērtību sistēmā un valsts pārvaldes jomā. Modernā ideja par valsti radās Eiropā (un pirmo reizi tika īstenota ASV). Tomēr jāveic arī padziļināti pētījumi par kultūras jēdzienu, tā niansēm, neskaidrībām, vērtību skalām un pārpratumiem, ko tas var radīt.

| 5.8.4 | Jautājumi, kurus ir svarīgi atrisināt, ir daudzveidīgi, tāpēc apakšprogrammai “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” paredzētais finansējums varētu izrādīties nepietiekams, neraugoties uz ierosinājumu par minēto jautājumu finansēšanu no programmas “Zinātne un sabiedrība” budžeta. Lai pārliecinātos, vai tas patiešām tā ir, jāņem vērā arī citu apakšprogrammu (piemēram, “Enerģija”) jomas, kurās paredzēti pasākumi humanitāro zinātņu jomā. |
| --- | --- |

5.8.4

Jautājumi, kurus ir svarīgi atrisināt, ir daudzveidīgi, tāpēc apakšprogrammai “Sociālās, ekonomikas un humanitārās zinātnes” paredzētais finansējums varētu izrādīties nepietiekams, neraugoties uz ierosinājumu par minēto jautājumu finansēšanu no programmas “Zinātne un sabiedrība” budžeta. Lai pārliecinātos, vai tas patiešām tā ir, jāņem vērā arī citu apakšprogrammu (piemēram, “Enerģija”) jomas, kurās paredzēti pasākumi humanitāro zinātņu jomā.

| 5.8.5 | Komiteja uzsver, ka zināšanu, izpētes un pielietošanas, kā arī riska un iespēju mijiedarbībā ne mazāk svarīgi ir visi ētikas jautājumi. Arī Lisabonas stratēģijas īstenošanas procesā svarīgs ir jautājums par ideoloģisko/dogmatisko viedokļu, gatavības riskēt un progresa savstarpējo saikni un pretrunām. |
| --- | --- |

5.8.5

Komiteja uzsver, ka zināšanu, izpētes un pielietošanas, kā arī riska un iespēju mijiedarbībā ne mazāk svarīgi ir visi ētikas jautājumi. Arī Lisabonas stratēģijas īstenošanas procesā svarīgs ir jautājums par ideoloģisko/dogmatisko viedokļu, gatavības riskēt un progresa savstarpējo saikni un pretrunām.

| 5.8.6 | Tas ir arī jautājums par zinātnes lomu sabiedrībā, par ko Komiteja jau izstrādājusi ļoti apjomīgu atzinumu (40). Ņemot vērā minētajā atzinumā pausto nostāju, Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par šādu jautājumu risināšanu: zinātniskās izpētes un zinātnes atziņu tuvināšana pilsoņiem, savstarpējās sapratnes stiprināšana un īpaši jaunu cilvēku motivēšana pievērsties zinātnei. Tāpēc būtu jānodibina forums, kas tuvinātu pilsoņus un patērētājus zinātnei un pētniecībai un kurā viņi varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

5.8.6

Tas ir arī jautājums par zinātnes lomu sabiedrībā, par ko Komiteja jau izstrādājusi ļoti apjomīgu atzinumu (40). Ņemot vērā minētajā atzinumā pausto nostāju, Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par šādu jautājumu risināšanu: zinātniskās izpētes un zinātnes atziņu tuvināšana pilsoņiem, savstarpējās sapratnes stiprināšana un īpaši jaunu cilvēku motivēšana pievērsties zinātnei. Tāpēc būtu jānodibina forums, kas tuvinātu pilsoņus un patērētājus zinātnei un pētniecībai un kurā viņi varētu paust savu viedokli.

| 5.8.6.1 | Komiteja uzskata, ka īpaši svarīgi ir pasākumi, kas rada iespējas tiešiem kontaktiem vai pat “līdzdalībai”: labi tehnikas muzeji, speciālas laboratorijas, “ēnu dienas” u.c. Tomēr vislielākā uzmanība jāvelta tam, lai skolu vecāko klašu mācību plānos pietiekami nozīmīga vieta atkal tiktu ierādīta labai un uzskatamai dabaszinātņu apmācībai! Tas palīdzētu rosināt interesi un izpratni par dabaszinātnēm un tehniku. Spriestspēja nav iespējama bez pietiekamām zināšanām. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Komiteja uzskata, ka īpaši svarīgi ir pasākumi, kas rada iespējas tiešiem kontaktiem vai pat “līdzdalībai”: labi tehnikas muzeji, speciālas laboratorijas, “ēnu dienas” u.c. Tomēr vislielākā uzmanība jāvelta tam, lai skolu vecāko klašu mācību plānos pietiekami nozīmīga vieta atkal tiktu ierādīta labai un uzskatamai dabaszinātņu apmācībai! Tas palīdzētu rosināt interesi un izpratni par dabaszinātnēm un tehniku. Spriestspēja nav iespējama bez pietiekamām zināšanām.

| 5.8.6.2 | Dabaszinātnes māca arī domāt un veido skaidru pasaules uzskatu. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Dabaszinātnes māca arī domāt un veido skaidru pasaules uzskatu.

| 5.8.6.3 | Vienlīdz svarīga ir pašu zinātnieku iesaistīšana un viņu viedokļu uzklausīšana diskusijās un lēmumu pieņemšanā par minēto programmu. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Vienlīdz svarīga ir pašu zinātnieku iesaistīšana un viņu viedokļu uzklausīšana diskusijās un lēmumu pieņemšanā par minēto programmu.

| 5.9 | Īpaši svarīga apakšprogramma veltīta tēmai “Veselība”, kas ir ļoti plaša tēma un kurai Komitejai pievērsusies jau vairākkārt. Tā aptver visus pētniecības un izstrādes darbus tādās jomās kā slimību diagnoze, terapija, profilakse un sāpju mazināšana. |
| --- | --- |

5.9

Īpaši svarīga apakšprogramma veltīta tēmai “Veselība”, kas ir ļoti plaša tēma un kurai Komitejai pievērsusies jau vairākkārt. Tā aptver visus pētniecības un izstrādes darbus tādās jomās kā slimību diagnoze, terapija, profilakse un sāpju mazināšana.

| 5.9.1 | Tādu slimību ārstēšanai un profilaksei, kurām raksturīgi īpaši augsti mirstības un saslimstības rādītāji bērnu, pieaugušo un vecu cilvēku vidū – vai būtu raksturīgi nekontrolējamu epidēmiju gadījumā – būtu jābūt prioritārai. |
| --- | --- |

5.9.1

Tādu slimību ārstēšanai un profilaksei, kurām raksturīgi īpaši augsti mirstības un saslimstības rādītāji bērnu, pieaugušo un vecu cilvēku vidū – vai būtu raksturīgi nekontrolējamu epidēmiju gadījumā – būtu jābūt prioritārai.

| 5.9.2 | Pastāvīgais vidējā dzīves ilguma pieaugums ir izskaidrojam gan ar līdzšinējiem sasniegumiem medicīnā, gan arī ar aizvien lielāko veselīgākas pārtikas piedāvājumu. Tomēr arvien izplatītākas kļūst dzīvesveida (piemēram, aptaukošanās (41), smēķēšanas) izraisītas slimības, kā arī profesionālās slimības un vecuma izraisītas slimības un kaites. Dokumenta sākumā jau vairākkārt uzsvērts, cik nozīmīga ir iepriekš minētā tēma (42), kas ietver ne tikai medicīniskus un humānus, bet arī tautsaimniecībai nozīmīgus aspektus (darba spējas, aprūpes izmaksas). Tas pats sakāms arī par visiem veselības aprūpes organizācijas un finansēšanas jautājumiem un medicīnas sasniegumu izmantošanu. Vienlīdz svarīgs jautājums ir pētniecības darbi, kuru mērķis ir uzlabot invalīdu veselības stāvokli, tātad arī dzīves kvalitāti un iespējas iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

5.9.2

Pastāvīgais vidējā dzīves ilguma pieaugums ir izskaidrojam gan ar līdzšinējiem sasniegumiem medicīnā, gan arī ar aizvien lielāko veselīgākas pārtikas piedāvājumu. Tomēr arvien izplatītākas kļūst dzīvesveida (piemēram, aptaukošanās (41), smēķēšanas) izraisītas slimības, kā arī profesionālās slimības un vecuma izraisītas slimības un kaites. Dokumenta sākumā jau vairākkārt uzsvērts, cik nozīmīga ir iepriekš minētā tēma (42), kas ietver ne tikai medicīniskus un humānus, bet arī tautsaimniecībai nozīmīgus aspektus (darba spējas, aprūpes izmaksas). Tas pats sakāms arī par visiem veselības aprūpes organizācijas un finansēšanas jautājumiem un medicīnas sasniegumu izmantošanu. Vienlīdz svarīgs jautājums ir pētniecības darbi, kuru mērķis ir uzlabot invalīdu veselības stāvokli, tātad arī dzīves kvalitāti un iespējas iekļauties darba tirgū.

| 5.9.3 | Ar invaliditāti saistītās problēmas, no vienas puses, un ar veselību saistītie jautājumi, no otras puses, nav viens un tas pats, tādēļ ar invaliditāti saistītie jautājumi jāņem vērā visās attiecīgajās programmas daļās. |
| --- | --- |

5.9.3

Ar invaliditāti saistītās problēmas, no vienas puses, un ar veselību saistītie jautājumi, no otras puses, nav viens un tas pats, tādēļ ar invaliditāti saistītie jautājumi jāņem vērā visās attiecīgajās programmas daļās.

| 5.9.4 | Komiteja vēlētos norādīt uz veselības tēmas starptautisko dimensiju, kas, no vienas puses, ietver sadarbību ar tām valstīm, kas veic intensīvu un veiksmīgu pētniecību, no otras puses, atbalstu attīstībai veselības jomā. Tāpēc īpaša nozīme ir sadarbībai ar PVO (Pasaules veselības organizāciju). |
| --- | --- |

5.9.4

Komiteja vēlētos norādīt uz veselības tēmas starptautisko dimensiju, kas, no vienas puses, ietver sadarbību ar tām valstīm, kas veic intensīvu un veiksmīgu pētniecību, no otras puses, atbalstu attīstībai veselības jomā. Tāpēc īpaša nozīme ir sadarbībai ar PVO (Pasaules veselības organizāciju).

| 5.9.5 | Arī jaunu slimības izraisītāju izplatīšanās pasaules mērogā ir starptautiska tēma, tāpēc sadarbība ar PVO ir ļoti svarīga. |
| --- | --- |

5.9.5

Arī jaunu slimības izraisītāju izplatīšanās pasaules mērogā ir starptautiska tēma, tāpēc sadarbība ar PVO ir ļoti svarīga.

| 5.9.6 | Turklāt starptautiskā sadarbība piedāvā iespējas veikt padziļinātus klīniskos pētījumus, kas kalpo ne tikai sabiedrībai kopumā, bet arī atsevišķām vecuma grupām: bērniem, pieaugušajiem un veciem cilvēkiem. |
| --- | --- |

5.9.6

Turklāt starptautiskā sadarbība piedāvā iespējas veikt padziļinātus klīniskos pētījumus, kas kalpo ne tikai sabiedrībai kopumā, bet arī atsevišķām vecuma grupām: bērniem, pieaugušajiem un veciem cilvēkiem.

| 5.9.7 | Ievērojamie izpētes un attīstības pasākumi veselības sektorā, ko veic privātie uzņēmumi (farmācijas rūpniecība un medicīniskās aparatūras ražotāji), ir labs piemērs tam, kā piemērot 169. pantu par privāto uzņēmēju un publiskā sektora (tajā skaitā dalībvalstu) finansētās izpētes partnerību. |
| --- | --- |

5.9.7

Ievērojamie izpētes un attīstības pasākumi veselības sektorā, ko veic privātie uzņēmumi (farmācijas rūpniecība un medicīniskās aparatūras ražotāji), ir labs piemērs tam, kā piemērot 169. pantu par privāto uzņēmēju un publiskā sektora (tajā skaitā dalībvalstu) finansētās izpētes partnerību.

| 5.10 | Kopīgais pētniecības centrs (ar kodolizpēti nesaistītās jomas). |
| --- | --- |

5.10

Kopīgais pētniecības centrs (ar kodolizpēti nesaistītās jomas).

| 5.10.1 | KPC sniedz zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikai tādās jomās kā, piemēram, ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, pārtika, enerģētika, transports, ķīmiskas vielas, alternatīvas dzīvnieku izmantošanai izmēģinājumos, pētniecības politika, informācijas tehnoloģijas, standartmetodes un materiāli, biotehnoloģijas izraisītais risks, bīstamība un sociālekonomiskā ietekme, kā arī ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmieni. Vēl viens uzdevums ir zinātniski tehnoloģisku uzziņu datu izstrāde dažādām vides un pārtikas kontroles jomām. Tas būs arī vērtīgs ieguldījums Kopienas tiesību normu izstrādē. |
| --- | --- |

5.10.1

KPC sniedz zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikai tādās jomās kā, piemēram, ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, pārtika, enerģētika, transports, ķīmiskas vielas, alternatīvas dzīvnieku izmantošanai izmēģinājumos, pētniecības politika, informācijas tehnoloģijas, standartmetodes un materiāli, biotehnoloģijas izraisītais risks, bīstamība un sociālekonomiskā ietekme, kā arī ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmieni. Vēl viens uzdevums ir zinātniski tehnoloģisku uzziņu datu izstrāde dažādām vides un pārtikas kontroles jomām. Tas būs arī vērtīgs ieguldījums Kopienas tiesību normu izstrādē.

| 5.10.2 | Komiteja uzskata, ka Kopienai jāveic arī attiecīgo valstu metroloģijas (mērniecības) un standartizācijas iestāžu darba dalīšanas koordinēšana, tajā pašā laikā piedaloties minēto iestāžu programmās. Vienotais tirgus un Eiropas integrācija kopumā liek apsvērt “Eiropas standartu biroja” izveidošanu, iesaistot tajā attiecīgo valstu iestādes, attiecīgās rūpniecības nozares un KPC. Pašreizējā daudzveidība minētajā jomā dotu iespēju lietot ne tikai “paralēlas” metodes un tās salīdzināt, bet arī izstrādāt jaunas metodes tādā vidē, kur aprīkojums ir īpaši drošs un tiek nodrošināta pienācīgā koordinācija. |
| --- | --- |

5.10.2

Komiteja uzskata, ka Kopienai jāveic arī attiecīgo valstu metroloģijas (mērniecības) un standartizācijas iestāžu darba dalīšanas koordinēšana, tajā pašā laikā piedaloties minēto iestāžu programmās. Vienotais tirgus un Eiropas integrācija kopumā liek apsvērt “Eiropas standartu biroja” izveidošanu, iesaistot tajā attiecīgo valstu iestādes, attiecīgās rūpniecības nozares un KPC. Pašreizējā daudzveidība minētajā jomā dotu iespēju lietot ne tikai “paralēlas” metodes un tās salīdzināt, bet arī izstrādāt jaunas metodes tādā vidē, kur aprīkojums ir īpaši drošs un tiek nodrošināta pienācīgā koordinācija.

| 5.10.3 | Komiteja ir gandarīta par KPC integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. Taču Komiteja uzskata, ka minētā integrācija īpaši svarīga ir arī sociālajās, ekonomikas un humanitārajās zinātnēs, kas minētas 5.8. punktā. |
| --- | --- |

5.10.3

Komiteja ir gandarīta par KPC integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. Taču Komiteja uzskata, ka minētā integrācija īpaši svarīga ir arī sociālajās, ekonomikas un humanitārajās zinātnēs, kas minētas 5.8. punktā.

6.   Euratom pamatprogramma (Euratom 7. PP)

| 6.1 | Vadāma kodolsintēze. Komiteja atkārto nesen pieņemtajā atzinumā (43)“Kodolsintēzes enerģija” pausto viedokli, ka kodolsintēzes enerģijas izmantošanai miermīlīgos nolūkos nākotnē var būt liela nozīme, lai rastu ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un konkurētspējīgu risinājumu energoapgādes problēmām. Tāpat kā kodoldalīšanās, arī kodolsintēze neizraisa siltumnīcefekta gāzu izdalīšanos, un tai ir vēl citas svarīgas priekšrocības. |
| --- | --- |

6.1

Vadāma kodolsintēze. Komiteja atkārto nesen pieņemtajā atzinumā (43)“Kodolsintēzes enerģija” pausto viedokli, ka kodolsintēzes enerģijas izmantošanai miermīlīgos nolūkos nākotnē var būt liela nozīme, lai rastu ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un konkurētspējīgu risinājumu energoapgādes problēmām. Tāpat kā kodoldalīšanās, arī kodolsintēze neizraisa siltumnīcefekta gāzu izdalīšanos, un tai ir vēl citas svarīgas priekšrocības.

| 6.1.1 | Komiteja apsveic Komisiju un pārējās iesaistītas puses ar veiksmīgu sarunu (to sarīkošanu atbalstīja arī Komiteja) noslēgumu, kuru rezultātā tieši Eiropā tiek īstenots nozīmīgais starptautiskais projekts kodolsintēzes jomā – ITER.
  ITER

   (44) ir nozīmīgs solis, lai nākotnē izveidotu demonstrāciju reaktoru DEMO. Tomēr tas arī nozīmē, ka jāpilda līgumā paredzētās saistības par finansējuma piešķiršanu ITER un tā sagatavošanas un papildinošajām programmām, kā arī
  DEMO
  sagatavošanas programmām. |
| --- | --- |

6.1.1

Komiteja apsveic Komisiju un pārējās iesaistītas puses ar veiksmīgu sarunu (to sarīkošanu atbalstīja arī Komiteja) noslēgumu, kuru rezultātā tieši Eiropā tiek īstenots nozīmīgais starptautiskais projekts kodolsintēzes jomā – ITER.
  ITER

   (44) ir nozīmīgs solis, lai nākotnē izveidotu demonstrāciju reaktoru DEMO. Tomēr tas arī nozīmē, ka jāpilda līgumā paredzētās saistības par finansējuma piešķiršanu ITER un tā sagatavošanas un papildinošajām programmām, kā arī
  DEMO
  sagatavošanas programmām.

| 6.1.2 | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja aicina dalībvalstis dot savu ieguldījumu Eiropas Kodolsintēzes programmas īstenošanā un attiecīgi atbalstīt savas programmā iesaistītās laboratorijas. Komiteja apzinās, ka programmas “Kodolsintēze” īstenošanā ir sācies posms, kad jāiegulda ievērojami vairāk līdzekļu nekā iepriekš. Tomēr ņemot vērā minētā enerģijas avota milzīgo potenciālu un energoapgādes problēmu nopietnību, Komiteja uzskata, ka minētie ieguldījumi attaisnosies. |
| --- | --- |

6.1.2

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja aicina dalībvalstis dot savu ieguldījumu Eiropas Kodolsintēzes programmas īstenošanā un attiecīgi atbalstīt savas programmā iesaistītās laboratorijas. Komiteja apzinās, ka programmas “Kodolsintēze” īstenošanā ir sācies posms, kad jāiegulda ievērojami vairāk līdzekļu nekā iepriekš. Tomēr ņemot vērā minētā enerģijas avota milzīgo potenciālu un energoapgādes problēmu nopietnību, Komiteja uzskata, ka minētie ieguldījumi attaisnosies.

| 6.1.3 | Citus aspektus Komiteja aplūkojusi nesen pieņemtajā atzinumā (45) par minēto tēmu. Minētajā atzinumā Komiteja īpašu uzmanību veltījusi
  DEMO

  sagatavošanas darbiem (materiālu izstrāde, apvalku izstrāde, sistēmas koncepcija u.t.t.), kā arī pētījumiem, lai izstrādātu uzlabotas noslēgšanas sistēmas. |
| --- | --- |

6.1.3

Citus aspektus Komiteja aplūkojusi nesen pieņemtajā atzinumā (45) par minēto tēmu. Minētajā atzinumā Komiteja īpašu uzmanību veltījusi
  DEMO

  sagatavošanas darbiem (materiālu izstrāde, apvalku izstrāde, sistēmas koncepcija u.t.t.), kā arī pētījumiem, lai izstrādātu uzlabotas noslēgšanas sistēmas.

| 6.2 | Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju. Kodolenerģija ir šobrīd svarīgākais pieejamais bezoglekļa bāzes elektroenerģijas avots. Tomēr daļa iedzīvotāju ir norūpējusies par risku, kas saistīts ar kodolenerģijas ieguvi, un drošu izlietotās kodoldegvielas uzglabāšanu. Komiteja atgādina par saviem atzinumiem par kodolenerģiju (46) (kodoldalīšanos) un par tā dēvēto kodolenerģijas paketi (47). Pēdējā no tiem Komiteja pauda atbalstu Komisijas nodomam turpmāk īpaši veicināt un Kopienas līmenī koordinēt pētniecību kodolreaktoru drošības, kā arī radioaktīvo atkritumu glabāšanas un pārstrādes jomās. Komiteja atbalsta tos Komisijas ierosinātos pasākumus, kuru saturs atbilst iepriekš minētajam nodomam. |
| --- | --- |

6.2

Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju. Kodolenerģija ir šobrīd svarīgākais pieejamais bezoglekļa bāzes elektroenerģijas avots. Tomēr daļa iedzīvotāju ir norūpējusies par risku, kas saistīts ar kodolenerģijas ieguvi, un drošu izlietotās kodoldegvielas uzglabāšanu. Komiteja atgādina par saviem atzinumiem par kodolenerģiju (46) (kodoldalīšanos) un par tā dēvēto kodolenerģijas paketi (47). Pēdējā no tiem Komiteja pauda atbalstu Komisijas nodomam turpmāk īpaši veicināt un Kopienas līmenī koordinēt pētniecību kodolreaktoru drošības, kā arī radioaktīvo atkritumu glabāšanas un pārstrādes jomās. Komiteja atbalsta tos Komisijas ierosinātos pasākumus, kuru saturs atbilst iepriekš minētajam nodomam.

| 6.2.1 | Reaktoru sistēmas. Runa ir par izpētes darbiem, lai, no vienas puses, uzlabotu darbojošos reaktoru (tajā skaitā degvielas cikla iekārtu) drošību un, no otras puses, izvērtētu to reaktoru iespējas un drošību, kurus paredzēts uzcelt nākotnē. |
| --- | --- |

6.2.1

Reaktoru sistēmas. Runa ir par izpētes darbiem, lai, no vienas puses, uzlabotu darbojošos reaktoru (tajā skaitā degvielas cikla iekārtu) drošību un, no otras puses, izvērtētu to reaktoru iespējas un drošību, kurus paredzēts uzcelt nākotnē.

| 6.2.1.1 | Komiteja uzskata, ka izpētes darbs iepriekš minētajā jomā ir īpaši būtisks, tas ļautu izstrādāt novatoriskas reaktoru sistēmas. Tehnikas vēsture liecina par to, ka vislielākos panākumus var gūt, ieviešot jauninājumus esošajās sistēmās un koncepcijās un izstrādājot jaunas paaudzes sistēmas un koncepcijas. Ievērojot kodolenerģijas nozīmi enerģētikas politikā, jāveic pasākumi, lai pilnīgāk izmantotu šajā jomā pastāvošās iespējas tādās jomās kā drošības paaugstināšana, radioaktīvo (it īpaši ilgdzīvojošo) atkritumu samazināšana, resursu efektīvāka izmantošana un jaunu enerģijas avotu atklāšana. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Komiteja uzskata, ka izpētes darbs iepriekš minētajā jomā ir īpaši būtisks, tas ļautu izstrādāt novatoriskas reaktoru sistēmas. Tehnikas vēsture liecina par to, ka vislielākos panākumus var gūt, ieviešot jauninājumus esošajās sistēmās un koncepcijās un izstrādājot jaunas paaudzes sistēmas un koncepcijas. Ievērojot kodolenerģijas nozīmi enerģētikas politikā, jāveic pasākumi, lai pilnīgāk izmantotu šajā jomā pastāvošās iespējas tādās jomās kā drošības paaugstināšana, radioaktīvo (it īpaši ilgdzīvojošo) atkritumu samazināšana, resursu efektīvāka izmantošana un jaunu enerģijas avotu atklāšana.

| 6.2.2 | Aizsardzība pret radiāciju. Minētajā jomā izvirzīts mērķis radīt zinātnisku pamatu iedzīvotāju aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, kas rodas, izmantojot radioaktivitāti vai citus starojuma avotus medicīnā, pētniecībā un rūpniecībā (tajā skaitā kodolenerģijas ražošanā). Īpaši nozīmīgs izpētes objekts ir ļoti mazu starojuma devu ietekme, ko ir grūti novērtēt statistiski. Minētā iemesla dēļ par to vēl joprojām tiek izteikti pretēji viedokļi. |
| --- | --- |

6.2.2

Aizsardzība pret radiāciju. Minētajā jomā izvirzīts mērķis radīt zinātnisku pamatu iedzīvotāju aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, kas rodas, izmantojot radioaktivitāti vai citus starojuma avotus medicīnā, pētniecībā un rūpniecībā (tajā skaitā kodolenerģijas ražošanā). Īpaši nozīmīgs izpētes objekts ir ļoti mazu starojuma devu ietekme, ko ir grūti novērtēt statistiski. Minētā iemesla dēļ par to vēl joprojām tiek izteikti pretēji viedokļi.

| 6.2.3 | Īpaši svarīgi ir arī izgudrojumi, kas kalpo visu kodolieroču materiālu un tehnoloģiju neizplatīšanas pasākumu tehniskajai kontrolei un pārraudzībai. |
| --- | --- |

6.2.3

Īpaši svarīgi ir arī izgudrojumi, kas kalpo visu kodolieroču materiālu un tehnoloģiju neizplatīšanas pasākumu tehniskajai kontrolei un pārraudzībai.

| 6.3 | Lai izstrādātu kodolsintēzes reaktoru, kā arī lai paaugstinātu darbojošos kodoldalīšanās reaktoru drošību un veiktu izstrādi minētajā jomā, steidzami jārisina jautājumi saistībā ar augsti kvalificētu jauno speciālistu izglītošanu un apmācību, izmantojot atbilstošas izmēģinājumu iekārtas. Tas izdosies tikai tādā gadījumā, ja Eiropā atkal tiks novērtēta kodoltehnoloģija, tādā veidā veicinot jauno zinātnieku ieinteresētību. Arī minētajā jomā liela nozīme ir ciešai pētniecības un apmācības saistībai. |
| --- | --- |

6.3

Lai izstrādātu kodolsintēzes reaktoru, kā arī lai paaugstinātu darbojošos kodoldalīšanās reaktoru drošību un veiktu izstrādi minētajā jomā, steidzami jārisina jautājumi saistībā ar augsti kvalificētu jauno speciālistu izglītošanu un apmācību, izmantojot atbilstošas izmēģinājumu iekārtas. Tas izdosies tikai tādā gadījumā, ja Eiropā atkal tiks novērtēta kodoltehnoloģija, tādā veidā veicinot jauno zinātnieku ieinteresētību. Arī minētajā jomā liela nozīme ir ciešai pētniecības un apmācības saistībai.

| 6.3.1 | Citus aspektus Komiteja aplūkojusi nesen pieņemtajā atzinumā (48) par minēto tēmu. |
| --- | --- |

6.3.1

Citus aspektus Komiteja aplūkojusi nesen pieņemtajā atzinumā (48) par minēto tēmu.

6.4   Kopīgais pētniecības centrs – EURATOM programma.

| 6.4.1 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Kopīgais pētniecības centrs (KPC) atbalsta politiskas izstrādi kodolenerģijas jomā, tajā skaitā pašreizējo stratēģiju īstenošanu un pārraudzību, kā arī jaunu problēmu risināšanu. |
| --- | --- |

6.4.1

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Kopīgais pētniecības centrs (KPC) atbalsta politiskas izstrādi kodolenerģijas jomā, tajā skaitā pašreizējo stratēģiju īstenošanu un pārraudzību, kā arī jaunu problēmu risināšanu.

| 6.4.2 | Komiteja uzskata, ka KPC “kodolprogrammas” prioritātes – atkritumu apsaimniekošana, kodoldrošība un pārraudzība – ir likumsakarīgas, jo sabiedrība ir norūpējusies par minētajām problēmām un tām jārod drošs risinājums. Komiteja pauž cerību, ka darbības arī šajā jomā tiks veiktas, saskaņojot un saistot tās ar dalībvalstu veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

6.4.2

Komiteja uzskata, ka KPC “kodolprogrammas” prioritātes – atkritumu apsaimniekošana, kodoldrošība un pārraudzība – ir likumsakarīgas, jo sabiedrība ir norūpējusies par minētajām problēmām un tām jārod drošs risinājums. Komiteja pauž cerību, ka darbības arī šajā jomā tiks veiktas, saskaņojot un saistot tās ar dalībvalstu veiktajām darbībām.

| 6.4.3 | Komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir turpināt pilnveidot procedūras, kas ļautu vēl efektīvāk kontrolēt kodolieroču materiālu vai kodolieroču tehnoloģiju neizplatīšanu (skatīt arī 4.10.2 punktu). |
| --- | --- |

6.4.3

Komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir turpināt pilnveidot procedūras, kas ļautu vēl efektīvāk kontrolēt kodolieroču materiālu vai kodolieroču tehnoloģiju neizplatīšanu (skatīt arī 4.10.2 punktu).

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Tas attiecas arī uz pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķiem (Eiropadomes sanāksme 2005. gada 23. martā ).

1

(2)  Līdz 2010. gadam kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai ES ir jāpalielina līdz 3 % IKP, un 2/3 šīs summas ir jānāk no privātā sektora. Sk. arī OV C 95, 23.4.2003.

2

(3)  Šajā ziņā liela nozīme ir ASV Aizsardzības departamenta (DoD) lielajām investīcijām pētniecībā un izstrādē, kas kalpo ne tikai militārām vajadzībām.

3

DoD

(4)  Eiropadome savā sanāksmē Briselē 2005. gada martā, pieņemot lēmumus par Lisabonas stratēģijas pārskatīšanu, precizēja šo mērķi un pauda stingru apņemšanos to īstenot.

4

(5)  Veiksmīgas sadarbības piemēri: ARIADNE, AIRBUS, CER (Eiropas kodolpētījumu organizācija), ESO (Eiropas Dienvidu observatorija), GALILEO; JET (Kopīgais Eiropas Tors)/ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors).

5

, AIRBUS, CER

ESO

; JET

ITER

(6)  Zinātne un tehnoloģija: atslēga Eiropas nākotnei – vadlīnijas zinātnes veicināšanai Eiropas Savienībā. KOM (2004) 353 galīgā red.

6

(7)  OV C 157, 28.06.2005.

7

(8)  Skatīt zemsvītras piezīmes nr. 14 — 21.

8

(9)  KOM(2005) 440 līdz 445 galīgā red.

9

(10)  Drīzumā tiks iesniegts izskatīšanai.

10

(11)  OV C 95, 23.4.2003.

11

(12)  OV C 157, 28.6.2005.

12

(13)  OV C 234, 30.9.2003., OV C 61, 14.3.2003., OV C 94, 18.4.2002.

13

(14)  OV C 74, 23.3.2005. ; OV C 133, 6.6.2003.

14

(15)  OV C 302, 7.12.2004.

15

(16)  OV C 241, 7.10.2002.

16

(17)  OV C 302, 7.12.2004.

17

(18)  OV C 220, 16.9.2003.; OV C 112, 30.4.2004.

18

(19)  OV C 157, 28.6.2005.

19

(20)  OV C 110, 30.4.2004.

20

(21)  Citāts no toreizējā Vācijas kanclera Gerharda Šrēdera uzrunas ceremonijā par godu 2005. gada pasludināšanai par Einšteina gadu. Viņš arī uzsvēra: “No fundamentālo pētījumu veicējiem nedrīkst prasīt, lai viņu atklājumi būtu tūliņ pielietojami praksē un lai viņi pastāvīgi pierādītu savas darbības lietderību.”

21

(22)  Sal. The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU - Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002. gads.

22

The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships

A literature review and update of findings

Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU - Science and Technology Policy Research

Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller

(23)  Skatīt arī OV C 110, 30.4.2004.

23

(24)  OV L 75/67, 22.3.2005.

24

(25)  Tas attiecināms, piemēram, uz nespēju izprast (a) faktu, ka pētniecības galvenais uzdevums ir radīt jaunas zināšanas, savukārt, jautājums par to, kas kalpo cilvēcei vai kas ir sabiedriski nozīmīgs, nav piemērots kritērijs atsevišķos gadījumos (skatīt arī OV C 221, 07.08.2001., 4. un 6. sadaļa (piemēram, 6.7.1 punkts), kā arī zemsvītras piezīmi nr. 14) vai uz nespēju izprast (b) dublēšanās milzīgo nozīmi pētniecībā, proti, ne tikai jauno zināšanu aizsardzībā, bet arī to izplatīšanā, padziļināšanā un paplašināšanā (skatīt arī OV C 221, 07.08.2001., 4.7.5.un 4.7.6. punktu). Pārāk stingi noteikumi neveicina labu pētniecību, tai nepieciešama brīvība.

25

Visveiksmīgāko un sevišķi pieredzējušo pētnieku iecelšana vadošos amatos, labāko zinātnieku iesaistīšana un atbalstīšana, kā arī nodrošināšana ar aparatūru un izpētes līdzekļiem (kritiskā masa) ir pasākumi, kas visefektīvāk var veicināt jaunus atklājumus un labu rezultātu sasniegšanu. Skatīt arī OV C 204, 18.07.2000., kā arī OV C 110, 30.04.2004. Pētnieku kvalifikāciju nevar izmērīt ne kvantitatīvi, ne objektīvi – tās vērtējums ir vienīgi viņu pieredzējušo kolēģu ziņā.

(26)  Report of an Expert Panel chaired by Prof. Marimon, 21 June 2004, Sixth Framework Programme.

26

Report of an Expert Panel chaired by Prof. Marimon, 21 June 2004, Sixth Framework Programme.

(27)  OV C 204, 18.07.2000., (CES 595/2000, 9.8.4. punkts).

27

CES

(28)  KOM (2005) 121 galīgā red.- 2005/0050 (COD)

28

(29)  Šis ieteikums attiecas tikai uz pētījumiem par tematu “zinātne un sabiedrība”, tie galvenokārt ir socioloģiski pētījumi. Turpretim īpašajā programmā “Veiktspēja” arī turpmāk būtu jāsaglabā tā budžeta daļa, kas paredzēta pasākumiem (izstādēm, muzejiem, konferencēm), kuru mērķis ir zinātnes atziņu un metožu izplatīšana.

29

(30)  Skatīt arī Komisijas izdevuma PTA info (pētniecība un tehnoloģiju attīstība) 2005. gada jūlija speciālizlaidumu par INCO (international cooperation – starptautiskā sadarbība).

30

info

INCO (international cooperation –

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  OV C 74, 23.3.2005.

32

(33)  Piemēram, OV C 241, 0.10.2002, OV C 221, 8.9.2005. un OV L 286, 17.11.2005.

33

(34)  David Pimentel un Ted. W. Patzek, “Natural Resources Research”, 14. sējums, nr. 1., 2005. gads.

34

David Pimentel

Ted. W. Patzek

Natural Resources Research

(35)  OV C 120, 20.5.2005.

35

(36)  OV C 294, 25.11.2005.

36

(37)  OV C 241, 7.10.2002., OV C 133, 6.6.2003., OV C 108, 30.04.2004., OV C 110, 30.4.2004., OV C 302, 7.12.2004., OV C 286, 17.11.2005., OV C 120, 20.5.2006.

37

(38)  Par šo tēmu sk. arī: Deutsche Physikalische Gesellschaft Sept. 2005 “Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990 – 2020.”

38

Deutsche Physikalische Gesellschaft Sept. 2005 “Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990 – 2020.”

(39)  Runa par ļoti sarežģītu jautājumu, kas daļēji apspriests OV C 221, 7.8.2001. (skat. 3.9. punktu un 6. sadaļu).

39

(40)  OV C 221, 7.08.2001.

40

(41)  OV C 24, 31.1.2006.

41

(42)  Skatīt 5.2.2 punkta zemsvītras piezīmes.

42

(43)  OV C 302, 7.12.2004.

43

(44)  Starptautiskā kodoltermiskā eksperimentālā reaktora ITER jauda būs 500 megavati. Tā ir starppakāpe starp pašreizējiem eksperimentiem plazmas fizikas jomā (piemēram, JET) un elektroenerģijas ražošanu Demonstrāciju Reaktorā DEMO. ITER ir starptautisks projekts, kurā piedalās Ķīna, ES, Šveice, Japāna, Koreja, Krievija un ASV, un tas tiks īstenots Carachen (Francija).

44

ITER

JET

DEMO

ITER

Carachen

(45)  Skatīt 44. zemsvītras piezīmi.

45

(46)  OV C 110, 30.04.2004.

46

(47)  OV C 133, 06.06.2003.

47

(48)  Skatīt iepriekšējās zemsvītras piezīmes.

48

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)”

KOM (2005) 121 galīgā red. — 2005/0050 (COD)

(2006/C 65/03)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 56. pantu, 157. panta 3. punktu, kā arī 175. panta 1. punktu 2005. gada 25. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 20. oktobrī. Ziņotājs bija WELSCHKE kgs, līdzziņotāja — FUSCO kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 125 balsīm par, 2 balsīm pret un 1 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievadpiezīmes.

| 1.1 | Daudzi izaugsmes, nodarbinātības un jauninājumu radīšanas un ieviešanas rādītāji liecina par to, ka Eiropas Savienības konkurētspēja pasaules mērogā pēdējo gadu laikā ir mazinājusies un minētais process turpinās. ES vissvarīgākais uzdevums ekonomikas un sociālajā jomā ir panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, bez kuras bezdarba apkarošana un jaunu darbavietu radīšana nav iespējama. |
| --- | --- |

1.1

Daudzi izaugsmes, nodarbinātības un jauninājumu radīšanas un ieviešanas rādītāji liecina par to, ka Eiropas Savienības konkurētspēja pasaules mērogā pēdējo gadu laikā ir mazinājusies un minētais process turpinās. ES vissvarīgākais uzdevums ekonomikas un sociālajā jomā ir panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, bez kuras bezdarba apkarošana un jaunu darbavietu radīšana nav iespējama.

| 1.2 | Uzņēmumiem ir vislielākā nozīme minēto problēmu risināšanā. 98 % Eiropas uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Tajos nodarbināti 55 % no privātajā sektorā strādājošiem. Ražošanā un jaunu produktu izstrādāšanā, kā arī pakalpojumu nozarē MVU rada un ievieš ļoti daudz jauninājumu. |
| --- | --- |

1.2

Uzņēmumiem ir vislielākā nozīme minēto problēmu risināšanā. 98 % Eiropas uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Tajos nodarbināti 55 % no privātajā sektorā strādājošiem. Ražošanā un jaunu produktu izstrādāšanā, kā arī pakalpojumu nozarē MVU rada un ievieš ļoti daudz jauninājumu.

| 1.3 | Daudzi uzņēmumi izmanto Eiropas vienotā tirgus priekšrocības. Taču pastāvīgo ierobežojumu, ierobežoto cilvēkresursu un finanšu līdzekļu, kā arī informācijas trūkuma dēļ tie bieži nespēj pilnībā izmantot vienotā tirgus radītās iespējas. Minēto situāciju var mainīt, konsekventi īstenojot Lisabonas stratēģiju, pabeidzot vienotā tirgus izveidi un panākot lielāku tirgus atvērtību, uzlabojot tiesību aktu kvalitāti, kā arī īstenojot veicināšanas programmas, kas rada Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

1.3

Daudzi uzņēmumi izmanto Eiropas vienotā tirgus priekšrocības. Taču pastāvīgo ierobežojumu, ierobežoto cilvēkresursu un finanšu līdzekļu, kā arī informācijas trūkuma dēļ tie bieži nespēj pilnībā izmantot vienotā tirgus radītās iespējas. Minēto situāciju var mainīt, konsekventi īstenojot Lisabonas stratēģiju, pabeidzot vienotā tirgus izveidi un panākot lielāku tirgus atvērtību, uzlabojot tiesību aktu kvalitāti, kā arī īstenojot veicināšanas programmas, kas rada Eiropas pievienoto vērtību.

| 1.4 | Arī modernai pārvaldes struktūrai un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbības efektivitātei ir būtiska nozīme konkurētspējas, kā arī jauninājumu radīšanas un ieviešanas veicināšanā Eiropā. Visu līmeņu iestāžu pārrobežu partnerība var uzlabot pārvaldes iestāžu sadarbību, kuras nozīme arvien pieaug, kā arī atvieglot pieredzes apmaiņu un izmantot paraugpraksi kopējās interesēs. |
| --- | --- |

1.4

Arī modernai pārvaldes struktūrai un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbības efektivitātei ir būtiska nozīme konkurētspējas, kā arī jauninājumu radīšanas un ieviešanas veicināšanā Eiropā. Visu līmeņu iestāžu pārrobežu partnerība var uzlabot pārvaldes iestāžu sadarbību, kuras nozīme arvien pieaug, kā arī atvieglot pieredzes apmaiņu un izmantot paraugpraksi kopējās interesēs.

2.   Komisijas priekšlikuma būtība.

| 2.1 | “Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma” (turpmākajā tekstā — Pamatprogramma) no 2007. līdz 2013. gadam veicinās pārskatītās Lisabonas stratēģijas, kā arī Kopienas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

2.1

“Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma” (turpmākajā tekstā — Pamatprogramma) no 2007. līdz 2013. gadam veicinās pārskatītās Lisabonas stratēģijas, kā arī Kopienas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanu.

| 2.2 | Pamatprogrammā paredzēts turpināt vairākas veicināšanas programmas, kas pašreiz tiek īstenotas dažādās Kopienas politikas jomās, un tās tiek apvienotas, izveidojot tām vienotu juridisko pamatu. Komisija ierosinātais bāzes finansējums pamatprogrammas īstenošanai ir 4 212,6 miljoni EUR. |
| --- | --- |

2.2

Pamatprogrammā paredzēts turpināt vairākas veicināšanas programmas, kas pašreiz tiek īstenotas dažādās Kopienas politikas jomās, un tās tiek apvienotas, izveidojot tām vienotu juridisko pamatu. Komisija ierosinātais bāzes finansējums pamatprogrammas īstenošanai ir 4 212,6 miljoni EUR.

| 2.3 | Pamatprogramma paredzēta visām ES dalībvalstīm, kandidātvalstīm, Eiropas ekonomikas zonas (EEZ), kā arī Rietumbalkānu valstīm. Citas trešās valstis var piedalīties pamatprogrammā, ja tas ir paredzēts divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

2.3

Pamatprogramma paredzēta visām ES dalībvalstīm, kandidātvalstīm, Eiropas ekonomikas zonas (EEZ), kā arī Rietumbalkānu valstīm. Citas trešās valstis var piedalīties pamatprogrammā, ja tas ir paredzēts divpusējos nolīgumos.

| 2.4 | Pamatprogrammas mērķis ir veicināt uzņēmumu, it īpaši MVU konkurētspēju, paātrināt jauninājumu radīšanu un ieviešanu, uzlabot to konkurētspēju tirgū, paātrināt informācijas sabiedrības attīstību, veicināt energoefektivitāti, kā arī jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.4

Pamatprogrammas mērķis ir veicināt uzņēmumu, it īpaši MVU konkurētspēju, paātrināt jauninājumu radīšanu un ieviešanu, uzlabot to konkurētspēju tirgū, paātrināt informācijas sabiedrības attīstību, veicināt energoefektivitāti, kā arī jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu.

| 2.5 | Pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 156. pantu, 157. panta 3. punktu, kā arī 175. panta 1. punktu, tiek izveidots visaptverošs un vienots juridiskais pamats īpašām Kopienas atbalsta programmām un citu Kopienas programmu attiecīgajām daļām tajās jomās, bez kurām nav iespējama produktivitātes paaugstināšana, jauninājumu radīšana un ieviešana, kā arī ilgtspējīga attīstība. Līdztekus paredzēta arī vides problēmu risināšana. Pamatprogramma ir veidota no trīs īpašām apakšprogrammām. |
| --- | --- |

2.5

Pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 156. pantu, 157. panta 3. punktu, kā arī 175. panta 1. punktu, tiek izveidots visaptverošs un vienots juridiskais pamats īpašām Kopienas atbalsta programmām un citu Kopienas programmu attiecīgajām daļām tajās jomās, bez kurām nav iespējama produktivitātes paaugstināšana, jauninājumu radīšana un ieviešana, kā arī ilgtspējīga attīstība. Līdztekus paredzēta arī vides problēmu risināšana. Pamatprogramma ir veidota no trīs īpašām apakšprogrammām.

| 2.6 | “Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma” veido ietvaru pasākumiem, kas veicina uzņēmējdarbības iniciatīvu, jauninājumu radīšanu un ieviešanu, kā arī konkurētspēju. Tā paredzēta gan augsto tehnoloģiju, gan tradicionālo ekonomikas nozaru uzņēmumiem. Paredzēts piešķirt lielāku finansējumu MVU atbalstam dibināšanas un izaugsmes posmā. Minētajā apakšprogrammā uzsvērta arī uzņēmumu sadarbība un jauninājumu, kā arī vides tehnoloģiju radīšanas un ieviešanas veicināšana. Minētās apakšprogrammas finansējums ir EUR 2.631 miljons. |
| --- | --- |

2.6

“Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma” veido ietvaru pasākumiem, kas veicina uzņēmējdarbības iniciatīvu, jauninājumu radīšanu un ieviešanu, kā arī konkurētspēju. Tā paredzēta gan augsto tehnoloģiju, gan tradicionālo ekonomikas nozaru uzņēmumiem. Paredzēts piešķirt lielāku finansējumu MVU atbalstam dibināšanas un izaugsmes posmā. Minētajā apakšprogrammā uzsvērta arī uzņēmumu sadarbība un jauninājumu, kā arī vides tehnoloģiju radīšanas un ieviešanas veicināšana. Minētās apakšprogrammas finansējums ir EUR 2.631 miljons.

| 2.7 | “IKT (informācijas un komunikāciju tehnoloģiju) politikas atbalsta programma” veicinās informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanu uzņēmumos, pārvaldē un uzņēmumos, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus. Ierosinātie pasākumi konkretizē un papildina jauno ES iniciatīvu “i2010”, kas turpmākajos gados veidos ietvaru vienotas Eiropas informācijas telpas izveidošanai, kā arī vienotā informācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu tirgus stiprināšanai. Minētās apakšprogrammas finansējums ir EUR 801,6 miljoni. |
| --- | --- |

2.7

“IKT (informācijas un komunikāciju tehnoloģiju) politikas atbalsta programma” veicinās informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanu uzņēmumos, pārvaldē un uzņēmumos, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus. Ierosinātie pasākumi konkretizē un papildina jauno ES iniciatīvu “i2010”, kas turpmākajos gados veidos ietvaru vienotas Eiropas informācijas telpas izveidošanai, kā arī vienotā informācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu tirgus stiprināšanai. Minētās apakšprogrammas finansējums ir EUR 801,6 miljoni.

| 2.8 | Programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” mērķis ir sekmēt enerģētikas nozares ilgstpējīgu attīstību, uzlabot energoapgādes drošību un sekmēt energoefektivitāti, samazināt atkarību no enerģijas importa un paaugstināt atjaunojamās enerģijas daļu bruto iekšzemes patēriņā līdz 12 %. Minētās apakšprogrammas prioritātes ir projekti ilgtspējīgu energotehnoloģiju veicināšanai un izplatīšanai, administratīvās struktūras uzlabošanai, vienotu informācijas tīklu veidošanai un vispārējās izpratnes paplašināšanai par ilgstpējīgu enerģijas izmantošanu. Komisijas izveidotā Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra turpinās darboties. Minētās apakšprogrammas kopējais finansējums ir EUR 780 miljoni. |
| --- | --- |

2.8

Programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” mērķis ir sekmēt enerģētikas nozares ilgstpējīgu attīstību, uzlabot energoapgādes drošību un sekmēt energoefektivitāti, samazināt atkarību no enerģijas importa un paaugstināt atjaunojamās enerģijas daļu bruto iekšzemes patēriņā līdz 12 %. Minētās apakšprogrammas prioritātes ir projekti ilgtspējīgu energotehnoloģiju veicināšanai un izplatīšanai, administratīvās struktūras uzlabošanai, vienotu informācijas tīklu veidošanai un vispārējās izpratnes paplašināšanai par ilgstpējīgu enerģijas izmantošanu. Komisijas izveidotā Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra turpinās darboties. Minētās apakšprogrammas kopējais finansējums ir EUR 780 miljoni.

| 2.9 | Pamatprogrammas īstenošana notiek saskaņā ar ikgadējām darba programmām, un paredzēts, ka Komisija būs atbildīga par to izpildi. Pārvaldības komitejām būs jāatbalsta pasākumu īstenošana dalībvalstu līmenī un jāpanāk attiecīgo valstu darbību saskaņotība. |
| --- | --- |

2.9

Pamatprogrammas īstenošana notiek saskaņā ar ikgadējām darba programmām, un paredzēts, ka Komisija būs atbildīga par to izpildi. Pārvaldības komitejām būs jāatbalsta pasākumu īstenošana dalībvalstu līmenī un jāpanāk attiecīgo valstu darbību saskaņotība.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Priekšlikums pamatprogrammai ir visaptverošs, un tas apvieno veselu virkni politiku un programmu. Komitejas piezīmes attiecas vienīgi uz tiem aspektiem, kas tai šķiet īpaši svarīgi, vai kuru apspriešanā, pēc Komitejas domām, jāņem vērā vēl citi viedokļi. |
| --- | --- |

3.1

Priekšlikums pamatprogrammai ir visaptverošs, un tas apvieno veselu virkni politiku un programmu. Komitejas piezīmes attiecas vienīgi uz tiem aspektiem, kas tai šķiet īpaši svarīgi, vai kuru apspriešanā, pēc Komitejas domām, jāņem vērā vēl citi viedokļi.

| 3.2 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka pamatprogramma ir nozīmīgs solis, lai radītu to pasākumu sinerģiju, kas veicina uzņēmumu konkurētspēju un novatoriskās iespējas, kā arī ilgtspējīgu attīstību. Ierosinātie pasākumi un instrumenti var būtiski ietekmēt sociālās kohēzijas stiprināšanu, ekonomikas ilgtspējīgas attīstības veicināšanu un Lisabonas stratēģijā izvirzīto izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu. Tāpēc ir loģiski, ka priekšlikumā par rīcības plānu Lisabonas stratēģijas pārskatīšanai Kopienas līmenī (KOM(2005) 330) Komisija uzsver, ka minētā Pamatprogramma ir būtiska Kopienas politikas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka pamatprogramma ir nozīmīgs solis, lai radītu to pasākumu sinerģiju, kas veicina uzņēmumu konkurētspēju un novatoriskās iespējas, kā arī ilgtspējīgu attīstību. Ierosinātie pasākumi un instrumenti var būtiski ietekmēt sociālās kohēzijas stiprināšanu, ekonomikas ilgtspējīgas attīstības veicināšanu un Lisabonas stratēģijā izvirzīto izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu. Tāpēc ir loģiski, ka priekšlikumā par rīcības plānu Lisabonas stratēģijas pārskatīšanai Kopienas līmenī (KOM(2005) 330) Komisija uzsver, ka minētā Pamatprogramma ir būtiska Kopienas politikas sastāvdaļa.

| 3.3 | V. Kok vadībā izstrādātais augsta līmeņa darba grupas ziņojumā, kas tika pieņemts 2004. gadā, norādīti svarīgākie nosacījumi, kas būtiski ietekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju. Minētajā ziņojumā izteikts pamatots ierosinājums tālāk attīstīt zināšanu sabiedrību, pabeigt vienotā tirgus izveidi, uzlabot ekonomisko klimatu, modernizēt darba tirgu, tajā skaitā īstenojot “mūžizglītības” un “aktīva dzīvesveida vecumdienās” stratēģiju, kā arī veicināt ekoloģisko ilgtspējību. Komiteja uzskata, ka tieši dalībvalstu pienākums ir darīt visu iespējamo, lai radītu piemērotu vidi uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai. Komiteja uzskata, ka ES atbalsta programmas būtiski un efektīvi papildina dalībvalstu darbību iepriekš minētajā jomā. Šajā ziņā īpaša nozīme ir ne tikai Pamatprogrammai, bet arī Pētniecības pamatprogrammai, “mūžizglītības” stratēģijai un struktūrfondiem. |
| --- | --- |

3.3

V. Kok vadībā izstrādātais augsta līmeņa darba grupas ziņojumā, kas tika pieņemts 2004. gadā, norādīti svarīgākie nosacījumi, kas būtiski ietekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju. Minētajā ziņojumā izteikts pamatots ierosinājums tālāk attīstīt zināšanu sabiedrību, pabeigt vienotā tirgus izveidi, uzlabot ekonomisko klimatu, modernizēt darba tirgu, tajā skaitā īstenojot “mūžizglītības” un “aktīva dzīvesveida vecumdienās” stratēģiju, kā arī veicināt ekoloģisko ilgtspējību. Komiteja uzskata, ka tieši dalībvalstu pienākums ir darīt visu iespējamo, lai radītu piemērotu vidi uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai. Komiteja uzskata, ka ES atbalsta programmas būtiski un efektīvi papildina dalībvalstu darbību iepriekš minētajā jomā. Šajā ziņā īpaša nozīme ir ne tikai Pamatprogrammai, bet arī Pētniecības pamatprogrammai, “mūžizglītības” stratēģijai un struktūrfondiem.

| 3.4 | Uzņēmumi paplašina savas novatoriskās iespējas, ne tikai izmantojot tehnoloģiskā progresa sasniegumus. Jauninājumu radīšanu un ieviešanu veicina arī uzņēmējdarbības gara nostiprināšanās attiecīgās valsts sabiedrībā un kultūrā, padziļinātas vadības zinības, atbildīga uzņēmumu vadīšana un pārrobežu darbības. Izvirzot Pamatprogrammas mērķus, būtu nepareizi jauninājumu jēdzienu traktēt pārāk šauri un tāpēc neizmantot iespējas lielākai izaugsmei, nodarbinātībai un sociālai kohēzijai. Uzņēmumi ir galvenie inovācijas procesa dalībnieki, šī procesa īstenošanā ir atbilstoši jāpiedalās darba devējiem un darbiniekiem. |
| --- | --- |

3.4

Uzņēmumi paplašina savas novatoriskās iespējas, ne tikai izmantojot tehnoloģiskā progresa sasniegumus. Jauninājumu radīšanu un ieviešanu veicina arī uzņēmējdarbības gara nostiprināšanās attiecīgās valsts sabiedrībā un kultūrā, padziļinātas vadības zinības, atbildīga uzņēmumu vadīšana un pārrobežu darbības. Izvirzot Pamatprogrammas mērķus, būtu nepareizi jauninājumu jēdzienu traktēt pārāk šauri un tāpēc neizmantot iespējas lielākai izaugsmei, nodarbinātībai un sociālai kohēzijai. Uzņēmumi ir galvenie inovācijas procesa dalībnieki, šī procesa īstenošanā ir atbilstoši jāpiedalās darba devējiem un darbiniekiem.

| 3.5 | Jauninājumi rodas cilvēku prātos. Augsts izglītības un apmācības līmenis ir priekšnosacījums ilgtspējīgai novatorisko iespēju uzlabošanai Eiropas Savienībā. Darba devēju, darba ņēmēju, valdību, augstskolu un skolu, kā arī citu iesaistīto institūciju kopīgs pienākums ir turpināt palielināt mūsu sabiedrības jauninājumu radīšanas un ieviešanas potenciālu. Attiecīgo valstu pūliņus zināšanu sabiedrības veidošanā vislabāk papildina pārrobežu projekti. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ES mērķtiecīgi atbalsta izglītību un apmācību, tajā skaitā īstenojot Kopienas programmas “Sokrates” (vispārējās izglītības jomā), “Tempus” (augstākās izglītības jomā) un “Leonardo da Vinci” (arodizglītības jomā). Uzņēmumu novatorisko iespēju uzlabošanā un Pamatprogrammas veiksmīgā īstenošanā svarīga nozīme var būt arī integrētajai rīcības programmai izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

3.5

Jauninājumi rodas cilvēku prātos. Augsts izglītības un apmācības līmenis ir priekšnosacījums ilgtspējīgai novatorisko iespēju uzlabošanai Eiropas Savienībā. Darba devēju, darba ņēmēju, valdību, augstskolu un skolu, kā arī citu iesaistīto institūciju kopīgs pienākums ir turpināt palielināt mūsu sabiedrības jauninājumu radīšanas un ieviešanas potenciālu. Attiecīgo valstu pūliņus zināšanu sabiedrības veidošanā vislabāk papildina pārrobežu projekti. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ES mērķtiecīgi atbalsta izglītību un apmācību, tajā skaitā īstenojot Kopienas programmas “Sokrates” (vispārējās izglītības jomā), “Tempus” (augstākās izglītības jomā) un “Leonardo da Vinci” (arodizglītības jomā). Uzņēmumu novatorisko iespēju uzlabošanā un Pamatprogrammas veiksmīgā īstenošanā svarīga nozīme var būt arī integrētajai rīcības programmai izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā no 2007. līdz 2013. gadam.

| 3.6 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot uzņēmumu novatoriskās iespējas un konkurētspēju, uzlabojot tiesību aktu kvalitāti un regulāri pārbaudot, vai spēkā esošie tiesību akti pārmērīgi neapgrūtina uzņēmumu darbību. Īpaši svarīgi ir efektīvi novērtēt jebkura jauna regulējuma ietekmi. Veicot ietekmes novērtējumu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Konkurētspējas padomi un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot uzņēmumu novatoriskās iespējas un konkurētspēju, uzlabojot tiesību aktu kvalitāti un regulāri pārbaudot, vai spēkā esošie tiesību akti pārmērīgi neapgrūtina uzņēmumu darbību. Īpaši svarīgi ir efektīvi novērtēt jebkura jauna regulējuma ietekmi. Veicot ietekmes novērtējumu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Konkurētspējas padomi un Eiropas Parlamentu.

| 3.7 | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ES horizontālie un koordinējošie pasākumi var radīt lielu pievienoto vērtību. Īpaši svarīgi būs sniegt uzņēmumiem pēc iespējas praktiskāku informāciju un vienkāršot piekļuvi Pamatprogrammas pasākumiem un instrumentiem. |
| --- | --- |

3.7

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ES horizontālie un koordinējošie pasākumi var radīt lielu pievienoto vērtību. Īpaši svarīgi būs sniegt uzņēmumiem pēc iespējas praktiskāku informāciju un vienkāršot piekļuvi Pamatprogrammas pasākumiem un instrumentiem.

| 3.8 | Komiteja atbalsta Komisijas mērķi ar minēto pamatprogrammu sniegt atbalstu ne tikai augsto tehnoloģiju nozarēm, bet arī tradicionālajām ekonomikas nozarēm. Ja minētajām nozarēm tiks radīti apstākļi konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanai, tieši tām būs liela ietekme nodarbinātības palielināšanā un sociālās kohēzijas stiprināšanā. Arī pakalpojumu un loģistikas nozarēs ir lielas iespējas radīt un ieviest jauninājumus. |
| --- | --- |

3.8

Komiteja atbalsta Komisijas mērķi ar minēto pamatprogrammu sniegt atbalstu ne tikai augsto tehnoloģiju nozarēm, bet arī tradicionālajām ekonomikas nozarēm. Ja minētajām nozarēm tiks radīti apstākļi konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanai, tieši tām būs liela ietekme nodarbinātības palielināšanā un sociālās kohēzijas stiprināšanā. Arī pakalpojumu un loģistikas nozarēs ir lielas iespējas radīt un ieviest jauninājumus.

| 3.9 | Lai minētā programma radītu pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību gan reģionos, gan atsevišķās nozarēs, Komiteja lūdz Komisiju nesašaurināt pamatprogrammas mērķgrupu definīciju. Arī kooperatīvi, savstarpēji saistīti uzņēmumi un savstarpējās sabiedrības (“mutuals”), kā arī jaunizveidoti novatoriski uzņēmumi un mikrouzņēmumi var veicināt ES konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanu. Piemēram, attiecinot pamatprogrammu arī uz kooperatīviem, iespējams izmantot to lieluma radītās priekšrocības, kas pozitīvi ietekmē to piekļuvi tirgum (tajā skaitā piedalīšanos lielākos valsts izsludinātos konkursos), stāvokli tirgū, vadošā personāla potenciāla attīstību, kvalifikācijas celšanu un pētniecības iespējas. Noteicošajam kritērijam, kas nosaka attiecīgās mērķgrupas piekļuvi pamatprogrammas projektiem, jābūt tās spējai izstrādāt konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanas plānus, kurus ir vērts atbalstīt. Fondi, apvienības, kā arī rūpniecības un tirdzniecības kameras pilda nozīmīgu starpnieka lomu, iepazīstinot ar pamatprogrammu. |
| --- | --- |

3.9

Lai minētā programma radītu pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību gan reģionos, gan atsevišķās nozarēs, Komiteja lūdz Komisiju nesašaurināt pamatprogrammas mērķgrupu definīciju. Arī kooperatīvi, savstarpēji saistīti uzņēmumi un savstarpējās sabiedrības (“mutuals”), kā arī jaunizveidoti novatoriski uzņēmumi un mikrouzņēmumi var veicināt ES konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanu. Piemēram, attiecinot pamatprogrammu arī uz kooperatīviem, iespējams izmantot to lieluma radītās priekšrocības, kas pozitīvi ietekmē to piekļuvi tirgum (tajā skaitā piedalīšanos lielākos valsts izsludinātos konkursos), stāvokli tirgū, vadošā personāla potenciāla attīstību, kvalifikācijas celšanu un pētniecības iespējas. Noteicošajam kritērijam, kas nosaka attiecīgās mērķgrupas piekļuvi pamatprogrammas projektiem, jābūt tās spējai izstrādāt konkurētspējas un novatorisko iespēju uzlabošanas plānus, kurus ir vērts atbalstīt. Fondi, apvienības, kā arī rūpniecības un tirdzniecības kameras pilda nozīmīgu starpnieka lomu, iepazīstinot ar pamatprogrammu.

| 3.10 | Tā kā budžeta situācija dalībvalstīs un Eiropas līmenī ir saspringta, pamatprogrammas finansējums ir ierobežots. Komiteja uzskata, ka nākamajā finanšu plānā, par kuru lēmums vēl tiks pieņemts, minētajai programmai jāpiešķir pietiekams finansējums. Vienlaikus jānodrošina iespējami mērķtiecīga, efektīva un uz konkrētu rezultātu sasniegšanu vērsta līdzekļu izlietošana mērķgrupu interesēs. Komisijai vajadzētu pārbaudīt, cik daudz no minētās programmas pārvaldībai paredzētajiem līdzekļiem var izmantot projektu finansēšanai. |
| --- | --- |

3.10

Tā kā budžeta situācija dalībvalstīs un Eiropas līmenī ir saspringta, pamatprogrammas finansējums ir ierobežots. Komiteja uzskata, ka nākamajā finanšu plānā, par kuru lēmums vēl tiks pieņemts, minētajai programmai jāpiešķir pietiekams finansējums. Vienlaikus jānodrošina iespējami mērķtiecīga, efektīva un uz konkrētu rezultātu sasniegšanu vērsta līdzekļu izlietošana mērķgrupu interesēs. Komisijai vajadzētu pārbaudīt, cik daudz no minētās programmas pārvaldībai paredzētajiem līdzekļiem var izmantot projektu finansēšanai.

| 3.11 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izvērtēt jau uzsākto programmu īstenošanas pieredzi, novērst iespējamos trūkumus un pamatprogrammas īstenošanā pamatoties uz pārbaudītu praksi. Visām iesaistītajām pusēm izprotama “salīdzinošā novērtēšana” un “pārraudzība” veicinās veiksmīgu pamatprogrammas īstenošanu. Atziņas, kas veicina Pamatprogrammas optimizāciju, jāņem vērā savlaicīgi, izstrādājot ikgadējos darba plānus. Komisijai un programmu īstenošanā iesaistītajām struktūrvienībām kritiski jāizvērtē, vai Pamatprogrammas izvērtējums termiņa vidū neliecina par to, ka jāveic izmaiņas. Turklāt jāņem vērā uzņēmumu un citu mērķgrupu pieredze. Taču minētais process nekādā gadījumā nedrīkst traucēt visu projektos iesaistīto pušu turpmākās darbības plānošanu. |
| --- | --- |

3.11

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izvērtēt jau uzsākto programmu īstenošanas pieredzi, novērst iespējamos trūkumus un pamatprogrammas īstenošanā pamatoties uz pārbaudītu praksi. Visām iesaistītajām pusēm izprotama “salīdzinošā novērtēšana” un “pārraudzība” veicinās veiksmīgu pamatprogrammas īstenošanu. Atziņas, kas veicina Pamatprogrammas optimizāciju, jāņem vērā savlaicīgi, izstrādājot ikgadējos darba plānus. Komisijai un programmu īstenošanā iesaistītajām struktūrvienībām kritiski jāizvērtē, vai Pamatprogrammas izvērtējums termiņa vidū neliecina par to, ka jāveic izmaiņas. Turklāt jāņem vērā uzņēmumu un citu mērķgrupu pieredze. Taču minētais process nekādā gadījumā nedrīkst traucēt visu projektos iesaistīto pušu turpmākās darbības plānošanu.

| 3.12 | Komiteja uzskata, ka ļoti liela nozīme ir tam, lai dalībvalstis apzinātos, ka pamatprogramma “papildina” to darbības attiecīgajā jomā. Neraugoties uz Eiropas Savienības piešķirto finansējumu, dalībvalstīm obligāti jāturpina savu atbalsta pasākumu īstenošana plānotajā apjomā. Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jāīsteno saskaņotais mērķis — novirzīt trīs procentus no iekšzemes kopprodukta pētniecībai un attīstībai. Pamatprogrammas īstenošana nekādā gadījumā nenozīmē, ka dalībvalstis drīkst mazināt pūliņus iepriekš minētā mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

3.12

Komiteja uzskata, ka ļoti liela nozīme ir tam, lai dalībvalstis apzinātos, ka pamatprogramma “papildina” to darbības attiecīgajā jomā. Neraugoties uz Eiropas Savienības piešķirto finansējumu, dalībvalstīm obligāti jāturpina savu atbalsta pasākumu īstenošana plānotajā apjomā. Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jāīsteno saskaņotais mērķis — novirzīt trīs procentus no iekšzemes kopprodukta pētniecībai un attīstībai. Pamatprogrammas īstenošana nekādā gadījumā nenozīmē, ka dalībvalstis drīkst mazināt pūliņus iepriekš minētā mērķa sasniegšanā.

| 3.13 | Komisija pamatoti norāda, ka pamatprogrammas instrumentiem un pasākumiem, kā arī citām ES programmām un iniciatīvām jābūt cieši saistītām. Pamatprogrammas saistība ar 7. Pētniecības pamatprogrammu, “mūžizglītības” stratēģiju un struktūrpolitikas programmām ir īpaši nozīmīga. Komisijai būtu jāpanāk visu iesaistīto ģenerāldirektorātu izvirzīto mērķu vienotība. Visu iesaistīto iestāžu darbībām un lēmumiem jābūt pārredzamiem. ES un dalībvalstu, kā arī ekonomikas, zinātnes un pārvaldes horizontālo un vertikālo sinerģiju izdosies panākt tikai tad, ja minēto programmu svarīgākās satura un organizatoriskās prioritātes būs labi saskaņotas. |
| --- | --- |

3.13

Komisija pamatoti norāda, ka pamatprogrammas instrumentiem un pasākumiem, kā arī citām ES programmām un iniciatīvām jābūt cieši saistītām. Pamatprogrammas saistība ar 7. Pētniecības pamatprogrammu, “mūžizglītības” stratēģiju un struktūrpolitikas programmām ir īpaši nozīmīga. Komisijai būtu jāpanāk visu iesaistīto ģenerāldirektorātu izvirzīto mērķu vienotība. Visu iesaistīto iestāžu darbībām un lēmumiem jābūt pārredzamiem. ES un dalībvalstu, kā arī ekonomikas, zinātnes un pārvaldes horizontālo un vertikālo sinerģiju izdosies panākt tikai tad, ja minēto programmu svarīgākās satura un organizatoriskās prioritātes būs labi saskaņotas.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Īstenojot pamatprogrammu, mēķgrupām jānodrošina vienkārša piekļuve tajā paredzētajām programmām. Iepriekš tas ne vienmēr pilnībā izdevās. Līdzekļu piešķiršanai jābūt efektīvai, pamatotai ar praktiskām vajadzībām un tā nedrīkst būt saistīta ar pārāk lieliem birokrātiskiem šķēršļiem (tajā skaitā saistībā ar pārskatu sniegšanu un dokumentāciju). |
| --- | --- |

4.1

Īstenojot pamatprogrammu, mēķgrupām jānodrošina vienkārša piekļuve tajā paredzētajām programmām. Iepriekš tas ne vienmēr pilnībā izdevās. Līdzekļu piešķiršanai jābūt efektīvai, pamatotai ar praktiskām vajadzībām un tā nedrīkst būt saistīta ar pārāk lieliem birokrātiskiem šķēršļiem (tajā skaitā saistībā ar pārskatu sniegšanu un dokumentāciju).

| 4.2 | Komisijai ar saskaņotas pieejas palīdzību pamatprogramma jāpārvalda efektīvi un atbilstoši lietotāju interesēm. Visiem pamatprogrammas īstenošanā iesaistītajiem dalībniekiem ir ļoti svarīgi, lai tie varētu droši plānot savu turpmāko darbību un lai tiktu nodrošināta pārredzamība. Ārējas aģentūras izveidošana, kuras pārziņā būtu programmu administratīvie jautājumi, būtu lietderīga tikai tādā gadījumā, ja tādā veidā varētu būtiski vienkāršot administratīvās procedūras un samazināt izmaksas. |
| --- | --- |

4.2

Komisijai ar saskaņotas pieejas palīdzību pamatprogramma jāpārvalda efektīvi un atbilstoši lietotāju interesēm. Visiem pamatprogrammas īstenošanā iesaistītajiem dalībniekiem ir ļoti svarīgi, lai tie varētu droši plānot savu turpmāko darbību un lai tiktu nodrošināta pārredzamība. Ārējas aģentūras izveidošana, kuras pārziņā būtu programmu administratīvie jautājumi, būtu lietderīga tikai tādā gadījumā, ja tādā veidā varētu būtiski vienkāršot administratīvās procedūras un samazināt izmaksas.

| 4.3 | Komisijas pakļautībā esošajam “MVU novērošanas centram” vēl vairāk jāveicina Pamatprogrammas īstenošana. Tas palīdzētu vēl vairāk uzlabot zināšanu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm, starp uzņēmumiem, kā arī starp ekonomiku, zinātni un pārvaldi. Jāpārbauda MVU novērošanas centra ziņojumu praktiskā pielietojamība un tas, cik tie ir nozīmīgi attiecīgajām mērķgrupām. Būtu lietderīgi minētajam novērošanas centram noteikti tādus uzdevumus, kas ļautu skaidri saskatīt katras mērķgrupas devumu (saskaņā ar 3.9. punktu). |
| --- | --- |

4.3

Komisijas pakļautībā esošajam “MVU novērošanas centram” vēl vairāk jāveicina Pamatprogrammas īstenošana. Tas palīdzētu vēl vairāk uzlabot zināšanu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm, starp uzņēmumiem, kā arī starp ekonomiku, zinātni un pārvaldi. Jāpārbauda MVU novērošanas centra ziņojumu praktiskā pielietojamība un tas, cik tie ir nozīmīgi attiecīgajām mērķgrupām. Būtu lietderīgi minētajam novērošanas centram noteikti tādus uzdevumus, kas ļautu skaidri saskatīt katras mērķgrupas devumu (saskaņā ar 3.9. punktu).

4.4   “Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma”.

| 4.4.1 | MVU un novatoriskiem mikrouzņēmumiem iespējas piekļūt kapitālam joprojām ir ļoti ierobežotas, kaut arī minētā problēma ir zināma jau daudzus gadus. Tāpēc ir jārīkojas nekavējoties. Minētajā programmā paredzētajiem finanšu instrumentiem ir izšķiroša nozīme, lai veiksmīgi īstenotu Eiropas uzņēmumu politiku. Komiteja uzskata, ka tiem būs ievērojama mobilizējoša ietekme un sviras efekts. |
| --- | --- |

4.4.1

MVU un novatoriskiem mikrouzņēmumiem iespējas piekļūt kapitālam joprojām ir ļoti ierobežotas, kaut arī minētā problēma ir zināma jau daudzus gadus. Tāpēc ir jārīkojas nekavējoties. Minētajā programmā paredzētajiem finanšu instrumentiem ir izšķiroša nozīme, lai veiksmīgi īstenotu Eiropas uzņēmumu politiku. Komiteja uzskata, ka tiem būs ievērojama mobilizējoša ietekme un sviras efekts.

| 4.4.2 | Komiteja atbalsta līdzekļu piešķiršanu piemērotiem finanšu starpniekiem, lai samazinātu finansēšanas izmaksas (tajā skaitā arī personāla un administratīvās izmaksas) un finansēšanas risku. Paredzēts, ka “straujas izaugsmes un jauninājumu mehānisms MVU (GIF)”, “MVU garantiju (MVUG) mehānisms” un “kapacitātes palielināšanas metode (CBS)” atvieglos uzņēmumiem finansējumu no aizdevumiem un piekļuvi riska kapitālam. Kredītu piešķiršana novatoriskiem MVU un mikrouzņēmumiem, it īpaši dibināšanas un izaugsmes posmā, uzlabos to izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Jārada iespējas, lai piemērotiem projektiem varētu piešķirt arī mazos kredītus un mikrokredītus. |
| --- | --- |

4.4.2

Komiteja atbalsta līdzekļu piešķiršanu piemērotiem finanšu starpniekiem, lai samazinātu finansēšanas izmaksas (tajā skaitā arī personāla un administratīvās izmaksas) un finansēšanas risku. Paredzēts, ka “straujas izaugsmes un jauninājumu mehānisms MVU (GIF)”, “MVU garantiju (MVUG) mehānisms” un “kapacitātes palielināšanas metode (CBS)” atvieglos uzņēmumiem finansējumu no aizdevumiem un piekļuvi riska kapitālam. Kredītu piešķiršana novatoriskiem MVU un mikrouzņēmumiem, it īpaši dibināšanas un izaugsmes posmā, uzlabos to izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Jārada iespējas, lai piemērotiem projektiem varētu piešķirt arī mazos kredītus un mikrokredītus.

| 4.4.3 | Komiteja ierosina pārrobežu darbību uzsākšanu un paplašināšanu uzskatīt par Eiropas politikas neatņemamu sastāvdaļu, kā arī par svarīgu MVU stratēģiju, lai uzlabotu konkurētspēju un novatoriskās iespējas. Visiem programmā paredzētajiem pasākumiem un instrumentiem jāatbilst iepriekš minētajam mērķim. Pārrobežu sadarbības jomā Komisijai aktīvi jāatbalsta uzņēmumi ar kooperācijas biržu, praktiskas informācijas un citu piemērotu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

4.4.3

Komiteja ierosina pārrobežu darbību uzsākšanu un paplašināšanu uzskatīt par Eiropas politikas neatņemamu sastāvdaļu, kā arī par svarīgu MVU stratēģiju, lai uzlabotu konkurētspēju un novatoriskās iespējas. Visiem programmā paredzētajiem pasākumiem un instrumentiem jāatbilst iepriekš minētajam mērķim. Pārrobežu sadarbības jomā Komisijai aktīvi jāatbalsta uzņēmumi ar kooperācijas biržu, praktiskas informācijas un citu piemērotu pasākumu palīdzību.

| 4.4.4 | Situācija saistībā ar Eiropas atbalsta piešķiršanu un minētās jomas tiesiskais regulējums ir sarežģīts, tāpēc uzņēmumiem un pārējām mērķgrupām jāsniedz nepieciešamā informācija un konsultācijas. Tas vislabāk izdarāms, izveidojot efektīvu Eiropas mēroga informācijas kanālu tīklu. Pateicoties tam, iedzīvotājiem un uzņēmumiem varētu sniegt izsmeļošāku informāciju par pievienoto vērtību, ko rada Eiropas līmenī īstenotās programmas un projekti, un tas atbilstu arī jaunajai ES komunikācijas stratēģijai. |
| --- | --- |

4.4.4

Situācija saistībā ar Eiropas atbalsta piešķiršanu un minētās jomas tiesiskais regulējums ir sarežģīts, tāpēc uzņēmumiem un pārējām mērķgrupām jāsniedz nepieciešamā informācija un konsultācijas. Tas vislabāk izdarāms, izveidojot efektīvu Eiropas mēroga informācijas kanālu tīklu. Pateicoties tam, iedzīvotājiem un uzņēmumiem varētu sniegt izsmeļošāku informāciju par pievienoto vērtību, ko rada Eiropas līmenī īstenotās programmas un projekti, un tas atbilstu arī jaunajai ES komunikācijas stratēģijai.

| 4.4.5 | Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai plānotā atlases konkursa “tīkla dalībniekiem, kas sniedz uzņēmumu un jauninājumu atbalsta pakalpojumus” noteikumi būtu pārredzami un lai tajā varētu piedalīties visas tās reģionālās un nozaru organizācijas, kas, pateicoties savai struktūrai un piedāvāto pakalpojumu klāstam, tūliņ spēj sniegt uzņēmumiem nepieciešamo atbalstu. Šajā sakarā Komisijai ir ieteicams ievērot pastāvošā Euro Info centra, Inovāciju rosināšanas centra (IRC) un Biznesa inovācijas centra (BIC) sniegtās atsauksmes. |
| --- | --- |

4.4.5

Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai plānotā atlases konkursa “tīkla dalībniekiem, kas sniedz uzņēmumu un jauninājumu atbalsta pakalpojumus” noteikumi būtu pārredzami un lai tajā varētu piedalīties visas tās reģionālās un nozaru organizācijas, kas, pateicoties savai struktūrai un piedāvāto pakalpojumu klāstam, tūliņ spēj sniegt uzņēmumiem nepieciešamo atbalstu. Šajā sakarā Komisijai ir ieteicams ievērot pastāvošā Euro Info centra, Inovāciju rosināšanas centra (IRC) un Biznesa inovācijas centra (BIC) sniegtās atsauksmes.

4.5   “IKT (informācijas un komunikāciju tehnoloģiju) politikas atbalsta programma”.

| 4.5.1 | Komiteja atzinīgi vērtē minētās programmas stratēģisko virzību, kas paredz atbalstīt IKT politikas īstenošanu. Minētā nozare noteicoši ietekmē nepieciešamo produktivitātes palielināšanu visās ekonomikas nozarēs. Paredzams, ka ierosinātie pasākumi radīs ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

4.5.1

Komiteja atzinīgi vērtē minētās programmas stratēģisko virzību, kas paredz atbalstīt IKT politikas īstenošanu. Minētā nozare noteicoši ietekmē nepieciešamo produktivitātes palielināšanu visās ekonomikas nozarēs. Paredzams, ka ierosinātie pasākumi radīs ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību.

| 4.5.2 | Atbalsts Eiropas informācijas sabiedrības veidošanai veicinās ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, stiprinās Eiropas sabiedrisko un sociālo integrāciju, kā arī uzlabos pilsoņu dzīves kvalitāti. Īstenojot minēto programmu, īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai visi uzņēmumi — arī tradicionālo ekonomikas nozaru uzņēmumi — varētu tajā piedalīties. |
| --- | --- |

4.5.2

Atbalsts Eiropas informācijas sabiedrības veidošanai veicinās ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, stiprinās Eiropas sabiedrisko un sociālo integrāciju, kā arī uzlabos pilsoņu dzīves kvalitāti. Īstenojot minēto programmu, īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai visi uzņēmumi — arī tradicionālo ekonomikas nozaru uzņēmumi — varētu tajā piedalīties.

| 4.5.3 | Projekti noteikta mērķa sasniegšanai, apvienotas darbības, kā arī pārrobežu tīklu un klasteru izveidošana un paplašināšana var veicināt tehnoloģiju nodošanu un novatorisku un tirgus prasībām atbilstošu IKT risinājumu piemērošanu. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka paredzēts izstrādāt kopējas tehniskās specifikācijas un rīcības plānus, lai atvieglotu valsts pasūtījumu piešķiršanu minētajā nozarē. |
| --- | --- |

4.5.3

Projekti noteikta mērķa sasniegšanai, apvienotas darbības, kā arī pārrobežu tīklu un klasteru izveidošana un paplašināšana var veicināt tehnoloģiju nodošanu un novatorisku un tirgus prasībām atbilstošu IKT risinājumu piemērošanu. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka paredzēts izstrādāt kopējas tehniskās specifikācijas un rīcības plānus, lai atvieglotu valsts pasūtījumu piešķiršanu minētajā nozarē.

| 4.5.4 | IKT politikas atbalsta programmas struktūra un programmātiskā ievirze būtu pēc iespējas ciešāk jāsaskaņo ar iniciatīvu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (KOM(2005) 229). Par iepriekš minēto iniciatīvu “i2010” Komiteja gatavo atsevišķu atzinumu. |
| --- | --- |

4.5.4

IKT politikas atbalsta programmas struktūra un programmātiskā ievirze būtu pēc iespējas ciešāk jāsaskaņo ar iniciatīvu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (KOM(2005) 229). Par iepriekš minēto iniciatīvu “i2010” Komiteja gatavo atsevišķu atzinumu.

4.6   Programma “Saprātīga enerģija Eiropai”.

| 4.6.1 | Komiteja atzinīgi vērtē ierosinātās programmas stratēģisko ievirzi. Energoefektivitāte, atjaunojamo enerģiju izmantošanas veicināšana un energoapgādes diversifikācija ir būtiski svarīgas ilgtspējīgai ekonomiskai attīstībai un vides aizsardzība Eiropā.. Programmai jāpalīdz izmantot visu enerģētikas nozares novatorisko potenciālu, arī tādās jomās kā sistēmu tehnoloģijas un enerģijas pārveide. |
| --- | --- |

4.6.1

Komiteja atzinīgi vērtē ierosinātās programmas stratēģisko ievirzi. Energoefektivitāte, atjaunojamo enerģiju izmantošanas veicināšana un energoapgādes diversifikācija ir būtiski svarīgas ilgtspējīgai ekonomiskai attīstībai un vides aizsardzība Eiropā.. Programmai jāpalīdz izmantot visu enerģētikas nozares novatorisko potenciālu, arī tādās jomās kā sistēmu tehnoloģijas un enerģijas pārveide.

| 4.6.2 | Tirgus orientētas tehnoloģijas un konkurētspējīgi produkti būs svarīgākie rādītāji, kas ļaus spriest par to, vai programmas mērķus ir izdevies sasniegt. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka atbalsts tiks piešķirts tādiem projektiem, kas atvieglo jauninājumu pārvēršanu realizējamos produktos. Šādas darbības tomēr var būt lietderīgas tikai jauninājumu ieviešanas procesa sākumposmā. Principā vislabākās tehnoloģijas un konkurētspējīgus produktus vai pakalpojumus iespējams attīstīt vienīgi konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

4.6.2

Tirgus orientētas tehnoloģijas un konkurētspējīgi produkti būs svarīgākie rādītāji, kas ļaus spriest par to, vai programmas mērķus ir izdevies sasniegt. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka atbalsts tiks piešķirts tādiem projektiem, kas atvieglo jauninājumu pārvēršanu realizējamos produktos. Šādas darbības tomēr var būt lietderīgas tikai jauninājumu ieviešanas procesa sākumposmā. Principā vislabākās tehnoloģijas un konkurētspējīgus produktus vai pakalpojumus iespējams attīstīt vienīgi konkurences apstākļos.

| 4.6.3 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt resursus saudzējošu enerģijas avotu izmantošanu un attiecīgas informācijas izplatīšanu. Minētās darbības jāvērš ne tikai uz speciālistu aprindām, bet arī uz sabiedrību kopumā. Svarīga iepriekš minētā procesa sastāvdaļa ir pašreiz īstenotā kampaņa “Ilgtspējīga enerģija Eiropai”. Tai jāsekmē paraugprakses izplatīšana un jāuzlabo sabiedrības informētība par energoefektivitāti un vides aizsardzību. Komiteja nešaubās, ka minētā kampaņa un programma “Saprātīga enerģija Eiropai” viena otru veiksmīgi papildina. |
| --- | --- |

4.6.3

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt resursus saudzējošu enerģijas avotu izmantošanu un attiecīgas informācijas izplatīšanu. Minētās darbības jāvērš ne tikai uz speciālistu aprindām, bet arī uz sabiedrību kopumā. Svarīga iepriekš minētā procesa sastāvdaļa ir pašreiz īstenotā kampaņa “Ilgtspējīga enerģija Eiropai”. Tai jāsekmē paraugprakses izplatīšana un jāuzlabo sabiedrības informētība par energoefektivitāti un vides aizsardzību. Komiteja nešaubās, ka minētā kampaņa un programma “Saprātīga enerģija Eiropai” viena otru veiksmīgi papildina.

5.   Galīgie ieteikumi.

| 5.1 | Komiteja rosina Komisiju vēl pārskatāmāk izklāstīt Pamatprogrammas mērķus un struktūru. Labs piemērs ir plānoto izpildes pasākumu uzskaitījums Pamatprogrammas 6. pantā. Līdzīgā veidā varētu iepazīstināt ar atsevišķajām programmām un instrumentiem. Tādējādi Pamatprogramma būtu mērķgrupām labāk saprotama. Minētajā procesā vajadzētu iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja rosina Komisiju vēl pārskatāmāk izklāstīt Pamatprogrammas mērķus un struktūru. Labs piemērs ir plānoto izpildes pasākumu uzskaitījums Pamatprogrammas 6. pantā. Līdzīgā veidā varētu iepazīstināt ar atsevišķajām programmām un instrumentiem. Tādējādi Pamatprogramma būtu mērķgrupām labāk saprotama. Minētajā procesā vajadzētu iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

| 5.2 | Komiteja pauž cerību, ka daudzo programmu un atsevišķo pasākumu konsolidācija radīs pievienoto vērtību. Tas izdosies tikai tādā gadījumā, ja tiks panākta optimāla koordinācija, atsevišķo pasākumu vienotība un saskaņotība ar citām attiecīgajām ES programmām. Tas galvenokārt ir Komisijas un programmas pārvaldes struktūrvienību uzdevums. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja pauž cerību, ka daudzo programmu un atsevišķo pasākumu konsolidācija radīs pievienoto vērtību. Tas izdosies tikai tādā gadījumā, ja tiks panākta optimāla koordinācija, atsevišķo pasākumu vienotība un saskaņotība ar citām attiecīgajām ES programmām. Tas galvenokārt ir Komisijas un programmas pārvaldes struktūrvienību uzdevums.

| 5.3 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Pamatprogramma ir vērsta uz galvenajiem ES ekonomikas, sociālās, vides aizsardzības un enerģētikas politikas mērķiem. Īstenojot programmu, ir svarīgi, lai ikgadējās darba programmas tiktu izstrādātas atbilstoši praksei un, nepārprotami ņemot vērā mērķgrupu, it īpaši novatorisko uzņēmumu intereses. To var panākt tikai, atbilstoši iesaistot mērķgrupas jau programmu plānošanas procesā. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Pamatprogramma ir vērsta uz galvenajiem ES ekonomikas, sociālās, vides aizsardzības un enerģētikas politikas mērķiem. Īstenojot programmu, ir svarīgi, lai ikgadējās darba programmas tiktu izstrādātas atbilstoši praksei un, nepārprotami ņemot vērā mērķgrupu, it īpaši novatorisko uzņēmumu intereses. To var panākt tikai, atbilstoši iesaistot mērķgrupas jau programmu plānošanas procesā.

| 5.4 | Lai uzlabotu Pamatprogrammas īstenošanu un panāktu politikas nepārtrauktību, Komiteja rosina Komisiju precizēt minētās pamatprogrammas saistību ar citām esošajām un turpmākajām līdzīga rakstura iniciatīvām, it īpaši ar 2000. gadā pieņemto Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, 2003. gadā apstiprināto rīcības plānu uzņēmējdarbības veicināšanai Eiropā un drīzumā gaidāmo Komisijas paziņojumu par turpmāko MVU politiku. Tas būtu liels ieguvums uzņēmējiem un politisku lēmumu pieņēmējiem valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

5.4

Lai uzlabotu Pamatprogrammas īstenošanu un panāktu politikas nepārtrauktību, Komiteja rosina Komisiju precizēt minētās pamatprogrammas saistību ar citām esošajām un turpmākajām līdzīga rakstura iniciatīvām, it īpaši ar 2000. gadā pieņemto Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, 2003. gadā apstiprināto rīcības plānu uzņēmējdarbības veicināšanai Eiropā un drīzumā gaidāmo Komisijas paziņojumu par turpmāko MVU politiku. Tas būtu liels ieguvums uzņēmējiem un politisku lēmumu pieņēmējiem valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.

| 5.5 | Komiteja uzmanīgi pārraudzīs Pamatprogrammas īstenošanu. Tā saglabā tiesības iesniegt jaunus ieteikumus, ņemot vērā gūto pieredzi vai Pamatprogrammas termiņa vidus pārskatu. |
| --- | --- |

5.5

Komiteja uzmanīgi pārraudzīs Pamatprogrammas īstenošanu. Tā saglabā tiesības iesniegt jaunus ieteikumus, ņemot vērā gūto pieredzi vai Pamatprogrammas termiņa vidus pārskatu.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)”

KOM(2005) 237 galīgā red. — 2005/0104 (COD)

(2006/C 65/04)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2005. gada 16. septembrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 20. oktobrī. Ziņotājs bija
  Ranocchiari
  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 123 balsīm par un 2 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Šengenas Konvencija, kurā paredzēta personu brīva pārvietošanās un preču brīva aprite, tika parakstīta 1990. gadā un stājās spēkā 1995. gadā. Šengenas Konvencijā ir noteikts, kādām iestādēm ir piekļuve Šengenas informācijas sistēmai (SIS), un šādu datu izmantošanas mērķus. Šis pirmais Konvencijas teksts nenodrošināja transportlīdzekļu reģistrācijas iestādēm piekļuvi SIS. |
| --- | --- |

1.1

Šengenas Konvencija, kurā paredzēta personu brīva pārvietošanās un preču brīva aprite, tika parakstīta 1990. gadā un stājās spēkā 1995. gadā. Šengenas Konvencijā ir noteikts, kādām iestādēm ir piekļuve Šengenas informācijas sistēmai (SIS), un šādu datu izmantošanas mērķus. Šis pirmais Konvencijas teksts nenodrošināja transportlīdzekļu reģistrācijas iestādēm piekļuvi SIS.

| 1.2 | Komisija 2003. gadā 21. augustā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza Šengenas Līguma piemērošanas Konvenciju par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai (1) Tā mērķis bija nodrošināt pieeju SIS datiem par zagtiem transporta līdzekļiem un piekabēm, zagtām tukšām oficiālām veidlapām un izdotajiem personu apliecinošiem dokumentiem (pasēm, identifikācijas kartēm, vadītāja apliecībām) ar mērķi noskaidrot, vai otrreizējai reģistrācijai pieteiktie transporta līdzekļi ir zagti, vai ir veikta to nelikumīga piesavināšanās vai tie ir pazaudēti, kā arī, vai personas, kuras ir iesniegušas reģistrācijas pieteikumu, šim nolūkam izmanto zagtus personu apliecinošus vai transporta līdzekļa dokumentus. |
| --- | --- |

1.2

Komisija 2003. gadā 21. augustā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza Šengenas Līguma piemērošanas Konvenciju par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai (1) Tā mērķis bija nodrošināt pieeju SIS datiem par zagtiem transporta līdzekļiem un piekabēm, zagtām tukšām oficiālām veidlapām un izdotajiem personu apliecinošiem dokumentiem (pasēm, identifikācijas kartēm, vadītāja apliecībām) ar mērķi noskaidrot, vai otrreizējai reģistrācijai pieteiktie transporta līdzekļi ir zagti, vai ir veikta to nelikumīga piesavināšanās vai tie ir pazaudēti, kā arī, vai personas, kuras ir iesniegušas reģistrācijas pieteikumu, šim nolūkam izmanto zagtus personu apliecinošus vai transporta līdzekļa dokumentus.

| 1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu par priekšlikumu 2004. gada 25. februārī. (2) EESK un Komisija vienojās, ka piekļuve SIS būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā valstu iestādes, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrāciju apliecību izsniegšanu un pārbaudi. Ņemot vērā faktu, ka daudzās dalībvalstīs par transporta līdzekļu reģistrāciju ir atbildīgi privātie dienesti, EESK izteica apmierinātību arī par priekšlikumā izteikto ierosinājumu atļaut minētajiem dienestiem netiešā veidā saņemt informāciju, kas ir nepieciešama to darba pienācīgai izpildei, ar kādas valsts varas iestādes, kurai ir piekļuve SIS, starpniecību. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu par priekšlikumu 2004. gada 25. februārī. (2) EESK un Komisija vienojās, ka piekļuve SIS būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā valstu iestādes, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrāciju apliecību izsniegšanu un pārbaudi. Ņemot vērā faktu, ka daudzās dalībvalstīs par transporta līdzekļu reģistrāciju ir atbildīgi privātie dienesti, EESK izteica apmierinātību arī par priekšlikumā izteikto ierosinājumu atļaut minētajiem dienestiem netiešā veidā saņemt informāciju, kas ir nepieciešama to darba pienācīgai izpildei, ar kādas valsts varas iestādes, kurai ir piekļuve SIS, starpniecību.

| 1.4 | Vēlāk un pēc paplašināšanas kļuva skaidrs, ka ir būtiski nepieciešams izstrādāt SIS otro paaudzi (SIS II), lai sistēmai varētu pievienoties jaunās dalībvalstis un Šengenas zonu varētu paplašināt minēto dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

1.4

Vēlāk un pēc paplašināšanas kļuva skaidrs, ka ir būtiski nepieciešams izstrādāt SIS otro paaudzi (SIS II), lai sistēmai varētu pievienoties jaunās dalībvalstis un Šengenas zonu varētu paplašināt minēto dalībvalstu teritorijā.

| 1.5 | Tā kā SIS II īstenošanai ir nepieciešams piemērots tiesisks regulējums un tas attiecas uz dažādām politikas jomām, Eiropas Komisijai bija jāiesniedz trīs priekšlikumi: pirmais attiecas uz personu brīvu pārvietošanos, otrs — uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un trešais papildina divus pirmos priekšlikumus, un tā mērķis ir nodrošināt transportlīdzekļu reģistrāciju veicošās iestādes ar piekļuvi SIS II. |
| --- | --- |

1.5

Tā kā SIS II īstenošanai ir nepieciešams piemērots tiesisks regulējums un tas attiecas uz dažādām politikas jomām, Eiropas Komisijai bija jāiesniedz trīs priekšlikumi: pirmais attiecas uz personu brīvu pārvietošanos, otrs — uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un trešais papildina divus pirmos priekšlikumus, un tā mērķis ir nodrošināt transportlīdzekļu reģistrāciju veicošās iestādes ar piekļuvi SIS II.

| 1.6 | Ar EESK pašreiz notiek konsultācijas par minēto trešo priekšlikumu, kurš ir nepieciešams turpinājums iepriekšminētajai Regulai (3), ko Padome pieņēma 2005. gada 6. jūlijā. |
| --- | --- |

1.6

Ar EESK pašreiz notiek konsultācijas par minēto trešo priekšlikumu, kurš ir nepieciešams turpinājums iepriekšminētajai Regulai (3), ko Padome pieņēma 2005. gada 6. jūlijā.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Komisijas jaunā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt saskaņu ar jaunajiem tiesību instrumentiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) izveidošanai, darbībai un izmantošanai. Komisija secina, ka šā priekšlikuma galvenais mērķis sakrīt ar 2003. gada augustā iesniegtā priekšlikuma mērķi, proti, pastiprināt sadarbību dalībvalstu starpā, veicot informācijas apmaiņu, lai apkarotu krāpšanu un zagtu automašīnu nelegālo tirdzniecību. Komisija atzīmē arī, ka priekšlikuma mērķis ir garantēt dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi tiem pašiem SIS datiem jaunā SIS II tiesiskā regulējuma ietvaros, kuriem piekļuvi nodrošina 2005. gada jūnijā spēkā stājusies 2003. gadā ierosinātā regulai. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas jaunā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt saskaņu ar jaunajiem tiesību instrumentiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) izveidošanai, darbībai un izmantošanai. Komisija secina, ka šā priekšlikuma galvenais mērķis sakrīt ar 2003. gada augustā iesniegtā priekšlikuma mērķi, proti, pastiprināt sadarbību dalībvalstu starpā, veicot informācijas apmaiņu, lai apkarotu krāpšanu un zagtu automašīnu nelegālo tirdzniecību. Komisija atzīmē arī, ka priekšlikuma mērķis ir garantēt dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi tiem pašiem SIS datiem jaunā SIS II tiesiskā regulējuma ietvaros, kuriem piekļuvi nodrošina 2005. gada jūnijā spēkā stājusies 2003. gadā ierosinātā regulai.

| 2.2 | Šis jautājums vēl aizvien ir svarīgs, jo pašreiz ES katru gadu tiek nozagti apmēram 1,3 miljoni transportlīdzekļu un apmēram 500 000 transportlīdzekļu neatgriezeniski pazūd (4) Ar transportlīdzekļiem saistītiem noziegumi ir saistīti arī ar citiem noziegumu veidiem, tādiem kā nelegālā tirdzniecība, kontrabanda un terorisms (automašīnu spridzināšana). |
| --- | --- |

2.2

Šis jautājums vēl aizvien ir svarīgs, jo pašreiz ES katru gadu tiek nozagti apmēram 1,3 miljoni transportlīdzekļu un apmēram 500 000 transportlīdzekļu neatgriezeniski pazūd (4) Ar transportlīdzekļiem saistītiem noziegumi ir saistīti arī ar citiem noziegumu veidiem, tādiem kā nelegālā tirdzniecība, kontrabanda un terorisms (automašīnu spridzināšana).

| 2.3 | EESK piekrīt Komisijai, ka piekļuve SIS II datiem būtu jāpaplašina, ietverot par augstāk minēto dokumentu izdošanu un pārbaudi atbildīgās valstu iestādes (skat. 1.2. punktu). Papildus tam, par transporta līdzekļu reģistrāciju atbildīgajiem privātajiem dienestiem būtu jāsaņem informācija, kuru, nodrošinot datu aizsardzību, netieši sniegtu kāda no valsts varas iestādēm ar pieeju SIS II. Īpaši svarīgi ir nodrošināt mehānismus piekļuves ierobežošanai attiecībā uz citu šīs sistēmas informāciju, kas ir rezervēta Šengenas Konvencijas 101. pantā noteiktajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

2.3

EESK piekrīt Komisijai, ka piekļuve SIS II datiem būtu jāpaplašina, ietverot par augstāk minēto dokumentu izdošanu un pārbaudi atbildīgās valstu iestādes (skat. 1.2. punktu). Papildus tam, par transporta līdzekļu reģistrāciju atbildīgajiem privātajiem dienestiem būtu jāsaņem informācija, kuru, nodrošinot datu aizsardzību, netieši sniegtu kāda no valsts varas iestādēm ar pieeju SIS II. Īpaši svarīgi ir nodrošināt mehānismus piekļuves ierobežošanai attiecībā uz citu šīs sistēmas informāciju, kas ir rezervēta Šengenas Konvencijas 101. pantā noteiktajām varas iestādēm.

| 2.4 | Tomēr būtu jāņem vērā EESK 2004. gada 25. februāra atzinumā izteiktās vispārējās un citas piezīmes. Dažas piezīmes var atkārtot. Piemēram, EESK uzskata, ka priekšlikums palielinās drošību un paātrinās tiesiskās procedūras. Tas būs arī stimuls dalībvalstīm atļaut daudz brīvāku transportlīdzekļu kustību ES teritorijā. Tomēr ir svarīgi, lai priekšlikums būtu saderīgs ar dalībvalstu vietējām normām un noteikumiem. Ir svarīgi nodrošināt piekļuvi arī tām dalībvalstīm, kuras nav parakstījušas Šengenas Konvenciju, un pastiprināt sadarbību ar Interpolu un Eiropolu ar mērķi apkarot tirdzniecību ar zagtajiem vai nelikumīgi piesavinātajiem transporta līdzekļiem ārpus to valstu teritorijas, kurām ir piekļuve SIS II. EESK arī uzsver, ka ir svarīgi vākt, apstrādāt un publicēt statistikas datus par minēto noziedzības veidu, lai efektīvi to apkarotu. |
| --- | --- |

2.4

Tomēr būtu jāņem vērā EESK 2004. gada 25. februāra atzinumā izteiktās vispārējās un citas piezīmes. Dažas piezīmes var atkārtot. Piemēram, EESK uzskata, ka priekšlikums palielinās drošību un paātrinās tiesiskās procedūras. Tas būs arī stimuls dalībvalstīm atļaut daudz brīvāku transportlīdzekļu kustību ES teritorijā. Tomēr ir svarīgi, lai priekšlikums būtu saderīgs ar dalībvalstu vietējām normām un noteikumiem. Ir svarīgi nodrošināt piekļuvi arī tām dalībvalstīm, kuras nav parakstījušas Šengenas Konvenciju, un pastiprināt sadarbību ar Interpolu un Eiropolu ar mērķi apkarot tirdzniecību ar zagtajiem vai nelikumīgi piesavinātajiem transporta līdzekļiem ārpus to valstu teritorijas, kurām ir piekļuve SIS II. EESK arī uzsver, ka ir svarīgi vākt, apstrādāt un publicēt statistikas datus par minēto noziedzības veidu, lai efektīvi to apkarotu.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Komisijas priekšlikums saskan ar 2004. gada 22. decembra Padomes Lēmumu par cīņu pret noziegumiem, kas ir saistīti ar transportlīdzekļiem un kam ir pārrobežu sekas (2004/919/EK) (5). EESK Lēmumā ir uzsvērts, ka “Tiesībaizsardzības iestāžu un transportlīdzekļu reģistrācijas iestāžu sadarbība ir īpaši svarīga, un tāda ir arī informācijas sniegšana attiecīgajām pusēm”. Lēmuma 7. pantā ir noteikts, ka attiecīgu valstu tiesībaizsardzības iestādes informē transportlīdzekļu reģistrācijas iestādes par to, vai ir zināms, ka transportlīdzeklis, kas ir reģistrēšanas procesā, ir zagts un ka piekļuve datubāzēm šajā sakarā notiek, pienācīgi ievērojot Kopienas tiesību aktus. EESK atzinīgi vērtē to, ka Padomes Lēmuma idejas tagad ir ietvertas Komisijas priekšlikumā. |
| --- | --- |

3.1

Komisijas priekšlikums saskan ar 2004. gada 22. decembra Padomes Lēmumu par cīņu pret noziegumiem, kas ir saistīti ar transportlīdzekļiem un kam ir pārrobežu sekas (2004/919/EK) (5). EESK Lēmumā ir uzsvērts, ka “Tiesībaizsardzības iestāžu un transportlīdzekļu reģistrācijas iestāžu sadarbība ir īpaši svarīga, un tāda ir arī informācijas sniegšana attiecīgajām pusēm”. Lēmuma 7. pantā ir noteikts, ka attiecīgu valstu tiesībaizsardzības iestādes informē transportlīdzekļu reģistrācijas iestādes par to, vai ir zināms, ka transportlīdzeklis, kas ir reģistrēšanas procesā, ir zagts un ka piekļuve datubāzēm šajā sakarā notiek, pienācīgi ievērojot Kopienas tiesību aktus. EESK atzinīgi vērtē to, ka Padomes Lēmuma idejas tagad ir ietvertas Komisijas priekšlikumā.

| 3.2 | Kaut arī Komisijas priekšlikums attiecas tikai uz reģistrāciju veicošo iestāžu pieeju konkrētai informācijai SIS II ietvaros, EESK uzsver nepieciešamību pastiprināti sadarboties, lai apkarotu ar transportlīdzekļiem saistīto noziedzību. Padomes Lēmuma 4. pantā ir noteikts: “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar saviem tiesību aktiem nepieciešamības gadījumā regulāri rīkotu valstu kompetento iestāžu savstarpējas apspriedes, un šādās apspriedēs var iesaistīt privātā sektora pārstāvjus (piemēram, pazudušu transportlīdzekļu privāto reģistru turētājus, apdrošinātājus un transportlīdzekļu tirgotājus), lai koordinētu informāciju un savstarpēji saskaņotu pasākumus šajā jomā”. EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā šīs idejas, apkarojot ar transportlīdzekļiem saistītus noziegumus. |
| --- | --- |

3.2

Kaut arī Komisijas priekšlikums attiecas tikai uz reģistrāciju veicošo iestāžu pieeju konkrētai informācijai SIS II ietvaros, EESK uzsver nepieciešamību pastiprināti sadarboties, lai apkarotu ar transportlīdzekļiem saistīto noziedzību. Padomes Lēmuma 4. pantā ir noteikts: “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar saviem tiesību aktiem nepieciešamības gadījumā regulāri rīkotu valstu kompetento iestāžu savstarpējas apspriedes, un šādās apspriedēs var iesaistīt privātā sektora pārstāvjus (piemēram, pazudušu transportlīdzekļu privāto reģistru turētājus, apdrošinātājus un transportlīdzekļu tirgotājus), lai koordinētu informāciju un savstarpēji saskaņotu pasākumus šajā jomā”. EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā šīs idejas, apkarojot ar transportlīdzekļiem saistītus noziegumus.

| 3.3 | Kā šādu ideju piemēru EESK var minēt Interpola iepriekš īstenoto projektu Pārtrauciet reģistrēt zagtos transportlīdzekļus (Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car)), vēlāk saukts Transportlīdzekļu identifikācija, izpēte un analīze VIRA 17 (Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Minētā projekta mērķis bija apkopot visu uz automašīnām attiecināmo informāciju vienā datu bāzē, ka arī informāciju par transportlīdzekļa identifikācijas numuru (TIN), ja automašīna ir reģistrēta kā nozagta, ja tā tiek eksportēta vai importēta, izgatavota vai nodota metāllūžņos. Šāda datu bāze ir pamats tiesībaizsardzības iestāžu, reģistrāciju veicošo iestāžu, muitas, automašīnu ražotāju un apdrošināšanas uzņēmējdarbības sadarbībai. |
| --- | --- |

3.3

Kā šādu ideju piemēru EESK var minēt Interpola iepriekš īstenoto projektu Pārtrauciet reģistrēt zagtos transportlīdzekļus (Stop Register Stolen Cars (StoreSto Car)), vēlāk saukts Transportlīdzekļu identifikācija, izpēte un analīze VIRA 17 (Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17). Minētā projekta mērķis bija apkopot visu uz automašīnām attiecināmo informāciju vienā datu bāzē, ka arī informāciju par transportlīdzekļa identifikācijas numuru (TIN), ja automašīna ir reģistrēta kā nozagta, ja tā tiek eksportēta vai importēta, izgatavota vai nodota metāllūžņos. Šāda datu bāze ir pamats tiesībaizsardzības iestāžu, reģistrāciju veicošo iestāžu, muitas, automašīnu ražotāju un apdrošināšanas uzņēmējdarbības sadarbībai.

| 3.4 | Attiecība uz pašreizējo priekšlikumu EESK vēlas uzsvērt, ka vispārīgi pastāv maz iespēju fiziski pārbaudīt transportlīdzekli, lai noteiktu tā identitāti un noskaidrotu, vai tā ir reģistrēta kā nozagta. Daudzās valstīs transportlīdzekļa reģistrācija ir apvienota ar pārbaudi. Tādējādi, reģistrējot transportlīdzekli, ir iespējams pārbaudīt, vai tas nav zagts. Tādēļ ir svarīgi reģistrāciju veicošās iestādes nodrošināt ar šādiem līdzekļiem zagtu, nelikumīgi piesavinātu vai pazaudētu transportlīdzekļu atklāšanai. |
| --- | --- |

3.4

Attiecība uz pašreizējo priekšlikumu EESK vēlas uzsvērt, ka vispārīgi pastāv maz iespēju fiziski pārbaudīt transportlīdzekli, lai noteiktu tā identitāti un noskaidrotu, vai tā ir reģistrēta kā nozagta. Daudzās valstīs transportlīdzekļa reģistrācija ir apvienota ar pārbaudi. Tādējādi, reģistrējot transportlīdzekli, ir iespējams pārbaudīt, vai tas nav zagts. Tādēļ ir svarīgi reģistrāciju veicošās iestādes nodrošināt ar šādiem līdzekļiem zagtu, nelikumīgi piesavinātu vai pazaudētu transportlīdzekļu atklāšanai.

| 3.5 | Kā jau iepriekš minēts 3.2. punktā, ir jāpastiprina sadarbība ar transportlīdzekļiem saistīto noziegumu apkarošanā. Cita iespēja fiziski pārbaudīt automašīnu rodas, kad automašīna tiek eksportēta vai importēta. EESK iesaka muitas iestādēm gan transportlīdzekļa importa, gan eksporta gadījumā izmantot tos pašus SIS II datus, kādus izmanto reģistrāciju veicošās iestādes. |
| --- | --- |

3.5

Kā jau iepriekš minēts 3.2. punktā, ir jāpastiprina sadarbība ar transportlīdzekļiem saistīto noziegumu apkarošanā. Cita iespēja fiziski pārbaudīt automašīnu rodas, kad automašīna tiek eksportēta vai importēta. EESK iesaka muitas iestādēm gan transportlīdzekļa importa, gan eksporta gadījumā izmantot tos pašus SIS II datus, kādus izmanto reģistrāciju veicošās iestādes.

| 3.6 | Pārbaudot, vai transportlīdzeklis ir vai nav reģistrēts kā nozagts, ir jāspēj noteikt arī transportlīdzekļa identitāte. Transportlīdzekļa identitāti bieži nosaka pēc transportlīdzekļa identifikācijas numura (TIN). Zagta transportlīdzekļa identitāte nereti ir viltota vai atdarināta. EESK norāda, ka ir svarīgi nākotnē paplašināt transportlīdzekļa identificēšanas iespējas. Ir detalizēti jāpārbauda un jānovērtē tādi priekšlikumi ka elektroniskā transportlīdzekļu identificēšana (ETI) vai labāka rezerves daļu marķēšana. |
| --- | --- |

3.6

Pārbaudot, vai transportlīdzeklis ir vai nav reģistrēts kā nozagts, ir jāspēj noteikt arī transportlīdzekļa identitāte. Transportlīdzekļa identitāti bieži nosaka pēc transportlīdzekļa identifikācijas numura (TIN). Zagta transportlīdzekļa identitāte nereti ir viltota vai atdarināta. EESK norāda, ka ir svarīgi nākotnē paplašināt transportlīdzekļa identificēšanas iespējas. Ir detalizēti jāpārbauda un jānovērtē tādi priekšlikumi ka elektroniskā transportlīdzekļu identificēšana (ETI) vai labāka rezerves daļu marķēšana.

| 3.7 | Noslēgumā EESK ierosina tuvākajā laikā veikt nākamo pasākumu, paplašinot šīs regulas piemērošanas jomu. Iesniegtais Komisijas priekšlikums, kura mērķis ir pārbaudīt, vai transportlīdzekļi ir zagti, nelikumīgi piesavināti vai nozaudēti, būtu jāapvieno ar iespēju transportlīdzekļus repatriēt. Dažādās dalībvalstīs minētā iespēja ievērojami atšķiras un ir atkarīga no valsts noteikumiem par labticīgu (bona fide).iegūšanu Dažās valstīs zagto transportlīdzekli ir iespējams iegūt īpašumā, ja transportlīdzeklis ir iegūts labticīgi, kamēr citās valstīs tas nav iespējams. Papildus, nākotnē ir jāizpēta un jānovērtē iespējas repatriēt transportlīdzekļus, kas izrādījušies zagti. |
| --- | --- |

3.7

Noslēgumā EESK ierosina tuvākajā laikā veikt nākamo pasākumu, paplašinot šīs regulas piemērošanas jomu. Iesniegtais Komisijas priekšlikums, kura mērķis ir pārbaudīt, vai transportlīdzekļi ir zagti, nelikumīgi piesavināti vai nozaudēti, būtu jāapvieno ar iespēju transportlīdzekļus repatriēt. Dažādās dalībvalstīs minētā iespēja ievērojami atšķiras un ir atkarīga no valsts noteikumiem par labticīgu (bona fide).iegūšanu Dažās valstīs zagto transportlīdzekli ir iespējams iegūt īpašumā, ja transportlīdzeklis ir iegūts labticīgi, kamēr citās valstīs tas nav iespējams. Papildus, nākotnē ir jāizpēta un jānovērtē iespējas repatriēt transportlīdzekļus, kas izrādījušies zagti.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 510 galīgā red. – 2003/0198 (COD).

1

(2)  OV C 110, 30.4.2004.

2

(3)  Skat 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Avots: Eiropola statistika, Hāgā, 2005. gada jūnijā.

4

(5)  OV L 389, 30.12.2004.

5

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 69/169/EEK attiecībā uz alus ievedumu daudzuma pagaidu ierobežojumiem Somijā”

KOM(2005) 427 galīgā red. — 2005/0175 (CNS)

(2006/C 65/05)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 93. pantu Padome 2005. gada 30. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 11. novembrī. Ziņotājs bija Byrne kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 115 balsīm par, 3 balsīm pret un 14 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Kopsavilkums

| 1.1 | Somija ir lūgusi, sākot ar 2006. gada 1. janvāri, pagarināt pašreizējos ierobežojumus alus ievedumiem privātpersonām, kas ieceļo no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Lūguma mērķis ir nodokļu, ekonomisko, sociālo, veselības un sabiedriskās kārtības problēmu risināšana. |
| --- | --- |

1.1

Somija ir lūgusi, sākot ar 2006. gada 1. janvāri, pagarināt pašreizējos ierobežojumus alus ievedumiem privātpersonām, kas ieceļo no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Lūguma mērķis ir nodokļu, ekonomisko, sociālo, veselības un sabiedriskās kārtības problēmu risināšana.

| 1.2 | Ierosinātais grozījums dod Somijai tiesības pagarināt ierobežojumus līdz 2006. gada 31. decembrim. Tomēr maksimālais sešu litru apjoms tiks palielināts līdz pašreiz Somijā piemērojamiem sešpadsmit litriem. |
| --- | --- |

1.2

Ierosinātais grozījums dod Somijai tiesības pagarināt ierobežojumus līdz 2006. gada 31. decembrim. Tomēr maksimālais sešu litru apjoms tiks palielināts līdz pašreiz Somijā piemērojamiem sešpadsmit litriem.

| 1.3 | EESK atbalsta grozījumu |
| --- | --- |

1.3

EESK atbalsta grozījumu

2.   Pamatojums

| 2.1 | Somijai 2000. gadā tika piešķirti izņēmuma nosacījumi līdz 2005. gada 31. decembrim ierobežot alus ievešanu maksimāli sešu litru apmērā privātpersonām, kas ieceļo no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. Tā kā Somija robežojas ar Krieviju, kur alkohols ir krietni lētāks, parasto monetāro ierobežojumu gadījumā privātpersonas varētu ievest 200 litru alus. |
| --- | --- |

2.1

Somijai 2000. gadā tika piešķirti izņēmuma nosacījumi līdz 2005. gada 31. decembrim ierobežot alus ievešanu maksimāli sešu litru apmērā privātpersonām, kas ieceļo no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. Tā kā Somija robežojas ar Krieviju, kur alkohols ir krietni lētāks, parasto monetāro ierobežojumu gadījumā privātpersonas varētu ievest 200 litru alus.

| 2.2 | Lielās cenu atšķirības dēļ, neierobežoti ievedumi būtiski ietekmētu somu mazumtirgotājus, valdības nodokļu ieņēmumus un sociālās un veselības problēmas. |
| --- | --- |

2.2

Lielās cenu atšķirības dēļ, neierobežoti ievedumi būtiski ietekmētu somu mazumtirgotājus, valdības nodokļu ieņēmumus un sociālās un veselības problēmas.

| 2.3 | Somija jau 2004. gadā ieviesa nozīmīgu nodokļu samazinājumu, kā arī līdzšinējo 6 litru ievedumu apjomu palielināja līdz 16 litriem. Tādējādi Somija ir mēģinājusi rast ilgtermiņa risinājumus. |
| --- | --- |

2.3

Somija jau 2004. gadā ieviesa nozīmīgu nodokļu samazinājumu, kā arī līdzšinējo 6 litru ievedumu apjomu palielināja līdz 16 litriem. Tādējādi Somija ir mēģinājusi rast ilgtermiņa risinājumus.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Komiteja atzīmē Somijas paveikto problēmas risināšanā un izņēmuma nosacījuma pagarinājuma līdz 2006. gada 31. decembrim piešķiršanu vērtē kā atbilstošu. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atzīmē Somijas paveikto problēmas risināšanā un izņēmuma nosacījuma pagarinājuma līdz 2006. gada 31. decembrim piešķiršanu vērtē kā atbilstošu.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/30

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Transporta veidu drošība”

(2006/C 65/06)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Komisija 2005. gada 2. jūnija vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt atzinumu par tematu: “Transporta veidu drošība”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras, informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 24. novembrī (ziņotājs: Simons kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 124 balsīm par un 4 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Pēc teroristu uzbrukumiem 2001. gada 11. septembrī Ņujorkā, 2003. gada novembrī Stambulā, 2004. gada 11. martā Madridē, 2005. gada 7. jūlijā Londonā un visiem pārējiem citur īstenotajiem uzbrukumiem ievērojami pastiprinājusies drošības jautājumam pievērstā uzmanība. Tiek veikti gan preventīvi, gan operatīvi pasākumi, lai pēc iespējas labāk aizsargātu cilvēkus, transportlīdzekļus un īpašumu. Politiskajā līmenī drošība ir kļuvusi par karsto tematu. |
| --- | --- |

1.1

Pēc teroristu uzbrukumiem 2001. gada 11. septembrī Ņujorkā, 2003. gada novembrī Stambulā, 2004. gada 11. martā Madridē, 2005. gada 7. jūlijā Londonā un visiem pārējiem citur īstenotajiem uzbrukumiem ievērojami pastiprinājusies drošības jautājumam pievērstā uzmanība. Tiek veikti gan preventīvi, gan operatīvi pasākumi, lai pēc iespējas labāk aizsargātu cilvēkus, transportlīdzekļus un īpašumu. Politiskajā līmenī drošība ir kļuvusi par karsto tematu.

| 1.2 | Šajā kontekstā ar jēdzienu “drošība” jāsaprot pasākumi terorisma aktu un noziedzības, jo īpaši zādzību, novēršanai. |
| --- | --- |

1.2

Šajā kontekstā ar jēdzienu “drošība” jāsaprot pasākumi terorisma aktu un noziedzības, jo īpaši zādzību, novēršanai.

| 1.3 | Arī Komiteja ir darbojusies šajā jomā. Izstrādāti vairāki atzinumi, tostarp ļoti svarīgs ir 2002. gada 24. oktobra izpētes atzinums (1) (ziņotāja: BREDIMA-SAVOPOULOU kdze), kurā padziļināti izvērtēta drošība kuģniecības un civilās aviācijas jomā. |
| --- | --- |

1.3

Arī Komiteja ir darbojusies šajā jomā. Izstrādāti vairāki atzinumi, tostarp ļoti svarīgs ir 2002. gada 24. oktobra izpētes atzinums (1) (ziņotāja: BREDIMA-SAVOPOULOU kdze), kurā padziļināti izvērtēta drošība kuģniecības un civilās aviācijas jomā.

| 1.4 | Eiropas Komisija 2003. gada 23. decembrī publicēja konsultāciju dokumentu par kravas transporta drošību, kurā tā aicināja ieinteresētās puses darīt Komisijai zināmu savu viedokli drošības jautājumā. Turklāt paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam (2) Komisija ierosinājusi izstrādāt pamatprogrammu drošības jomā, un 2005. gada 12. augustā ES Oficiālajā Vēstnesī (3) publicēta darba programma drošībai pret terorismu. Vairāki minētajos dokumentos ietverti apsvērumi bijuši noderīgi šī izpētes atzinuma izstrādāšanā. |
| --- | --- |

1.4

Eiropas Komisija 2003. gada 23. decembrī publicēja konsultāciju dokumentu par kravas transporta drošību, kurā tā aicināja ieinteresētās puses darīt Komisijai zināmu savu viedokli drošības jautājumā. Turklāt paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam (2) Komisija ierosinājusi izstrādāt pamatprogrammu drošības jomā, un 2005. gada 12. augustā ES Oficiālajā Vēstnesī (3) publicēta darba programma drošībai pret terorismu. Vairāki minētajos dokumentos ietverti apsvērumi bijuši noderīgi šī izpētes atzinuma izstrādāšanā.

| 1.5 | Šī izpētes atzinuma mērķis ir noskaidrot gan valstu, gan starptautiskajā mērogā darbojošos dažādo pušu lomu un atbildību drošības jomā attiecībā uz:






  — | personām (pasažieriem un transporta nozarē strādājošajiem) |
| --- | --- | --- |

1.5

Šī izpētes atzinuma mērķis ir noskaidrot gan valstu, gan starptautiskajā mērogā darbojošos dažādo pušu lomu un atbildību drošības jomā attiecībā uz:

—

personām (pasažieriem un transporta nozarē strādājošajiem)

| — | transportlīdzekļiem, precēm un infrastruktūrām, ar mērķi uzlabot personu, īpašuma, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošību. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļiem, precēm un infrastruktūrām, ar mērķi uzlabot personu, īpašuma, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošību.

| 1.6 | Šis atzinums attiecas vienīgi uz transporta veidu drošību (angļu val. security), nevis uz to drošumu (angļu val. safety). Sarežģījumus rada tas, ka vairāku Eiropas Savienības valstu valodās starp abiem jēdzieniem nepastāv atšķirība. |
| --- | --- |

1.6

Šis atzinums attiecas vienīgi uz transporta veidu drošību (angļu val. security), nevis uz to drošumu (angļu val. safety). Sarežģījumus rada tas, ka vairāku Eiropas Savienības valstu valodās starp abiem jēdzieniem nepastāv atšķirība.

| 1.7 | Sauszemes transportam izmantotajā infrastruktūrā Eiropas transporta tīkla (ETT) koridori, arī to mezglu punkti, būtu jānošķir no valstu infrastruktūras. Attiecībā uz sauszemes transportu ne vienmēr ir skaidrs, kur sākas un kur beidzas to subsidiaritāte.
  Jāapzinās, ka sauszemes transportam piemērojamo drošības pasākumu ziņā loģistikas ķēdē visi transporta veidi — gan sauszemes, gan citi — ir savstarpēji atkarīgi, un tādēļ drošības pasākumu īstenošanā nepieciešams nodrošināt tajos iesaistīto darbības augstu saskaņotību. Turklāt, lai novērstu dažādo transporta veidu savstarpējās konkurences izkropļojumus, šajā jomā jāieņem jaukta pieeja. Jāpatur gan prātā, ka ar drošību saistītās izmaksas var ievērojami atšķirties atkarībā no transporta veida.
  Lietderīgi izvērtēt arī jautājumus, kas tieši izriet no drošības pasākumu pastiprināšanas. Tā, piemēram, būtu jāsniedz atbildes uz šādiem jautājumiem:






  — | Kāda ir drošības pasākumu ietekme uz darbiniekiem? |
| --- | --- | --- |

1.7

Sauszemes transportam izmantotajā infrastruktūrā Eiropas transporta tīkla (ETT) koridori, arī to mezglu punkti, būtu jānošķir no valstu infrastruktūras. Attiecībā uz sauszemes transportu ne vienmēr ir skaidrs, kur sākas un kur beidzas to subsidiaritāte.

Jāapzinās, ka sauszemes transportam piemērojamo drošības pasākumu ziņā loģistikas ķēdē visi transporta veidi — gan sauszemes, gan citi — ir savstarpēji atkarīgi, un tādēļ drošības pasākumu īstenošanā nepieciešams nodrošināt tajos iesaistīto darbības augstu saskaņotību. Turklāt, lai novērstu dažādo transporta veidu savstarpējās konkurences izkropļojumus, šajā jomā jāieņem jaukta pieeja. Jāpatur gan prātā, ka ar drošību saistītās izmaksas var ievērojami atšķirties atkarībā no transporta veida.

Lietderīgi izvērtēt arī jautājumus, kas tieši izriet no drošības pasākumu pastiprināšanas. Tā, piemēram, būtu jāsniedz atbildes uz šādiem jautājumiem:

—

Kāda ir drošības pasākumu ietekme uz darbiniekiem?

| — | Vai vadībzinību mācību programmās būtu jāietver sadaļa par krīžu vadību? |
| --- | --- |

—

Vai vadībzinību mācību programmās būtu jāietver sadaļa par krīžu vadību?

| — | Kam vajadzētu segt drošības pasākumu izmaksas? |
| --- | --- |

—

Kam vajadzētu segt drošības pasākumu izmaksas?

| — | Kāda ir apdrošināšanas kompāniju loma? |
| --- | --- |

—

Kāda ir apdrošināšanas kompāniju loma?

Ņemot vērā temata plašo apjomu, tas turpmāk analizēts noteiktā kārtībā, kura precizēta šī izpētes atzinuma struktūrā. 2. nodaļa — “Vispārējas piezīmes” — veltīta ar drošības tematu saistītajiem vispārējas dabas jautājumiem. Tajā apskatīts atbildības un kompetences sadalījums starp Eiropas Savienību, valstu iestādēm, transporta veidu operatoriem, pasažieriem, uzņēmumu darbiniekiem un to vadību. Papildus tam nodaļā apskatīti jautājuma tiesiskie aspekti. 3. nodaļa — “Īpašas piezīmes” — sākas ar drošības uzlabošanai dažādos mērogos īstenoto pasākumu apskatu. Pēc tam sīkāk vērtēts jautājums par transporta veidu drošību. 4. nodaļa veltīta ar drošību saistītajām izmaksām, un tajā izvērtēts, kam šīs izmaksas būtu jāsedz. Izklāstīta arī apdrošināšanas kompāniju loma. Visbeidzot, 5. nodaļā sniegts iepriekšējo nodaļu kopsavilkums un tās nobeigumā — secinājumi.

2.   Vispārējas piezīmes

2.1   Drošība: vispārēja rakstura apsvērumi

| 2.1.1 | Personu un preču drošības garantēšana visos transporta veidos šobrīd ir politiķu, politisko lēmumu izstrādātāju un darījumu aprindu prioritāte. Drošības garantēšana nozīmē pret terorismu un noziedzību vērstu drošības pasākumu īstenošanu. Taču nav noslēpjams, ka pagaidām esam tālu no tā, lai varētu runāt par saskaņotu pieeju drošībai. Tāda ir steidzami nepieciešama, jo kopējais ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības. |
| --- | --- |

2.1.1

Personu un preču drošības garantēšana visos transporta veidos šobrīd ir politiķu, politisko lēmumu izstrādātāju un darījumu aprindu prioritāte. Drošības garantēšana nozīmē pret terorismu un noziedzību vērstu drošības pasākumu īstenošanu. Taču nav noslēpjams, ka pagaidām esam tālu no tā, lai varētu runāt par saskaņotu pieeju drošībai. Tāda ir steidzami nepieciešama, jo kopējais ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības.

| 2.1.2 | Jāatzīst arī, ka, ņemot vērā jomas sarežģītību, transporta veidu drošība nav viegli un vienkārši garantējama. Attiecībā uz transporta veidu drošību subsidiaritātes jautājums atklājas visā pilnībā. Tas jāņem vērā, nosakot kompetences sadalījumu starp Savienību un valstu iestādēm un plānojot īstenojamo pasākumu finansēšanu. Tikpat lielā mērā tas attiecas arī uz transporta veidu operatoru — pasažieru, darbinieku un vadītāju — atbildību un kompetenci. |
| --- | --- |

2.1.2

Jāatzīst arī, ka, ņemot vērā jomas sarežģītību, transporta veidu drošība nav viegli un vienkārši garantējama. Attiecībā uz transporta veidu drošību subsidiaritātes jautājums atklājas visā pilnībā. Tas jāņem vērā, nosakot kompetences sadalījumu starp Savienību un valstu iestādēm un plānojot īstenojamo pasākumu finansēšanu. Tikpat lielā mērā tas attiecas arī uz transporta veidu operatoru — pasažieru, darbinieku un vadītāju — atbildību un kompetenci.

2.2   Jūras un gaisa transporta drošība

| 2.2.1 | Kopš 2001. gada 11. septembra jūras un gaisa transporta drošības ziņā sperti soļi uz priekšu. Eiropadome īstenojusi pasākumus, pamatojoties uz EESK 2002. gada 24. oktobra ziņojumu, kurā ietvertie priekšlikumi drošības jomā attiecās galvenokārt uz jūras un gaisa transporta nozarēm. Kā nozīmīgākie no minētajiem pasākumiem jāmin Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu aizsardzības uzlabošanu un priekšlikums direktīvai par ostu drošības uzlabošanu (KOM(2004) 76 galīgā red.). Visos šajos noteikumos paredzēts uzsākt Kopienas inspekcijas, veicot kvalitātes testus minētajās nozarēs. Jūras transportam piemērojamas normas noteiktas 2005. gada 10. maijā pieņemtajā direktīvā. |
| --- | --- |

2.2.1

Kopš 2001. gada 11. septembra jūras un gaisa transporta drošības ziņā sperti soļi uz priekšu. Eiropadome īstenojusi pasākumus, pamatojoties uz EESK 2002. gada 24. oktobra ziņojumu, kurā ietvertie priekšlikumi drošības jomā attiecās galvenokārt uz jūras un gaisa transporta nozarēm. Kā nozīmīgākie no minētajiem pasākumiem jāmin Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu aizsardzības uzlabošanu un priekšlikums direktīvai par ostu drošības uzlabošanu (KOM(2004) 76 galīgā red.). Visos šajos noteikumos paredzēts uzsākt Kopienas inspekcijas, veicot kvalitātes testus minētajās nozarēs. Jūras transportam piemērojamas normas noteiktas 2005. gada 10. maijā pieņemtajā direktīvā.

2.3   Sauszemes transporta veidu drošība

| 2.3.1 | Attiecībā uz sauszemes transporta veidiem stāvoklis ES dalībvalstīs ir diezgan atšķirīgs. Lielajās pilsētās kā Madridē un Londonā, arī Parīzē, ir īstenoti drošības pasākumi, daļēji pateicoties to sabiedriskā transporta sistēmās notikušajiem terorisma aktiem. Citās pilsētās un valstīs tas vēl nav paveikts, taču neseno terorisma aktu dēļ tajās veidojas apziņa par šādu drošības pasākumu nozīmīgumu. (4) |
| --- | --- |

2.3.1

Attiecībā uz sauszemes transporta veidiem stāvoklis ES dalībvalstīs ir diezgan atšķirīgs. Lielajās pilsētās kā Madridē un Londonā, arī Parīzē, ir īstenoti drošības pasākumi, daļēji pateicoties to sabiedriskā transporta sistēmās notikušajiem terorisma aktiem. Citās pilsētās un valstīs tas vēl nav paveikts, taču neseno terorisma aktu dēļ tajās veidojas apziņa par šādu drošības pasākumu nozīmīgumu. (4)

| 2.3.2 | Pirmais rodas jautājums par to, kam piemīt pilnvaras īstenot drošības pasākumus, kuri skar vairāk kā vienu atsevišķu sauszemes transporta veidu, — Eiropas Savienībai vai valstu iestādēm, un gadījumā, ja tās ir valstu iestādes, kāda ir Eiropas Savienības loma? |
| --- | --- |

2.3.2

Pirmais rodas jautājums par to, kam piemīt pilnvaras īstenot drošības pasākumus, kuri skar vairāk kā vienu atsevišķu sauszemes transporta veidu, — Eiropas Savienībai vai valstu iestādēm, un gadījumā, ja tās ir valstu iestādes, kāda ir Eiropas Savienības loma?

| 2.3.3 | Komiteja uzskata, ka drošība ir dalībvalstu un Eiropas Savienības dalīta atbildība un ka dalībvalstīm pašām jāgādā, lai dažādo sauszemes transporta veidu operatori īstenotu drošības pasākumus. Lai to panāktu, dalībvalstīm jāizstrādā obligātu prasību kopums, kas sauszemes transporta veidu operatoriem jāņem vērā kā īstenojamo pasākumu zemākais pieļaujamais slieksnis. Tas nav brīvi interpretējams. Dažādo sauszemes transporta veidu darbības saskaņošanai valstu iestādēm vajadzētu izveidot specializētu struktūru, kuras uzdevums būtu koordinēt pasākumus, ko vēlas īstenot sauszemes transporta veidu operatori un vietējās varas. Šai struktūrai tāpat vajadzētu uzraudzīt minēto pasākumu sekmīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.3.3

Komiteja uzskata, ka drošība ir dalībvalstu un Eiropas Savienības dalīta atbildība un ka dalībvalstīm pašām jāgādā, lai dažādo sauszemes transporta veidu operatori īstenotu drošības pasākumus. Lai to panāktu, dalībvalstīm jāizstrādā obligātu prasību kopums, kas sauszemes transporta veidu operatoriem jāņem vērā kā īstenojamo pasākumu zemākais pieļaujamais slieksnis. Tas nav brīvi interpretējams. Dažādo sauszemes transporta veidu darbības saskaņošanai valstu iestādēm vajadzētu izveidot specializētu struktūru, kuras uzdevums būtu koordinēt pasākumus, ko vēlas īstenot sauszemes transporta veidu operatori un vietējās varas. Šai struktūrai tāpat vajadzētu uzraudzīt minēto pasākumu sekmīgu īstenošanu.

| 2.3.4 | Komitejas izpratnē Eiropas Savienības ziņā pirmkārt ir šo pasākumu koordinēšana starptautiskā mērogā. Savienībai turklāt vajadzētu mudināt dalībvalstis izstrādāt vienotu, visām kopēju pieeju. Ņemot vērā personu un preču pārvadājumu pārrobežu raksturu un nepieciešamību koordinēt valstu pasākumus drošības jomā, būtu nepieciešams veidot intensīvu sadarbību starp valstu iestādēm un Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

2.3.4

Komitejas izpratnē Eiropas Savienības ziņā pirmkārt ir šo pasākumu koordinēšana starptautiskā mērogā. Savienībai turklāt vajadzētu mudināt dalībvalstis izstrādāt vienotu, visām kopēju pieeju. Ņemot vērā personu un preču pārvadājumu pārrobežu raksturu un nepieciešamību koordinēt valstu pasākumus drošības jomā, būtu nepieciešams veidot intensīvu sadarbību starp valstu iestādēm un Eiropas Savienību.

| 2.3.5 | Valstu iestādēm jāapzinās, ka darbs attiecībā uz sauszemes transporta veidiem vēl būs ilgs. Tomēr šajā darbā jārada “steidzamības sajūta”. Valstu iestādēm vajadzētu mudināt transporta veidu operatorus apsvērt un īstenot drošības pasākumus. Pirmais solis šai virzienā varētu būt drošības obligāto prasību noteikšana Eiropas līmenī, tā nosakot atskaites punktu sauszemes transporta veidu operatoru turpmākai rīcībai. Transporta veidu operatoriem vajadzētu apzināties, ka bez drošības pasākumiem tie ir ārkārtīgi neaizsargāti. |
| --- | --- |

2.3.5

Valstu iestādēm jāapzinās, ka darbs attiecībā uz sauszemes transporta veidiem vēl būs ilgs. Tomēr šajā darbā jārada “steidzamības sajūta”. Valstu iestādēm vajadzētu mudināt transporta veidu operatorus apsvērt un īstenot drošības pasākumus. Pirmais solis šai virzienā varētu būt drošības obligāto prasību noteikšana Eiropas līmenī, tā nosakot atskaites punktu sauszemes transporta veidu operatoru turpmākai rīcībai. Transporta veidu operatoriem vajadzētu apzināties, ka bez drošības pasākumiem tie ir ārkārtīgi neaizsargāti.

| 2.3.6 | Būtu jānostiprina arī apziņa par dažādo transporta veidu sadarbības nepieciešamību. Piemēram, būtu lietderīgi vienādot vilcienu, metro un autobusu operatoru īstenotos drošības pasākumus. Tāpat būtu jāvienādo pasažieriem un darbiniekiem paredzētie informācijas pasākumi par rīcību katastrofas gadījumā. |
| --- | --- |

2.3.6

Būtu jānostiprina arī apziņa par dažādo transporta veidu sadarbības nepieciešamību. Piemēram, būtu lietderīgi vienādot vilcienu, metro un autobusu operatoru īstenotos drošības pasākumus. Tāpat būtu jāvienādo pasažieriem un darbiniekiem paredzētie informācijas pasākumi par rīcību katastrofas gadījumā.

| 2.3.7 | Preču pārvadājumu jomā būtu jāpievērš liela uzmanība neaizsargātajiem mezglu punktiem, piemēram, preču termināliem un šķirotavām. Jāveido sadarbība starp valstu iestādēm un vietējām varām, dažādu transporta veidu operatoriem un pārkraušanas punktu un terminālu vadītājiem. |
| --- | --- |

2.3.7

Preču pārvadājumu jomā būtu jāpievērš liela uzmanība neaizsargātajiem mezglu punktiem, piemēram, preču termināliem un šķirotavām. Jāveido sadarbība starp valstu iestādēm un vietējām varām, dažādu transporta veidu operatoriem un pārkraušanas punktu un terminālu vadītājiem.

2.4   Dažādu dalībnieku loma

| 2.4.1 | Komiteja uzskata, ka materiālās infrastruktūras aizsardzība ir valstu iestāžu, reģionālo vai vietējo varu ziņā. |
| --- | --- |

2.4.1

Komiteja uzskata, ka materiālās infrastruktūras aizsardzība ir valstu iestāžu, reģionālo vai vietējo varu ziņā.

| 2.4.2 | Specializētajai struktūrai, kura minēta 2.3.3. punktā, jānodrošina rīcības koordinācija. Lai sekmētu koordināciju ES mērogā, tai jānovērš jebkāda fragmentācija valstu mērogā, ka arī drošības politika jāveicina starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

2.4.2

Specializētajai struktūrai, kura minēta 2.3.3. punktā, jānodrošina rīcības koordinācija. Lai sekmētu koordināciju ES mērogā, tai jānovērš jebkāda fragmentācija valstu mērogā, ka arī drošības politika jāveicina starptautiskā mērogā.

| 2.4.3 | Komiteja ar gandarījumu konstatē, ka papildus ES izvirzītajam koordinācijas uzdevumam, pamatojoties uz 6. ietvarprogrammu, drošības pasākumiem personu un preču pārvadājumu nozarē un enerģētikas nozarē Kopienas līmenī atvēlēti līdzekļi 3,5 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

2.4.3

Komiteja ar gandarījumu konstatē, ka papildus ES izvirzītajam koordinācijas uzdevumam, pamatojoties uz 6. ietvarprogrammu, drošības pasākumiem personu un preču pārvadājumu nozarē un enerģētikas nozarē Kopienas līmenī atvēlēti līdzekļi 3,5 miljonu EUR apmērā.

| 2.4.4 | Tā kā “transporta veidi” ir abstrakts jēdziens, un to darbību pilnībā nodrošina cilvēki — tie, kuri transportu izmanto (pasažieri, klienti) vai kuri tajā strādā (darbinieki), — darbība mērķtiecīgi jāvērš uz šīm grupām. Attiecībā uz pasažieriem un klientiem tam jāaizpaužas galvenokārt kā pastāvīgai informatīvai darbībai. Viņiem būtu jāpārstāj būt vienīgi pasīviem kāda transporta veida lietotājiem, un tā vietā jāieņem modra un apzinīga nostāja. Izšķiroša loma drošības pasākumu izstrādāšanā un īstenošanā ir transporta veidu darbiniekiem. Komiteja uzskata, ka, lai ļautu šo lomu pēc iespējas labāk izpildīt, viņiem būtu jāpiedāvā īpaša apmācība atbilstoši viņu uzdevumam drošības jomā. |
| --- | --- |

2.4.4

Tā kā “transporta veidi” ir abstrakts jēdziens, un to darbību pilnībā nodrošina cilvēki — tie, kuri transportu izmanto (pasažieri, klienti) vai kuri tajā strādā (darbinieki), — darbība mērķtiecīgi jāvērš uz šīm grupām. Attiecībā uz pasažieriem un klientiem tam jāaizpaužas galvenokārt kā pastāvīgai informatīvai darbībai. Viņiem būtu jāpārstāj būt vienīgi pasīviem kāda transporta veida lietotājiem, un tā vietā jāieņem modra un apzinīga nostāja. Izšķiroša loma drošības pasākumu izstrādāšanā un īstenošanā ir transporta veidu darbiniekiem. Komiteja uzskata, ka, lai ļautu šo lomu pēc iespējas labāk izpildīt, viņiem būtu jāpiedāvā īpaša apmācība atbilstoši viņu uzdevumam drošības jomā.

| 2.4.5 | Transporta veidu operatoru vadības ziņā ir iekļaut drošības apsvērumus to darbības filozofijā un kultūrā. Bez tam vadībai būtu jādod iespēja darbiniekiem iegūt īpašu apmācību šajā jomā. Lai vadība spētu maksimāli labi veikt savas funkcijas katastrofas gadījumā, apmācībai vadībzinībās vajadzētu saturēt sadaļu par krīžu vadību. |
| --- | --- |

2.4.5

Transporta veidu operatoru vadības ziņā ir iekļaut drošības apsvērumus to darbības filozofijā un kultūrā. Bez tam vadībai būtu jādod iespēja darbiniekiem iegūt īpašu apmācību šajā jomā. Lai vadība spētu maksimāli labi veikt savas funkcijas katastrofas gadījumā, apmācībai vadībzinībās vajadzētu saturēt sadaļu par krīžu vadību.

2.5   Drošības pasākumu forma

| 2.5.1 | Pastāv jautājums, vai sauszemes transporta veidiem piemērojamie drošības pasākumi būtu jāīsteno vispārsaistošā veidā, piemēram, pieņemot attiecīgus tiesību aktus, vai mazāk formālā veidā, piemēram, paredzot sertifikāciju vai izveidojot kvalitātes zīmes; Komitejas skatījumā drošības apsvērumi ir pārāk nopietni, lai tos risinātu neformālā veidā. |
| --- | --- |

2.5.1

Pastāv jautājums, vai sauszemes transporta veidiem piemērojamie drošības pasākumi būtu jāīsteno vispārsaistošā veidā, piemēram, pieņemot attiecīgus tiesību aktus, vai mazāk formālā veidā, piemēram, paredzot sertifikāciju vai izveidojot kvalitātes zīmes; Komitejas skatījumā drošības apsvērumi ir pārāk nopietni, lai tos risinātu neformālā veidā.

| 2.5.2 | Komiteja uzskata, ka jebkurā gadījumā būtu jānosaka drošības pasākumu obligātās prasības valstu mērogā, tomēr iesakot īstenot vēl striktākus noteikumus. Būtu jānosaka arī pienākums veikt informācijas apmaiņu par jau īstenotajiem vai iecerētajiem drošības pasākumiem. Starptautiskā līmenī valstīm būtu jāapņemas šos pasākumus saskaņot un sniegt informāciju starptautiskajām koordinācijas organizācijām. |
| --- | --- |

2.5.2

Komiteja uzskata, ka jebkurā gadījumā būtu jānosaka drošības pasākumu obligātās prasības valstu mērogā, tomēr iesakot īstenot vēl striktākus noteikumus. Būtu jānosaka arī pienākums veikt informācijas apmaiņu par jau īstenotajiem vai iecerētajiem drošības pasākumiem. Starptautiskā līmenī valstīm būtu jāapņemas šos pasākumus saskaņot un sniegt informāciju starptautiskajām koordinācijas organizācijām.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Pirms izvērtēt dažādiem sauszemes transporta veidiem jau piemērotus vai arī vēl piemērojamus drošības pasākumus un to raksturu, vispirms būtu jāgūst pārskats par pasākumiem, ko starptautiskajā mērogā īstenojušas koordinācijas organizācijas. |
| --- | --- |

3.1

Pirms izvērtēt dažādiem sauszemes transporta veidiem jau piemērotus vai arī vēl piemērojamus drošības pasākumus un to raksturu, vispirms būtu jāgūst pārskats par pasākumiem, ko starptautiskajā mērogā īstenojušas koordinācijas organizācijas.

| 3.1.1 | Starptautiskā jūrniecības organizācija (OMI)

  OMI jāpiemin, jo jūras transporta jomā jau īstenota virkne pasākumu, kuri var kalpot kā piemērs sauszemes transporta veidiem.






  a. | OMI ir pieņēmusi ISPS kodeksu (International Ship and Port Facility Security Code — Starptautiskais kuģu un ostas iekārtu aizsardzības kodekss). Šis kodekss veido pamatu valstu iestāžu, vietējo varu, kuģošanas sabiedrību un ostu pārvalžu starptautiskai sadarbībai ar mērķi identificēt drošības riskus un veikt atbilstošus pasākumus. Tas nosaka prasības kuģu un ostas iekārtu drošības jomā. Kodekss stājās spēkā 2004. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Starptautiskā jūrniecības organizācija (OMI)

OMI jāpiemin, jo jūras transporta jomā jau īstenota virkne pasākumu, kuri var kalpot kā piemērs sauszemes transporta veidiem.

a.

OMI ir pieņēmusi ISPS kodeksu (International Ship and Port Facility Security Code — Starptautiskais kuģu un ostas iekārtu aizsardzības kodekss). Šis kodekss veido pamatu valstu iestāžu, vietējo varu, kuģošanas sabiedrību un ostu pārvalžu starptautiskai sadarbībai ar mērķi identificēt drošības riskus un veikt atbilstošus pasākumus. Tas nosaka prasības kuģu un ostas iekārtu drošības jomā. Kodekss stājās spēkā 2004. gada 1. jūlijā.

| b. | SOLAS konvencijā (Safety of Life at Sea — Konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras) veiktie grozījumi radījuši nepieciešamību pārskatīt IMDG kodeksu (International Maritime Dangerous Goods — Starptautiskais jūras bīstamo kravu kodekss). Šajā kodeksā ietverti detalizēti ieteikumi par bīstamo materiālu iepakošanu, marķēšanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

b.

SOLAS konvencijā (Safety of Life at Sea — Konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras) veiktie grozījumi radījuši nepieciešamību pārskatīt IMDG kodeksu (International Maritime Dangerous Goods — Starptautiskais jūras bīstamo kravu kodekss). Šajā kodeksā ietverti detalizēti ieteikumi par bīstamo materiālu iepakošanu, marķēšanu un uzglabāšanu.

Grozījumi stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī.

| 3.1.2 | Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (OACI).
  Jau kopš 1971. gada civilās aviācijas jomā noslēgti starptautiski saistoši nolīgumi cīņai pret noziedzību un terorismu. Pēc vairākiem lidmašīnu nolaupīšanas gadījumiem 1960. gadu beigās OACI nolēma izstrādāt pamatkonvenciju civilās aviācijas regulēšanai. Tāpēc Čikāgas konvencijas 17. pielikums paredz visu pasažieru drošības pārbaudes privātos komerclidojumos. Minētā norma tiek piemērota kopš 1972. gada, un ir grūti iztēloties, ka kādreiz situācija bijusi citādāka. Pēc 2001. gadā notikušā uzbrukuma Dvīņu torņiem (Twin Towers) 17. pielikums tika būtiski grozīts, pielāgojot jaunajiem apstākļiem. Tika pieņemti jauni saistoši noteikumi, īpaši par pilotu kabīņu durvju stiprināšanu un slēgšanu un gaisa kravas pārvadājumiem. Tika pastiprinātas arī prasības attiecībā uz apmācību drošības pārbaužu veikšanai un uz šo pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

3.1.2

Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (OACI).

Jau kopš 1971. gada civilās aviācijas jomā noslēgti starptautiski saistoši nolīgumi cīņai pret noziedzību un terorismu. Pēc vairākiem lidmašīnu nolaupīšanas gadījumiem 1960. gadu beigās OACI nolēma izstrādāt pamatkonvenciju civilās aviācijas regulēšanai. Tāpēc Čikāgas konvencijas 17. pielikums paredz visu pasažieru drošības pārbaudes privātos komerclidojumos. Minētā norma tiek piemērota kopš 1972. gada, un ir grūti iztēloties, ka kādreiz situācija bijusi citādāka. Pēc 2001. gadā notikušā uzbrukuma Dvīņu torņiem (Twin Towers) 17. pielikums tika būtiski grozīts, pielāgojot jaunajiem apstākļiem. Tika pieņemti jauni saistoši noteikumi, īpaši par pilotu kabīņu durvju stiprināšanu un slēgšanu un gaisa kravas pārvadājumiem. Tika pastiprinātas arī prasības attiecībā uz apmācību drošības pārbaužu veikšanai un uz šo pārbaužu kvalitāti.

| 3.1.3 | Eiropas Civilās aviācijas konference (CEAC).
  Eiropas Civilās aviācijas konferences ietvaros veidota Eiropas mēroga politika gaisa transporta drošības jomā; tā, bez šaubām, balstīta uz OACI pieņemtajiem starptautiskajiem noteikumiem. Izstrādāta Eiropas gaisa transporta drošības rokasgrāmata, saukta “Dokuments 30”. Šajā rokasgrāmatā ir drošības noteikumi, kuri, lai arī uzskatāmi par autoritatīviem, tomēr saskaņā ar CEAC statūtiem nav juridiski saistoši. Šī iemesla dēļ 2001. gada 14. septembrī jeb trīs dienas pēc uzbrukumiem Ņujorkā Eiropadome nolēma, ka ES jāuzņemas atbildība gaisa drošības jomā. Šī lēmuma rezultātā tika pieņemta Regula Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, kura stājās spēkā 2003. gada 19. janvārī. Tai pat 2001. gada 14. septembra Ministru Padomes sanāksmē tika nolemts piešķirt Komisijai pilnvaras veikt tiešas kvalitātes pārbaudes dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.1.3

Eiropas Civilās aviācijas konference (CEAC).

Eiropas Civilās aviācijas konferences ietvaros veidota Eiropas mēroga politika gaisa transporta drošības jomā; tā, bez šaubām, balstīta uz OACI pieņemtajiem starptautiskajiem noteikumiem. Izstrādāta Eiropas gaisa transporta drošības rokasgrāmata, saukta “Dokuments 30”. Šajā rokasgrāmatā ir drošības noteikumi, kuri, lai arī uzskatāmi par autoritatīviem, tomēr saskaņā ar CEAC statūtiem nav juridiski saistoši. Šī iemesla dēļ 2001. gada 14. septembrī jeb trīs dienas pēc uzbrukumiem Ņujorkā Eiropadome nolēma, ka ES jāuzņemas atbildība gaisa drošības jomā. Šī lēmuma rezultātā tika pieņemta Regula Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, kura stājās spēkā 2003. gada 19. janvārī. Tai pat 2001. gada 14. septembra Ministru Padomes sanāksmē tika nolemts piešķirt Komisijai pilnvaras veikt tiešas kvalitātes pārbaudes dalībvalstīs.

| 3.1.4 | Starptautiskā darba organizācija (SDO).
  Ar analizējamo jautājumu ir saistīti grozījumi Konvencijā par jūrnieku personu apliecinošiem dokumentiem. Grozītās konvencijas mērķis ir uzlabot jūrnieku identifikācijas drošumu, lai sekmīgāk garantētu pasažieru un ekipāžas drošību un paaugstinātu kuģu drošību. Vienlaicīgi netiek ierobežota jūrnieku pārvietošanās brīvība, lai nekavētu viņu izkāpšanu krastā. Konvencijā ietverti norādījumi jūrniekiem paredzētu personu apliecinošu dokumentu sagatavošanai un izsniegšanai. SDO un minētā konvencija varētu kalpot kā piemērs sauszemes transporta veidiem. Tieši tāpēc sniegta iepriekš minētā informācija. |
| --- | --- |

3.1.4

Starptautiskā darba organizācija (SDO).

Ar analizējamo jautājumu ir saistīti grozījumi Konvencijā par jūrnieku personu apliecinošiem dokumentiem. Grozītās konvencijas mērķis ir uzlabot jūrnieku identifikācijas drošumu, lai sekmīgāk garantētu pasažieru un ekipāžas drošību un paaugstinātu kuģu drošību. Vienlaicīgi netiek ierobežota jūrnieku pārvietošanās brīvība, lai nekavētu viņu izkāpšanu krastā. Konvencijā ietverti norādījumi jūrniekiem paredzētu personu apliecinošu dokumentu sagatavošanai un izsniegšanai. SDO un minētā konvencija varētu kalpot kā piemērs sauszemes transporta veidiem. Tieši tāpēc sniegta iepriekš minētā informācija.

| 3.1.5 | Pasaules Muitas organizācija (PMO)






  a. | PMO pārskatītā Kioto konvencija
  PMO Padome 1999. gada jūnijā pieņēma 1974. gada PMO Konvencijas, sauktas par Kioto konvenciju, pārskatīto versiju, kurā vienkāršotas un saskaņotas muitas procedūras. Pārskatītās konvencijas svarīgs aspekts ir uzsvars uz darbību ķēdes pārredzamības un paredzamības uzlabošanu. Pārskatītās konvencijas galvenie elementi ir:






  — | pieejamas informācijas izmantošana pirms preču saņemšanas, lai varētu uzsākt preču iepriekšēju atlasi; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Pasaules Muitas organizācija (PMO)

a.

PMO pārskatītā Kioto konvencija

PMO Padome 1999. gada jūnijā pieņēma 1974. gada PMO Konvencijas, sauktas par Kioto konvenciju, pārskatīto versiju, kurā vienkāršotas un saskaņotas muitas procedūras. Pārskatītās konvencijas svarīgs aspekts ir uzsvars uz darbību ķēdes pārredzamības un paredzamības uzlabošanu. Pārskatītās konvencijas galvenie elementi ir:

—

pieejamas informācijas izmantošana pirms preču saņemšanas, lai varētu uzsākt preču iepriekšēju atlasi;

| — | riska pārvaldības metožu izmantošana; |
| --- | --- |

—

riska pārvaldības metožu izmantošana;

| — | automatizētu sistēmu iespējami plašs izmantojums; |
| --- | --- |

—

automatizētu sistēmu iespējami plašs izmantojums;

| — | ar citām struktūrām saskaņoti pasākumi; |
| --- | --- |

—

ar citām struktūrām saskaņoti pasākumi;

| — | prasība, lai ikviena persona varētu pastāvīgi piekļūt informācijai par muitas prasībām, tiesību aktiem un |
| --- | --- |

—

prasība, lai ikviena persona varētu pastāvīgi piekļūt informācijai par muitas prasībām, tiesību aktiem un

| — | norādījumiem. |
| --- | --- |

—

norādījumiem.

| b. | PMO muitas datu paraugmodelis.
  Šis paraugmodelis ir standartizēts starptautisko datu kopums, kurš atbilst starptautisko pārvadājumu jomā valstu iestāžu izvirzītajām prasībām. Tas ir solis uz priekšu, tiecoties izveidot drošības mērķiem noderīgu saskaņotu starptautisko muitas datu kopumu. Paraugmodelis ir izveidots izmantošanai pilnībā automatizētā vidē. |
| --- | --- |

b.

PMO muitas datu paraugmodelis.

Šis paraugmodelis ir standartizēts starptautisko datu kopums, kurš atbilst starptautisko pārvadājumu jomā valstu iestāžu izvirzītajām prasībām. Tas ir solis uz priekšu, tiecoties izveidot drošības mērķiem noderīgu saskaņotu starptautisko muitas datu kopumu. Paraugmodelis ir izveidots izmantošanai pilnībā automatizētā vidē.

| c. | PMO Vienotais sūtījumu identifikators
  Šī identifikatora priekšrocība ir vienota numura piešķiršana katram sūtījumam, tā atvieglojot sūtījuma identifikāciju un ar to saistīto ziņu apkopošanu. |
| --- | --- |

c.

PMO Vienotais sūtījumu identifikators

Šī identifikatora priekšrocība ir vienota numura piešķiršana katram sūtījumam, tā atvieglojot sūtījuma identifikāciju un ar to saistīto ziņu apkopošanu.

| d. | ACIS norādījumi (Advanced Cargo Information System — Kravu iepriekšējās informācijas sistēma) ir paredzēti, lai saskaņā ar pārskatīto Kioto konvenciju identificētu ar drošības apsvērumiem saistītus datus un palīdzētu muitas iestādēm tos apkopot bez kavēšanās. |
| --- | --- |

d.

ACIS norādījumi (Advanced Cargo Information System — Kravu iepriekšējās informācijas sistēma) ir paredzēti, lai saskaņā ar pārskatīto Kioto konvenciju identificētu ar drošības apsvērumiem saistītus datus un palīdzētu muitas iestādēm tos apkopot bez kavēšanās.

| e. | Muitas konvencijā par konteineriem noteikti starptautiskajiem pārvadājumiem izmantotajiem konteineriem ar muitas plombām piemērojamie tehniskie parametri, kā arī šāda veida konteineru tipa apstiprinājuma procedūra. Šī 1972. gada konvencija pašlaik tiek pārskatīta, ņemot vērā arvien pieaugošo drošības apsvērumiem veltīto uzmanību. |
| --- | --- |

e.

Muitas konvencijā par konteineriem noteikti starptautiskajiem pārvadājumiem izmantotajiem konteineriem ar muitas plombām piemērojamie tehniskie parametri, kā arī šāda veida konteineru tipa apstiprinājuma procedūra. Šī 1972. gada konvencija pašlaik tiek pārskatīta, ņemot vērā arvien pieaugošo drošības apsvērumiem veltīto uzmanību.

Šajā punktā ietvertā informācija par Pasaules Muitas organizāciju varētu būt noderīga izmantošanai attiecībā uz sauszemes transporta veidiem. Tajā vienkārši jāatlasa noteikumi, ko varētu piemērot sauszemes transportam.

| 3.1.6 | Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO).
  Šī organizācija 2003. gadā pieņēma norādījumus, kuros noteikti kravu pārvadājumiem izmantoto konteineru mehāniskas aizzīmogošanas parametri.
  Tā izstrādājusi arī noteikumus par kravu pārvadājumiem izmantoto konteineru augstfrekvences identifikācijas marķējumu un kopīgā paziņojuma protokolu par digitālo apzīmogošanu. |
| --- | --- |

3.1.6

Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO).

Šī organizācija 2003. gadā pieņēma norādījumus, kuros noteikti kravu pārvadājumiem izmantoto konteineru mehāniskas aizzīmogošanas parametri.

Tā izstrādājusi arī noteikumus par kravu pārvadājumiem izmantoto konteineru augstfrekvences identifikācijas marķējumu un kopīgā paziņojuma protokolu par digitālo apzīmogošanu.

| 3.1.7 | Eiropas Savienība (ES).






  a. | ES drošības pasākumus veikusi galvenokārt jūras transporta, ostu un gaisa transporta nozarēs. Piemēri minēti 2.3. punktā.
  Jauktā transporta jomā Eiropas Komisija 2003. gada decembrī publicējusi konsultāciju dokumentu par kravas pārvadājumiem. Dokumentā minēti iespējamie draudi un pasākumi, kurus varētu veikt transporta ķēdes aizsardzībai.
  Komisija šajā dokumentā norāda, ka visiem ierosinātajiem pasākumiem nosakāms riska profils — gan katram no tiem atsevišķi, gan visai ķēdei kopumā.
  Konsultāciju dokumentā ierosināts:






  — | garantēt Eiropas interešu mēroga infrastruktūru drošību, dalībvalstīm īstenojot attiecīgus pasākumus (drošības plāna izstrāde un ikgadēja atjaunināšana, risku noteikšana, kontaktpunkta izvēle un par infrastruktūru atbildīgu personu iecelšana, kompetences piesķiršana valsts struktūrai veikt darbību kopuma revīziju); |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Eiropas Savienība (ES).

a.

ES drošības pasākumus veikusi galvenokārt jūras transporta, ostu un gaisa transporta nozarēs. Piemēri minēti 2.3. punktā.

Jauktā transporta jomā Eiropas Komisija 2003. gada decembrī publicējusi konsultāciju dokumentu par kravas pārvadājumiem. Dokumentā minēti iespējamie draudi un pasākumi, kurus varētu veikt transporta ķēdes aizsardzībai.

Komisija šajā dokumentā norāda, ka visiem ierosinātajiem pasākumiem nosakāms riska profils — gan katram no tiem atsevišķi, gan visai ķēdei kopumā.

Konsultāciju dokumentā ierosināts:

—

garantēt Eiropas interešu mēroga infrastruktūru drošību, dalībvalstīm īstenojot attiecīgus pasākumus (drošības plāna izstrāde un ikgadēja atjaunināšana, risku noteikšana, kontaktpunkta izvēle un par infrastruktūru atbildīgu personu iecelšana, kompetences piesķiršana valsts struktūrai veikt darbību kopuma revīziju);

| — | izstrādāt drošības noteikumus pakalpojumu sniedzējiem (Kopienas mērogā — izstrādāt obligātās drošības prasības starptautisko pakalpojumu sniedzējiem, sauszemes transporta ķēdē ieviest jēdzienus “pilnvarotais pārstāvis” un “zināms nosūtītājs”); |
| --- | --- |

—

izstrādāt drošības noteikumus pakalpojumu sniedzējiem (Kopienas mērogā — izstrādāt obligātās drošības prasības starptautisko pakalpojumu sniedzējiem, sauszemes transporta ķēdē ieviest jēdzienus “pilnvarotais pārstāvis” un “zināms nosūtītājs”);

| — | piemērot jēdzienu “iepriekšējā informācija” elektroniskā formā: tas atkarībā no riska analīzes rezultātiem varētu būt obligāts noteiktiem maršrutiem vai sūtījumiem; |
| --- | --- |

—

piemērot jēdzienu “iepriekšējā informācija” elektroniskā formā: tas atkarībā no riska analīzes rezultātiem varētu būt obligāts noteiktiem maršrutiem vai sūtījumiem;

| — | no riska un drošības viedokļa neaizsargātiem sūtījumiem izmantot speciālas plombas un slēdzenes; |
| --- | --- |

—

no riska un drošības viedokļa neaizsargātiem sūtījumiem izmantot speciālas plombas un slēdzenes;

| — | gādāt, lai dalībvalstis neievieš atšķirīgus noteikumus, tā apdraudot tirgus pareizu darbību; Komisija dokumentā ierosinājusi virkni paņēmienu šī uzdevuma izpildei. |
| --- | --- |

—

gādāt, lai dalībvalstis neievieš atšķirīgus noteikumus, tā apdraudot tirgus pareizu darbību; Komisija dokumentā ierosinājusi virkni paņēmienu šī uzdevuma izpildei.

| b. | Komisijas 2003. gada 24. jūlija paziņojums un priekšlikums regulai, kurā Komisija ierosina grozīt Kopienu Muitas kodeksu. Priekšlikuma mērķis ir pielāgot ES ārējās robežas muitas iestāžu lomu preču importam un eksportam noteiktajām striktākajām prasībām. |
| --- | --- |

b.

Komisijas 2003. gada 24. jūlija paziņojums un priekšlikums regulai, kurā Komisija ierosina grozīt Kopienu Muitas kodeksu. Priekšlikuma mērķis ir pielāgot ES ārējās robežas muitas iestāžu lomu preču importam un eksportam noteiktajām striktākajām prasībām.

| 3.1.8 | ANO Ekonomikas komiteja Eiropai (UNECE).
  Darba grupa par transportu ietekmējošajiem muitas jautājumiem (WP30) un TIR (Transports internationaux routiers — Starptautiskais autotransports) administratīvā komiteja 2003. gada februārī sasauca sanāksmi, lai uzsāktu pašlaik galvenokārt uz papīra formas dokumentiem balstītā TIR režīma pakāpenisku datorizāciju. Tā kā TIR karnete ir starptautiski atzīts muitas dokuments, ar to preces uz valstīm ārpus Eiropas Savienības var nogādāt, uz robežām pavadot minimālu laiku.
  Minētie noteikumi attiecas uz kravu autopārvadājumiem. Komiteja iesaka izvērtēt, vai tie nevarētu tikt piemēroti arī citiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

3.1.8

ANO Ekonomikas komiteja Eiropai (UNECE).

Darba grupa par transportu ietekmējošajiem muitas jautājumiem (WP30) un TIR (Transports internationaux routiers — Starptautiskais autotransports) administratīvā komiteja 2003. gada februārī sasauca sanāksmi, lai uzsāktu pašlaik galvenokārt uz papīra formas dokumentiem balstītā TIR režīma pakāpenisku datorizāciju. Tā kā TIR karnete ir starptautiski atzīts muitas dokuments, ar to preces uz valstīm ārpus Eiropas Savienības var nogādāt, uz robežām pavadot minimālu laiku.

Minētie noteikumi attiecas uz kravu autopārvadājumiem. Komiteja iesaka izvērtēt, vai tie nevarētu tikt piemēroti arī citiem transporta veidiem.

| 3.1.9 | Amerikas Savienoto Valstu veiktie pasākumi.
  Nav jāpaskaidro, ka kopš 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem ASV rāda piemēru drošības pasākumu īstenošanā. Piemēram, 2002. gadā stājās spēkā likums par bioloģisko terorismu (Bioterrorism Act). Šajā likumā paredzēts pienākums sniegt noteiktas ziņas par pārtikas produktu importu vēl pirms ierašanās ASV. Turklāt pārtikas produktu ražotājiem un uzglabāšanas iekārtām jābūt reģistrētām Federālajā pārtikas un farmaceitisko produktu pārvaldē (Food and Drug Administration) un jāieceļ vietējais pārstāvis ASV. |
| --- | --- |

3.1.9

Amerikas Savienoto Valstu veiktie pasākumi.

Nav jāpaskaidro, ka kopš 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem ASV rāda piemēru drošības pasākumu īstenošanā. Piemēram, 2002. gadā stājās spēkā likums par bioloģisko terorismu (Bioterrorism Act). Šajā likumā paredzēts pienākums sniegt noteiktas ziņas par pārtikas produktu importu vēl pirms ierašanās ASV. Turklāt pārtikas produktu ražotājiem un uzglabāšanas iekārtām jābūt reģistrētām Federālajā pārtikas un farmaceitisko produktu pārvaldē (Food and Drug Administration) un jāieceļ vietējais pārstāvis ASV.

| 3.1.10 | Lai šis izpētes atzinums nebūtu pārāk garš, atsevišķi veiktie pasākumi ir pieminēti bez sīkākiem paskaidrojumiem.
  Lai veiktu attiecīgus pasākumus Eiropā, ir vēlams iepazīties ar ASV pieredzi šajā jomā un to ņemt vērā. Būtu jāpiemin šādi pasākumi:






  a. | Iniciatīva konteineru drošībai (Container Security Initiative — CSI); |
| --- | --- | --- |

3.1.10

Lai šis izpētes atzinums nebūtu pārāk garš, atsevišķi veiktie pasākumi ir pieminēti bez sīkākiem paskaidrojumiem.

Lai veiktu attiecīgus pasākumus Eiropā, ir vēlams iepazīties ar ASV pieredzi šajā jomā un to ņemt vērā. Būtu jāpiemin šādi pasākumi:

a.

Iniciatīva konteineru drošībai (Container Security Initiative — CSI);

| b. | Muitas — tirdzniecības partnerība pret terorismu (Customs-Trade Partnership against Terrorism — C-TPAT); |
| --- | --- |

b.

Muitas — tirdzniecības partnerība pret terorismu (Customs-Trade Partnership against Terrorism — C-TPAT);

| c. | 24 stundas iepriekš iesniedzams (kravas) saraksts (The 24 Hour Advance Manifest); |
| --- | --- |

c.

24 stundas iepriekš iesniedzams (kravas) saraksts (The 24 Hour Advance Manifest);

| d. | likums par bioloģisko terorismu (Bioterrorism Act). |
| --- | --- |

d.

likums par bioloģisko terorismu (Bioterrorism Act).

| 3.2 | Rūpniecībā individuāli vai sadarbībā ar valsts iestādēm veiktie pasākumi.






  a. | programma “Uzņēmumu koalīcija pret kontrabandu” (Business Anti-Smuggling Coalition — BASC); |
| --- | --- | --- |

3.2

a.

programma “Uzņēmumu koalīcija pret kontrabandu” (Business Anti-Smuggling Coalition — BASC);

| b. | Savstarpējas saprašanās memorands par elektronisko uzņēmējdarbību (Memorandum of Understanding on Electronic Business); |
| --- | --- |

b.

Savstarpējas saprašanās memorands par elektronisko uzņēmējdarbību (Memorandum of Understanding on Electronic Business);

| c. | Starptautiskās autotransporta savienības (International Road Transport Union — IRU) rezolūcija par autotransporta drošību; |
| --- | --- |

c.

Starptautiskās autotransporta savienības (International Road Transport Union — IRU) rezolūcija par autotransporta drošību;

| d. | IRU norādījumi drošības jomā; |
| --- | --- |

d.

IRU norādījumi drošības jomā;

| e. | IRU drošības paraugplāns (tiek izstrādāts); |
| --- | --- |

e.

IRU drošības paraugplāns (tiek izstrādāts);

| f. | programma “Darbība drošai tirdzniecībai” (Operation Safe Commerce — OSC); |
| --- | --- |

f.

programma “Darbība drošai tirdzniecībai” (Operation Safe Commerce — OSC);

| g. | iniciatīva “Izveicīgas un drošas tirdzniecības joslas” (Smart and Secure Tradelanes). |
| --- | --- |

g.

iniciatīva “Izveicīgas un drošas tirdzniecības joslas” (Smart and Secure Tradelanes).

| 3.3 | Vairums iepriekšējos punktos uzskaitīto pasākumu attiecas uz drošību preču pārvadājumu nozarē vispārīgi un īpaši uz konteineru pārvadājumiem. Komisijas skatījumā dažus no minētajiem pasākumiem varētu piemērot arī pasažieru pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

3.3

Vairums iepriekšējos punktos uzskaitīto pasākumu attiecas uz drošību preču pārvadājumu nozarē vispārīgi un īpaši uz konteineru pārvadājumiem. Komisijas skatījumā dažus no minētajiem pasākumiem varētu piemērot arī pasažieru pārvadājumu nozarē.

| 3.4 | Dažādiem transporta veidiem piemērotie drošības pasākumi ir diezgan atšķirīgi. Kā jau norādīts, vistālāk drošības pasākumu piemērošanas ziņā ir tikusi jūras transporta nozare, tās ietvaros ostas, un gaisa transporta nozare. Šī faktiskā situācija lieliski aprakstīta Komitejas 2002. gada 24. oktobra atzinumā (ziņotāja: BREDIMA-SAVOPOULOU kdze) (5). Šī iemesla dēļ minētie transporta veidi šajā atzinumā netiks analizēti. |
| --- | --- |

3.4

Dažādiem transporta veidiem piemērotie drošības pasākumi ir diezgan atšķirīgi. Kā jau norādīts, vistālāk drošības pasākumu piemērošanas ziņā ir tikusi jūras transporta nozare, tās ietvaros ostas, un gaisa transporta nozare. Šī faktiskā situācija lieliski aprakstīta Komitejas 2002. gada 24. oktobra atzinumā (ziņotāja: BREDIMA-SAVOPOULOU kdze) (5). Šī iemesla dēļ minētie transporta veidi šajā atzinumā netiks analizēti.

| 3.5 | Neaizsargāto sauszemes terminālu, uzglabāšanas un pārkraušanas punktu stāvoklis ir pelnījis īpašu uzmanību. Kā īpašu transporta veidu var minēt arī cauruļvadus. Pat ja ir taisnība, ka terminālu īpašnieki pieliek lielas pūles, lai garantētu to drošību, Komitejai tomēr ir priekšstats, ka netiek pietiekami ņemta vērā ne uzglabāšanas un pārkraušanas punktu ievērojamā neaizsargātība, ne ārkārtējā nepieciešamība pēc sadarbības ar to transporta veidu operatoriem, kuri izmanto pārkraušanas iekārtas. |
| --- | --- |

3.5

Neaizsargāto sauszemes terminālu, uzglabāšanas un pārkraušanas punktu stāvoklis ir pelnījis īpašu uzmanību. Kā īpašu transporta veidu var minēt arī cauruļvadus. Pat ja ir taisnība, ka terminālu īpašnieki pieliek lielas pūles, lai garantētu to drošību, Komitejai tomēr ir priekšstats, ka netiek pietiekami ņemta vērā ne uzglabāšanas un pārkraušanas punktu ievērojamā neaizsargātība, ne ārkārtējā nepieciešamība pēc sadarbības ar to transporta veidu operatoriem, kuri izmanto pārkraušanas iekārtas.

| 3.6 | Komiteja uzskata arī, ka nav pietiekami saasināta steidzamības sajūta attiecībā uz draudiem transportam un pārkraušanai pa cauruļvadiem. Komiteja uzstāj, ka būtu steidzami jāveido kompetento iestāžu izpratne par situāciju un jāliek tām apzināties nepieciešamību īstenot pasākumus gan darbinieku, gan infrastruktūru drošībai. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja uzskata arī, ka nav pietiekami saasināta steidzamības sajūta attiecībā uz draudiem transportam un pārkraušanai pa cauruļvadiem. Komiteja uzstāj, ka būtu steidzami jāveido kompetento iestāžu izpratne par situāciju un jāliek tām apzināties nepieciešamību īstenot pasākumus gan darbinieku, gan infrastruktūru drošībai.

| 3.7 | Dzelzceļa transporta nozarē jau tradicionāli pievērsta liela uzmanība gan darbinieku, gan pasažieru, gan iekārtu drošumam. Jācer, ka tikpat lielas rūpes tiks veltītas drošības jautājumiem. Būtu īpaši jāgādā par paaugstināta riska vietām kā, piemēram, stacijām un šķirotavām. Turklāt Starptautiskajai dzelzceļu savienībai (UIC) vajadzētu izstrādāt ieteikumus nepieciešamās koordinācijas nodrošināšanai starptautiskā mērogā.
  Valstu dzelzceļa sabiedrībām jāizstrādā informācijas materiāli, lai pasažieri un darbinieki zinātu, kā rīkoties katastrofas gadījumā. Šādas informācijas sniegšanai būtu jākļūst par darbinieku apmācības neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.7

Dzelzceļa transporta nozarē jau tradicionāli pievērsta liela uzmanība gan darbinieku, gan pasažieru, gan iekārtu drošumam. Jācer, ka tikpat lielas rūpes tiks veltītas drošības jautājumiem. Būtu īpaši jāgādā par paaugstināta riska vietām kā, piemēram, stacijām un šķirotavām. Turklāt Starptautiskajai dzelzceļu savienībai (UIC) vajadzētu izstrādāt ieteikumus nepieciešamās koordinācijas nodrošināšanai starptautiskā mērogā.

Valstu dzelzceļa sabiedrībām jāizstrādā informācijas materiāli, lai pasažieri un darbinieki zinātu, kā rīkoties katastrofas gadījumā. Šādas informācijas sniegšanai būtu jākļūst par darbinieku apmācības neatņemamu sastāvdaļu.

| 3.8 | Iekšējo ūdensceļu transporta nozare izmanto jūras ostas iekraušanai un izkraušanai. Šādos gadījumos arī minētajai nozarei piemēro Starptautisko kuģu un ostas iekārtu drošības (International Ship & Port Facility Security — ISPS) kodeksu. Komitejas skatījumā būtu jāgādā, lai šī kodeksa strikta piemērošana neizjauktu loģistikas ķēdi. ISPS kodeksa ievērošana jākontrolē ostām, kuģošanas sabiedrībām un pārbaudes dienestiem. Tāpat Komiteja uzskata, ka drošības jautājumi noteikti jāietver iekšējo ūdensceļu transporta kuģu darbinieku apmācībā. |
| --- | --- |

3.8

Iekšējo ūdensceļu transporta nozare izmanto jūras ostas iekraušanai un izkraušanai. Šādos gadījumos arī minētajai nozarei piemēro Starptautisko kuģu un ostas iekārtu drošības (International Ship & Port Facility Security — ISPS) kodeksu. Komitejas skatījumā būtu jāgādā, lai šī kodeksa strikta piemērošana neizjauktu loģistikas ķēdi. ISPS kodeksa ievērošana jākontrolē ostām, kuģošanas sabiedrībām un pārbaudes dienestiem. Tāpat Komiteja uzskata, ka drošības jautājumi noteikti jāietver iekšējo ūdensceļu transporta kuģu darbinieku apmācībā.

| 3.9 | Kopš teroristu uzbrukumiem Madridē un Londonā sabiedriskā transporta nozare ir apjautusi savu neaizsargātību. Lai ievērojami celtu drošības līmeni un drošības sajūtu pasažieriem un darbiniekiem, veikti uzraudzības un kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

3.9

Kopš teroristu uzbrukumiem Madridē un Londonā sabiedriskā transporta nozare ir apjautusi savu neaizsargātību. Lai ievērojami celtu drošības līmeni un drošības sajūtu pasažieriem un darbiniekiem, veikti uzraudzības un kontroles pasākumi.

| 3.10 | Ņemot vērā pasažieru un ļoti mobilo preču pārvadājumu uzņēmumu milzīgo, vairākos simtos tūkstošu mērāmo skaitu, autotransporta un pārvadājumu nozare ir ārkārtīgi neaizsargāta. Jau izsenis šī nozare saskārusies ar noziedzību. Smagkravas transportlīdzekļu, ar vai bez kravas, zādzības notiek vai ik dienu un nereti atstāj psiholoģiskas sekas uz autovadītājiem. Arī IRU (International Road Transport Union — Starptautiskā autotransporta savienība) pieliek visas pūles, lai pārliecinātu valstu iestādes un tirgus dalībniekus, ka jāveic drošības pasākumi. Piemēram, tā aicinājusi palielināt uzraudzītu stāvlaukumu skaitu. Tā kā šī nozare ir ļoti pakļauta riskam, IRU, kā norādīts 3.2. punktā, ir izstrādājusi norādījumus drošības jomā, kas satur virkni ieteikumu nozares vadītājiem, autovadītājiem un kravu nosūtītājiem. Turklāt jāpiemin arī tas, ka izveidots ietvars brīvprātīgu sadarbības nolīgumu noslēgšanai ar muitas iestādēm. |
| --- | --- |

3.10

Ņemot vērā pasažieru un ļoti mobilo preču pārvadājumu uzņēmumu milzīgo, vairākos simtos tūkstošu mērāmo skaitu, autotransporta un pārvadājumu nozare ir ārkārtīgi neaizsargāta. Jau izsenis šī nozare saskārusies ar noziedzību. Smagkravas transportlīdzekļu, ar vai bez kravas, zādzības notiek vai ik dienu un nereti atstāj psiholoģiskas sekas uz autovadītājiem. Arī IRU (International Road Transport Union — Starptautiskā autotransporta savienība) pieliek visas pūles, lai pārliecinātu valstu iestādes un tirgus dalībniekus, ka jāveic drošības pasākumi. Piemēram, tā aicinājusi palielināt uzraudzītu stāvlaukumu skaitu. Tā kā šī nozare ir ļoti pakļauta riskam, IRU, kā norādīts 3.2. punktā, ir izstrādājusi norādījumus drošības jomā, kas satur virkni ieteikumu nozares vadītājiem, autovadītājiem un kravu nosūtītājiem. Turklāt jāpiemin arī tas, ka izveidots ietvars brīvprātīgu sadarbības nolīgumu noslēgšanai ar muitas iestādēm.

| 3.11 | Pamatprincipi, uz kuriem balstās 3.10. punktā minētie norādījumi, ir šādi:






  — | drošības pasākumi nedrīkstētu būt tik strikti, ka apdraudētu uzņēmumu spēju normāli darboties; |
| --- | --- | --- |

3.11

Pamatprincipi, uz kuriem balstās 3.10. punktā minētie norādījumi, ir šādi:

—

drošības pasākumi nedrīkstētu būt tik strikti, ka apdraudētu uzņēmumu spēju normāli darboties;

| — | jauniem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar to mērķiem, ar tiem saistītajām izmaksām un to izraisītajām sekām satiksmē; |
| --- | --- |

—

jauniem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar to mērķiem, ar tiem saistītajām izmaksām un to izraisītajām sekām satiksmē;

| — | nav pieļaujami valstu vienpusēji pasākumi; |
| --- | --- |

—

nav pieļaujami valstu vienpusēji pasākumi;

| — | drošības pasākumiem jābūt izprotamiem un pieņemamiem; |
| --- | --- |

—

drošības pasākumiem jābūt izprotamiem un pieņemamiem;

| — | ņemot vērā transporta starptautisko raksturu, drošības pasākumi jāpiemēro saskaņoti, proporcionāli, bez diskriminācijas un tā, lai neradītu šķēršļus vai radītu pēc iespējas mazākus šķēršļus efektīvām darījumu plūsmām. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā transporta starptautisko raksturu, drošības pasākumi jāpiemēro saskaņoti, proporcionāli, bez diskriminācijas un tā, lai neradītu šķēršļus vai radītu pēc iespējas mazākus šķēršļus efektīvām darījumu plūsmām.

Vispārīgi runājot, ir nepieciešams, lai pirms drošības pasākumu īstenošanas to mērķgrupa apzinātos šo pasākumu nepieciešamību. Nevajadzētu veikt nevienu drošības pasākumu, pirms par pasākumu informēta tā mērķgrupa. Tāpēc Komiteja uzstāj, ka šāda informācija sniedzama savlaicīgi.

| 3.12 | Attiecībā uz privātā transporta nozari neatkarīgi no izmantotā transporta veida Komiteja iesaka, ka uzņēmuma atbildīgajai personai būtu jāīsteno piemēroti darbinieku, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošības pasākumi. |
| --- | --- |

3.12

Attiecībā uz privātā transporta nozari neatkarīgi no izmantotā transporta veida Komiteja iesaka, ka uzņēmuma atbildīgajai personai būtu jāīsteno piemēroti darbinieku, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošības pasākumi.

| 3.13 | Komiteja konstatē, ka valstu iestādes un sauszemes transporta veidu operatori arvien skaidrāk apzinās nepieciešamību iekļaut drošības pasākumus to ikdienas darbībā. Tomēr pagaidām vēl nevar runāt par to saskaņotību. Izvērtējot transporta veidus atsevišķi, redzams, ka ievērojams darbs jau paveikts jūras un gaisa transporta nozarēs, ņemot vērā to starptautisko raksturu. Sabiedriskā transporta nozarē drošības jautājumus sākts uztvert nopietni, taču preču pārvadājumu nozarē īstenotie pasākumi parasti attiecas tikai uz šo transporta veidu. Vēl nav īstenoti pasākumi, kuri attiektos uz loģistikas ķēdi kopumā, lai gan riskam pakļauti tieši punkti, kuros notiek transporta veidu maiņa. Sekojoši Komiteja aicina valstu iestādes katras valsts līmenī noteikt par visu loģistikas ķēdi kopumā atbildīgu iestādi. |
| --- | --- |

3.13

Komiteja konstatē, ka valstu iestādes un sauszemes transporta veidu operatori arvien skaidrāk apzinās nepieciešamību iekļaut drošības pasākumus to ikdienas darbībā. Tomēr pagaidām vēl nevar runāt par to saskaņotību. Izvērtējot transporta veidus atsevišķi, redzams, ka ievērojams darbs jau paveikts jūras un gaisa transporta nozarēs, ņemot vērā to starptautisko raksturu. Sabiedriskā transporta nozarē drošības jautājumus sākts uztvert nopietni, taču preču pārvadājumu nozarē īstenotie pasākumi parasti attiecas tikai uz šo transporta veidu. Vēl nav īstenoti pasākumi, kuri attiektos uz loģistikas ķēdi kopumā, lai gan riskam pakļauti tieši punkti, kuros notiek transporta veidu maiņa. Sekojoši Komiteja aicina valstu iestādes katras valsts līmenī noteikt par visu loģistikas ķēdi kopumā atbildīgu iestādi.

4.   Drošības pasākumu izmaksas.

| 4.1 | Pašlaik ikvienam acīmredzams, ka, pieaugot noziedzības un terorisma draudiem, nepieciešams veikt pasākumus, lai garantētu pasažieru, darbinieku, transportlīdzekļu un kravu drošību. Ne tik acīmredzama, savukārt, ir atbilde uz jautājumu, kam būtu jāsedz ar drošības pasākumiem saistītās, kā visiem zināms, augstās izmaksas. Tā, piemēram, izmaksas vienam pa jūru pārvadājamam konteineram ir 30-40 USD. |
| --- | --- |

4.1

Pašlaik ikvienam acīmredzams, ka, pieaugot noziedzības un terorisma draudiem, nepieciešams veikt pasākumus, lai garantētu pasažieru, darbinieku, transportlīdzekļu un kravu drošību. Ne tik acīmredzama, savukārt, ir atbilde uz jautājumu, kam būtu jāsedz ar drošības pasākumiem saistītās, kā visiem zināms, augstās izmaksas. Tā, piemēram, izmaksas vienam pa jūru pārvadājamam konteineram ir 30-40 USD.

| 4.2 | Lai varētu skaidri noteikt, kā ziņā šīs izmaksas būtu jānodod, nepieciešams izvērtēt dažādās izmaksu kategorijas. Izmaksas var iedalīt šādās kategorijās:






  a. | izmaksas, kuras saistītas ar regulējošo noteikumu izstrādi un to izpildes kontroli; |
| --- | --- | --- |

4.2

Lai varētu skaidri noteikt, kā ziņā šīs izmaksas būtu jānodod, nepieciešams izvērtēt dažādās izmaksu kategorijas. Izmaksas var iedalīt šādās kategorijās:

a.

izmaksas, kuras saistītas ar regulējošo noteikumu izstrādi un to izpildes kontroli;

| b. | izmaksas, kuras saistītas ar apdraudējuma novērtējumu un analīzi, un izmaksas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, sniegtajam atbalstam, lai tās varētu garantēt tikpat augstu drošības līmeni kā ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b.

izmaksas, kuras saistītas ar apdraudējuma novērtējumu un analīzi, un izmaksas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, sniegtajam atbalstam, lai tās varētu garantēt tikpat augstu drošības līmeni kā ES dalībvalstīs;

| c. | investīcijām pielīdzināmās izmaksas kā tās, kuras radušās, izvēloties un apmācot darbiniekus drošības jomā un iegādājoties drošības garantēšanai nepieciešamo materiālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c.

investīcijām pielīdzināmās izmaksas kā tās, kuras radušās, izvēloties un apmācot darbiniekus drošības jomā un iegādājoties drošības garantēšanai nepieciešamo materiālo nodrošinājumu;

| d. | ar drošību saistītie kārtējie izdevumi, piemēram, drošības darbinieku izmaksas, drošības materiālā nodrošinājuma uzturēšanas izmaksas, izdevumi informācijas sniegšanai par drošības jautājumiem, ar drošību saistītie apdrošināšanas maksājumi un izmaksas, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības pasākumiem, kuri paredzēti, lai nodrošinātu likumu ievērošanu. |
| --- | --- |

d.

ar drošību saistītie kārtējie izdevumi, piemēram, drošības darbinieku izmaksas, drošības materiālā nodrošinājuma uzturēšanas izmaksas, izdevumi informācijas sniegšanai par drošības jautājumiem, ar drošību saistītie apdrošināšanas maksājumi un izmaksas, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības pasākumiem, kuri paredzēti, lai nodrošinātu likumu ievērošanu.

Bez tam jāņem vērā arī izmaksas, kuras saistītas ar pasākumiem, kas veikti pirms vai pēc ārkārtas atgadījuma, piemēram, teroristu uzbrukuma. Lai noteiktu, kā ziņā ir šādas izmaksas, jāmeklē atsevišķs risinājums. Komitejas skatījumā, šo izmaksu segšana pirmām kārtām jāuzņemas valsts iestādēm.

| 4.3 | Jautājumā, kam vai kurai struktūrai ir pirmām kārtām jāuzņemas segt izmaksas, šķiet loģiski, ka attiecībā uz pirmajām divām izmaksu kategorijām tās ir valstu iestādes vai vietējās varas, bet attiecībā uz divām pēdējām kategorijām — privātais sektors. |
| --- | --- |

4.3

Jautājumā, kam vai kurai struktūrai ir pirmām kārtām jāuzņemas segt izmaksas, šķiet loģiski, ka attiecībā uz pirmajām divām izmaksu kategorijām tās ir valstu iestādes vai vietējās varas, bet attiecībā uz divām pēdējām kategorijām — privātais sektors.

| 4.4 | No ekonomiskā viedokļa izmaksas būtu jāsedz darbībai, kura tās rada, proti, izmaksas būtu jāietver samaksā par šo darbību (sabiedriskā transporta nozarē — biļetes cenā vai preču pārvadājumu nozarē — pārvadājumu tarifā). Preču un pakalpojumu cenām būtu pēc iespējas jāsedz sociālās robežizmaksas, tostarp ar drošību saistītās izmaksas. Tomēr reizēm īstenojamie pasākumi var tiktāl būt vispārējās interesēs, ka ar tiem saistītās izmaksas būtu jāsedz sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

4.4

No ekonomiskā viedokļa izmaksas būtu jāsedz darbībai, kura tās rada, proti, izmaksas būtu jāietver samaksā par šo darbību (sabiedriskā transporta nozarē — biļetes cenā vai preču pārvadājumu nozarē — pārvadājumu tarifā). Preču un pakalpojumu cenām būtu pēc iespējas jāsedz sociālās robežizmaksas, tostarp ar drošību saistītās izmaksas. Tomēr reizēm īstenojamie pasākumi var tiktāl būt vispārējās interesēs, ka ar tiem saistītās izmaksas būtu jāsedz sabiedrībai kopumā.

| 4.5 | Ja izvēlētos šo pieeju, ar drošību saistītās izmaksas segtu patērētāji galaprodukta paaugstinātas cenas formā vai iedzīvotāji — nodokļu maksātāju apmaksātu valsts izdevumu formā gadījumos, kad valsts iestādes apmaksā vispārējās interesēs esošus drošības pasākumus. |
| --- | --- |

4.5

Ja izvēlētos šo pieeju, ar drošību saistītās izmaksas segtu patērētāji galaprodukta paaugstinātas cenas formā vai iedzīvotāji — nodokļu maksātāju apmaksātu valsts izdevumu formā gadījumos, kad valsts iestādes apmaksā vispārējās interesēs esošus drošības pasākumus.

| 4.6 | Komiteja uzskata, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir sekundāra loma. Lai no apdrošināšanas polisēm netiktu izslēgti teroristu uzbrukumi, iespējamo izmaksu segšana paaugstinātu apdrošināšanas iemaksu formā tiks vienmēr nodota apdrošināto personu ziņā. Saprotams, pastāv cēloņsakarība staro drošības līmeni un apdrošināšanas iemaksas apmēru. Jo augstāks ar drošības pasākumiem garantētās drošības līmenis, jo mazākam būtu jābūt iemaksas apmēram. |
| --- | --- |

4.6

Komiteja uzskata, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir sekundāra loma. Lai no apdrošināšanas polisēm netiktu izslēgti teroristu uzbrukumi, iespējamo izmaksu segšana paaugstinātu apdrošināšanas iemaksu formā tiks vienmēr nodota apdrošināto personu ziņā. Saprotams, pastāv cēloņsakarība staro drošības līmeni un apdrošināšanas iemaksas apmēru. Jo augstāks ar drošības pasākumiem garantētās drošības līmenis, jo mazākam būtu jābūt iemaksas apmēram.

| 4.7 | Ņemot vērā tās uzdevumus un kompetenci, Eiropas Savienība šajā jomā var uzņemties vienīgi koordinējošu un kontroles funkciju. Tā var atvēlēt finanšu līdzekļus vienīgi informācijas un saziņas kampaņām. Tādējādi drošībai 6. pamatprogrammas ietvaros piešķirti 3,5 miljoni EUR. |
| --- | --- |

4.7

Ņemot vērā tās uzdevumus un kompetenci, Eiropas Savienība šajā jomā var uzņemties vienīgi koordinējošu un kontroles funkciju. Tā var atvēlēt finanšu līdzekļus vienīgi informācijas un saziņas kampaņām. Tādējādi drošībai 6. pamatprogrammas ietvaros piešķirti 3,5 miljoni EUR.

5.   Kopsavilkums un ieteikumi.

| 5.1 | Komiteja konstatē, ka teroristu uzbrukumi pēdējos gados likuši visos mērogos atkal pievērst uzmanību drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja konstatē, ka teroristu uzbrukumi pēdējos gados likuši visos mērogos atkal pievērst uzmanību drošības jautājumiem.

| 5.2 | Nepieciešamie pasākumi veikti pamatā jūras un gaisa transporta nozarēs un nostiprināti starptautiskās normās. Tās tiek īstenotas, veicot ES pārbaudes. |
| --- | --- |

5.2

Nepieciešamie pasākumi veikti pamatā jūras un gaisa transporta nozarēs un nostiprināti starptautiskās normās. Tās tiek īstenotas, veicot ES pārbaudes.

| 5.3 | Attiecībā uz sauszemes transporta veidu drošību Komiteja uzskata, ka nepieciešamie pasākumi vēl būtu jāveic, īpaši, ņemot vērā dažādo transporta veidu savstarpējo atkarību un jauktā transporta uzglabāšanas un pārkraušanas punktu pakļautību riskam. Tā kā kopējais ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības, steidzami jārod saskaņota pieeja. |
| --- | --- |

5.3

Attiecībā uz sauszemes transporta veidu drošību Komiteja uzskata, ka nepieciešamie pasākumi vēl būtu jāveic, īpaši, ņemot vērā dažādo transporta veidu savstarpējo atkarību un jauktā transporta uzglabāšanas un pārkraušanas punktu pakļautību riskam. Tā kā kopējais ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības, steidzami jārod saskaņota pieeja.

| 5.4 | Komiteja norāda, ka vairākās Eiropas Savienības valodās nepastāv atšķirība starp jēdzieniem “drošība” un “drošums”. Tā kā tas var radīt neskaidrību, Komiteja iesaka izmantot viennozīmīgu terminoloģiju. |
| --- | --- |

5.4

Komiteja norāda, ka vairākās Eiropas Savienības valodās nepastāv atšķirība starp jēdzieniem “drošība” un “drošums”. Tā kā tas var radīt neskaidrību, Komiteja iesaka izmantot viennozīmīgu terminoloģiju.

| 5.5 | Komitejas skatījumā par drošības pasākumu īstenošanu atbildīgas ir dalībvalstis. Tām jānosaka obligātās drošības prasības, kas jāievēro transporta veidu darbībā kā īstenojamo drošības pasākumu zemākais pieļaujamais slieksnis. Valstu iestādēm jāizveido īpaša struktūra, lai nodrošinātu šo pasākumu vienveidību un to piemērošanu. |
| --- | --- |

5.5

Komitejas skatījumā par drošības pasākumu īstenošanu atbildīgas ir dalībvalstis. Tām jānosaka obligātās drošības prasības, kas jāievēro transporta veidu darbībā kā īstenojamo drošības pasākumu zemākais pieļaujamais slieksnis. Valstu iestādēm jāizveido īpaša struktūra, lai nodrošinātu šo pasākumu vienveidību un to piemērošanu.

| 5.6 | Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienības ziņā ir galvenokārt veikt pasākumu saskaņošanu Eiropas un starptautiskajā mērogā, bet valstu iestāžu un vietējo varu ziņā, savukārt, ir pieņemt konkrētus noteikumus, kontrolēt to īstenošanu, izplatīt informāciju un visos mērogos sekmēt apziņas celšanu par terorismu un noziedzību. Valstu iestādēm un vietējām varām bez tam jāpieliek pūles, lai stiprinātu transporta veidu sadarbību. To ziņā ir arī materiālās infrastruktūras aizsardzība. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienības ziņā ir galvenokārt veikt pasākumu saskaņošanu Eiropas un starptautiskajā mērogā, bet valstu iestāžu un vietējo varu ziņā, savukārt, ir pieņemt konkrētus noteikumus, kontrolēt to īstenošanu, izplatīt informāciju un visos mērogos sekmēt apziņas celšanu par terorismu un noziedzību. Valstu iestādēm un vietējām varām bez tam jāpieliek pūles, lai stiprinātu transporta veidu sadarbību. To ziņā ir arī materiālās infrastruktūras aizsardzība.

| 5.7 | Transporta veidu lietotājiem ir būtiska loma drošības jautājumos. Ar informācijas kampaņu palīdzību pasažierus un klientus vajadzētu mudināt ieņemt modrāku un aktīvāku nostāju, un transporta veidu darbiniekiem jāsniedz īpaša apmācība par viņu lomu attiecīgā transporta veida drošības garantēšanā. Komitejas skatījumā uzņēmumu vadības ziņā ir iekļaut drošības apsvērumus šo uzņēmumu darbības filozofijā un kultūrā, sniegt iespēju saviem darbiniekiem saņemt apmācību drošības jautājumos un gādāt, lai apmācībā vadzinībās būtu iekļauta sadaļa par krīžu vadību. |
| --- | --- |

5.7

Transporta veidu lietotājiem ir būtiska loma drošības jautājumos. Ar informācijas kampaņu palīdzību pasažierus un klientus vajadzētu mudināt ieņemt modrāku un aktīvāku nostāju, un transporta veidu darbiniekiem jāsniedz īpaša apmācība par viņu lomu attiecīgā transporta veida drošības garantēšanā. Komitejas skatījumā uzņēmumu vadības ziņā ir iekļaut drošības apsvērumus šo uzņēmumu darbības filozofijā un kultūrā, sniegt iespēju saviem darbiniekiem saņemt apmācību drošības jautājumos un gādāt, lai apmācībā vadzinībās būtu iekļauta sadaļa par krīžu vadību.

| 5.8 | Komitejai ir priekšstats, ka stāvoklis attiecībā uz dažādiem sauszemes transporta veidiem ir diezgan atšķirīgs. Valstu iestādes un transporta veidu operatori arvien skaidrāk apzinās nepieciešamību ietvert drošības pasākumus to ikdienas darbībā. Tomēr jākonstatē, ka joprojām nevar runāt par to saskaņotību. Stāvoklis sabiedriskā transporta jomā ir labāks nekā preču pārvadājumu jomā. Tajā veiktie pasākumi lielākoties attiecas tikai uz šo transporta veidu. Komiteja iesaka valstu iestādēm katrā valstī noteikt par visu loģistikas ķēdi kopumā atbildīgu iestādi. |
| --- | --- |

5.8

Komitejai ir priekšstats, ka stāvoklis attiecībā uz dažādiem sauszemes transporta veidiem ir diezgan atšķirīgs. Valstu iestādes un transporta veidu operatori arvien skaidrāk apzinās nepieciešamību ietvert drošības pasākumus to ikdienas darbībā. Tomēr jākonstatē, ka joprojām nevar runāt par to saskaņotību. Stāvoklis sabiedriskā transporta jomā ir labāks nekā preču pārvadājumu jomā. Tajā veiktie pasākumi lielākoties attiecas tikai uz šo transporta veidu. Komiteja iesaka valstu iestādēm katrā valstī noteikt par visu loģistikas ķēdi kopumā atbildīgu iestādi.

| 5.9 | Attiecībā uz privātā transporta nozari neatkarīgi no izmantotā transporta veida Komiteja iesaka, ka nozares uzņēmumu atbildīgajām personām būtu jāīsteno nepieciešamie darbinieku, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošības pasākumi. |
| --- | --- |

5.9

Attiecībā uz privātā transporta nozari neatkarīgi no izmantotā transporta veida Komiteja iesaka, ka nozares uzņēmumu atbildīgajām personām būtu jāīsteno nepieciešamie darbinieku, transportlīdzekļu un infrastruktūru drošības pasākumi.

| 5.10 | Komiteja uzskata, ka ar drošību saistītās izmaksas jāietver galaprodukta cenā, lai tās segtu patērētājs, vai gadījumos, kad drošības pasākumus īsteno valstu iestādes, — ar valsts budžeta starpniecību tās segtu iedzīvotāji nodokļu maksājumu formā. |
| --- | --- |

5.10

Komiteja uzskata, ka ar drošību saistītās izmaksas jāietver galaprodukta cenā, lai tās segtu patērētājs, vai gadījumos, kad drošības pasākumus īsteno valstu iestādes, — ar valsts budžeta starpniecību tās segtu iedzīvotāji nodokļu maksājumu formā.

| 5.11 | Komiteja uzskata, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir sekundāra loma. Iespējamās izmaksas augstāku apdrošināšanas iemaksu formā būtu jāsedz apdrošinātajām personām. Jo augstākā līmenī īstenoti drošības pasākumi, jo mazākām jābūt apdrošināšanas iemaksām. Būtu jāgādā, lai iemaksu apmērs atspoguļo tirgus riskus. |
| --- | --- |

5.11

Komiteja uzskata, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir sekundāra loma. Iespējamās izmaksas augstāku apdrošināšanas iemaksu formā būtu jāsedz apdrošinātajām personām. Jo augstākā līmenī īstenoti drošības pasākumi, jo mazākām jābūt apdrošināšanas iemaksām. Būtu jāgādā, lai iemaksu apmērs atspoguļo tirgus riskus.

| 5.12 | Eiropas Savienības kā līdzekļu piešķīrēja lomai galvenokārt jāizpaužas, šajā jomā piešķirot līdzekļus izpētes, informācijas un apziņas celšanas programmām. |
| --- | --- |

5.12

Eiropas Savienības kā līdzekļu piešķīrēja lomai galvenokārt jāizpaužas, šajā jomā piešķirot līdzekļus izpētes, informācijas un apziņas celšanas programmām.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 61, 14.03.2003., 174. lpp.

1

(2)  KOM(2005) 124 galīgā red., 06.04.2005.

2

(3)  OV C 198, 12.08.2005., 1. lpp.

3

(4)  Sabiedriska transporta drošības jautājumi ir vispusīgi skatīti Reģionu komitejas izpētes atzinumā par tematu “Visu transporta veidu drošība, ieskaitot jautājumu par finansēšanu” (CdR 209/2005), kura ziņotājs ir Londonas domes loceklis R. Neill kgs

4

R. Neill

(5)  OV C 61, 14.03.2003., 174. lpp.

5

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/38

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas finansēšanas pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā”

KOM(2005) 117 galīgā red. — 2005/0045 (CNS)

(2006/C 65/07)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pantu 2005. gada 19. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2005. gada 9. novembrī. Ziņotājs — Sarró Iparraguirre kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 122 balsīm par un 4 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Komisija ir izteikusi aicinājumu EESK sagatavot atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru tiek izveidota kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanai nepieciešamo finansēšanas pasākumu struktūra, kam piešķirts finansējums 2 583 miljonu EUR apmērā un kurš papildina priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) (1), kura budžets ir 4 963 miljoni EUR. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija ir izteikusi aicinājumu EESK sagatavot atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru tiek izveidota kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanai nepieciešamo finansēšanas pasākumu struktūra, kam piešķirts finansējums 2 583 miljonu EUR apmērā un kurš papildina priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) (1), kura budžets ir 4 963 miljoni EUR.

| 1.2 | Viens no KZP mērķiem finansiālās palīdzības efektivitātes paaugstināšana. Priekšlikums regulai sniedz ieguldījumu finansiālās palīdzības īstenošanas nosacījumu uzlabošanai katrā no minētajām jomām, nosakot konkrētus mērķus ikvienā no tām. |
| --- | --- |

1.2

Viens no KZP mērķiem finansiālās palīdzības efektivitātes paaugstināšana. Priekšlikums regulai sniedz ieguldījumu finansiālās palīdzības īstenošanas nosacījumu uzlabošanai katrā no minētajām jomām, nosakot konkrētus mērķus ikvienā no tām.

| 1.3 | Komiteja vēlas paust nopietnas bažas par to, ka vēl nav pieņemts lēmums par budžeta apstiprināšanu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienība ir nonākusi ļoti nopietnā situācijā, kuras risināšanai būs nepieciešami ievērojami politiski centieni. KZP finansēšanu nav iespējams uzsākt, ja netiek nodrošināts minētajai Regulai un EZF regulai paredzētais budžets. Komiteja lūdz Padomi pieņemt politiskus lēmumus, kas neietekmē KZP finansējumu, bet gan nodrošina esošo akvakultūru ilgtspējīgu izmantošanu tādā veidā, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. EESK ar nožēlu atzīst, ka Padome vēl aizvien nav pieņēmusi lēmumu par priekšlikumu regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja vēlas paust nopietnas bažas par to, ka vēl nav pieņemts lēmums par budžeta apstiprināšanu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienība ir nonākusi ļoti nopietnā situācijā, kuras risināšanai būs nepieciešami ievērojami politiski centieni. KZP finansēšanu nav iespējams uzsākt, ja netiek nodrošināts minētajai Regulai un EZF regulai paredzētais budžets. Komiteja lūdz Padomi pieņemt politiskus lēmumus, kas neietekmē KZP finansējumu, bet gan nodrošina esošo akvakultūru ilgtspējīgu izmantošanu tādā veidā, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. EESK ar nožēlu atzīst, ka Padome vēl aizvien nav pieņēmusi lēmumu par priekšlikumu regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu.

| 1.4 | Minētajā priekšlikumā regulai paredzētas četras darbības jomas, kurās izmantojami Kopienas finansēšanas pasākumi:






  — | KZP noteikumu kontrole un izpilde; |
| --- | --- | --- |

1.4

Minētajā priekšlikumā regulai paredzētas četras darbības jomas, kurās izmantojami Kopienas finansēšanas pasākumi:

—

KZP noteikumu kontrole un izpilde;

| — | saglabāšanas pasākumi, datu vākšana un zinātnisko ieteikumu uzlabošana par zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību KZP ietvaros; |
| --- | --- |

—

saglabāšanas pasākumi, datu vākšana un zinātnisko ieteikumu uzlabošana par zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību KZP ietvaros;

| — | KZP pārvaldība; |
| --- | --- |

—

KZP pārvaldība;

| — | starptautiskās attiecības KZP un jūras tiesību jomā. |
| --- | --- |

—

starptautiskās attiecības KZP un jūras tiesību jomā.

| 1.5 | Komiteja uzskata, ka priekšlikums regulai ir nepieciešams un atbalsta darbības jomas, uz kurām tā attiecināma. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja uzskata, ka priekšlikums regulai ir nepieciešams un atbalsta darbības jomas, uz kurām tā attiecināma.

2.   Kopienas finansēšanas pasākumi katrā no četrām izmantošanas jomām

2.1   KZP noteikumu kontrole un izpilde.

| 2.1.1 | Finansēšanas pasākumi KZP noteikumu kontrolei un izpildei palīdzēs uzlabot dalībvalstu veikto zvejas darbību kontroli, kā arī uzlabot Komisijas dienestu īstenotos novērtēšanas un kontroles pasākumus. Finansēšanas pasākumi būs piemērojami dalībvalstu izdevumiem, kas saistīti ar: jaunām kontroles tehnoloģijām, apmācības programmām, izmēģinājuma pārbaudēm un novērošanas shēmām, revīziju un informatīviem semināriem. |
| --- | --- |

2.1.1

Finansēšanas pasākumi KZP noteikumu kontrolei un izpildei palīdzēs uzlabot dalībvalstu veikto zvejas darbību kontroli, kā arī uzlabot Komisijas dienestu īstenotos novērtēšanas un kontroles pasākumus. Finansēšanas pasākumi būs piemērojami dalībvalstu izdevumiem, kas saistīti ar: jaunām kontroles tehnoloģijām, apmācības programmām, izmēģinājuma pārbaudēm un novērošanas shēmām, revīziju un informatīviem semināriem.

| 2.1.2 | Tiks nodrošināts finansējums Komisijai, lai segtu uzdevumus, kas attiecas uz administratīvo vienošanos ar Kopīgo pētniecības centru, Komisijas veiktajām inspekcijām, kā arī Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūras izdevumu segšanai. |
| --- | --- |

2.1.2

Tiks nodrošināts finansējums Komisijai, lai segtu uzdevumus, kas attiecas uz administratīvo vienošanos ar Kopīgo pētniecības centru, Komisijas veiktajām inspekcijām, kā arī Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūras izdevumu segšanai.

| 2.1.3 | Komiteja atbalsta piedāvātos kontroles un izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

2.1.3

Komiteja atbalsta piedāvātos kontroles un izpildes pasākumus.

2.2   Saglabāšanas pasākumi, datu vākšana un zinātnisko ieteikumu uzlabošana par zvejniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldību KZP ietvaros.

| 2.2.1 | Priekšlikums regulas piemērošanas otrajai jomai ietver finanšu palīdzību dalībvalstīm ar mērķi veidot daudzgadīgas uzkrāto zinātnisko datu kopas, kurās ietverta bioloģiska, tehniska, vides un ekonomiska rakstura informācija ar mērķi novērtēt resursu stāvokli, zvejas apjomu, zvejniecības darbību ietekmi uz resursiem un jūras ekosistēmām, nozares rezultātus gan Kopienas ūdeņos, gan ārpus tiem. |
| --- | --- |

2.2.1

Priekšlikums regulas piemērošanas otrajai jomai ietver finanšu palīdzību dalībvalstīm ar mērķi veidot daudzgadīgas uzkrāto zinātnisko datu kopas, kurās ietverta bioloģiska, tehniska, vides un ekonomiska rakstura informācija ar mērķi novērtēt resursu stāvokli, zvejas apjomu, zvejniecības darbību ietekmi uz resursiem un jūras ekosistēmām, nozares rezultātus gan Kopienas ūdeņos, gan ārpus tiem.

| 2.2.2 | Lai iegūtu minēto informāciju, dalībvalstis nodrošinās pamatdatu vākšanu, savukārt papildu datus apkopos Komisija. |
| --- | --- |

2.2.2

Lai iegūtu minēto informāciju, dalībvalstis nodrošinās pamatdatu vākšanu, savukārt papildu datus apkopos Komisija.

| 2.2.3 | Ņemot vērā, ka zvejas pārvaldība ir atkarīga no tā, vai pieejami dati par zivju krājumiem un zvejas flotes darbības ietekmi, EESK atbalsta piedāvātos finansēšanas pasākumus pamatdatu vākšanai dalībvalstīs. Komiteja atbalsta arī finansējuma piešķiršanu Komisijas veiktajai papildu datu vākšanai, jo šie dati dod iespēju optimizēt un standartizēt pamatdatu vākšanu dalībvalstīs. Neskatoties uz to, Komisija uzskata, ka zvejas pārvaldes uzlabošanas nolūkā caur dalībvalstīm ir jānodrošina finansējums tiem izdevumiem, kas ES zvejniecības nozarei rodas, veicot nepieciešamos pētījumus un novērtējumus par zvejas darbību ietekmi uz vidi, kā arī par nozares sociāli ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

2.2.3

Ņemot vērā, ka zvejas pārvaldība ir atkarīga no tā, vai pieejami dati par zivju krājumiem un zvejas flotes darbības ietekmi, EESK atbalsta piedāvātos finansēšanas pasākumus pamatdatu vākšanai dalībvalstīs. Komiteja atbalsta arī finansējuma piešķiršanu Komisijas veiktajai papildu datu vākšanai, jo šie dati dod iespēju optimizēt un standartizēt pamatdatu vākšanu dalībvalstīs. Neskatoties uz to, Komisija uzskata, ka zvejas pārvaldes uzlabošanas nolūkā caur dalībvalstīm ir jānodrošina finansējums tiem izdevumiem, kas ES zvejniecības nozarei rodas, veicot nepieciešamos pētījumus un novērtējumus par zvejas darbību ietekmi uz vidi, kā arī par nozares sociāli ekonomisko situāciju.

| 2.2.4 | KZP reforma ir radījusi jaunu nepieciešamību pēc zinātniskiem ieteikumiem, jo īpaši ekosistēmu metodes pieņemšanas un jauktu zvejas vietu pārvaldes jomā. Komiteja tādējādi uzskata, ka Kopienas finansēšanas pasākumu piemērošanai atbilstīgie izdevumi zinātnisko ieteikumu jomā ir atbilstoši. |
| --- | --- |

2.2.4

KZP reforma ir radījusi jaunu nepieciešamību pēc zinātniskiem ieteikumiem, jo īpaši ekosistēmu metodes pieņemšanas un jauktu zvejas vietu pārvaldes jomā. Komiteja tādējādi uzskata, ka Kopienas finansēšanas pasākumu piemērošanai atbilstīgie izdevumi zinātnisko ieteikumu jomā ir atbilstoši.

| 2.2.5 | Tomēr Komiteja saskaņā ar atzinumu par Eiropas Zivsaimniecības fondu (2) atkārtoti uzsver, ka finanšu palīdzībai ir jāaptver arī zinātniskie ieteikumi zivsaimniecības nozarē. Lai ievērotu KZP noteikumus, ļoti būtiska ir ekonomiskā darbība šajā jomā. |
| --- | --- |

2.2.5

Tomēr Komiteja saskaņā ar atzinumu par Eiropas Zivsaimniecības fondu (2) atkārtoti uzsver, ka finanšu palīdzībai ir jāaptver arī zinātniskie ieteikumi zivsaimniecības nozarē. Lai ievērotu KZP noteikumus, ļoti būtiska ir ekonomiskā darbība šajā jomā.

2.3   KZP pārvaldība

| 2.3.1 | Finansēšanas pasākumi regulas trešajā piemērošanas jomā tiek novirzīti ieinteresēto pušu iesaistīšanai visos KZP īstenošanas posmos un viņu informēšanai par KZP un ar to saistītajiem pasākumiem. Finanšu atbalsts tiks piešķirts un novirzīts ar ES Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un reģionālo konsultatīvo padomju palīdzību, kā arī Eiropas Komisijas organizētajiem informatīvajiem un apmācību semināriem. |
| --- | --- |

2.3.1

Finansēšanas pasākumi regulas trešajā piemērošanas jomā tiek novirzīti ieinteresēto pušu iesaistīšanai visos KZP īstenošanas posmos un viņu informēšanai par KZP un ar to saistītajiem pasākumiem. Finanšu atbalsts tiks piešķirts un novirzīts ar ES Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un reģionālo konsultatīvo padomju palīdzību, kā arī Eiropas Komisijas organizētajiem informatīvajiem un apmācību semināriem.

| 2.3.2 | Komiteja atbalsta iepriekš minētos pasākumus un uzskata, ka attiecībā uz reģionālajām konsultatīvajām padomēm, kā norādīts Rezolūcijas priekšlikumam pievienotā finanšu pārskata 5.3. punktā, Komisijai ir jāizvērtē iespēja pagarināt finansēšanas periodu minēto reģionālo konsultatīvo padomju pamatdarbības izdevumiem. |
| --- | --- |

2.3.2

Komiteja atbalsta iepriekš minētos pasākumus un uzskata, ka attiecībā uz reģionālajām konsultatīvajām padomēm, kā norādīts Rezolūcijas priekšlikumam pievienotā finanšu pārskata 5.3. punktā, Komisijai ir jāizvērtē iespēja pagarināt finansēšanas periodu minēto reģionālo konsultatīvo padomju pamatdarbības izdevumiem.

2.4   Starptautiskās attiecības KZP un jūras tiesību jomā.

| 2.4.1 | Starptautisko attiecību jomā finansēšanas pasākumi tiks izmantoti izdevumiem, kas saistīti ar zvejniecības nolīgumiem (tajā skaitā zvejniecības partnerību līgumiem) un Eiropas Kopienas līdzdalību starptautiskajās organizācijās. EESK uzskata, ka starptautisko attiecību īpašo uzdevumu ietvaros ir būtiski dot ieguldījumu zvejas resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai trešo valstu un starptautiskajos ūdeņos, kā arī nodrošināt nodarbinātību no zvejniecības atkarīgajos reģionos. |
| --- | --- |

2.4.1

Starptautisko attiecību jomā finansēšanas pasākumi tiks izmantoti izdevumiem, kas saistīti ar zvejniecības nolīgumiem (tajā skaitā zvejniecības partnerību līgumiem) un Eiropas Kopienas līdzdalību starptautiskajās organizācijās. EESK uzskata, ka starptautisko attiecību īpašo uzdevumu ietvaros ir būtiski dot ieguldījumu zvejas resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai trešo valstu un starptautiskajos ūdeņos, kā arī nodrošināt nodarbinātību no zvejniecības atkarīgajos reģionos.

| 2.4.2 | Komiteja uzskata, ka visu Kopienas politiku īstenošanas procesā ir būtiska Eiropas Savienības līdzdalība starptautiskās organizācijās, kas darbojas zivsaimniecības un jūras tiesību jomā, ņemot vērā, ka starptautisko zvejas resursu nākotne ir atkarīga no starptautisko organizāciju īstenotas atbildīgas pārvaldības. Tādēļ Komiteja atbalsta Kopienas finansēšanas pasākumus starptautisko attiecību jomā. |
| --- | --- |

2.4.2

Komiteja uzskata, ka visu Kopienas politiku īstenošanas procesā ir būtiska Eiropas Savienības līdzdalība starptautiskās organizācijās, kas darbojas zivsaimniecības un jūras tiesību jomā, ņemot vērā, ka starptautisko zvejas resursu nākotne ir atkarīga no starptautisko organizāciju īstenotas atbildīgas pārvaldības. Tādēļ Komiteja atbalsta Kopienas finansēšanas pasākumus starptautisko attiecību jomā.

| 2.4.3 | EESK uzskata, ka minētās jomas finansēšanas pasākumos ir jāietver zvejniecības nozares pārstāvju piedalīšanās starptautisko organizāciju sanāksmēs pēc dalībvalstu vai Komisijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

2.4.3

EESK uzskata, ka minētās jomas finansēšanas pasākumos ir jāietver zvejniecības nozares pārstāvju piedalīšanās starptautisko organizāciju sanāksmēs pēc dalībvalstu vai Komisijas pieprasījuma.

2.5   Tehniskā palīdzība

| 2.5.1 | Komiteja atbalsta Kopienas finansēšanas pasākumu attiecināšanu uz izdevumiem, kas saistīti ar šīs regulas mērķu sasniegšanai nepieciešamo sagatavošanas darbu, izpildes kontroli, uzraudzību, revīziju un novērtēšanu. |
| --- | --- |

2.5.1

Komiteja atbalsta Kopienas finansēšanas pasākumu attiecināšanu uz izdevumiem, kas saistīti ar šīs regulas mērķu sasniegšanai nepieciešamo sagatavošanas darbu, izpildes kontroli, uzraudzību, revīziju un novērtēšanu.

3.   Līdzfinansējuma likmes, finansēšanas procedūras, līdzekļu piešķiršana, novērtējums un kontrole

| 3.1 | Regulā ir noteiktas dalībvalstu līdzfinansējuma attiecībā uz katras regulas piemērošanas jomas finansēšanas pasākumiem. EESK neiebilst pret priekšlikumā minētajām likmēm. |
| --- | --- |

3.1

Regulā ir noteiktas dalībvalstu līdzfinansējuma attiecībā uz katras regulas piemērošanas jomas finansēšanas pasākumiem. EESK neiebilst pret priekšlikumā minētajām likmēm.

| 3.2 | Regulas noteikumi aizliedz veidot Kopienas atbalsta uzkrājumu, nosakot, ka saskaņā ar šo regulu finansētie pasākumi nevarēs saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu līdzekļus. Komiteja uzskata, ka finanšu instrumentiem, kas paredzēti citu Kopienas politiku īstenošanai, piemēram, attīstības, pētniecības, ārējās tirdzniecības un vides jomā, ir jādod ieguldījums arī šajā Regulā minēto darbību īstenošanai ārējo attiecību jomā. Komisijas paziņojumā par integrētu pamatsistēmu zivsaimniecības partnerības līgumiem Eiropas Komisija skaidri norāda, ka Eiropas Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību ar KZP un citu Eiropas politiku, piemēram, attīstības, pētniecības, tirdzniecības un vides politiku uzdevumu palīdzību. |
| --- | --- |

3.2

Regulas noteikumi aizliedz veidot Kopienas atbalsta uzkrājumu, nosakot, ka saskaņā ar šo regulu finansētie pasākumi nevarēs saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu līdzekļus. Komiteja uzskata, ka finanšu instrumentiem, kas paredzēti citu Kopienas politiku īstenošanai, piemēram, attīstības, pētniecības, ārējās tirdzniecības un vides jomā, ir jādod ieguldījums arī šajā Regulā minēto darbību īstenošanai ārējo attiecību jomā. Komisijas paziņojumā par integrētu pamatsistēmu zivsaimniecības partnerības līgumiem Eiropas Komisija skaidri norāda, ka Eiropas Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību ar KZP un citu Eiropas politiku, piemēram, attīstības, pētniecības, tirdzniecības un vides politiku uzdevumu palīdzību.

| 3.3 | Visbeidzot, regulā ir noteiktas finansēšanas procedūras katrā piemērošanas jomā. Tajā noteikta kārtība, kādā un kad dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai pieteikums Kopienas finansēšanas pasākumiem, un sīkāk izklāstīts Komisijas lēmumu pieņemšanas kārtība, norādot kopējo summu, dalībvalsts finansiālā ieguldījuma likmi un nosacījumus, kas attiecas uz šo ieguldījumu. Regulā paredzēta arī Kopienas finansiālo interešu aizsardzība, veicot preventīvus pasākumus krāpšanas, korupcijas un citu pretlikumīgu darbību novēršanai, kā arī piešķirtā finansiālā atbalsta pārbaudes, revīzija un kontrole; tādēļ Komiteja uzskata, ka Regulā paredzētā finansēšanas un kontroles sistēma ir pietiekama un atbilstoša. |
| --- | --- |

3.3

Visbeidzot, regulā ir noteiktas finansēšanas procedūras katrā piemērošanas jomā. Tajā noteikta kārtība, kādā un kad dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai pieteikums Kopienas finansēšanas pasākumiem, un sīkāk izklāstīts Komisijas lēmumu pieņemšanas kārtība, norādot kopējo summu, dalībvalsts finansiālā ieguldījuma likmi un nosacījumus, kas attiecas uz šo ieguldījumu. Regulā paredzēta arī Kopienas finansiālo interešu aizsardzība, veicot preventīvus pasākumus krāpšanas, korupcijas un citu pretlikumīgu darbību novēršanai, kā arī piešķirtā finansiālā atbalsta pārbaudes, revīzija un kontrole; tādēļ Komiteja uzskata, ka Regulā paredzētā finansēšanas un kontroles sistēma ir pietiekama un atbilstoša.

4.   Secinājumi

| 4.1 | EESK atbalsta priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas finansēšanas pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas un jūras tiesību jomā un aicina Komisiju ņemt vērā zemāk norādītos novērojumus: |
| --- | --- |

4.1

EESK atbalsta priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas finansēšanas pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas un jūras tiesību jomā un aicina Komisiju ņemt vērā zemāk norādītos novērojumus:

| 4.2 | Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums regulai, ar kuru nosaka KZP īstenošanas un jūras tiesību jomā paredzētās finansiālās palīdzības struktūru, papildinot priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu, ir pamatots un nepieciešams. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums regulai, ar kuru nosaka KZP īstenošanas un jūras tiesību jomā paredzētās finansiālās palīdzības struktūru, papildinot priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu, ir pamatots un nepieciešams.

| 4.3 | Komiteja izsaka dziļu nožēlu par to, ka šī atzinuma sagatavošanas laikā vēl nebija pieņemts lēmums par budžetu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir šajā atzinumā apskatīto finansēšanas pasākumu īstenošanas laiks, kā arī par to, ka Padome nav pieņēmusi lēmumu attiecībā uz priekšlikumu regulai par Eiropas zivsaimniecības fondu. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja izsaka dziļu nožēlu par to, ka šī atzinuma sagatavošanas laikā vēl nebija pieņemts lēmums par budžetu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir šajā atzinumā apskatīto finansēšanas pasākumu īstenošanas laiks, kā arī par to, ka Padome nav pieņēmusi lēmumu attiecībā uz priekšlikumu regulai par Eiropas zivsaimniecības fondu.

| 4.4 | EESK aicina Komisiju nodrošināt, lai iespējamās budžeta izmaiņas saistībā ar finanšu plāniem proporcionāli neietekmētu KZP budžetu, jo pretējā gadījumā būs neiespējami sasniegt izvirzītos KZP reformas mērķus. |
| --- | --- |

4.4

EESK aicina Komisiju nodrošināt, lai iespējamās budžeta izmaiņas saistībā ar finanšu plāniem proporcionāli neietekmētu KZP budžetu, jo pretējā gadījumā būs neiespējami sasniegt izvirzītos KZP reformas mērķus.

| 4.5 | Ieteiktās piemērošanas jomas uzskatāmas par nepieciešamību, un ir pietiekamas, jo saskaņā ar Regulu dalībvalstīm un Komisijai tiks nodrošināti nepieciešamie līdzekļi efektīvākai KZP īstenošanai. |
| --- | --- |

4.5

Ieteiktās piemērošanas jomas uzskatāmas par nepieciešamību, un ir pietiekamas, jo saskaņā ar Regulu dalībvalstīm un Komisijai tiks nodrošināti nepieciešamie līdzekļi efektīvākai KZP īstenošanai.

| 4.6 | EESK vēlas īpaši vērst Komisijas uzmanību vienai no regulā norādītajām pielietojuma jomām — zinātnisko ieteikumu uzlabošanai un uzsvērt tās nozīmi. Zvejas resursu ilgtspējīga attīstība un līdz ar to arī KZP panākumi ir atkarīgi no detalizētas, patiesas un aktuālas zinātniskas informācijas par dažādu zivju sugu statusu. Milzīgu darbu šajā jomā veic ES, dalībvalstis un par zivsaimniecību atbildīgās iestādes, kā arī zivsaimniecības nozares pārstāvji, norādot, ka Eiropas Savienībai ir būtiski iegūt labākos zinātniskos ieteikumus par ES un starptautisko ūdeņu resursiem. |
| --- | --- |

4.6

EESK vēlas īpaši vērst Komisijas uzmanību vienai no regulā norādītajām pielietojuma jomām — zinātnisko ieteikumu uzlabošanai un uzsvērt tās nozīmi. Zvejas resursu ilgtspējīga attīstība un līdz ar to arī KZP panākumi ir atkarīgi no detalizētas, patiesas un aktuālas zinātniskas informācijas par dažādu zivju sugu statusu. Milzīgu darbu šajā jomā veic ES, dalībvalstis un par zivsaimniecību atbildīgās iestādes, kā arī zivsaimniecības nozares pārstāvji, norādot, ka Eiropas Savienībai ir būtiski iegūt labākos zinātniskos ieteikumus par ES un starptautisko ūdeņu resursiem.

| 4.7 | Tādēļ Komiteja uzskata, ka lai uzlabotu zinātniskos ieteikumus, ar dalībvalstu starpniecību ir jānodrošina finansējums arī ES zivsaimniecības nozarē veiktajiem pētījumiem un novērtējumam par zvejas darbības ietekmi uz vidi, kā arī par nozares sociāli ekonomisko situāciju. Tādēļ Komiteja uzskata, ka finanšu atbalsts jāattiecina arī uz zinātniskajiem ieteikumiem zivsaimniecības nozarei. |
| --- | --- |

4.7

Tādēļ Komiteja uzskata, ka lai uzlabotu zinātniskos ieteikumus, ar dalībvalstu starpniecību ir jānodrošina finansējums arī ES zivsaimniecības nozarē veiktajiem pētījumiem un novērtējumam par zvejas darbības ietekmi uz vidi, kā arī par nozares sociāli ekonomisko situāciju. Tādēļ Komiteja uzskata, ka finanšu atbalsts jāattiecina arī uz zinātniskajiem ieteikumiem zivsaimniecības nozarei.

| 4.8 | Komiteja atbalsta ieteiktos finansēšanas pasākumus KZP pārvaldības jomā, kas palīdzēs iesaistīt ieinteresētās puses visos KZP īstenošanas posmos un informēt tās par sasniegumiem ceļā uz politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja atbalsta ieteiktos finansēšanas pasākumus KZP pārvaldības jomā, kas palīdzēs iesaistīt ieinteresētās puses visos KZP īstenošanas posmos un informēt tās par sasniegumiem ceļā uz politikas mērķu sasniegšanu.

| 4.9 | EESK uzskata, ka ir jāpagarina reģionālo konsultatīvo padomju pamatdarbības izmaksu finansēšanas periods. |
| --- | --- |

4.9

EESK uzskata, ka ir jāpagarina reģionālo konsultatīvo padomju pamatdarbības izmaksu finansēšanas periods.

| 4.10 | Komiteja uzskata, ka īpaši svarīga ir Eiropas Savienības līdzdalība starptautiskajās organizācijās, kas darbojas zivsaimniecības un jūras tiesību jomā, un tādēļ atbalsta priekšlikumu par finanšu atbalsta sniegšanu šajā jomā un attiecībā uz zvejniecības nolīgumiem, ieskaitot zvejniecības sadarbības līgumus ar trešajām valstīm jomā, jo tie ir svarīgi, lai saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu trešo valstu un starptautisko ūdeņu zvejas resursus, kā arī lai nodrošinātu nodarbinātību no zvejniecības atkarīgajos reģionos. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja uzskata, ka īpaši svarīga ir Eiropas Savienības līdzdalība starptautiskajās organizācijās, kas darbojas zivsaimniecības un jūras tiesību jomā, un tādēļ atbalsta priekšlikumu par finanšu atbalsta sniegšanu šajā jomā un attiecībā uz zvejniecības nolīgumiem, ieskaitot zvejniecības sadarbības līgumus ar trešajām valstīm jomā, jo tie ir svarīgi, lai saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu trešo valstu un starptautisko ūdeņu zvejas resursus, kā arī lai nodrošinātu nodarbinātību no zvejniecības atkarīgajos reģionos.

| 4.11 | EESK uzskata, ka minētās jomas finansēšanas pasākumos ir jāietver arī zvejniecības nozares pārstāvju līdzdalība starptautisko organizāciju sanāksmēs pēc dalībvalstu vai Komisijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

4.11

EESK uzskata, ka minētās jomas finansēšanas pasākumos ir jāietver arī zvejniecības nozares pārstāvju līdzdalība starptautisko organizāciju sanāksmēs pēc dalībvalstu vai Komisijas pieprasījuma.

| 4.12 | Visbeidzot, Komiteja uzskata, ka finanšu instrumentiem, kas paredzēti citām Kopienas politikām, piemēram, attīstībai, pētniecībai, ārējai tirdzniecībai un videi, ir jādod ieguldījums arī šajā Regulā minēto darbību īstenošanai ārējo attiecību jomā. |
| --- | --- |

4.12

Visbeidzot, Komiteja uzskata, ka finanšu instrumentiem, kas paredzēti citām Kopienas politikām, piemēram, attīstībai, pētniecībai, ārējai tirdzniecībai un videi, ir jādod ieguldījums arī šajā Regulā minēto darbību īstenošanai ārējo attiecību jomā.

Briselē, 2005.gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 267, 27.10.2005.

1

(2)  Idem 1, 3.5.3.6. punkts

2

Idem

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošana”

KOM(2005) 137 galīgā red.

(2006/C 65/08)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 3. jūnijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005.gada 9. novembrī. Ziņotāja bija Sánchez Miguel kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 133 balsīm par, 1 — pret, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Gan ES teritorijā, gan pasaulē aizvien biežāk notiek katastrofas; dažas izraisa tādas dabas parādības kā plūdi, zemestrīces, ugunsgrēki, sausums utt., kamēr citas izraisa terora akti, kas nevainīgos iedzīvotājos izraisa bailes. Var teikt, ka zināmā mērā tās visas ir izraisījusi cilvēka rīcība, tomēr nav iespējams salīdzināt apzināta nolūka pakāpes. ES ir apņēmusies īstenot profilaktiskas darbības kā atbildi uz klimata pārmaiņām, pamatojoties ne tikai uz Kioto protokola saistībām, bet arī uz noteikumiem attiecībā uz zemes, ūdens un gaisa aizsardzības pasākumiem. Šis ir profilaktisks pasākums; tas varētu palīdzēt uzturēt un reģenerēt mūsu zemi, jūras un atmosfēru un veicināt attiecīgu rīcību pasaules mērogā. Pa to laiku, reaģējot uz teroristu darbību (1), ir radušies daudzi policijas darbību un tieslietas koordinējoši instrumenti, kuru rezultātā ir uzlabojusies dalībvalstu sadarbība. |
| --- | --- |

1.1

Gan ES teritorijā, gan pasaulē aizvien biežāk notiek katastrofas; dažas izraisa tādas dabas parādības kā plūdi, zemestrīces, ugunsgrēki, sausums utt., kamēr citas izraisa terora akti, kas nevainīgos iedzīvotājos izraisa bailes. Var teikt, ka zināmā mērā tās visas ir izraisījusi cilvēka rīcība, tomēr nav iespējams salīdzināt apzināta nolūka pakāpes. ES ir apņēmusies īstenot profilaktiskas darbības kā atbildi uz klimata pārmaiņām, pamatojoties ne tikai uz Kioto protokola saistībām, bet arī uz noteikumiem attiecībā uz zemes, ūdens un gaisa aizsardzības pasākumiem. Šis ir profilaktisks pasākums; tas varētu palīdzēt uzturēt un reģenerēt mūsu zemi, jūras un atmosfēru un veicināt attiecīgu rīcību pasaules mērogā. Pa to laiku, reaģējot uz teroristu darbību (1), ir radušies daudzi policijas darbību un tieslietas koordinējoši instrumenti, kuru rezultātā ir uzlabojusies dalībvalstu sadarbība.

| 1.2 | Tomēr ES ir bijis nepieciešams izveidot Kopienas sistēmu, kura tās teritorijā sniegtu palīdzību jebkāda veida katastrofas gadījumā. Šī sistēma ir Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kurš atbalsta un veicina būtiski svarīgas civilās aizsardzības palīdzības sniegšanu, lai nekavējoties reaģētu uz katastrofas skarto apgabalu vajadzībām pat ārpus Kopienas teritorijas. Paziņojuma mērķis ir 2001. gada izveidotā civilās aizsardzības mehānisma uzlabošana (2) un Civilās aizsardzības rīcības programmas paplašināšana (3), izmantojot priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu ārkārtējām situācijām. (4) |
| --- | --- |

1.2

Tomēr ES ir bijis nepieciešams izveidot Kopienas sistēmu, kura tās teritorijā sniegtu palīdzību jebkāda veida katastrofas gadījumā. Šī sistēma ir Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kurš atbalsta un veicina būtiski svarīgas civilās aizsardzības palīdzības sniegšanu, lai nekavējoties reaģētu uz katastrofas skarto apgabalu vajadzībām pat ārpus Kopienas teritorijas. Paziņojuma mērķis ir 2001. gada izveidotā civilās aizsardzības mehānisma uzlabošana (2) un Civilās aizsardzības rīcības programmas paplašināšana (3), izmantojot priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu ārkārtējām situācijām. (4)

| 1.3 | Tādēļ būtu lietderīgi definēt terminu “civilā aizsardzība”, kas bieži tiek sajaukts ar humānās palīdzības jēdzienu. Šajā ziņā Komisija abus jēdzienus skaidri nodala, lai gan to mērķi ir vienādi: “glābt dzīvību un pirmo dienu laikā atvieglot katastrofas sekas”. Komisija norāda uz minēto divu jēdzienu atšķirībām: pirmkārt, civilās aizsardzības palīdzība var attiekties ne tikai uz katastrofas sekām, kas ietekmē iedzīvotājus, bet arī uz sekām, kuras ietekmē vidi; otrkārt, to sniedz, pamatojoties uz dalībvalstu resursiem un vienībām, nevis uz humānajām struktūrām un NVO; treškārt, lai gan darbības procedūras valstīs, kas nav ES dalībvalstis, atšķiras, to var sniegt gan ES teritorijā, gan ārpus tās. (5) |
| --- | --- |

1.3

Tādēļ būtu lietderīgi definēt terminu “civilā aizsardzība”, kas bieži tiek sajaukts ar humānās palīdzības jēdzienu. Šajā ziņā Komisija abus jēdzienus skaidri nodala, lai gan to mērķi ir vienādi: “glābt dzīvību un pirmo dienu laikā atvieglot katastrofas sekas”. Komisija norāda uz minēto divu jēdzienu atšķirībām: pirmkārt, civilās aizsardzības palīdzība var attiekties ne tikai uz katastrofas sekām, kas ietekmē iedzīvotājus, bet arī uz sekām, kuras ietekmē vidi; otrkārt, to sniedz, pamatojoties uz dalībvalstu resursiem un vienībām, nevis uz humānajām struktūrām un NVO; treškārt, lai gan darbības procedūras valstīs, kas nav ES dalībvalstis, atšķiras, to var sniegt gan ES teritorijā, gan ārpus tās. (5)

| 1.4 | Mehānisma specifiskā nozīme ir darbība ES teritorijā, vienmēr pamatojoties uz katastrofas skartās dalībvalsts pieprasījumu. Jāatzīmē, ka mehānisms tomēr darbojas arī starptautiskā mērogā sadarbībā ar citām starptautiskajām organizācijām, tādām kā ANO Humanitāro jautājumu koordinācijas birojs (OCHA), ar kuru ir izveidotas dažādas operatīvās procedūras, kā arī sadarbībā ar Sarkano Krustu un NVO, kas veic darbību attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

1.4

Mehānisma specifiskā nozīme ir darbība ES teritorijā, vienmēr pamatojoties uz katastrofas skartās dalībvalsts pieprasījumu. Jāatzīmē, ka mehānisms tomēr darbojas arī starptautiskā mērogā sadarbībā ar citām starptautiskajām organizācijām, tādām kā ANO Humanitāro jautājumu koordinācijas birojs (OCHA), ar kuru ir izveidotas dažādas operatīvās procedūras, kā arī sadarbībā ar Sarkano Krustu un NVO, kas veic darbību attiecīgajā teritorijā.

| 1.5 | Pamatojoties uz ES viedokli attiecībā uz notikušajām katastrofām (un kurām, diemžēl, nav redzamas beigas), Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome savā ārkārtas sanāksmē 2005. gada 7. janvārī ierosināja uzlabot Kopienas mehānismu un attīstīt ātrās reaģēšanas spējas. Dažas dienas vēlāk, 13. janvārī, Eiropas Parlaments noformēja rezolūciju par neseno cunami katastrofu Indijas okeānā, aicinot katastrofas gadījumiem izveidot cilvēku un materiālos resursus un veikt apmācību. |
| --- | --- |

1.5

Pamatojoties uz ES viedokli attiecībā uz notikušajām katastrofām (un kurām, diemžēl, nav redzamas beigas), Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome savā ārkārtas sanāksmē 2005. gada 7. janvārī ierosināja uzlabot Kopienas mehānismu un attīstīt ātrās reaģēšanas spējas. Dažas dienas vēlāk, 13. janvārī, Eiropas Parlaments noformēja rezolūciju par neseno cunami katastrofu Indijas okeānā, aicinot katastrofas gadījumiem izveidot cilvēku un materiālos resursus un veikt apmācību.

| 1.6 | Civilo aizsardzību pašreiz regulējošais satvars sastāv no diviem iepriekš minētiem instrumentiem: Kopienas civilās aizsardzības mehānisma un Civilās aizsardzības rīcības programmas. Paziņojums attiecas uz pirmo instrumentu, īpaši uz Uzraudzības un informācijas centru (UIC), kas atrodas Eiropas Komisijā Briselē un strādā cauru diennakti. Tas satur datu bāzi par civilās aizsardzības dienestiem katrā dalībvalstī, iekļaujot datus no militārās datu bāzes. |
| --- | --- |

1.6

Civilo aizsardzību pašreiz regulējošais satvars sastāv no diviem iepriekš minētiem instrumentiem: Kopienas civilās aizsardzības mehānisma un Civilās aizsardzības rīcības programmas. Paziņojums attiecas uz pirmo instrumentu, īpaši uz Uzraudzības un informācijas centru (UIC), kas atrodas Eiropas Komisijā Briselē un strādā cauru diennakti. Tas satur datu bāzi par civilās aizsardzības dienestiem katrā dalībvalstī, iekļaujot datus no militārās datu bāzes.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1 | Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošana: pēdējos ziņojumos tiek uzsvērta nepieciešamība uzlabot civilas aizsardzības mehānismu un pastiprināt sadarbību dalībvalstu un citu iesaistīto institūciju starpā. Sistēmas darbības uzlabošanai paziņojumā tiek ierosinātas četras jomas: |
| --- | --- |

2.1

Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošana: pēdējos ziņojumos tiek uzsvērta nepieciešamība uzlabot civilas aizsardzības mehānismu un pastiprināt sadarbību dalībvalstu un citu iesaistīto institūciju starpā. Sistēmas darbības uzlabošanai paziņojumā tiek ierosinātas četras jomas:

| 2.1.1 | Gatavības palielināšana, veicot vienību apmācību un mācību vingrinājumus. Lai to sasniegtu, pirmkārt, ir jāveic pašreizējo iespēju novērtējums; otrkārt, ir jāizstrādā rīcības plāns ar ātri izmantojamiem moduļiem; beidzot, lai uzlabotu savietojamību un attīstītu kopēju rīcības kultūru, ir jāveic apmācība un kopīgas mācības. |
| --- | --- |

2.1.1

Gatavības palielināšana, veicot vienību apmācību un mācību vingrinājumus. Lai to sasniegtu, pirmkārt, ir jāveic pašreizējo iespēju novērtējums; otrkārt, ir jāizstrādā rīcības plāns ar ātri izmantojamiem moduļiem; beidzot, lai uzlabotu savietojamību un attīstītu kopēju rīcības kultūru, ir jāveic apmācība un kopīgas mācības.

| 2.1.2 | Analīze un vajadzību novērtējums, izmantojot uz UIC resursiem pamatotu brīdināšanas sistēmu un salīdzinot visu informāciju, lai varētu rīkoties sadarbībā ar citām institūcijām, īpaši ANO. Vajadzību novērtēšanas spējas uzlabošana katastrofas vietā ļauj noteikt konkrētas vajadzības, tādējādi ļaujot sniegt efektīvāku palīdzību. Ir ierosināts palielināt UIC personāla skaitu un pārskatīt tā novērtēšanas metodes un standartus. |
| --- | --- |

2.1.2

Analīze un vajadzību novērtējums, izmantojot uz UIC resursiem pamatotu brīdināšanas sistēmu un salīdzinot visu informāciju, lai varētu rīkoties sadarbībā ar citām institūcijām, īpaši ANO. Vajadzību novērtēšanas spējas uzlabošana katastrofas vietā ļauj noteikt konkrētas vajadzības, tādējādi ļaujot sniegt efektīvāku palīdzību. Ir ierosināts palielināt UIC personāla skaitu un pārskatīt tā novērtēšanas metodes un standartus.

| 2.1.3 | Pastiprināta koordinācija ir viens no visplašākajiem uzlabojumiem. Tas sevī ietver dalībvalstu sniegtās palīdzības efektīvāku koordināciju, lai sasniegtu saskaņotu rīcību Eiropas Savienībā, kā arī papildinājumu ANO darbam un tādējādi paplašinātu sadarbību ar ANO un citām humāno palīdzību sniedzošajām institūcijām un militārajiem partneriem. Šīs koordinācijas mērķis ir uzlabot operatīvo plānošanu notikuma vietā, ieskaitot daudzos Komisijas departamentus. |
| --- | --- |

2.1.3

Pastiprināta koordinācija ir viens no visplašākajiem uzlabojumiem. Tas sevī ietver dalībvalstu sniegtās palīdzības efektīvāku koordināciju, lai sasniegtu saskaņotu rīcību Eiropas Savienībā, kā arī papildinājumu ANO darbam un tādējādi paplašinātu sadarbību ar ANO un citām humāno palīdzību sniedzošajām institūcijām un militārajiem partneriem. Šīs koordinācijas mērķis ir uzlabot operatīvo plānošanu notikuma vietā, ieskaitot daudzos Komisijas departamentus.

| 2.1.4 | Palīdzības ES pilsoņiem uzlabošana. Kā parādīja cunami katastrofa, Eiropas pilsoņu aizsardzību var īstenot, sadarbojoties civilās aizsardzības un attiecīgo valstu konsulārajiem dienestiem. Jāpastiprina katastrofas skarto valstu un dalībvalstu sadarbība. |
| --- | --- |

2.1.4

Palīdzības ES pilsoņiem uzlabošana. Kā parādīja cunami katastrofa, Eiropas pilsoņu aizsardzību var īstenot, sadarbojoties civilās aizsardzības un attiecīgo valstu konsulārajiem dienestiem. Jāpastiprina katastrofas skarto valstu un dalībvalstu sadarbība.

| 2.2 | Komisijas ierosinātie uzlabošanas pasākumi ir jāatbalsta, palielinot arī civilās aizsardzības resursus. Tādēļ Padome ir izvirzījusi priekšlikumu attiecībā uz pašreizējo resursu palielināšanu. ES 2005. gada 31. janvāra rīcības plānā ir ietvertas vissvarīgākās rīcības jomas. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas ierosinātie uzlabošanas pasākumi ir jāatbalsta, palielinot arī civilās aizsardzības resursus. Tādēļ Padome ir izvirzījusi priekšlikumu attiecībā uz pašreizējo resursu palielināšanu. ES 2005. gada 31. janvāra rīcības plānā ir ietvertas vissvarīgākās rīcības jomas.

| 2.2.1 | Pirmkārt, tajā ir ierosināts apvienot civilās aizsardzības resursus, lai gadījumos, kad iespējamo vajadzību apmierināšanai nepietiek ar attiecīgās valsts līdzekļu un iespēju apvienošanu, tālāko darbību būtu iespējams veikt Eiropas līmenī, tādējādi uzlabojot darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

2.2.1

Pirmkārt, tajā ir ierosināts apvienot civilās aizsardzības resursus, lai gadījumos, kad iespējamo vajadzību apmierināšanai nepietiek ar attiecīgās valsts līdzekļu un iespēju apvienošanu, tālāko darbību būtu iespējams veikt Eiropas līmenī, tādējādi uzlabojot darbības efektivitāti.

| 2.2.2 | UIC analīzes iespēju pastiprināšana varētu sagatavot apsteidzošāku pieeju, īpaši informējot valstis, kas nav ES dalībvalstis. Tādējādi ir nepieciešams attīstīt attiecības, kuras pēc nelaimes skartās valsts pieprasījuma nodrošina resursu elastīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.2.2

UIC analīzes iespēju pastiprināšana varētu sagatavot apsteidzošāku pieeju, īpaši informējot valstis, kas nav ES dalībvalstis. Tādējādi ir nepieciešams attīstīt attiecības, kuras pēc nelaimes skartās valsts pieprasījuma nodrošina resursu elastīgu izmantošanu.

| 2.2.3 | Rezerves jeb gatavības darbam moduļiem ir liela nozīme, iesaistoties liela mēroga katastrofās pēc dalībvalstu vai arī pēc valstu, kas nav ES dalībvalstis, pieprasījuma. Tādējādi paziņojumā minētās sistēmas īstenošana ir svarīga, lai katra valsts var paļauties uz moduļiem, kuri pastāvīgi ir gatavi darbam gan ES, gan ārpus tās. |
| --- | --- |

2.2.3

Rezerves jeb gatavības darbam moduļiem ir liela nozīme, iesaistoties liela mēroga katastrofās pēc dalībvalstu vai arī pēc valstu, kas nav ES dalībvalstis, pieprasījuma. Tādējādi paziņojumā minētās sistēmas īstenošana ir svarīga, lai katra valsts var paļauties uz moduļiem, kuri pastāvīgi ir gatavi darbam gan ES, gan ārpus tās.

| 2.2.4 | Loģistikas pamata pastiprināšana un resursu pietiekamība ar mērķi nodrošināt UIC ātru un efektīvu darbību. No dažiem Eiropas fondiem tiek paredzēta iespēja segt rīcībai nepieciešamā aprīkojuma īres izmaksas (6), tomēr rīcībai ārpus ES ir jāizpēta tās sinerģija ar ANO. |
| --- | --- |

2.2.4

Loģistikas pamata pastiprināšana un resursu pietiekamība ar mērķi nodrošināt UIC ātru un efektīvu darbību. No dažiem Eiropas fondiem tiek paredzēta iespēja segt rīcībai nepieciešamā aprīkojuma īres izmaksas (6), tomēr rīcībai ārpus ES ir jāizpēta tās sinerģija ar ANO.

| 2.2.5 | Visbeidzot, starptautiskā koordinācija ir viens no galvenajiem faktoriem, katastrofu gadījumā nodrošinot ātru reakciju. Kopienas mehānisms pieļauj iespējas, kuru rezultātā, koordinējot institūciju rīcību, uzlabojas reakcija. Jāņem vērā gan ANO institūcijas, gan humānās palīdzības organizācijas. |
| --- | --- |

2.2.5

Visbeidzot, starptautiskā koordinācija ir viens no galvenajiem faktoriem, katastrofu gadījumā nodrošinot ātru reakciju. Kopienas mehānisms pieļauj iespējas, kuru rezultātā, koordinējot institūciju rīcību, uzlabojas reakcija. Jāņem vērā gan ANO institūcijas, gan humānās palīdzības organizācijas.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Tā kā ir nepieciešams pastiprināt un palielināt visus pieejamos resursus rīcības katastrofas gadījumā gan ES, gan ārpus tās nodrošināšanai, EESK vērtē atzinīgi priekšlikumu uzlabot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu. Gadu gaitā uzkrātā pieredze rāda, ka daudzus Kopienas civilās aizsardzības operatīvos aspektus ir nepieciešams uzlabot; tādējādi Komiteja uzskata, ka, lai optimizētu ierosināto pasākumu Kopienas mehānisma uzlabošanai efektivitāti, iepriekš ir nepieciešams veikt noteiktus novērojumus. |
| --- | --- |

3.1

Tā kā ir nepieciešams pastiprināt un palielināt visus pieejamos resursus rīcības katastrofas gadījumā gan ES, gan ārpus tās nodrošināšanai, EESK vērtē atzinīgi priekšlikumu uzlabot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu. Gadu gaitā uzkrātā pieredze rāda, ka daudzus Kopienas civilās aizsardzības operatīvos aspektus ir nepieciešams uzlabot; tādējādi Komiteja uzskata, ka, lai optimizētu ierosināto pasākumu Kopienas mehānisma uzlabošanai efektivitāti, iepriekš ir nepieciešams veikt noteiktus novērojumus.

| 3.2 | Pirmkārt, pamatojoties uz valstu civilās aizsardzības sistēmām, ir jāpalielina ES reaģēšanas spējas dažādos reģionos. |
| --- | --- |

3.2

Pirmkārt, pamatojoties uz valstu civilās aizsardzības sistēmām, ir jāpalielina ES reaģēšanas spējas dažādos reģionos.

3.2.1   Reģionālā komunikācija un informācijas sistēmas.

| 3.2.1.1 | Ir jāpaplašina CECIS
   (7) sistēma, izveidojot uz satelītiem balstītu sistēmu ar attiecīgu video, balss un datu drošu un ar UIC (8) saistītu potenciālu, kā arī īpašus informācijas centrus datu, ekspertu un modeļu (piemēram, paredzamās sekas) sniegšanas nodrošināšanai, kas būtu noderīgi īpašu krīžu apstākļos. Daži pamata piemēri ietver Eiropas Kosmosa aģentūru un Apvienoto Pētniecības centru ar valstu, kuras nav ES dalībvalstis, pašreizējiem plāniem un draudu analīzi, vai plāniem, kuri ir atjaunoti pēc katastrofas (piemēram, zemestrīces vai plūdi), kuras rezultātā nebūtu iespējams izmantot infrastruktūru palīdzības piegādei. Sistēma pamatotos uz katras dalībvalsts kontakta punktiem, kuri krīzes gadījumā palīdzētu nodrošināt attiecīgu reakciju. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Ir jāpaplašina CECIS
   (7) sistēma, izveidojot uz satelītiem balstītu sistēmu ar attiecīgu video, balss un datu drošu un ar UIC (8) saistītu potenciālu, kā arī īpašus informācijas centrus datu, ekspertu un modeļu (piemēram, paredzamās sekas) sniegšanas nodrošināšanai, kas būtu noderīgi īpašu krīžu apstākļos. Daži pamata piemēri ietver Eiropas Kosmosa aģentūru un Apvienoto Pētniecības centru ar valstu, kuras nav ES dalībvalstis, pašreizējiem plāniem un draudu analīzi, vai plāniem, kuri ir atjaunoti pēc katastrofas (piemēram, zemestrīces vai plūdi), kuras rezultātā nebūtu iespējams izmantot infrastruktūru palīdzības piegādei. Sistēma pamatotos uz katras dalībvalsts kontakta punktiem, kuri krīzes gadījumā palīdzētu nodrošināt attiecīgu reakciju.

| 3.2.1.2 | Informācijas apmaiņai ES glābšanas vienību un UIC starpā būtu jābūt pastāvīgai, garantētai un drošai:






  — | ņemot vērā skartā apgabala infrastruktūras iznīcināšanu un/vai koncentrāciju (stacionārie un mobilie tīkli), sakaru līmenis ar šiem apgabaliem parasti ir ļoti nepietiekams; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

Informācijas apmaiņai ES glābšanas vienību un UIC starpā būtu jābūt pastāvīgai, garantētai un drošai:

—

ņemot vērā skartā apgabala infrastruktūras iznīcināšanu un/vai koncentrāciju (stacionārie un mobilie tīkli), sakaru līmenis ar šiem apgabaliem parasti ir ļoti nepietiekams;

| — | neskatoties uz to, mēs nevaram izslēgt iespēju, ka valdības informāciju par katastrofu to teritorijā kontrolē tādā pašā veidā kā palīdzību sniedzošo vienību darbību. |
| --- | --- |

—

neskatoties uz to, mēs nevaram izslēgt iespēju, ka valdības informāciju par katastrofu to teritorijā kontrolē tādā pašā veidā kā palīdzību sniedzošo vienību darbību.

| 3.2.1.3 | Pašsaprotama reakcija būtu satelītu sakaru izmantošana. Patiesi, pieredze rāda, ka šī metode ir:






  — | diezgan droša attiecībā uz vides iznīcinošo ietekmi (viss, kas nepieciešams, ir spēja radīt elektrību pārraidei), |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Pašsaprotama reakcija būtu satelītu sakaru izmantošana. Patiesi, pieredze rāda, ka šī metode ir:

—

diezgan droša attiecībā uz vides iznīcinošo ietekmi (viss, kas nepieciešams, ir spēja radīt elektrību pārraidei),

| — | droša pret trešo pušu mēģinājumiem informāciju pārtvert un kontrolēt. |
| --- | --- |

—

droša pret trešo pušu mēģinājumiem informāciju pārtvert un kontrolēt.

| 3.2.1.4. | Tomēr šai metodei ir ierobežota raidietilpība un tā dažos gadījumos var būt pārlieku noslogota citu vajadzību dēļ vai arī to var noslogot citi lietotāji (piemēram, informācijas nesēji). Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt šim nolūkam paredzētu — t.i. pastāvīgu — satelītu viļņu garumu, tādējādi nodrošinot pietiekamus sakarus nelaimes skartās teritorijas un UIC starpā un rīcībai pakļauto teritoriju starpā. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Tomēr šai metodei ir ierobežota raidietilpība un tā dažos gadījumos var būt pārlieku noslogota citu vajadzību dēļ vai arī to var noslogot citi lietotāji (piemēram, informācijas nesēji). Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt šim nolūkam paredzētu — t.i. pastāvīgu — satelītu viļņu garumu, tādējādi nodrošinot pietiekamus sakarus nelaimes skartās teritorijas un UIC starpā un rīcībai pakļauto teritoriju starpā.

| 3.2.1.5. | Attiecībā uz aptveramību varētu likties, ka būtu pietiekami aptvert konkrētu ģeogrāfisku apgabalu (ES un kaimiņvalstis); tomēr reāli būtu nepieciešams aptvert visu pasauli. Nesenā cunami gadījums skaidri parādīja pirmā risinājuma nepietiekamību, jo aptveramība bija nepieciešama ne tikai saziņai ar UIC, bet arī saziņai vienam no otra tālu atrodošos apgabalu — tādu kā Maldīvu salas, Šrilanka, Taizeme un Indonēzija — starpā. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Attiecībā uz aptveramību varētu likties, ka būtu pietiekami aptvert konkrētu ģeogrāfisku apgabalu (ES un kaimiņvalstis); tomēr reāli būtu nepieciešams aptvert visu pasauli. Nesenā cunami gadījums skaidri parādīja pirmā risinājuma nepietiekamību, jo aptveramība bija nepieciešama ne tikai saziņai ar UIC, bet arī saziņai vienam no otra tālu atrodošos apgabalu — tādu kā Maldīvu salas, Šrilanka, Taizeme un Indonēzija — starpā.

| 3.2.1.6 | Tādējādi, lai nodrošinātu komunikācijas efektivitāti, ES ir nepieciešama tieši šim nolūkam (t.i., ekskluzīva), garantēta (droša pret viltojumiem), ticama un globāla mēroga satelītu pārraides sistēma. Šai sistēmai ir jāspēj atbalstīt videokonferenču un uz datiem pamatotu (fakss, e-pasts un augstas izšķirtspējas attēli) komunikāciju un balss telefoniju. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Tādējādi, lai nodrošinātu komunikācijas efektivitāti, ES ir nepieciešama tieši šim nolūkam (t.i., ekskluzīva), garantēta (droša pret viltojumiem), ticama un globāla mēroga satelītu pārraides sistēma. Šai sistēmai ir jāspēj atbalstīt videokonferenču un uz datiem pamatotu (fakss, e-pasts un augstas izšķirtspējas attēli) komunikāciju un balss telefoniju.

| 3.2.1.7 | Apvienotajam pētniecības centram, Eiropas Kosmosa aģentūrai un Komisijai (Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts) ir pietiekamas iespējas apmierināt pārvaldes komitejas izteiktās vajadzības attiecībā uz Rīcības programmu un mehānismu, kurš ir pakļauts par civilo aizsardzību atbildīgajam ģenerāldirektorātam (Vides ģenerāldirektorāts). |
| --- | --- |

3.2.1.7

Apvienotajam pētniecības centram, Eiropas Kosmosa aģentūrai un Komisijai (Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts) ir pietiekamas iespējas apmierināt pārvaldes komitejas izteiktās vajadzības attiecībā uz Rīcības programmu un mehānismu, kurš ir pakļauts par civilo aizsardzību atbildīgajam ģenerāldirektorātam (Vides ģenerāldirektorāts).

3.2.2   Minimālo intervences resursu prasība.

| 3.2.2.1 | Reaģēšanas vienību iesaiste:






  — | dalībvalstis reaģēšanas vienībām nodrošina resursus, kas vajadzīgi to pietiekami neatkarīgai darbībai, kā arī ar atbilstošas sakaru sistēmas; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

Reaģēšanas vienību iesaiste:

—

dalībvalstis reaģēšanas vienībām nodrošina resursus, kas vajadzīgi to pietiekami neatkarīgai darbībai, kā arī ar atbilstošas sakaru sistēmas;

| — | šīs vienības koordinē ES koordinators, kura pienākums ir koordinēt dalībvalstu nosūtītās dažādās vienības, sadarboties ar nelaimes skartās valsts valdību, sadarboties ar ANO Humanitāro jautājumu koordinācijas biroju utt.; |
| --- | --- |

—

šīs vienības koordinē ES koordinators, kura pienākums ir koordinēt dalībvalstu nosūtītās dažādās vienības, sadarboties ar nelaimes skartās valsts valdību, sadarboties ar ANO Humanitāro jautājumu koordinācijas biroju utt.;

| — | šobrīd koordinators vēl nav saņēmis ES nodrošinājumu; tam ir tikai dažas sakaru iekārtas; lai veicinātu koordinatora funkciju izpildi un atbalstītu tā komandu, nelaimes skartajā apgabalā veicinātu koordināciju ar citām vienībām un varas iestādēm un nodrošinātu koordinatora darba efektivitāti bieži vien sarežģītos apstākļos, ES vajadzētu iegūt atbilstošus resursus un aprīkojumu, sākot no sakaru iekārtām un beidzot ar teltīm; |
| --- | --- |

—

šobrīd koordinators vēl nav saņēmis ES nodrošinājumu; tam ir tikai dažas sakaru iekārtas; lai veicinātu koordinatora funkciju izpildi un atbalstītu tā komandu, nelaimes skartajā apgabalā veicinātu koordināciju ar citām vienībām un varas iestādēm un nodrošinātu koordinatora darba efektivitāti bieži vien sarežģītos apstākļos, ES vajadzētu iegūt atbilstošus resursus un aprīkojumu, sākot no sakaru iekārtām un beidzot ar teltīm;

| — | turklāt šādiem resursiem un aprīkojumam ir jābūt skaidri apzīmētam ar ES simboliem, tādējādi skaidri parādot ES klātbūtni attiecīgajā apgabalā un ieguldījumu nelaimes skarto iedzīvotāju labā. Eiropas Savienībā tas rada nepieciešamību sadarboties, kamēr ārpus ES robežām tas akcentē ES nozīmi starptautiskajā arēnā. |
| --- | --- |

—

turklāt šādiem resursiem un aprīkojumam ir jābūt skaidri apzīmētam ar ES simboliem, tādējādi skaidri parādot ES klātbūtni attiecīgajā apgabalā un ieguldījumu nelaimes skarto iedzīvotāju labā. Eiropas Savienībā tas rada nepieciešamību sadarboties, kamēr ārpus ES robežām tas akcentē ES nozīmi starptautiskajā arēnā.

| 3.2.2.2 | Atbalsts dalībvalstīm krīzes situācijā:






  — | noteiktos gadījumos dalībvalstis sniegt nepieciešamo atbalstu nespēj, jo tie, kuru rīcībā ir nepieciešamie resursi un aprīkojums, plāno to izmantot kādā paredzamā vai paziņotā avārijas situācijā vai arī resursus var izmantot tikai ārkārtējās situācijās, kas nozīmē to, ka šos resursus pieprasīt nav vērts; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Atbalsts dalībvalstīm krīzes situācijā:

—

noteiktos gadījumos dalībvalstis sniegt nepieciešamo atbalstu nespēj, jo tie, kuru rīcībā ir nepieciešamie resursi un aprīkojums, plāno to izmantot kādā paredzamā vai paziņotā avārijas situācijā vai arī resursus var izmantot tikai ārkārtējās situācijās, kas nozīmē to, ka šos resursus pieprasīt nav vērts;

| — | mežu ugunsgrēki ir tipisks iepriekš minētā piemērs, jo valstīs, kuru rīcībā ir aviācijas aprīkojums, vienlaikus ir vienāds stāvoklis. Bīstama situācija vienā valstī parasti apgrūtina resursu nosūtīšanu uz citu valsti; solidaritāte dalībvalstu starpā ir ļoti cieša, un īpaši nopietnos gadījumos resursi parasti tiek nosūtīti no viena apgabala uz otru; |
| --- | --- |

—

mežu ugunsgrēki ir tipisks iepriekš minētā piemērs, jo valstīs, kuru rīcībā ir aviācijas aprīkojums, vienlaikus ir vienāds stāvoklis. Bīstama situācija vienā valstī parasti apgrūtina resursu nosūtīšanu uz citu valsti; solidaritāte dalībvalstu starpā ir ļoti cieša, un īpaši nopietnos gadījumos resursi parasti tiek nosūtīti no viena apgabala uz otru;

| — | pēdējā minētā scenārija piemērs ir nopietni plūdi un to gadījumā nepieciešamie lielas jaudas sūkņi: šādi sūkņi vairumā ES dalībvalstu parasti glābšanas vienību ekipējumā nav; |
| --- | --- |

—

pēdējā minētā scenārija piemērs ir nopietni plūdi un to gadījumā nepieciešamie lielas jaudas sūkņi: šādi sūkņi vairumā ES dalībvalstu parasti glābšanas vienību ekipējumā nav;

| — | cita veida situācijā, ko var izraisīt terorisma jaunie veidi, resursus un aprīkojumu var pieprasīt, lai reaģētu uz neplānotām, tomēr potenciāli nopietnām situācijām; |
| --- | --- |

—

cita veida situācijā, ko var izraisīt terorisma jaunie veidi, resursus un aprīkojumu var pieprasīt, lai reaģētu uz neplānotām, tomēr potenciāli nopietnām situācijām;

| — | ņemot vērā iepriekš minēto, ES jāspēj iegūt resursus un aprīkojumu — vai nu pašu vai arī slēdzot līgumus, — lai varētu nodrošināt dalībvalstu reaģēšanas iespēju rezervi. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekš minēto, ES jāspēj iegūt resursus un aprīkojumu — vai nu pašu vai arī slēdzot līgumus, — lai varētu nodrošināt dalībvalstu reaģēšanas iespēju rezervi.

3.2.3   Darbības atbalsta punktu centralizācija.

| 3.2.3.1 | Mehānisma pašreizējās struktūras pamatojas uz dažādām palīdzības vienībām, novērtējuma resursiem un aprīkojumu no visas ES. Lai gan tas aizpilda iepriekšējo vakuumu, tomēr tas nav pietiekami. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Mehānisma pašreizējās struktūras pamatojas uz dažādām palīdzības vienībām, novērtējuma resursiem un aprīkojumu no visas ES. Lai gan tas aizpilda iepriekšējo vakuumu, tomēr tas nav pietiekami.

| 3.2.3.2 | Pamatojoties uz ES ģeogrāfiskā izvietojuma plašumu un dažādajiem attiecīgajā reģionā iespējamajiem riskiem, būtu lietderīgi apsvērt reģionālu atbalsta struktūru kā iepriekš minēta mehānisma sastāvdaļu izveidi; dažādas vienības un resursi būtu pieejami jau turpat uz vietas, tādējādi to izvietošana būtu daudz ātrāka un piemērotāka ES konkrēto reģionālo risku raksturam. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Pamatojoties uz ES ģeogrāfiskā izvietojuma plašumu un dažādajiem attiecīgajā reģionā iespējamajiem riskiem, būtu lietderīgi apsvērt reģionālu atbalsta struktūru kā iepriekš minēta mehānisma sastāvdaļu izveidi; dažādas vienības un resursi būtu pieejami jau turpat uz vietas, tādējādi to izvietošana būtu daudz ātrāka un piemērotāka ES konkrēto reģionālo risku raksturam.

| 3.2.3.3 | Minētie resursi varētu būt sezonāli (piemēram, gaisa kuģi meža ugunsgrēku novēršanai) vai arī pastāvīgi. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Minētie resursi varētu būt sezonāli (piemēram, gaisa kuģi meža ugunsgrēku novēršanai) vai arī pastāvīgi.

| 3.2.3.4 | Cits iespējams uzlabojums būtu resursu sagādes uzdevumu sadale kaimiņvalstu starpā; šādi resursi būtu pieejami visām attiecīgā reģiona valstīm. Tādā veidā ES varētu veicināt tādu resursu iegādi, kurus kopēji izmantotu vidēja lieluma valstis vai valstis ar kopēju apdraudējumu (plūdi attiecīgajā baseinā, zemestrīces utt.). |
| --- | --- |

3.2.3.4

Cits iespējams uzlabojums būtu resursu sagādes uzdevumu sadale kaimiņvalstu starpā; šādi resursi būtu pieejami visām attiecīgā reģiona valstīm. Tādā veidā ES varētu veicināt tādu resursu iegādi, kurus kopēji izmantotu vidēja lieluma valstis vai valstis ar kopēju apdraudējumu (plūdi attiecīgajā baseinā, zemestrīces utt.).

3.2.4   Centralizētas tehniskas struktūras, kas ir gatava darbam 24 stundas diennaktī, izveidošana.

| 3.2.4.1 | Lai gan UIC darbojas 24 stundu režīmā, tajā pašreiz pietrūkst cilvēku un tehnisko resursu, kā tas ir raksturīgs arī vairumam no dalībvalstu krīzes situāciju centriem. Komisijai ir jāapņemas to mainīt. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Lai gan UIC darbojas 24 stundu režīmā, tajā pašreiz pietrūkst cilvēku un tehnisko resursu, kā tas ir raksturīgs arī vairumam no dalībvalstu krīzes situāciju centriem. Komisijai ir jāapņemas to mainīt.

| 3.2.4.2 | Tomēr Komisijas pašreizējā nostāja attiecībā uz saskaņā ar krīzes situāciju noteikto resursu iegūšanu ir ierobežojoša. Ir vērts pārdomāt, vai šīs pieejas pretenciozitāte atbilst konkrētajai situācijai. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Tomēr Komisijas pašreizējā nostāja attiecībā uz saskaņā ar krīzes situāciju noteikto resursu iegūšanu ir ierobežojoša. Ir vērts pārdomāt, vai šīs pieejas pretenciozitāte atbilst konkrētajai situācijai.

| 3.2.4.3 | Nav jāšaubās par to, ka saskaņā ar definīciju UIC nav lēmumu pieņemšanas vai krīzes koordinācijas centrs. Tomēr, palīdzot pieņemt lēmumu vai īstenojot palīdzību, ir jāizvairās no improvizācijas un ir nepieciešams izveidot rīcības procedūru, kura mainās atbilstoši krīzes apstākļiem. Reakcija uz plūdiem atšķirsies no reakcijas uz zemes nogruvumu, zemestrīci vai vulkāna izvirdumu. Arī resursi atšķiras. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Nav jāšaubās par to, ka saskaņā ar definīciju UIC nav lēmumu pieņemšanas vai krīzes koordinācijas centrs. Tomēr, palīdzot pieņemt lēmumu vai īstenojot palīdzību, ir jāizvairās no improvizācijas un ir nepieciešams izveidot rīcības procedūru, kura mainās atbilstoši krīzes apstākļiem. Reakcija uz plūdiem atšķirsies no reakcijas uz zemes nogruvumu, zemestrīci vai vulkāna izvirdumu. Arī resursi atšķiras.

| 3.2.4.4 | Tādēļ papildus tam, ka krīzes gadījumā UIC sniedz ticamus datus, ir jābūt pieejamiem iepriekš izstrādātiem palīdzības plāniem, tādējādi ļaujot Komisijai kontaktēties ar specializētajām iestādēm ES un ārpus tās. Šie plāni ir jāizstrādā saskaņā ar krīzes veidu, tās nopietnību, ņemot vērā to, kurā valstī krīze notiek utt., un to rezultātam ir jābūt efektīvai un ātrai reakcijai. Protams, ir jāietver katras valsts iespējamie mobilizējamie moduļi. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Tādēļ papildus tam, ka krīzes gadījumā UIC sniedz ticamus datus, ir jābūt pieejamiem iepriekš izstrādātiem palīdzības plāniem, tādējādi ļaujot Komisijai kontaktēties ar specializētajām iestādēm ES un ārpus tās. Šie plāni ir jāizstrādā saskaņā ar krīzes veidu, tās nopietnību, ņemot vērā to, kurā valstī krīze notiek utt., un to rezultātam ir jābūt efektīvai un ātrai reakcijai. Protams, ir jāietver katras valsts iespējamie mobilizējamie moduļi.

| 3.2.4.5 | Jautājums ir par to, vai UIC kā pārraudzības centrs papildus var koordinēt arī valstu institūcijas, specializētās humānās palīdzības organizācijas un jo īpaši brīvprātīgos, kuri pēc katras katastrofas vēlas palīdzēt. Koordinācija ir nepieciešams uzdevums, ko būtu jāveic organizācijām, kuru rīcībā ir informācija un īpaši resursi. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Jautājums ir par to, vai UIC kā pārraudzības centrs papildus var koordinēt arī valstu institūcijas, specializētās humānās palīdzības organizācijas un jo īpaši brīvprātīgos, kuri pēc katras katastrofas vēlas palīdzēt. Koordinācija ir nepieciešams uzdevums, ko būtu jāveic organizācijām, kuru rīcībā ir informācija un īpaši resursi.

3.2.5   Palīdzības vienību apmācība.

| 3.2.5.1 | Nenoliedzami, ka dalībvalstu izraudzītās vienības zina, kā jārīkojas krīzes situācijā. Pašreizējām apmācības programmām attiecībā uz kopējās darbības spēju palielināšanu ir labi rezultāti. Apmācības kursu skaits būtu jāpalielina, un uzmanība būtu jāvelta apmācības norisei citās valodās, ne tikai angļu, jo darbība var notikt arī valstīs ar citu valodu, tādu kā franču vai spāņu, kultūras ietekmi. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Nenoliedzami, ka dalībvalstu izraudzītās vienības zina, kā jārīkojas krīzes situācijā. Pašreizējām apmācības programmām attiecībā uz kopējās darbības spēju palielināšanu ir labi rezultāti. Apmācības kursu skaits būtu jāpalielina, un uzmanība būtu jāvelta apmācības norisei citās valodās, ne tikai angļu, jo darbība var notikt arī valstīs ar citu valodu, tādu kā franču vai spāņu, kultūras ietekmi.

| 3.2.5.2 | Palīdzības vienības ir jāinformē par izstrādātajiem nākotnes palīdzības plāniem, un tādējādi tie ir jāiekļauj apmācības plānos. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Palīdzības vienības ir jāinformē par izstrādātajiem nākotnes palīdzības plāniem, un tādējādi tie ir jāiekļauj apmācības plānos.

| 3.2.5.3 | Būtu lietderīgi apspriest arī iespēju minētajos kursos izmantot jaunās tālmācības tehnikas. |
| --- | --- |

3.2.5.3

Būtu lietderīgi apspriest arī iespēju minētajos kursos izmantot jaunās tālmācības tehnikas.

4.   Īpašas piezīmes par Komisijas priekšlikumu

| 4.1 | Neapšaubot šā priekšlikuma pozitīvo nozīmi, to ir iespējams arī uzlabot, ņemot vērā, ka mehānismu izmanto galvenokārt ES teritorijā un tādēļ tas pašreiz ir ES starpreģionālās solidaritātes (iespējams, vienīgais) instruments. |
| --- | --- |

4.1

Neapšaubot šā priekšlikuma pozitīvo nozīmi, to ir iespējams arī uzlabot, ņemot vērā, ka mehānismu izmanto galvenokārt ES teritorijā un tādēļ tas pašreiz ir ES starpreģionālās solidaritātes (iespējams, vienīgais) instruments.

| 4.2 | Tādēļ ES nevajadzētu taupīt pūles visātrākās un efektīvākās reakcijas uz krīzēm visās to formās nodrošināšanai. Tādēļ ir nepieciešams izstrādāt procedūras vai palīdzības plānus, veikt to pārbaudi treniņu gaitā un tos uzlabot, pamatojoties uz treniņos vai reālajā glābšanas darbā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

4.2

Tādēļ ES nevajadzētu taupīt pūles visātrākās un efektīvākās reakcijas uz krīzēm visās to formās nodrošināšanai. Tādēļ ir nepieciešams izstrādāt procedūras vai palīdzības plānus, veikt to pārbaudi treniņu gaitā un tos uzlabot, pamatojoties uz treniņos vai reālajā glābšanas darbā gūto pieredzi.

| 4.3 | Plānos jāiekļauj sakari, precizētas kartes un piemēroti resursi apmierinoša līmeņa koordinācijas nodrošināšanai. Minētajiem resursiem jābūt Eiropas Savienības pārvaldībā. Eiropas glābšanas plāniem ir jāizveido starptautisks standarts, kas stiprinās ES veidolu un ietekmi starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

4.3

Plānos jāiekļauj sakari, precizētas kartes un piemēroti resursi apmierinoša līmeņa koordinācijas nodrošināšanai. Minētajiem resursiem jābūt Eiropas Savienības pārvaldībā. Eiropas glābšanas plāniem ir jāizveido starptautisks standarts, kas stiprinās ES veidolu un ietekmi starptautiskā mērogā.

| 4.4 | Turklāt ES novērtēšanas vienībām un koordinatoriem ir jādod iespēja lemt par nelaimes skartā apgabala reģenerāciju un potenciālajiem turpmākās rīcības plāniem. |
| --- | --- |

4.4

Turklāt ES novērtēšanas vienībām un koordinatoriem ir jādod iespēja lemt par nelaimes skartā apgabala reģenerāciju un potenciālajiem turpmākās rīcības plāniem.

| 4.5 | EESK uzskata, ka visiem ar Kopienas mehānisma starpniecību veiktajiem pasākumiem ir jāsaņem pietiekams finansējums, lai nodrošinātu tehniskā personāla un resursu pieejamību, kas ļaus uzlabot Eiropas iesaisti glābšanas darbos un tās pamanāmību, īpaši ārpus ES notiekošajās katastrofās. Lai nodrošinātu ātru darbību katastrofas seku mazināšanai, īpaši svarīgs ir transports. |
| --- | --- |

4.5

EESK uzskata, ka visiem ar Kopienas mehānisma starpniecību veiktajiem pasākumiem ir jāsaņem pietiekams finansējums, lai nodrošinātu tehniskā personāla un resursu pieejamību, kas ļaus uzlabot Eiropas iesaisti glābšanas darbos un tās pamanāmību, īpaši ārpus ES notiekošajās katastrofās. Lai nodrošinātu ātru darbību katastrofas seku mazināšanai, īpaši svarīgs ir transports.

| 4.6 | Ja iesaiste notiek ārpus ES robežām, uz mehānismu pamatotā iesaiste ir jāuzskata par ES ārējās politikas sastāvdaļu un tās nopelni ir jāuzsver, tādējādi apliecinot tās kā ES solidaritātes ar traģisko notikumu piemeklētajam valstīm nozīmi. |
| --- | --- |

4.6

Ja iesaiste notiek ārpus ES robežām, uz mehānismu pamatotā iesaiste ir jāuzskata par ES ārējās politikas sastāvdaļu un tās nopelni ir jāuzsver, tādējādi apliecinot tās kā ES solidaritātes ar traģisko notikumu piemeklētajam valstīm nozīmi.

5.   Secinājumi

| 5.1 | EESK atbalsta paziņojuma par Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošanu saturu. Tomēr tā uzskata, ka ir jāveic noteikti īpaši uzlabojumi un norāda to, ka tās apsvērumi ir organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju minētajā Komitejā veikto novērtējumu rezultāts. |
| --- | --- |

5.1

EESK atbalsta paziņojuma par Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošanu saturu. Tomēr tā uzskata, ka ir jāveic noteikti īpaši uzlabojumi un norāda to, ka tās apsvērumi ir organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju minētajā Komitejā veikto novērtējumu rezultāts.

| 5.2 | Iesākumā un norādot uz obligāto saskaņu ar ierosinātajiem pasākumiem, ir nepieciešams attīstīt atbilstošu tiesisku regulējumu. EESK uzskata, ka vislabākais obligātais un saskaņojošais instruments visās ES dalībvalstīs būtu regula (9). |
| --- | --- |

5.2

Iesākumā un norādot uz obligāto saskaņu ar ierosinātajiem pasākumiem, ir nepieciešams attīstīt atbilstošu tiesisku regulējumu. EESK uzskata, ka vislabākais obligātais un saskaņojošais instruments visās ES dalībvalstīs būtu regula (9).

| 5.3 | Cits uzmanības vērts aspekts ir mehānisma mērķfinansējums, kam būtu jābūt pietiekamam, lai nosegtu palielināta personāla izdevumus un pēc tam resursu iegādi. Bez tam, lai gan paziņojumā nav precizēts dalībvalstīm piešķirtais finansiālais atbalsts, jaunajā priekšlikumā par Solidaritātes fondu (10) ir jāņem vērā visas dabas katastrofas, ieskaitot sausumu. |
| --- | --- |

5.3

Cits uzmanības vērts aspekts ir mehānisma mērķfinansējums, kam būtu jābūt pietiekamam, lai nosegtu palielināta personāla izdevumus un pēc tam resursu iegādi. Bez tam, lai gan paziņojumā nav precizēts dalībvalstīm piešķirtais finansiālais atbalsts, jaunajā priekšlikumā par Solidaritātes fondu (10) ir jāņem vērā visas dabas katastrofas, ieskaitot sausumu.

| 5.4 | Attiecībā uz EESK ieteiktajiem un šajā atzinumā minētajiem mehānisma uzlabojumiem, ir jāpievērš uzmanība šādiem aspektiem:






  — | satelītu komunikāciju sistēmas izveidošana; |
| --- | --- | --- |

5.4

Attiecībā uz EESK ieteiktajiem un šajā atzinumā minētajiem mehānisma uzlabojumiem, ir jāpievērš uzmanība šādiem aspektiem:

—

satelītu komunikāciju sistēmas izveidošana;

| — | nodrošināšana ar mehānismam raksturīgām palīdzības vienībām; |
| --- | --- |

—

nodrošināšana ar mehānismam raksturīgām palīdzības vienībām;

| — | personu un ES vienību identificēšana, jo īpaši darbam ārpus ES; |
| --- | --- |

—

personu un ES vienību identificēšana, jo īpaši darbam ārpus ES;

| — | darbības atbalsta punktu reģionalizācija un koordinācija to starpā; |
| --- | --- |

—

darbības atbalsta punktu reģionalizācija un koordinācija to starpā;

| — | vienību tehniskā apmācība, ņemot vērā valodas. |
| --- | --- |

—

vienību tehniskā apmācība, ņemot vērā valodas.

| 5.5. | EESK kā pilsoniskās sabiedrības pārstāve vēlas publiski paziņot par savu atbalstu tiem brīvprātīgajiem, kas katastrofu seku likvidēšanas jomā strādā bez atlīdzības un bieži vien pilnu slodzi. Tas nav tikai praktiskas solidaritātes veids, bet gan būtisks ieguldījums, lai aktīvi likvidētu cilvēkiem un īpašumam nodarītos postījumus katastrofas skartajos reģionos. |
| --- | --- |

5.5.

EESK kā pilsoniskās sabiedrības pārstāve vēlas publiski paziņot par savu atbalstu tiem brīvprātīgajiem, kas katastrofu seku likvidēšanas jomā strādā bez atlīdzības un bieži vien pilnu slodzi. Tas nav tikai praktiskas solidaritātes veids, bet gan būtisks ieguldījums, lai aktīvi likvidētu cilvēkiem un īpašumam nodarītos postījumus katastrofas skartajos reģionos.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Komisija ir atspoguļojusi šādus instrumentus: Paziņojums par pamatprogrammas “Drošība un brīvību garantēšana” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (KOM (2005) 125 galīgā red. (6.4.2005.)); Padomes lēmums, ar ko izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam; Padomes lēmums – vispārīgā programma “Drošība un brīvību garantēšana” (SEC (2005) 436).

1

SEC (2005) 436

(2)  Padomes Lēmums 2001/792/EK, Euratom.

2

(3)  Padomes Lēmums 1999/847/EK, 1999. gada 9. decembris.

3

(4)  KOM(2005) 113 galīgā red. 2005/0052 (CNS), 6.4.2005.

4

(5)  Padomes Lēmums 2001/792/EK, 6. pants

5

(6)  Priekšlikums Padomes regulai, 2005. gada 6. aprīlis.

6

(7)  Mehānisma komunikāciju sistēma.

7

(8)  Mehānisma novērošanas centrs.

8

(9)  Piemēram, Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām (KOM(2005) 113 galīgā red.; 2005. gada 6. aprīlīs)

9

(10)  KOM(2005) 108 galīgā red., pieņemta 2005. gada 6. aprīlī

10

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/46

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Kopuzņēmumi Kopienas zivsaimniecības nozarē. Pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas” (atzinums)

(2006/C 65/09)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2005. gada 14. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Kopuzņēmumi Kopienas zivsaimniecības nozarē. Pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas”.

Par dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 9. novembrī. Ziņotājs:
  Sarró Iparraguirre
  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 122 balsīm par un 10 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Kopējā zivsaimniecības politika (KZP) pirmo reizi paredzēja izmantot kopuzņēmumus kā struktūrpolitikas līdzekli ar Regulu 3944/90, definējot tos kā “saskaņā ar privāttiesībām reģistrētus uzņēmumus, kas pieder vienam vai vairākiem Kopienas kuģu īpašniekiem un vienam vai vairākiem partneriem no trešās valsts un kuri dibināti saskaņā ar kopuzņēmuma līgumu nolūkā izmantot un attiecīgā gadījumā lietot zivju resursus ūdeņos, uz ko attiecas šādas trešās valsts suverenitāte un/vai jurisdikcija, pirmām kārtām ņemot vērā Kopienas tirgus nodrošinājumu” (1). KZP ievērojami attīstījās 90. gados, un jēdziens “zilā Eiropa” kļuva plaši izplatīts; tas atkal kļuvis aktuāls saistībā ar plašākām diskusijām par Kopējās jūrniecības politikas izveidi. |
| --- | --- |

1.1

Kopējā zivsaimniecības politika (KZP) pirmo reizi paredzēja izmantot kopuzņēmumus kā struktūrpolitikas līdzekli ar Regulu 3944/90, definējot tos kā “saskaņā ar privāttiesībām reģistrētus uzņēmumus, kas pieder vienam vai vairākiem Kopienas kuģu īpašniekiem un vienam vai vairākiem partneriem no trešās valsts un kuri dibināti saskaņā ar kopuzņēmuma līgumu nolūkā izmantot un attiecīgā gadījumā lietot zivju resursus ūdeņos, uz ko attiecas šādas trešās valsts suverenitāte un/vai jurisdikcija, pirmām kārtām ņemot vērā Kopienas tirgus nodrošinājumu” (1). KZP ievērojami attīstījās 90. gados, un jēdziens “zilā Eiropa” kļuva plaši izplatīts; tas atkal kļuvis aktuāls saistībā ar plašākām diskusijām par Kopējās jūrniecības politikas izveidi.

| 1.2 | KZP attīstoties, iepriekš minētais jēdziens par kopuzņēmumiem netika pārskatīts: tas tika definēts vienīgi kā alternatīvs zivsaimniecības struktūrpolitikas instruments kuģu norakstīšanai lūžņos vai to eksportam, kā norādīts šā atzinuma 2.1.2. punktā minēto regulu pantos. Tādēļ piemērojamajos tiesību aktos galvenā uzmanība vērsta vienīgi uz finanšu kontroli. |
| --- | --- |

1.2

KZP attīstoties, iepriekš minētais jēdziens par kopuzņēmumiem netika pārskatīts: tas tika definēts vienīgi kā alternatīvs zivsaimniecības struktūrpolitikas instruments kuģu norakstīšanai lūžņos vai to eksportam, kā norādīts šā atzinuma 2.1.2. punktā minēto regulu pantos. Tādēļ piemērojamajos tiesību aktos galvenā uzmanība vērsta vienīgi uz finanšu kontroli.

| 1.3 | Kopuzņēmumi tomēr ir kas vairāk kā vienīgi struktūrpolitikas instruments: tie ir veids, kā sasniegt vairākus mērķus, kas skaidri noteikti dažādos Eiropas Savienības dokumentos un noteikumos, sākot no tirgus piedāvājuma līdz pat sadarbības politikai, nodarbinātībai un reģionālās attīstības politikai, atbildīgas zvejas prakses veicināšanai, ES intervencei dažādās reģionālajās zivsaimniecības organizācijās (RFO) — kopumā ņemot, kapitāla un kvalificētu ES darbinieku klātbūtnei ilgtspējīgos investīciju projektos dažādās valstīs un tirgos. |
| --- | --- |

1.3

Kopuzņēmumi tomēr ir kas vairāk kā vienīgi struktūrpolitikas instruments: tie ir veids, kā sasniegt vairākus mērķus, kas skaidri noteikti dažādos Eiropas Savienības dokumentos un noteikumos, sākot no tirgus piedāvājuma līdz pat sadarbības politikai, nodarbinātībai un reģionālās attīstības politikai, atbildīgas zvejas prakses veicināšanai, ES intervencei dažādās reģionālajās zivsaimniecības organizācijās (RFO) — kopumā ņemot, kapitāla un kvalificētu ES darbinieku klātbūtnei ilgtspējīgos investīciju projektos dažādās valstīs un tirgos.

| 1.4 | Nenoliedzami, ka ar KZP reformu ideja par kopuzņēmumiem kā struktūrpolitikas instrumentu kļuvusi par pagātni. Tomēr ir skaidrs arī tas, ka šobrīd minētās reformas rezultātā attiecībā uz kopuzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES politiskās pilnvaras, nav gandrīz nekādu konkrētu tiesību aktu. |
| --- | --- |

1.4

Nenoliedzami, ka ar KZP reformu ideja par kopuzņēmumiem kā struktūrpolitikas instrumentu kļuvusi par pagātni. Tomēr ir skaidrs arī tas, ka šobrīd minētās reformas rezultātā attiecībā uz kopuzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES politiskās pilnvaras, nav gandrīz nekādu konkrētu tiesību aktu.

| 1.5 | Turklāt Komisijas pieprasītajos atzinumos Komiteja vienmēr uzsvērusi nepieciešamību izveidot zivsaimniecības nozares kopuzņēmumus, nodrošinot atbilstību jaunajai Kopējai zivsaimniecības politikai. Tas tika uzsvērts EESK atzinumā par priekšlikumu Padomes Regulai par KZP reformas īstenošanu (2) un atkārtoti uzsvērts Komitejas atzinumā par Eiropas zivsaimniecības fondu (3) attiecībā uz priekšlikumu Padomes regulai par minēto fondu (4). Kad 2005. gada 16. jūnijā Zivsaimniecības komisārs apmeklēja EESK NAT specializēto nodaļu, viņu publiski informēja par minēto vajadzību, un viņš piekrita ņemt vērā šo jautājumu. |
| --- | --- |

1.5

Turklāt Komisijas pieprasītajos atzinumos Komiteja vienmēr uzsvērusi nepieciešamību izveidot zivsaimniecības nozares kopuzņēmumus, nodrošinot atbilstību jaunajai Kopējai zivsaimniecības politikai. Tas tika uzsvērts EESK atzinumā par priekšlikumu Padomes Regulai par KZP reformas īstenošanu (2) un atkārtoti uzsvērts Komitejas atzinumā par Eiropas zivsaimniecības fondu (3) attiecībā uz priekšlikumu Padomes regulai par minēto fondu (4). Kad 2005. gada 16. jūnijā Zivsaimniecības komisārs apmeklēja EESK NAT specializēto nodaļu, viņu publiski informēja par minēto vajadzību, un viņš piekrita ņemt vērā šo jautājumu.

| 1.6 | Šī atzinuma mērķis ir pilnveidot Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas nostāju, izvirzot argumentus, kas atbalsta jaunu pieeju kopuzņēmumiem un līdz ar to arī tiem piemērojamajiem noteikumiem, pamatojoties uz oficiāliem dokumentiem un tajos izklāstītajiem faktiem. |
| --- | --- |

1.6

Šī atzinuma mērķis ir pilnveidot Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas nostāju, izvirzot argumentus, kas atbalsta jaunu pieeju kopuzņēmumiem un līdz ar to arī tiem piemērojamajiem noteikumiem, pamatojoties uz oficiāliem dokumentiem un tajos izklāstītajiem faktiem.

| 1.7 | Ja ierosinātā jaunā pieeja tiks pieņemta, būs nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu to, ka minētie uzņēmumi tiek pilnībā atzīti, jo tie veido unikālu iezīmi starptautiskajā tirdzniecībā un nodrošina ES īpašu darbības virzienu starptautiskajās attiecībās. |
| --- | --- |

1.7

Ja ierosinātā jaunā pieeja tiks pieņemta, būs nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu to, ka minētie uzņēmumi tiek pilnībā atzīti, jo tie veido unikālu iezīmi starptautiskajā tirdzniecībā un nodrošina ES īpašu darbības virzienu starptautiskajās attiecībās.

2.   Vispārējās piezīmes

2.1   Kopuzņēmumu izveide atbilstoši ES tiesību aktiem.

| 2.1.1 | Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē tika iekļauti Kopienu tiesībās saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3944/90, ar ko groza Regulu Nr. 4028/86, kā līdzeklis, lai samazinātu Kopienas zvejas flotes jaudu, ņemot vērā zivju resursu nepietiekamību Kopienas ūdeņos un aizliegumu par piekļuvi trešo valstu ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām. Šādai pieejai bija četri mērķi: censties ierobežot pārāk lielo zvejas jaudu, garantēt krājumus, daļēji saglabāt nodarbinātību un izpildīt politiskos un tirdzniecības līgumus ar trešām valstīm. (5) Lai varētu ieviest minētos pasākumus, tika pieņemta Komisijas Regula Nr. 1956/1991 (6) |
| --- | --- |

2.1.1

Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē tika iekļauti Kopienu tiesībās saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3944/90, ar ko groza Regulu Nr. 4028/86, kā līdzeklis, lai samazinātu Kopienas zvejas flotes jaudu, ņemot vērā zivju resursu nepietiekamību Kopienas ūdeņos un aizliegumu par piekļuvi trešo valstu ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām. Šādai pieejai bija četri mērķi: censties ierobežot pārāk lielo zvejas jaudu, garantēt krājumus, daļēji saglabāt nodarbinātību un izpildīt politiskos un tirdzniecības līgumus ar trešām valstīm. (5) Lai varētu ieviest minētos pasākumus, tika pieņemta Komisijas Regula Nr. 1956/1991 (6)

| 2.1.2 | Pieņemot Padomes Regulas (EEK) Nr. 2080/93 (7) un 3699/93 (8), kopuzņēmumu finansējums tika iekļauts Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā (ZVFI). Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis bija atbildīgas par projektu izvēli, vadību un uzraudzību, kā arī par subsīdiju izmaksu. Minētās subsīdijas sākotnēji tika maksātas tādā pašā apjomā kā par kuģu norakstīšanu lūžņos vai eksportu, un pakāpeniski samazinājās līdz 80 % no summas, kas tika maksāta par kuģa norakstīšanu lūžņos. Līdz ar to Kopienas kuģu īpašnieks pilnīgi pamatoti varēja uzskatīt, ka starpība starp subsīdijām kuģu norakstīšanai lūžņos un kopuzņēmumu eksporta darījumiem paredzētajām subsīdijām radusies tādēļ, lai saglabātu labvēlīgas attiecības starp ES un jauno kopuzņēmumu, kas no īpašnieka saņem kuģi(kuģus). Minētie principi tika saglabāti Padomes 1998. gada 3. novembra Regulā Nr. 2468/1998 (9), ar ko atceļ Regulu 3699/1993, un Padomes 1999. gada 17. decembra (10) Regulā Nr. 2792/1999, lai gan ir vērts piebilst to, ka pēdējā norādītajā Regulā ir vienkāršots kopuzņēmuma jēdziens, definējot to kā “komercuzņēmumu ar vienu vai vairākiem partneriem, kas ir tās trešās valsts pilsoņi, kurā kuģis reģistrēts” (11). |
| --- | --- |

2.1.2

Pieņemot Padomes Regulas (EEK) Nr. 2080/93 (7) un 3699/93 (8), kopuzņēmumu finansējums tika iekļauts Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā (ZVFI). Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis bija atbildīgas par projektu izvēli, vadību un uzraudzību, kā arī par subsīdiju izmaksu. Minētās subsīdijas sākotnēji tika maksātas tādā pašā apjomā kā par kuģu norakstīšanu lūžņos vai eksportu, un pakāpeniski samazinājās līdz 80 % no summas, kas tika maksāta par kuģa norakstīšanu lūžņos. Līdz ar to Kopienas kuģu īpašnieks pilnīgi pamatoti varēja uzskatīt, ka starpība starp subsīdijām kuģu norakstīšanai lūžņos un kopuzņēmumu eksporta darījumiem paredzētajām subsīdijām radusies tādēļ, lai saglabātu labvēlīgas attiecības starp ES un jauno kopuzņēmumu, kas no īpašnieka saņem kuģi(kuģus). Minētie principi tika saglabāti Padomes 1998. gada 3. novembra Regulā Nr. 2468/1998 (9), ar ko atceļ Regulu 3699/1993, un Padomes 1999. gada 17. decembra (10) Regulā Nr. 2792/1999, lai gan ir vērts piebilst to, ka pēdējā norādītajā Regulā ir vienkāršots kopuzņēmuma jēdziens, definējot to kā “komercuzņēmumu ar vienu vai vairākiem partneriem, kas ir tās trešās valsts pilsoņi, kurā kuģis reģistrēts” (11).

2.2   Vispārēja informācija

| 2.2.1 | Zaļajā grāmatā par Kopējās zivsaimniecības politikas nākotni (12) atzīts Kopienas zvejas flotes jaudas pārpalikums, kā arī zivsaimniecības nozares globalizācija un daudzu jaunattīstības valstu likumīgie centieni paplašināt zivsaimniecības nozares savās valstīs. Minētajiem trim jautājumiem, kā arī jautājumam par apjomīgajiem kapitālieguldījumiem, kas nepieciešami zivsaimniecības nozarē (flotes, ostas, saldēšanas iekārtas, rūpnīcas, utt.) un arī apskatīti Zaļajā grāmatā, vajadzētu izraisīt īpašas diskusijas par kopuzņēmumu nozīmību zivsaimniecības nozarē, un diskusijai jābūt izvērstākai, nekā tā atspoguļota attiecīgajos oficiālajos dokumentos (13). |
| --- | --- |

2.2.1

Zaļajā grāmatā par Kopējās zivsaimniecības politikas nākotni (12) atzīts Kopienas zvejas flotes jaudas pārpalikums, kā arī zivsaimniecības nozares globalizācija un daudzu jaunattīstības valstu likumīgie centieni paplašināt zivsaimniecības nozares savās valstīs. Minētajiem trim jautājumiem, kā arī jautājumam par apjomīgajiem kapitālieguldījumiem, kas nepieciešami zivsaimniecības nozarē (flotes, ostas, saldēšanas iekārtas, rūpnīcas, utt.) un arī apskatīti Zaļajā grāmatā, vajadzētu izraisīt īpašas diskusijas par kopuzņēmumu nozīmību zivsaimniecības nozarē, un diskusijai jābūt izvērstākai, nekā tā atspoguļota attiecīgajos oficiālajos dokumentos (13).

| 2.2.1.1 | Kopuzņēmumi ir veids, kā ES piedalīties un investēt jaunattīstības valstu zivsaimniecības nozares attīstībā, lai tā izveidotos par stabilu saimniecisko nozari. Šādu uzņēmumu nodrošināšana ar zvejas kuģiem ne tikai veicina zvejas darbību kā tādu, bet sekmē arī citu nozaru, kā, piemēram, ostu, pakalpojumu (remonts, inženiertehniskie pakalpojumi, sagatavošanas darbi, kravu nosūtīšana, pārkraušana, iekraušana un izkraušana, apkalpes pakalpojumi, ceļojumi, utt.), efektīvas saldēšanas ķēdes (ko pieprasa ES pārtikas nekaitīguma noteikumi, investējot dārgās saldēšanas iekārtās), atbilstību veterinārsanitārajiem noteikumiem pārtikas ražošanas nozarē un, visbeidzot, apstrādes nozaru izveidi. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Kopuzņēmumi ir veids, kā ES piedalīties un investēt jaunattīstības valstu zivsaimniecības nozares attīstībā, lai tā izveidotos par stabilu saimniecisko nozari. Šādu uzņēmumu nodrošināšana ar zvejas kuģiem ne tikai veicina zvejas darbību kā tādu, bet sekmē arī citu nozaru, kā, piemēram, ostu, pakalpojumu (remonts, inženiertehniskie pakalpojumi, sagatavošanas darbi, kravu nosūtīšana, pārkraušana, iekraušana un izkraušana, apkalpes pakalpojumi, ceļojumi, utt.), efektīvas saldēšanas ķēdes (ko pieprasa ES pārtikas nekaitīguma noteikumi, investējot dārgās saldēšanas iekārtās), atbilstību veterinārsanitārajiem noteikumiem pārtikas ražošanas nozarē un, visbeidzot, apstrādes nozaru izveidi.

| 2.2.1.1.1 | Kopuzņēmumi dod iespēju ne vien saglabāt kvalitatīvas darba vietas daudzām Eiropas augstākā un vidējā līmeņa kuģu apkalpēm, bet līdz ar to arī izveidot jaunas darba vietas uz kuģiem un ar tiem saistītajos apkalpošanas uzņēmumos. Šādas nodarbinātības iespējas varētu nodrošināt vietējos zvejniekus ar atbilstošām (attiecībā uz darba apstākļiem un ienākumiem) darba vietām, jo pretējā gadījumā viņu vienīgā iespēja būtu tradicionāls darbs neliela apjoma un bieži vien neefektīvā zivsaimniecības nozarē, kas nereti negatīvi ietekmē vietējos resursus, ņemot vērā uzraudzības, uzglabāšanas, tirdzniecības, utt., sistēmu nepietiekamo apjomu vai to trūkumu. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Kopuzņēmumi dod iespēju ne vien saglabāt kvalitatīvas darba vietas daudzām Eiropas augstākā un vidējā līmeņa kuģu apkalpēm, bet līdz ar to arī izveidot jaunas darba vietas uz kuģiem un ar tiem saistītajos apkalpošanas uzņēmumos. Šādas nodarbinātības iespējas varētu nodrošināt vietējos zvejniekus ar atbilstošām (attiecībā uz darba apstākļiem un ienākumiem) darba vietām, jo pretējā gadījumā viņu vienīgā iespēja būtu tradicionāls darbs neliela apjoma un bieži vien neefektīvā zivsaimniecības nozarē, kas nereti negatīvi ietekmē vietējos resursus, ņemot vērā uzraudzības, uzglabāšanas, tirdzniecības, utt., sistēmu nepietiekamo apjomu vai to trūkumu.

| 2.2.1.2 | Vietējās labklājības radīšana un zvejas lomu eksports (neatkarīgi no tā, vai produkcija ir apstrādāta uz vietas vai nav) savukārt sniedz iespēju izveidot starptautisku vērtību virkni, kur priekšrocības sadalītas taisnīgāk; nozares radīto iekšzemes kopproduktu un ienākumus uz vienu iedzīvotāju saņēmējvalstī iespējams kāpināt, pakāpeniski paplašinot rūpniecisko zivsaimniecības nozari tur, kur līdz šim bija vienīgi piekrastes zvejas nozare ar nepietiekamiem sanitārajiem standartiem un nestabilu saimniecisko pamatu. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Vietējās labklājības radīšana un zvejas lomu eksports (neatkarīgi no tā, vai produkcija ir apstrādāta uz vietas vai nav) savukārt sniedz iespēju izveidot starptautisku vērtību virkni, kur priekšrocības sadalītas taisnīgāk; nozares radīto iekšzemes kopproduktu un ienākumus uz vienu iedzīvotāju saņēmējvalstī iespējams kāpināt, pakāpeniski paplašinot rūpniecisko zivsaimniecības nozari tur, kur līdz šim bija vienīgi piekrastes zvejas nozare ar nepietiekamiem sanitārajiem standartiem un nestabilu saimniecisko pamatu.

| 2.2.1.3 | Kopuzņēmumiem izvirzīta prasība noteikt prioritātes attiecībā uz Eiropas tirgu apgādi: tas garantē kuģu īpašnieku un rūpniecisko partneru, dalībvalstu un pašas ES (izmantojot subsīdijas) investīciju esamību un saglabāšanu zivsaimniecības nozarē, sniedzot iespēju nodrošināt nepiepildīto Kopienas tirgu, jo zinātnisko un sabiedrisko organizāciju ieteikumu rezultātā zivju patēriņš pieaug, mudinot eiropiešus ēst veselīgāk un dažādāk. Bez tam zivju piedāvājumam stingri jāatbilst ES pārtikas aprites tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Kopuzņēmumiem izvirzīta prasība noteikt prioritātes attiecībā uz Eiropas tirgu apgādi: tas garantē kuģu īpašnieku un rūpniecisko partneru, dalībvalstu un pašas ES (izmantojot subsīdijas) investīciju esamību un saglabāšanu zivsaimniecības nozarē, sniedzot iespēju nodrošināt nepiepildīto Kopienas tirgu, jo zinātnisko un sabiedrisko organizāciju ieteikumu rezultātā zivju patēriņš pieaug, mudinot eiropiešus ēst veselīgāk un dažādāk. Bez tam zivju piedāvājumam stingri jāatbilst ES pārtikas aprites tiesību aktiem.

| 2.2.1.4 | Kopuzņēmumu darbība zivsaimniecības nozarē ES reģionos, kas atkarīgi no zvejniecības, ļauj saglabāt nodarbinātības līmeni nozarē, uzņēmumu centrālajiem, tehniskajiem un tirdzniecības birojiem darbojoties Eiropā; arī atbalstošās rūpniecības nozares rada darba vietas gan tiešā veidā, lielajiem zvejas kuģiem ik pēc četriem gadiem atgriežoties uz remontu piederības ostās Eiropā, gan netieši, jo kopā ar iepriekš minētajiem vietējās pakalpojumu rūpniecības nozares uzņēmumiem tiek radītas tehnoloģiskās informācijas ķēdes. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Kopuzņēmumu darbība zivsaimniecības nozarē ES reģionos, kas atkarīgi no zvejniecības, ļauj saglabāt nodarbinātības līmeni nozarē, uzņēmumu centrālajiem, tehniskajiem un tirdzniecības birojiem darbojoties Eiropā; arī atbalstošās rūpniecības nozares rada darba vietas gan tiešā veidā, lielajiem zvejas kuģiem ik pēc četriem gadiem atgriežoties uz remontu piederības ostās Eiropā, gan netieši, jo kopā ar iepriekš minētajiem vietējās pakalpojumu rūpniecības nozares uzņēmumiem tiek radītas tehnoloģiskās informācijas ķēdes.

| 2.2.1.5 | Kopuzņēmumi sniedz iespēju ES iegūt reālus datus nozvejas uzraudzībai un apjoma noteikšanai trešo valstu un starptautiskajos ūdeņos, saglabājot tiesisko saikni ar zivsaimniecības uzņēmumiem to izcelsmes reģionos. Tas dod iespēju ES īstenot vadošo lomu to kompetento reģionālo zivsaimniecības organizāciju vadībā, kuras izveidotas atbilstoši Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO), kas ir ANO kompetentā organizācija attiecīgajā nozarē, ieteikumiem vai atrodas tās pārziņā (14). Tas ir tādēļ, ka kopuzņēmumiem jāiesniedz dalībvalstīm pusgada pārskati par nozvejas apjomiem, lai Komisija, dalībvalstis un Revīzijas palāta varētu realizēt finanšu kontroli. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Kopuzņēmumi sniedz iespēju ES iegūt reālus datus nozvejas uzraudzībai un apjoma noteikšanai trešo valstu un starptautiskajos ūdeņos, saglabājot tiesisko saikni ar zivsaimniecības uzņēmumiem to izcelsmes reģionos. Tas dod iespēju ES īstenot vadošo lomu to kompetento reģionālo zivsaimniecības organizāciju vadībā, kuras izveidotas atbilstoši Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO), kas ir ANO kompetentā organizācija attiecīgajā nozarē, ieteikumiem vai atrodas tās pārziņā (14). Tas ir tādēļ, ka kopuzņēmumiem jāiesniedz dalībvalstīm pusgada pārskati par nozvejas apjomiem, lai Komisija, dalībvalstis un Revīzijas palāta varētu realizēt finanšu kontroli.

| 2.2.1.6 | Kopuzņēmumi arī ļauj saglabāt ES zvejniecības intereses starptautiskajos ūdeņos un zvejas vietās, garantējot ES normatīvo prasību ievērošanu attiecībā uz atbildīgu zveju, resursu saglabāšanu un pārvaldību, drošību uz kuģiem, uzraudzību, pārtikas ķēdes drošību, utt. Tas aizkavētu vai samazinātu tādu ārvalstu zvejas flotu kaitīgo ietekmi, kas neveicina zivsaimniecības uzņēmumu vai nozares attīstību trešās valstīs, negarantē standartus, kuri nosaka nozvejas apjomu ES tirgum, un neļauj atbildīgi uzraudzīt resursus. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Kopuzņēmumi arī ļauj saglabāt ES zvejniecības intereses starptautiskajos ūdeņos un zvejas vietās, garantējot ES normatīvo prasību ievērošanu attiecībā uz atbildīgu zveju, resursu saglabāšanu un pārvaldību, drošību uz kuģiem, uzraudzību, pārtikas ķēdes drošību, utt. Tas aizkavētu vai samazinātu tādu ārvalstu zvejas flotu kaitīgo ietekmi, kas neveicina zivsaimniecības uzņēmumu vai nozares attīstību trešās valstīs, negarantē standartus, kuri nosaka nozvejas apjomu ES tirgum, un neļauj atbildīgi uzraudzīt resursus.

| 2.2.1.7 | Visbeidzot, kopuzņēmumi sniedz iespēju ES veikt efektīvu, ilglaicīgu ieguldījumu vietējās zivsaimniecības nozares attīstībā valstīs, ar kurām parakstīti zvejniecības nolīgumi un kurās atrodas Eiropas kuģu īpašnieku kontrolēti kopuzņēmumi vai valsts uzņēmumi. Zivsaimniecības nozare ir radījusi peļņu gan trešās valstīs, gan ES kopumā, nodrošinot jūras produktu pastāvīgu piegādi. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Visbeidzot, kopuzņēmumi sniedz iespēju ES veikt efektīvu, ilglaicīgu ieguldījumu vietējās zivsaimniecības nozares attīstībā valstīs, ar kurām parakstīti zvejniecības nolīgumi un kurās atrodas Eiropas kuģu īpašnieku kontrolēti kopuzņēmumi vai valsts uzņēmumi. Zivsaimniecības nozare ir radījusi peļņu gan trešās valstīs, gan ES kopumā, nodrošinot jūras produktu pastāvīgu piegādi.

| 2.2.2 | Neviens no iepriekš minētajiem punktiem pat netieši netika apskatīts iepriekš minētās Zaļās grāmatas 3.9. punktā par KZP Starptautisko dimensiju (15) vai 5.8. punktā par Arējām attiecībām (16). Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē vispār netiek pieminēti kā lietderīgs līdzeklis Zaļajā grāmatā ierosināto zivsaimniecības politikas principu īstenošanai, neraugoties uz to, ka līdz 2002. gadam tos atbalstīja visaptveroši Kopienas tiesību akti minētajā jomā, kā plaši izklāstīts šajā atzinumā. |
| --- | --- |

2.2.2

Neviens no iepriekš minētajiem punktiem pat netieši netika apskatīts iepriekš minētās Zaļās grāmatas 3.9. punktā par KZP Starptautisko dimensiju (15) vai 5.8. punktā par Arējām attiecībām (16). Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē vispār netiek pieminēti kā lietderīgs līdzeklis Zaļajā grāmatā ierosināto zivsaimniecības politikas principu īstenošanai, neraugoties uz to, ka līdz 2002. gadam tos atbalstīja visaptveroši Kopienas tiesību akti minētajā jomā, kā plaši izklāstīts šajā atzinumā.

| 2.2.3 | To, ka kopuzņēmumi gandrīz nav minēti jaunajā KZP, apstiprina fakts, ka pēdējais Komisijas pieprasītais ziņojums, kurā minēti visaptveroši dati par šo jautājumu, sagatavots 2001. gadā, un tajā nav precizēti kopuzņēmumu rīcībā nodotie kuģi (17). Pirms tam, 2000. gada 16. jūnijā, sagatavots vēl viens īpašs ziņojums — “Pētījums par kopuzņēmumiem saistībā ar struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē”. Minētais pētījums norāda to, ka šobrīd darbojas 300 kopuzņēmumi, kuros ir vairāk nekā 600 kuģu. Attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem vērojamas nepilnības tiesību aktos, un tie palikuši ārpus Kopienas zivsaimniecības jurisdikcijas. Tie vienkārši pārvēršas ārvalstu uzņēmumos, kuros iesaistīti ES partneri, ar saistībām attiecībā uz ES tirgu apgādi un regulāru informācijas sniegšanu; vienīgo aizsardzību tiem nodrošina divpusējie līgumi savstarpējai ieguldījumu aizsardzībai, kas noslēgti starp izcelsmes ES dalībvalsti un saņēmēju trešo valsti. |
| --- | --- |

2.2.3

To, ka kopuzņēmumi gandrīz nav minēti jaunajā KZP, apstiprina fakts, ka pēdējais Komisijas pieprasītais ziņojums, kurā minēti visaptveroši dati par šo jautājumu, sagatavots 2001. gadā, un tajā nav precizēti kopuzņēmumu rīcībā nodotie kuģi (17). Pirms tam, 2000. gada 16. jūnijā, sagatavots vēl viens īpašs ziņojums — “Pētījums par kopuzņēmumiem saistībā ar struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē”. Minētais pētījums norāda to, ka šobrīd darbojas 300 kopuzņēmumi, kuros ir vairāk nekā 600 kuģu. Attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem vērojamas nepilnības tiesību aktos, un tie palikuši ārpus Kopienas zivsaimniecības jurisdikcijas. Tie vienkārši pārvēršas ārvalstu uzņēmumos, kuros iesaistīti ES partneri, ar saistībām attiecībā uz ES tirgu apgādi un regulāru informācijas sniegšanu; vienīgo aizsardzību tiem nodrošina divpusējie līgumi savstarpējai ieguldījumu aizsardzībai, kas noslēgti starp izcelsmes ES dalībvalsti un saņēmēju trešo valsti.

2.3   Pašreizējais stāvoklis

| 2.3.1 | Darba gaitā, kā rezultātā tika izstrādāts iepriekš minētās Zaļās grāmatas galīgais projekts, tika apstiprinātas divas regulas: Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1263/1999 par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (18) un Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un pasākumi attiecībā uz Kopienas struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (19). Ar minētajām regulām ZVFI ietvaros ir saglabāta kopuzņēmumu likumība zivsaimniecības nozarē līdz to darbības perioda beigām, t.i., līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

2.3.1

Darba gaitā, kā rezultātā tika izstrādāts iepriekš minētās Zaļās grāmatas galīgais projekts, tika apstiprinātas divas regulas: Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1263/1999 par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (18) un Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un pasākumi attiecībā uz Kopienas struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (19). Ar minētajām regulām ZVFI ietvaros ir saglabāta kopuzņēmumu likumība zivsaimniecības nozarē līdz to darbības perioda beigām, t.i., līdz 2006. gada 31. decembrim.

| 2.3.2 | Kopš 2004. gada 31. decembra kopuzņēmumi tomēr praktiski vairs nav iekļauti ES zivsaimniecības struktūrpolitikā saskaņā ar 2002. gada 20. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 2369/2002, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2792/1999, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un pasākumi attiecībā uz Kopienas strukturālo palīdzību zivsaimniecības nozarē. (20) Uz kopuzņēmumiem joprojām attiecas ES likumi, ciktāl minētajiem uzņēmumiem jāievēro noteikumi, kas bija spēkā kopuzņēmumu dibināšanas brīdī, bet attiecībā uz tiem nav īpašu vidēja termiņa vai ilgtermiņa reglamentējošu noteikumu. |
| --- | --- |

2.3.2

Kopš 2004. gada 31. decembra kopuzņēmumi tomēr praktiski vairs nav iekļauti ES zivsaimniecības struktūrpolitikā saskaņā ar 2002. gada 20. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 2369/2002, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2792/1999, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un pasākumi attiecībā uz Kopienas strukturālo palīdzību zivsaimniecības nozarē. (20) Uz kopuzņēmumiem joprojām attiecas ES likumi, ciktāl minētajiem uzņēmumiem jāievēro noteikumi, kas bija spēkā kopuzņēmumu dibināšanas brīdī, bet attiecībā uz tiem nav īpašu vidēja termiņa vai ilgtermiņa reglamentējošu noteikumu.

| 2.3.3 | Attaisnojums tam, ka kopuzņēmumiem zivsaimniecības nozarē atcelts finansējums, kā arī visas atsauces uz tiesiskajiem aktiem atrodamas iepriekš minētas regulas 5. pantā, kur ZVFI izvirzīta prasība veltīt galveno uzmanību zvejas jaudas samazināšanai, norakstot kuģus lūžņos. Zvejas jaudas samazināšana ir tikai viens no daudziem Kopienas politikas mērķiem, kur kopuzņēmumi izrādījušies noderīgi, un tā varētu būt arī turpmāk, kā paskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

2.3.3

Attaisnojums tam, ka kopuzņēmumiem zivsaimniecības nozarē atcelts finansējums, kā arī visas atsauces uz tiesiskajiem aktiem atrodamas iepriekš minētas regulas 5. pantā, kur ZVFI izvirzīta prasība veltīt galveno uzmanību zvejas jaudas samazināšanai, norakstot kuģus lūžņos. Zvejas jaudas samazināšana ir tikai viens no daudziem Kopienas politikas mērķiem, kur kopuzņēmumi izrādījušies noderīgi, un tā varētu būt arī turpmāk, kā paskaidrots turpmāk.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Nepieciešamība saglabāt īpašu politiku attiecībā uz kopuzņēmumiem zivsaimniecības nozarē KZP ietvaros. |
| --- | --- |

3.1

Nepieciešamība saglabāt īpašu politiku attiecībā uz kopuzņēmumiem zivsaimniecības nozarē KZP ietvaros.

| 3.1.1 | Lai gan kopuzņēmumi izslēgti no pašreizējās likumdošanas, zivsaimniecības nozarē tiem ir saimnieciska nozīme, kas īpaši atbilstoša globalizētai ekonomikai, ļaujot ietaupīt ar izmaksām (kas parasti galamērķa ir zemākas nekā ES dalībvalstī) un veicinot tehnoloģiju nodošanu, pievienotās vērtības radīšanu un sadali, pieeju resursiem un tirgus piedāvājumu. |
| --- | --- |

3.1.1

Lai gan kopuzņēmumi izslēgti no pašreizējās likumdošanas, zivsaimniecības nozarē tiem ir saimnieciska nozīme, kas īpaši atbilstoša globalizētai ekonomikai, ļaujot ietaupīt ar izmaksām (kas parasti galamērķa ir zemākas nekā ES dalībvalstī) un veicinot tehnoloģiju nodošanu, pievienotās vērtības radīšanu un sadali, pieeju resursiem un tirgus piedāvājumu.

| 3.1.2 | Bez tam kopuzņēmumi rada iespēju daļēji saglabāt nodarbinātību uz jūras un sauszemes tajos ES reģionos, kas atkarīgi no zivsaimniecības; tie palīdz arī radīt jaunus, kvalificētākus nodarbinātības veidus trešās valstīs, kur šādi kopuzņēmumi darbojas, tajā skaitā arī apmācot darbiniekus un pilnveidojot strādājošo prasmes galamērķa valstī. |
| --- | --- |

3.1.2

Bez tam kopuzņēmumi rada iespēju daļēji saglabāt nodarbinātību uz jūras un sauszemes tajos ES reģionos, kas atkarīgi no zivsaimniecības; tie palīdz arī radīt jaunus, kvalificētākus nodarbinātības veidus trešās valstīs, kur šādi kopuzņēmumi darbojas, tajā skaitā arī apmācot darbiniekus un pilnveidojot strādājošo prasmes galamērķa valstī.

| 3.1.3 | Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē tika iekļauti Kopienu tiesību aktos zivsaimniecības struktūrpolitikas ietvaros 1990. gadā (pirms piecpadsmit gadiem), un visa šī perioda laikā pierādījuši savu lietderību. Minēto uzņēmumu nepamatotas izslēgšanas no jaunās KZP, ko atbalsta Komisija, un no tiesību aktiem, kas ir spēkā no 2005. gada 1. janvāra, rezultāts būs Kopienas atbalsta zaudēšana attiecībā uz vērtīgu ekonomiskās sadarbības instrumentu starp ES un trešām valstīm, kuras bieži vien ir jaunattīstības valstis, un varētu tikt pārkāpts uzticības princips, kam jābūt Eiropas uzņēmumu un ES institūciju sadarbības pamatā. |
| --- | --- |

3.1.3

Kopuzņēmumi zivsaimniecības nozarē tika iekļauti Kopienu tiesību aktos zivsaimniecības struktūrpolitikas ietvaros 1990. gadā (pirms piecpadsmit gadiem), un visa šī perioda laikā pierādījuši savu lietderību. Minēto uzņēmumu nepamatotas izslēgšanas no jaunās KZP, ko atbalsta Komisija, un no tiesību aktiem, kas ir spēkā no 2005. gada 1. janvāra, rezultāts būs Kopienas atbalsta zaudēšana attiecībā uz vērtīgu ekonomiskās sadarbības instrumentu starp ES un trešām valstīm, kuras bieži vien ir jaunattīstības valstis, un varētu tikt pārkāpts uzticības princips, kam jābūt Eiropas uzņēmumu un ES institūciju sadarbības pamatā.

| 3.1.4 | Zivsaimniecības kopuzņēmumus var uzskatīt un tie jāuzskata par īpašu sadarbības veidu divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, un būtu nepieciešams izstrādāt konkrētus noteikumus, kuros šādu uzņēmumu īpašās iezīmes būtu ņemtas vērā gan no zivsaimniecības aspekta, gan Eiropas ārējo investīciju aizsardzības un veicināšanas, muitas, nodarbinātības, nodokļu, utt. aspektiem. |
| --- | --- |

3.1.4

Zivsaimniecības kopuzņēmumus var uzskatīt un tie jāuzskata par īpašu sadarbības veidu divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, un būtu nepieciešams izstrādāt konkrētus noteikumus, kuros šādu uzņēmumu īpašās iezīmes būtu ņemtas vērā gan no zivsaimniecības aspekta, gan Eiropas ārējo investīciju aizsardzības un veicināšanas, muitas, nodarbinātības, nodokļu, utt. aspektiem.

| 3.1.5 | Lai gan atbilstoši pašreizējai likumdošanai kopuzņēmumi iekļaujas “partnerattiecību nolīgumos”, līdz šim nav novēroti ievērojami praktiski rezultāti. Līdz ar to radusies nepieciešamība pēc tiesiskā regulējuma, kas koordinētu atšķirības Komisijā (Attīstības, Sadarbības un Zivsaimniecības ģenerāldirektorāti) un noskaidrotu, kā šādu nolīgumu vai citādu nolīgumu ietvaros jārīkojas darba devējiem un citam ieinteresētajām personām, lai gūtu praktiskus rezultātus. |
| --- | --- |

3.1.5

Lai gan atbilstoši pašreizējai likumdošanai kopuzņēmumi iekļaujas “partnerattiecību nolīgumos”, līdz šim nav novēroti ievērojami praktiski rezultāti. Līdz ar to radusies nepieciešamība pēc tiesiskā regulējuma, kas koordinētu atšķirības Komisijā (Attīstības, Sadarbības un Zivsaimniecības ģenerāldirektorāti) un noskaidrotu, kā šādu nolīgumu vai citādu nolīgumu ietvaros jārīkojas darba devējiem un citam ieinteresētajām personām, lai gūtu praktiskus rezultātus.

4.   Secinājums

| 4.1 | Komiteja iesaka, ka, pārskatot Kopējo zivsaimniecības politiku un atbilstoši Padomes 2004. gada 19. jūlija secinājumiem (21) kopuzņēmumi, kuri vairs nav līdzeklis zvejas flotes jaudas strukturālajai regulēšanai un alternatīva kuģu norakstīšanai lūžņos, jādefinē kā līdzeklis tirgus piedāvājumam un integrētai rīcībai nozares ietvaros, kas ES ir pieejams tās pilnvaru ietvaros un saskaņā ar tās vispārējiem un reģionālajiem nolīgumiem un divpusējiem līgumiem, lai pienācīgi īstenotu ES zivsaimniecības politiku atbilstoši FAO un PTO principiem, pienācīgi nodrošinot to, ka nepalielinās zvejas jauda, kas varētu radīt pārzveju |
| --- | --- |

4.1

Komiteja iesaka, ka, pārskatot Kopējo zivsaimniecības politiku un atbilstoši Padomes 2004. gada 19. jūlija secinājumiem (21) kopuzņēmumi, kuri vairs nav līdzeklis zvejas flotes jaudas strukturālajai regulēšanai un alternatīva kuģu norakstīšanai lūžņos, jādefinē kā līdzeklis tirgus piedāvājumam un integrētai rīcībai nozares ietvaros, kas ES ir pieejams tās pilnvaru ietvaros un saskaņā ar tās vispārējiem un reģionālajiem nolīgumiem un divpusējiem līgumiem, lai pienācīgi īstenotu ES zivsaimniecības politiku atbilstoši FAO un PTO principiem, pienācīgi nodrošinot to, ka nepalielinās zvejas jauda, kas varētu radīt pārzveju

| 4.2 | Komiteja uzskata šādi: |
| --- | --- |

4.2

Komiteja uzskata šādi:

| 4.2.1 | Komisijai jāveic detalizēts, mūsdienām atbilstošs pašreizējā stāvokļa novērtējums un jānosaka zivsaimniecības nozares kopuzņēmumu potenciāls, iepazīstinot ar secinājumiem citas ES institūcijas un attiecīgās nozares. |
| --- | --- |

4.2.1

Komisijai jāveic detalizēts, mūsdienām atbilstošs pašreizējā stāvokļa novērtējums un jānosaka zivsaimniecības nozares kopuzņēmumu potenciāls, iepazīstinot ar secinājumiem citas ES institūcijas un attiecīgās nozares.

| 4.2.2 | Kopienu spēkā esošajos tiesību aktos jāiekļauj noteikumi un mehānismi, kas kopuzņēmumiem piešķirs tiesisko drošību īpašā, stabilā ilgtermiņa darbības programmā atbilstoši divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu konkrēto darbību un tās radītās priekšrocības attiecībā uz zivju resursu pārvaldību, tirgus piedāvājumu, darbavietu radīšanu reģionos, kas atkarīgi no zvejniecības, pievienotās vērtības radīšanu, sadarbību un starptautisko tirdzniecību. |
| --- | --- |

4.2.2

Kopienu spēkā esošajos tiesību aktos jāiekļauj noteikumi un mehānismi, kas kopuzņēmumiem piešķirs tiesisko drošību īpašā, stabilā ilgtermiņa darbības programmā atbilstoši divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu konkrēto darbību un tās radītās priekšrocības attiecībā uz zivju resursu pārvaldību, tirgus piedāvājumu, darbavietu radīšanu reģionos, kas atkarīgi no zvejniecības, pievienotās vērtības radīšanu, sadarbību un starptautisko tirdzniecību.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Regulas 3944/90 21. panta a) apakšpunkts.

1

(2)  OV C 85, 08.04.2003.

2

(3)  OV C 267, 27.10.2005.

3

(4)  KOM(2004) 497 galīgā red. – 2004/0169 (CNS)

4

(5)  Pētījums par kopuzņēmumiem saistībā ar struktūrfondu atbalsta līdzekļu izmantošanu zivsaimniecības nozarē, COFREPECHE, 2000. g., 16.06. (http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/bilansm.pdf).

5

COFREPECHE,

(6)  Komisijas 1991. gada 21. jūnija Regula (EEK) Nr. 1956/91, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas Nr. 4028/86 piemerošanai attiecībā uz pasākumiem kopuzņēmumu izveides veicināšanai –Oficiālais Vēstnesis, Nr.
  L 181, 07.08.1997., 1.– 28. lpp.

6

Oficiālais Vēstnesis

Nr.

(7)  OV L 193, 31.07.1993., 1. lpp.

7

(8)  OV L 346, 31.12.1993,.1. lpp.

8

(9)  OV L 312, 20.11. 1998., 19.lpp.

9

(10)  OV L 337, 30.12. 1999., 10.lpp.

10

(11)  Padomes 1999.gada 17. decembra Regulas Nr. 2792/1999 8.1. panta 2. punkts.

11

(12)  KOM(2001) 135 galīgā red., 20.03.2001.

12

(13)  Skat. Komisijas Paziņojumu par integrētu sistēmu partnerības līgumiem zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, KOM (2002) 637 galīgā red., 23.12.2002., 7. lpp., 15. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  http://www.fao.org/fi/default.asp.

14

(15)  19. lpp.

15

(16)  38. – 42. lpp.

16

(17)  Daži dati par “Eiropas tālo ūdeņu zvejas floti”, 2001. gada aprīlis, atrodami franču un angļu valodā Komisijas Zivsaimniecības Ģenerāldirektorāta mājaslapā.

17

(18)  OV L 161, 26.06.1999, 1. lpp

18

(19)  OV L 337, 30.12.1999, 10. lpp.

19

(20)  OV L 258, 31.12.2002, 49. lpp.

20

(21)  Skatīt dokumentu 11234/2/04 rev.2 (Presse 221), pieejams www.consilium.eu.int

21

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/50

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai”

KOM(2005) 402 galīgā red. — 2005/0171 (CNS)

(2006/C 65/10)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 7. oktobrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2005. gada 9. novembrī. Ziņotājs bija
  Frank Allen
  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 127 balsīm par un 5 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1981. gada 28. aprīļa Regulas (EEK) Nr. 1208/81, ar ko nosaka Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kodifikāciju (1) Jaunā regula aizstās dažādos iepriekš minētajā regulā ietvertos normatīvos aktus (2); šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums. |
| --- | --- |

1.1

Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1981. gada 28. aprīļa Regulas (EEK) Nr. 1208/81, ar ko nosaka Kopienas skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kodifikāciju (1) Jaunā regula aizstās dažādos iepriekš minētajā regulā ietvertos normatīvos aktus (2); šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu apvienot pastāvošās tiesību normas vienā regulā. Saistībā ar “Eiropu pilsoņiem” Komiteja, tāpat kā Komisija, uzskata par ļoti svarīgu uzdevumu vienkāršot un precizēt Kopienas tiesību aktus, lai tie būtu pilsoņiem saprotamāki un pieejamāki, tādējādi piešķirot viņiem jaunas izdevības un iespēju izmantot savas konkrētās tiesības. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu apvienot pastāvošās tiesību normas vienā regulā. Saistībā ar “Eiropu pilsoņiem” Komiteja, tāpat kā Komisija, uzskata par ļoti svarīgu uzdevumu vienkāršot un precizēt Kopienas tiesību aktus, lai tie būtu pilsoņiem saprotamāki un pieejamāki, tādējādi piešķirot viņiem jaunas izdevības un iespēju izmantot savas konkrētās tiesības.

| 2.2 | Ir nodrošināts, ka šāda kompilēšana nerada būtiskas izmaiņas un kalpo tikai tam, lai Kopienas tiesību akti būtu skaidri un pārredzami. Komiteja pilnībā atbalsta šo mērķi un, ņemot vērā minētās garantijas, atzinīgi vērtē šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.2

Ir nodrošināts, ka šāda kompilēšana nerada būtiskas izmaiņas un kalpo tikai tam, lai Kopienas tiesību akti būtu skaidri un pārredzami. Komiteja pilnībā atbalsta šo mērķi un, ņemot vērā minētās garantijas, atzinīgi vērtē šo priekšlikumu.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Izstrādāts atbilstīgi Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgā red.

1

Acquis communautaire

(2)  Skat. šī priekšlikuma III pielikumu.

2

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/51

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Tehnoloģiju parku nozīme jauno ES dalībvalstu rūpniecības strukturālajās pārmaiņās”

(2006/C 65/11)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada 10. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt atzinumu par tematu “Tehnoloģiju parku nozīme jauno ES dalībvalstu rūpniecības strukturālajās pārmaiņās”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komiteja savu atzinumu pieņēma 2005. gada 23. novembrī (ziņotājs: TÓTH János, līdzziņotājs: Jiří KUBÍČEK).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 127 balsīm par un 6 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Savienības Padome 2005. gada marta sesijā pieņēma lēmumu par Lisabonas stratēģijas atkārtotu izvēršanu, par prioritātēm izvirzot izaugsmi un darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Savienības Padome 2005. gada marta sesijā pieņēma lēmumu par Lisabonas stratēģijas atkārtotu izvēršanu, par prioritātēm izvirzot izaugsmi un darba vietu radīšanu.

| 1.2 | Eiropas Savienības Padome 2005. gada jūnijā savā ieteikumā Nr.10667/05 integrēto pamatnostādņu ietvaros formulēja ieteikumus Vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (Broad Economic Policy Guidelines, BEPGs) 2005.—2008. gadam. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Savienības Padome 2005. gada jūnijā savā ieteikumā Nr.10667/05 integrēto pamatnostādņu ietvaros formulēja ieteikumus Vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (Broad Economic Policy Guidelines, BEPGs) 2005.—2008. gadam.

| 1.3 | BEPGs 8. pamatnostādnē norādīts, ka dalībvalstīs jāveicina visu veidu inovācija. Ierosināto līdzekļu vidū šā atzinuma sakarā EESK norāda, ka atzinumā skatāmie tehnoloģiju parki pilnībā atbilst Padomes izvirzītajiem nosacījumiem, un uzskatāmi par “inovācijas poliem”, (kas noradīti kā 2. līdzeklis), jo sasaista universitātes, citas pētniecības iestādes un uzņēmumus, kā arī ietver reģionālo un vietējo līmeni, tādējādi veicinot dažādu reģionu tehnoloģisko atšķirību mazināšanu. |
| --- | --- |

1.3

BEPGs 8. pamatnostādnē norādīts, ka dalībvalstīs jāveicina visu veidu inovācija. Ierosināto līdzekļu vidū šā atzinuma sakarā EESK norāda, ka atzinumā skatāmie tehnoloģiju parki pilnībā atbilst Padomes izvirzītajiem nosacījumiem, un uzskatāmi par “inovācijas poliem”, (kas noradīti kā 2. līdzeklis), jo sasaista universitātes, citas pētniecības iestādes un uzņēmumus, kā arī ietver reģionālo un vietējo līmeni, tādējādi veicinot dažādu reģionu tehnoloģisko atšķirību mazināšanu.

| 1.4 | EESK norāda, ka šajā atzinuma skatāmie tehnoloģiju parki arī pašreizējā to attīstības stadijā ievērojami veicina BEPGs 10. pamatnostādnes izpildi, jo tie ir ievērojams elements visā rūpniecības sistēmā, kuras esamību Eiropas teritorijā Padome uzskata par nepieciešamu, kā arī, pateicoties to izcilajai konkurētspējai, stiprina Savienības rūpniecisko bāzi. |
| --- | --- |

1.4

EESK norāda, ka šajā atzinuma skatāmie tehnoloģiju parki arī pašreizējā to attīstības stadijā ievērojami veicina BEPGs 10. pamatnostādnes izpildi, jo tie ir ievērojams elements visā rūpniecības sistēmā, kuras esamību Eiropas teritorijā Padome uzskata par nepieciešamu, kā arī, pateicoties to izcilajai konkurētspējai, stiprina Savienības rūpniecisko bāzi.

| 1.5 | ES dalībvalstu teritorijās esošie parki 15 vecākajās dalībvalstīs un daudzviet citur pasaulē tiek organizēti pēc analoga principa. Nosaukumi ir dažādi. Tiesību aktos tiek lietoti termini “industriālais parks”, “zinātnes parks”, “tehnoloģiju parks”, “tehnopole”, “pētniecības parks”, “inovāciju centrs” vai “tehnoloģiju inkubators”. Neskatoties uz to, saturs ir tas pats: tas ietver zinātnes un tehnoloģijas, kā arī ekonomiskās attīstības mijiedarbību, iestāžu un uzņēmumu sadarbības sinerģiju tirgus pieejas atvieglošanai, kā arī īpašus augstas kvalitātes pakalpojumus parku darbības nodrošināšanai, jo īpaši ņemot vērā inkubāciju, izplatīšanu, sakaru tīklu izveidošanu. |
| --- | --- |

1.5

ES dalībvalstu teritorijās esošie parki 15 vecākajās dalībvalstīs un daudzviet citur pasaulē tiek organizēti pēc analoga principa. Nosaukumi ir dažādi. Tiesību aktos tiek lietoti termini “industriālais parks”, “zinātnes parks”, “tehnoloģiju parks”, “tehnopole”, “pētniecības parks”, “inovāciju centrs” vai “tehnoloģiju inkubators”. Neskatoties uz to, saturs ir tas pats: tas ietver zinātnes un tehnoloģijas, kā arī ekonomiskās attīstības mijiedarbību, iestāžu un uzņēmumu sadarbības sinerģiju tirgus pieejas atvieglošanai, kā arī īpašus augstas kvalitātes pakalpojumus parku darbības nodrošināšanai, jo īpaši ņemot vērā inkubāciju, izplatīšanu, sakaru tīklu izveidošanu.

| 1.6 | Bulgārijā un Rumānijā — divās nākotnes ES dalībvalstīs, ar kurām ir uzsāktas iestāšanās sarunas — ir pieņemts likums par industriālajiem un tehnoloģiju parkiem. |
| --- | --- |

1.6

Bulgārijā un Rumānijā — divās nākotnes ES dalībvalstīs, ar kurām ir uzsāktas iestāšanās sarunas — ir pieņemts likums par industriālajiem un tehnoloģiju parkiem.

| 1.7 | Minētie parki nodrošina plašu pamatu un iespējas inovāciju un teritoriju attīstības veicināšanai. To darbība parasti iekļauj inkubāciju, tehnoloģiju nodošanas veicināšanu, kā arī “biznesa eņģeļu” programmas. Šādi parki nodrošina izcilu iespēju riska kapitāla operāciju sagatavošanai un izpildei. Tie papildina citu tādu pašu un līdzīgu ES programmu darbību, izveidošanu un ieviešanu. Tie spēj iesaistīties efektīvā partnerībā, kā arī var veiksmīgi darboties tīklos. |
| --- | --- |

1.7

Minētie parki nodrošina plašu pamatu un iespējas inovāciju un teritoriju attīstības veicināšanai. To darbība parasti iekļauj inkubāciju, tehnoloģiju nodošanas veicināšanu, kā arī “biznesa eņģeļu” programmas. Šādi parki nodrošina izcilu iespēju riska kapitāla operāciju sagatavošanai un izpildei. Tie papildina citu tādu pašu un līdzīgu ES programmu darbību, izveidošanu un ieviešanu. Tie spēj iesaistīties efektīvā partnerībā, kā arī var veiksmīgi darboties tīklos.

| 1.8 | Līdzšinējā 10 jauno ES dalībvalstu parku izveide parasti ir notikusi, praksē ievērojot vides aizsardzības principus. Jauno parku gadījumā stingru vides aizsardzības normu ievērošanu nodrošināja harmonizācija, kas bija jāveic sakarā ar pievienošanos. Veidojot parkus reorganizācijas, rūpniecības pārmaiņu rezultātā, to darbības uzsākšana visbiežāk ir pirmais solis videi draudzīgu risinājumu ieviešanā. |
| --- | --- |

1.8

Līdzšinējā 10 jauno ES dalībvalstu parku izveide parasti ir notikusi, praksē ievērojot vides aizsardzības principus. Jauno parku gadījumā stingru vides aizsardzības normu ievērošanu nodrošināja harmonizācija, kas bija jāveic sakarā ar pievienošanos. Veidojot parkus reorganizācijas, rūpniecības pārmaiņu rezultātā, to darbības uzsākšana visbiežāk ir pirmais solis videi draudzīgu risinājumu ieviešanā.

| 1.9 | Parki sāka veidoties, saplūstot vairākām attīstības tendencēm. Tie ir reģionāla (vietēja) atbilde uz globalizāciju un reakcija uz nepieciešamību pārvarēt dažādas valstiskas, kulturālas un etniskas problēmas, kā arī uz steidzamību mazināt ievērojamas ekonomiskās attīstības atsķirības. |
| --- | --- |

1.9

Parki sāka veidoties, saplūstot vairākām attīstības tendencēm. Tie ir reģionāla (vietēja) atbilde uz globalizāciju un reakcija uz nepieciešamību pārvarēt dažādas valstiskas, kulturālas un etniskas problēmas, kā arī uz steidzamību mazināt ievērojamas ekonomiskās attīstības atsķirības.

| 1.10 | Parku piedāvātās iespējas ir acīmredzami pozitīvi ietekmējušas nodarbinātību, radot ievērojamu skaitu darba vietu (Ungārijā kopš 1997. gadā ir izveidots 140 000 jaunu darba vietu). Parkiem ir bijusi arī pozitīva ietekme uz uzņēmumu dibināšanu attiecīgajos reģionos un tie ir palīdzējuši novērst deindustrializāciju (Ungārijā kopš 1997. gada industriālajos parkos ienākuši 2 500uzņēmumi). Tādējādi radušās darba vietas parasti ir saistītas ar attīstītām tehnoloģijām, tām nepieciešama lielāka profesionālā sagatavotība, lai atbilstu strukturālo pārmaiņu noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.10

Parku piedāvātās iespējas ir acīmredzami pozitīvi ietekmējušas nodarbinātību, radot ievērojamu skaitu darba vietu (Ungārijā kopš 1997. gadā ir izveidots 140 000 jaunu darba vietu). Parkiem ir bijusi arī pozitīva ietekme uz uzņēmumu dibināšanu attiecīgajos reģionos un tie ir palīdzējuši novērst deindustrializāciju (Ungārijā kopš 1997. gada industriālajos parkos ienākuši 2 500uzņēmumi). Tādējādi radušās darba vietas parasti ir saistītas ar attīstītām tehnoloģijām, tām nepieciešama lielāka profesionālā sagatavotība, lai atbilstu strukturālo pārmaiņu noteiktajām prasībām.

| 1.11 | Attīstītākajās Eiropas valstīs, jo īpaši 15 valstu ES vairāku desmitgažu laikā ir izveidojusies iestāžu, tiesiskā un finansiālā reģionalizācijas sistēma, kā arī rūpniecības un terminoloģijas attīstības struktūras, kas vislabāk atbilst ekonomikas izaugsmes, dalībvalstu un Savienības atbalsta sistēmas mainīgajiem nosacījumiem. Dalībvalstīs, kas pievienojās ES 2004. gadā, priekšplānā izvirzījusies atpalicības pārvarēšana minētajā jomā, lai pielīdzinātos pārējo ES valstu līmenim. Minētajos centienos īpaša nozīme ir bijusi un ir industriālajiem parkiem, jo šīs struktūras vienlaicīgi uzlabo konkurētspēju, teritorijas attīstību un palīdz risināt nodarbinātības problēmas. Situācija ir īpaša ar to, ka pievienojoties ES, esošā sabiedriskā un tautsaimnieciskā situācija ir zināmā mērā divējāda: vēl pastāv tradicionālie (tomēr pārsvarā izzūdošie) pārvaldes, institucionālie un finansiālie elementi, kā arī jaunizveidojušās vadības un saimnieciskās sistēmas arvien nozīmīgākie faktori.
  Industriālie parki jaunajās dalībvalstīs ir izveidojušies jaunās tautsaimniecības un rūpniecības politikas attīstības rezultātā. |
| --- | --- |

1.11

Attīstītākajās Eiropas valstīs, jo īpaši 15 valstu ES vairāku desmitgažu laikā ir izveidojusies iestāžu, tiesiskā un finansiālā reģionalizācijas sistēma, kā arī rūpniecības un terminoloģijas attīstības struktūras, kas vislabāk atbilst ekonomikas izaugsmes, dalībvalstu un Savienības atbalsta sistēmas mainīgajiem nosacījumiem. Dalībvalstīs, kas pievienojās ES 2004. gadā, priekšplānā izvirzījusies atpalicības pārvarēšana minētajā jomā, lai pielīdzinātos pārējo ES valstu līmenim. Minētajos centienos īpaša nozīme ir bijusi un ir industriālajiem parkiem, jo šīs struktūras vienlaicīgi uzlabo konkurētspēju, teritorijas attīstību un palīdz risināt nodarbinātības problēmas. Situācija ir īpaša ar to, ka pievienojoties ES, esošā sabiedriskā un tautsaimnieciskā situācija ir zināmā mērā divējāda: vēl pastāv tradicionālie (tomēr pārsvarā izzūdošie) pārvaldes, institucionālie un finansiālie elementi, kā arī jaunizveidojušās vadības un saimnieciskās sistēmas arvien nozīmīgākie faktori.

Industriālie parki jaunajās dalībvalstīs ir izveidojušies jaunās tautsaimniecības un rūpniecības politikas attīstības rezultātā.

| 1.12 | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir, domājot par Savienības veicamajiem uzdevumiem, skatīt parku iespējas un tos saistošos elementus, jo pēc pievienošanās ES šai ekonomisko un sociālo kohēziju veicinošajai organizācijas formai ir jāvelta īpaša uzmanība rūpniecības pārmaiņu sakarā. Ir jāuzsver, ka tieši ES iekšējās regulējošās kārtības ieviešana Eiropas Savienības valstīs ir nostiprinājusi parku nozīmi, un uz minēto pārmaiņu jau pirms vairākiem gadiem ir reaģējušas atsevišķas valstis, kas tikko pievienojušās ES vai ar kurām notiek pievienošanās sarunas. Neskatoties uz to, ne visur ir formulētas ekonomikas politikas stratēģijas, kurās to sarežģītībā ņemtas vērā industriālo parku iespējas un kuras nosaka virzību, ievērojot arī starptautiskas integrācijas prasības. |
| --- | --- |

1.12

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir, domājot par Savienības veicamajiem uzdevumiem, skatīt parku iespējas un tos saistošos elementus, jo pēc pievienošanās ES šai ekonomisko un sociālo kohēziju veicinošajai organizācijas formai ir jāvelta īpaša uzmanība rūpniecības pārmaiņu sakarā. Ir jāuzsver, ka tieši ES iekšējās regulējošās kārtības ieviešana Eiropas Savienības valstīs ir nostiprinājusi parku nozīmi, un uz minēto pārmaiņu jau pirms vairākiem gadiem ir reaģējušas atsevišķas valstis, kas tikko pievienojušās ES vai ar kurām notiek pievienošanās sarunas. Neskatoties uz to, ne visur ir formulētas ekonomikas politikas stratēģijas, kurās to sarežģītībā ņemtas vērā industriālo parku iespējas un kuras nosaka virzību, ievērojot arī starptautiskas integrācijas prasības.

| 1.13 | Komisijas dokumentā Nr. IP/05/1252 Uzņēmumu un rūpniecības komisārs kopā ar Zinātnes un pētniecības komisāru norādīja, ka inovācija un pētniecība uzņēmumā ieņem centrālo vietu. Šajā sakarā jārunā par inovācijas poliem uz pētniecību orientētiem un rūpniecības klasteriem. Attiecīgā darbības plāna 3.2. punktā izvirzīta to attīstīšana Savienībā, un dalībvalstis tiek aicinātas pilnībā izmantot Struktūrfondu sniegtās iespējas (MEMO/05/336) |
| --- | --- |

1.13

Komisijas dokumentā Nr. IP/05/1252 Uzņēmumu un rūpniecības komisārs kopā ar Zinātnes un pētniecības komisāru norādīja, ka inovācija un pētniecība uzņēmumā ieņem centrālo vietu. Šajā sakarā jārunā par inovācijas poliem uz pētniecību orientētiem un rūpniecības klasteriem. Attiecīgā darbības plāna 3.2. punktā izvirzīta to attīstīšana Savienībā, un dalībvalstis tiek aicinātas pilnībā izmantot Struktūrfondu sniegtās iespējas (MEMO/05/336)

| 1.14 | Industriālie parki, tehnoloģiju parki un līdzīgas struktūras pilda inovācijas polu funkcijas, tātad BEPGs 2005. — 2008. gadam, kā arī Lisabonas stratēģijas izpildes pašreizējā posmā nes ieguldījumu prioritāšu īstenošanā. Sagatavojot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas mērķis ir veicināt 10 jauno ES dalībvalstu un 15 ES dalībvalstu līdzīgu iestāžu sadarbību un attīstību. Komiteja arī vēlas pastiprināt Eiropas Komisijas un citu Savienības iestāžu sniegtā finansiālā atbalsta pieejamību visu dalībvalstu industriālajiem, tehnoloģiju un līdzīga rakstura parkiem. |
| --- | --- |

1.14

Industriālie parki, tehnoloģiju parki un līdzīgas struktūras pilda inovācijas polu funkcijas, tātad BEPGs 2005. — 2008. gadam, kā arī Lisabonas stratēģijas izpildes pašreizējā posmā nes ieguldījumu prioritāšu īstenošanā. Sagatavojot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas mērķis ir veicināt 10 jauno ES dalībvalstu un 15 ES dalībvalstu līdzīgu iestāžu sadarbību un attīstību. Komiteja arī vēlas pastiprināt Eiropas Komisijas un citu Savienības iestāžu sniegtā finansiālā atbalsta pieejamību visu dalībvalstu industriālajiem, tehnoloģiju un līdzīga rakstura parkiem.

2.   Parks kā inovācijas pols: veidi un attīstība pasaulē

2.1   Parku veidi

Starptautiskā pieredze apliecina — un augstāk minētais apstiprina — ka divi vienādi parki praktiski nepastāv. Arī tas ir pašsaprotami, ka viens un tas pats parks pastāvīgi mainās. Parku daudzveidība, spēja piemēroties mainīgajām prasībām ir novērojama tīklos, kas veidojas pašreiz. Tādēļ mēs esam izvēlējušies izmantot visaptverošu inovācijas pola konceptu, kas neierobežojas ar šajos parkos notiekošo rūpniecisko, tehnoloģisko vai citas nozares ietvaros iekļaujamu inovāciju, bet gan aptver inovatīvu vērtību radīšanu plašā nozīmē.

Eiropas Komisijas konkurētspējas, inovācijas polu definīcija saskan ar minēto. Pēc Komisijas definīcijas polu darbību nosaka uzņēmumu, apmācības centru un valsts vai privāto pētniecības iestāžu cieša sadarbība kādā noteiktā ģeogrāfiskā telpā. Šajos polos tiek īstenoti kopīgi inovatīvi projekti, radot dažāda veida vietējo dalībnieku sinerģiju. Minētā sadarbība ir virzīta uz kādu noteiktu tehnoloģijas vai zinātnes jomu un tai jārada kritiskā masa, kas garantētu konkurētspēju un starptautisku pārredzamību.

| 2.2 | Pēc funkcijas (uzdevumiem) var atšķirt zinātnes parkus, tehnoloģiju parkus, inovācijas centrus un tirdzniecības parkus.
  Par plašāku organizatorisko struktūru uzskatāma tehnopole, tehnoloģiju centrs, tehnoloģiju apgabals, uzņēmumu zona un meta- rajons.
  Pēc izvietojuma galvenokārt ir divi pilnīgi dažādi parku veidi: zaļie parki un atjaunotu industriālo zonu parki. |
| --- | --- |

2.2

Pēc funkcijas (uzdevumiem) var atšķirt zinātnes parkus, tehnoloģiju parkus, inovācijas centrus un tirdzniecības parkus.

Par plašāku organizatorisko struktūru uzskatāma tehnopole, tehnoloģiju centrs, tehnoloģiju apgabals, uzņēmumu zona un meta- rajons.

Pēc izvietojuma galvenokārt ir divi pilnīgi dažādi parku veidi: zaļie parki un atjaunotu industriālo zonu parki.

| 2.3 | Attīstības fāzes ziņā parkos notiek pastāvīgas pārmaiņas. Lielām rūpnieciskām infrastruktūrām ir tendence izzust, tās nomainot izsmalcinātākiem veidojumiem, kas dod augstāku pievienoto vērtību, kur lielāka nozīme ir IKT un parku vadības sniegtiem daudzveidīgiem inovatīviem pakalpojumiem uzņēmumiem, kas ienāk parkos. |
| --- | --- |

2.3

Attīstības fāzes ziņā parkos notiek pastāvīgas pārmaiņas. Lielām rūpnieciskām infrastruktūrām ir tendence izzust, tās nomainot izsmalcinātākiem veidojumiem, kas dod augstāku pievienoto vērtību, kur lielāka nozīme ir IKT un parku vadības sniegtiem daudzveidīgiem inovatīviem pakalpojumiem uzņēmumiem, kas ienāk parkos.

3.   Situācija jaunajās dalībvalstīs

| 3.1 | Jaunajās dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gada 1. maijā, parasti var atrast katru no 2.1. punktā minētajiem parku veidiem. Kiprā darbojas daži tā saucamie “Incubator Enterprise”, kuriem valdība sniedz līdzfinansējumu. Tās ir privātas organizācijas, kas uzņemas specifisku projektu vadību. |
| --- | --- |

3.1

Jaunajās dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gada 1. maijā, parasti var atrast katru no 2.1. punktā minētajiem parku veidiem. Kiprā darbojas daži tā saucamie “Incubator Enterprise”, kuriem valdība sniedz līdzfinansējumu. Tās ir privātas organizācijas, kas uzņemas specifisku projektu vadību.

| 3.2 | Čehijā uzņēmējdarbības veicināšanas aģentūra CsehInvest valsts uzdevumā industriālo zonu attīstības atbalsta programmas ietvaros ir izveidojusi 82 industriālās zonas. Programma 2001. gadā tika papildināta ar citām pamatprogrammām, tādām kā “Industriālo zonu atjaunošana”, “Izīrējamu īpašumu būvniecība un atjaunošana”, kā arī “Industriālo zonu akreditācija”. |
| --- | --- |

3.2

Čehijā uzņēmējdarbības veicināšanas aģentūra CsehInvest valsts uzdevumā industriālo zonu attīstības atbalsta programmas ietvaros ir izveidojusi 82 industriālās zonas. Programma 2001. gadā tika papildināta ar citām pamatprogrammām, tādām kā “Industriālo zonu atjaunošana”, “Izīrējamu īpašumu būvniecība un atjaunošana”, kā arī “Industriālo zonu akreditācija”.

| 3.3 | Igaunijā pastāv vairāku veidu industriālie parki un tiem nav kopīga nosaukuma. Daļa no tiem ir izveidoti ar vietējo varu vai citu organizāciju atbalstu, tie nodarbojas galvenokārt ar pētniecību un attīstību un darbojas pie lielām universitātēm. Pašreiz Igaunijā ir divi šādi parki — Tallinā un Tartu. Privātas iniciatīvas rezultātā izveidotie parki ir peļņas uzņēmumi, kas galvenokārt darbojas loģistikas, pakalpojumu sniegšanas, tirdzniecības un citās rūpniecības nozarēs. |
| --- | --- |

3.3

Igaunijā pastāv vairāku veidu industriālie parki un tiem nav kopīga nosaukuma. Daļa no tiem ir izveidoti ar vietējo varu vai citu organizāciju atbalstu, tie nodarbojas galvenokārt ar pētniecību un attīstību un darbojas pie lielām universitātēm. Pašreiz Igaunijā ir divi šādi parki — Tallinā un Tartu. Privātas iniciatīvas rezultātā izveidotie parki ir peļņas uzņēmumi, kas galvenokārt darbojas loģistikas, pakalpojumu sniegšanas, tirdzniecības un citās rūpniecības nozarēs.

| 3.4 | Polijā vairums “industriālo parku” izveidoti pēdējos gados. To saimnieciskā nozīme pagaidām nav ievērojama galvenokārt tādēļ, ka pašreizēja periodā investoru, jo īpaši ārzemju investoru piesaistīšana notiek 14 īpašās ekonomikas zonās (Special Economic Zone — SEZ) Minētās zonas reģionālās attīstības atbalsta ietvaros rūpnieciski mazattīstītos rajonos vai rajonos, kur bija nepieciešamas strukturālas pārmaiņas, izveidotas ar valdības likumu 1995. — 1997. gadā uz 20 gadiem. Sākumā investoriem piedāvāja pilnīgu atbrīvošanu no uzņēmuma peļņas nodokļa uz 10 gadiem, 50 % atbrīvošanu no uzņēmuma peļņas nodokļa nākamos 10 gadus, kā arī pilnīgu atbrīvošanu no īpašuma nodokļa. Atbrīvojumu sistēma no 2001. gada 1. janvāra tika saskaņota ar ES nosacījumiem, jo vēlākais 2017. gada decembrī SEZ īpašais statuss izbeidzas, nākotnē industriālo parku nozīme, skaits un platība palielināsies. |
| --- | --- |

3.4

Polijā vairums “industriālo parku” izveidoti pēdējos gados. To saimnieciskā nozīme pagaidām nav ievērojama galvenokārt tādēļ, ka pašreizēja periodā investoru, jo īpaši ārzemju investoru piesaistīšana notiek 14 īpašās ekonomikas zonās (Special Economic Zone — SEZ) Minētās zonas reģionālās attīstības atbalsta ietvaros rūpnieciski mazattīstītos rajonos vai rajonos, kur bija nepieciešamas strukturālas pārmaiņas, izveidotas ar valdības likumu 1995. — 1997. gadā uz 20 gadiem. Sākumā investoriem piedāvāja pilnīgu atbrīvošanu no uzņēmuma peļņas nodokļa uz 10 gadiem, 50 % atbrīvošanu no uzņēmuma peļņas nodokļa nākamos 10 gadus, kā arī pilnīgu atbrīvošanu no īpašuma nodokļa. Atbrīvojumu sistēma no 2001. gada 1. janvāra tika saskaņota ar ES nosacījumiem, jo vēlākais 2017. gada decembrī SEZ īpašais statuss izbeidzas, nākotnē industriālo parku nozīme, skaits un platība palielināsies.

| 3.5 | Latvijā izplatījies nosaukums “uzņēmējdarbības parki”. Uzņēmumi darbību kādā konkrēta parkā izvēlas infrastruktūras un administratīvu nosacījumu dēļ. Latvijā pētniecības un inovāciju programmu nosaka likums par inovāciju. |
| --- | --- |

3.5

Latvijā izplatījies nosaukums “uzņēmējdarbības parki”. Uzņēmumi darbību kādā konkrēta parkā izvēlas infrastruktūras un administratīvu nosacījumu dēļ. Latvijā pētniecības un inovāciju programmu nosaka likums par inovāciju.

| 3.6 | Lietuvā rūpniecības strukturālajās pārmaiņās nozīme bija valsts centieniem attīstīt darbietilpīgas, samērā lielu pievienoto vērtību nesošas nozares (automašīnu elektronika, elektronika) vai rūpniecības un pakalpojumu nozares (biotehnoloģija, IT, lāzertehnika). Viens no tautsaimniecības attīstības līdzekļiem ir 90. gados uzsāktā industriālo parku attīstības programma, kuras mērķis ir lielu pilsētu tuvumā izveidot industriālos parkus ar sakārtotu infrastruktūru, kuros tiek veikti centieni koncentrēti attīstīt rūpniecību lielu pilsētu apkārtnē, pateicoties kvalificēta darba spēka pieejamība. |
| --- | --- |

3.6

Lietuvā rūpniecības strukturālajās pārmaiņās nozīme bija valsts centieniem attīstīt darbietilpīgas, samērā lielu pievienoto vērtību nesošas nozares (automašīnu elektronika, elektronika) vai rūpniecības un pakalpojumu nozares (biotehnoloģija, IT, lāzertehnika). Viens no tautsaimniecības attīstības līdzekļiem ir 90. gados uzsāktā industriālo parku attīstības programma, kuras mērķis ir lielu pilsētu tuvumā izveidot industriālos parkus ar sakārtotu infrastruktūru, kuros tiek veikti centieni koncentrēti attīstīt rūpniecību lielu pilsētu apkārtnē, pateicoties kvalificēta darba spēka pieejamība.

| 3.7 | Ungārijā valdība kopš 1997. gada uztur industriālo parku attīstības sistēmu. Atsevišķu industriālo parku attīstības igtermiņa projekti iesniedzami Ekonomikas ministrijai, un, ja to līmenis ir atbilstošs, tiem tiek piešķirts industriālo parku statuss. Industriālo parku mērķis ir nodrošināt pamatu konkurētspējas paaugstināšanai, darba vietu radīšanai, videi draudzīgas un ES atbilstošas rūpniecības izveidei, loģistikas un citu pakalpojumu sniegšanai. Industriālajos parkos Ungārijā darbojas apmēram 2 500 starptautiski daudznacionāli uzņēmumi, kā arī vidējie un mazie uzņēmumi, nodarbinot pāri par 140 000 strādājošo. |
| --- | --- |

3.7

Ungārijā valdība kopš 1997. gada uztur industriālo parku attīstības sistēmu. Atsevišķu industriālo parku attīstības igtermiņa projekti iesniedzami Ekonomikas ministrijai, un, ja to līmenis ir atbilstošs, tiem tiek piešķirts industriālo parku statuss. Industriālo parku mērķis ir nodrošināt pamatu konkurētspējas paaugstināšanai, darba vietu radīšanai, videi draudzīgas un ES atbilstošas rūpniecības izveidei, loģistikas un citu pakalpojumu sniegšanai. Industriālajos parkos Ungārijā darbojas apmēram 2 500 starptautiski daudznacionāli uzņēmumi, kā arī vidējie un mazie uzņēmumi, nodarbinot pāri par 140 000 strādājošo.

| 3.8 | Maltā saskaņā ar pagājušā gada statistiku rūpnieciskās ražošanas īpatsvars tautsaimniecībā bija diezgan ievērojams. Ieguldījumu veicināšanas uzņēmums Malta Enterprise informācijas tehnoloģiju, telekomunikāciju, inženiermehānikas, elektrotehnikas, rūpniecības dizaina, atjaunojamās enerģijas avotu, biotehnoloģijas un citu inovatīvu projektu atbalstīšanai ir izveidojis tā saukto Business Incubation Centre. Minētais centrs nodrošina iespējas veikt ieguldījumus un sniegt finansējumu, kā arī daudzpusīgus infrastruktūras pakalpojumus uzņēmumiem, kas darbojas iepriekš minētajās nozarēs. |
| --- | --- |

3.8

Maltā saskaņā ar pagājušā gada statistiku rūpnieciskās ražošanas īpatsvars tautsaimniecībā bija diezgan ievērojams. Ieguldījumu veicināšanas uzņēmums Malta Enterprise informācijas tehnoloģiju, telekomunikāciju, inženiermehānikas, elektrotehnikas, rūpniecības dizaina, atjaunojamās enerģijas avotu, biotehnoloģijas un citu inovatīvu projektu atbalstīšanai ir izveidojis tā saukto Business Incubation Centre. Minētais centrs nodrošina iespējas veikt ieguldījumus un sniegt finansējumu, kā arī daudzpusīgus infrastruktūras pakalpojumus uzņēmumiem, kas darbojas iepriekš minētajās nozarēs.

| 3.9 | Slovākijā industriālajiem parkiem sniegto atbalstu regulē likums 193/2001 par atbalsta sniegšanu industriālajiem parkiem, kas grozīts 2003. un 2004. gadā. Minētajā likumā noteikts, ka industriālais parks ir teritoriālajā plānojumā norādīta teritorija, kurā viens vai vairāki uzņēmumi nodarbojas ar rūpniecisko ražošanu. Industriālo parku var izveidot vietējā vai reģionālā vara sava teritorijā, un likums sniedz arī iespēju divām vai vairākām pašvaldībām kopīgi nodibināt industriālo parku, noslēdzot attiecīgu līgumu. |
| --- | --- |

3.9

Slovākijā industriālajiem parkiem sniegto atbalstu regulē likums 193/2001 par atbalsta sniegšanu industriālajiem parkiem, kas grozīts 2003. un 2004. gadā. Minētajā likumā noteikts, ka industriālais parks ir teritoriālajā plānojumā norādīta teritorija, kurā viens vai vairāki uzņēmumi nodarbojas ar rūpniecisko ražošanu. Industriālo parku var izveidot vietējā vai reģionālā vara sava teritorijā, un likums sniedz arī iespēju divām vai vairākām pašvaldībām kopīgi nodibināt industriālo parku, noslēdzot attiecīgu līgumu.

| 3.10 | Slovēnijā ir pieņemts nosaukums “tehnoloģiju parks”. Tā uzdevumos ietilpst attīstītu tehnoloģiju veicināšana un atbalstīšana, tāda uzņēmumu darba attīstīšana, kam nepieciešama lielāka zinātniskā sagatavotība. Citi tā uzdevumi ir radīt minēto uzņēmumu fizisko un garīgo infrastruktūru, jo īpaši ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, kā arī sasaistīt uzņēmumus un augstākās mācību iestādes. Ekonomikas ministrija ir formulējusi, ka tehnoloģiju parks ir tāda juridiska persona, kas veicina projektu īstenošanu — salīdzinājumā ar inkubatoru, kas, tāpat būdams juridiska persona, nodrošina tikai sākotnējos priekšnoteikumus. |
| --- | --- |

3.10

Slovēnijā ir pieņemts nosaukums “tehnoloģiju parks”. Tā uzdevumos ietilpst attīstītu tehnoloģiju veicināšana un atbalstīšana, tāda uzņēmumu darba attīstīšana, kam nepieciešama lielāka zinātniskā sagatavotība. Citi tā uzdevumi ir radīt minēto uzņēmumu fizisko un garīgo infrastruktūru, jo īpaši ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, kā arī sasaistīt uzņēmumus un augstākās mācību iestādes. Ekonomikas ministrija ir formulējusi, ka tehnoloģiju parks ir tāda juridiska persona, kas veicina projektu īstenošanu — salīdzinājumā ar inkubatoru, kas, tāpat būdams juridiska persona, nodrošina tikai sākotnējos priekšnoteikumus.

4.   Stratēģiskie mērķi, modeļi

| 4.1 | Lai gan parki ir ļoti atšķirīgi, ar laiku veidojas to tīkli, kas saistīti ar attiecīgās valsts tautsaimniecību, rūpniecību, inovācijas politiku un kas darbojas valsts noteikto mērķu ietvaros. Skatot valstu prioritātes, var konstatēt centienus, kuru fokusā ir zināmu uzdevumu izpilde (kas ir tematiski, valsts resursus mobilizējoši), vai arī izplatīšana (priekšplānā izvirzot ietekmi un sinerģismu), kā arī minēto centienu kombināciju. |
| --- | --- |

4.1

Lai gan parki ir ļoti atšķirīgi, ar laiku veidojas to tīkli, kas saistīti ar attiecīgās valsts tautsaimniecību, rūpniecību, inovācijas politiku un kas darbojas valsts noteikto mērķu ietvaros. Skatot valstu prioritātes, var konstatēt centienus, kuru fokusā ir zināmu uzdevumu izpilde (kas ir tematiski, valsts resursus mobilizējoši), vai arī izplatīšana (priekšplānā izvirzot ietekmi un sinerģismu), kā arī minēto centienu kombināciju.

| 4.2 | Divi vispārējo mērķu modeļi nav stingri atdalīti viens no otra, jo, piemēram, attīstītu tehnoloģiju atbalstīšana kādā reģionā, izmantojot industriālos parkus, nes labumu ne vien pašam reģionam, bet arī kalpo inovācijas izplatībai vispār. Tātad atšķiras tikai uz prioritātēm liktais uzsvars. |
| --- | --- |

4.2

Divi vispārējo mērķu modeļi nav stingri atdalīti viens no otra, jo, piemēram, attīstītu tehnoloģiju atbalstīšana kādā reģionā, izmantojot industriālos parkus, nes labumu ne vien pašam reģionam, bet arī kalpo inovācijas izplatībai vispār. Tātad atšķiras tikai uz prioritātēm liktais uzsvars.

5.   Lisabonas process — industriālie parki

| 5.1 | Lisabonas stratēģijā, lai panāktu izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un radītu darba vietas, inovācijas un tehnoloģiju veicināšana, P&A rezultātu izmantošana un to ieviešana tautsaimniecībā ir īpašas prioritātes. Industriālie parki un ar tiem saistītās struktūras ir vieni no svarīgākajiem minētā uzdevuma veikšanai nepieciešamajiem organizatoriskajiem un finansiālajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.1

Lisabonas stratēģijā, lai panāktu izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un radītu darba vietas, inovācijas un tehnoloģiju veicināšana, P&A rezultātu izmantošana un to ieviešana tautsaimniecībā ir īpašas prioritātes. Industriālie parki un ar tiem saistītās struktūras ir vieni no svarīgākajiem minētā uzdevuma veikšanai nepieciešamajiem organizatoriskajiem un finansiālajiem nosacījumiem.

| 5.2 | Industriālajiem parkiem ir īpaša nozīme inovācijas attīstīšanā. Industriālo parku tīkla izveidošanā nevar aprobežoties vienīgi ar rūpniecības, lauksaimniecības apsvērumiem: akadēmiskās, universitāšu intelektuālā bāzes iesaistīšana kļūst arvien nepieciešamāka tautsaimniecības mērķu sasniegšana. Konkurētspējas palielināšana, ekonomikas elastības uzlabošana, cilvēka faktora priekšrocību izmantošana ir iespējama tikai, iesaistot intelektuālo bāzi un uzsverot ekonomikas inovatīvā rakstura nozīmi. |
| --- | --- |

5.2

Industriālajiem parkiem ir īpaša nozīme inovācijas attīstīšanā. Industriālo parku tīkla izveidošanā nevar aprobežoties vienīgi ar rūpniecības, lauksaimniecības apsvērumiem: akadēmiskās, universitāšu intelektuālā bāzes iesaistīšana kļūst arvien nepieciešamāka tautsaimniecības mērķu sasniegšana. Konkurētspējas palielināšana, ekonomikas elastības uzlabošana, cilvēka faktora priekšrocību izmantošana ir iespējama tikai, iesaistot intelektuālo bāzi un uzsverot ekonomikas inovatīvā rakstura nozīmi.

6.   Zināšanu pārnese, inovācija

6.1   Inovācijas centri, pārneses aģentūras

| 6.1.1 | Minēto organizāciju ietekme neierobežojas ar kādu noteiktu jomu — sniedzot pakalpojumus (bezpeļņas vai peļņas nolūkos) kāda reģiona vai visas valsts uzņēmumiem, tās saista zinātni ar tautsaimniecību. Skatāmās organizācijas atšķiras galvenokārt ar vietu, kādu tās ieņem starp pakalpojuma sniedzējiem (donoriem) vai to “saņēmējiem” uzņēmumiem. Centri un aģentūras, uzņemoties gandrīz starpnieka lomu, palīdz uzņēmumiem izmantot pētniecības rezultātus. Turpretī P&A pakalpojumu organizācijas ietver arī pētniecības institūtus, un atsevišķos gadījumos tie ir apvienoti ar mērķuzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.1.1

Minēto organizāciju ietekme neierobežojas ar kādu noteiktu jomu — sniedzot pakalpojumus (bezpeļņas vai peļņas nolūkos) kāda reģiona vai visas valsts uzņēmumiem, tās saista zinātni ar tautsaimniecību. Skatāmās organizācijas atšķiras galvenokārt ar vietu, kādu tās ieņem starp pakalpojuma sniedzējiem (donoriem) vai to “saņēmējiem” uzņēmumiem. Centri un aģentūras, uzņemoties gandrīz starpnieka lomu, palīdz uzņēmumiem izmantot pētniecības rezultātus. Turpretī P&A pakalpojumu organizācijas ietver arī pētniecības institūtus, un atsevišķos gadījumos tie ir apvienoti ar mērķuzņēmumiem.

| 6.1.2 | Centru un aģentūru sniegtie pakalpojumi ir šādi: padomdošana, tehnoloģiju pārnese, uzņēmējdarbībai nepieciešamās informācijas datu bāzes uzturēšana, darba tikšanos, tirgu organizēšana, speciālistu meklēšana, pētījumu infrastruktūras nodrošināšana, jaunu, tehnoloģiski orientētu uzņēmumu atbalstīšana, sakari ar “biznesa eņģeļiem”, vienotu tīklu izveide. |
| --- | --- |

6.1.2

Centru un aģentūru sniegtie pakalpojumi ir šādi: padomdošana, tehnoloģiju pārnese, uzņēmējdarbībai nepieciešamās informācijas datu bāzes uzturēšana, darba tikšanos, tirgu organizēšana, speciālistu meklēšana, pētījumu infrastruktūras nodrošināšana, jaunu, tehnoloģiski orientētu uzņēmumu atbalstīšana, sakari ar “biznesa eņģeļiem”, vienotu tīklu izveide.

| 6.1.3 | Šādi uzņēmumi galvenokārt nodarbojas ar padomdošanu. Ar starpniecību nodarbojas, piemēram, Nīderlandes inovācijas centri, ka arī Norvēģijas P&A atašeju tīkls. Minētās organizācijas, sniedzot pakalpojumus uzņēmumiem, faktiski iepazīstina tos ar pētniecības rezultātiem un veicina to pārņemšanu. Vācijā pārņemšanas centri un aģentūras veic tiešāku tehnoloģiju pārnesi, sniedzot šāda veida pakalpojumus, tāpat kā to dara pārstrādes rūpniecības pakalpojumu centri ASV. To sniegtie pakalpojumi ietver aizdevumus pētījumiem, ko finansē valsts programmu ietvaros: uzņēmumiem sniedz pakalpojumus, nodarbinot universitāšu darbiniekus, daļēji apmaksājot viņu algu. |
| --- | --- |

6.1.3

Šādi uzņēmumi galvenokārt nodarbojas ar padomdošanu. Ar starpniecību nodarbojas, piemēram, Nīderlandes inovācijas centri, ka arī Norvēģijas P&A atašeju tīkls. Minētās organizācijas, sniedzot pakalpojumus uzņēmumiem, faktiski iepazīstina tos ar pētniecības rezultātiem un veicina to pārņemšanu. Vācijā pārņemšanas centri un aģentūras veic tiešāku tehnoloģiju pārnesi, sniedzot šāda veida pakalpojumus, tāpat kā to dara pārstrādes rūpniecības pakalpojumu centri ASV. To sniegtie pakalpojumi ietver aizdevumus pētījumiem, ko finansē valsts programmu ietvaros: uzņēmumiem sniedz pakalpojumus, nodarbinot universitāšu darbiniekus, daļēji apmaksājot viņu algu.

| 6.1.4 | Minētas aģentūras parasti ir izveidotas pēc valsts iniciatīvas (piemēram, nodibinot tirdzniecības kameru, kā tas ir Vācijā), jo tiek atzīts, ka tehnoloģiju attīstību to adresāti var efektīvi izmantot tikai, sniedzot ārējo — valsts — palīdzību, un tas ir tautsaimniecības ilgtermiņa attīstības interesēs. Finansēšanā novērojamas lielākas atšķirības: Nīderlandē centru budžetu nodrošina Ekonomikas ministrija, un daļa pakalpojumu ir bez maksas (pirmās 16 konsultāciju stundas). Arī Norvēģijā P&A atašeju darbību finansē valdība. Vācijas un ASV gadījumā centrus atbalsta no īpaši šim mērķim izveidotiem fondiem, kas pakāpeniski tiek samazināti. Vācijā trīs gadu laikā, bet ASV — sākot ar 50 % — sešu gadu laikā. Pakalpojumi ir gan bez maksas, gan par maksu. |
| --- | --- |

6.1.4

Minētas aģentūras parasti ir izveidotas pēc valsts iniciatīvas (piemēram, nodibinot tirdzniecības kameru, kā tas ir Vācijā), jo tiek atzīts, ka tehnoloģiju attīstību to adresāti var efektīvi izmantot tikai, sniedzot ārējo — valsts — palīdzību, un tas ir tautsaimniecības ilgtermiņa attīstības interesēs. Finansēšanā novērojamas lielākas atšķirības: Nīderlandē centru budžetu nodrošina Ekonomikas ministrija, un daļa pakalpojumu ir bez maksas (pirmās 16 konsultāciju stundas). Arī Norvēģijā P&A atašeju darbību finansē valdība. Vācijas un ASV gadījumā centrus atbalsta no īpaši šim mērķim izveidotiem fondiem, kas pakāpeniski tiek samazināti. Vācijā trīs gadu laikā, bet ASV — sākot ar 50 % — sešu gadu laikā. Pakalpojumi ir gan bez maksas, gan par maksu.

6.2   P&A pakalpojumu organizācijas

| 6.2.1 | Institūcijas ar augstāku organizatorisko līmeni, kurām ir ciešākas saites ar rūpniecību, raksturo tas, ka pētniecība rūpniecībā un citās jomās, attīstības institūti, uzņēmumi ir apvienoti tīklos, kā arī P&A pakalpojumi maziem un vidējiem uzņēmumiem tiek sniegti papildu valsts atbalstam. To darbība ir saistīta ar universitātēm, tomēr tos skatam skatām atsevišķi un nodalām no universitāšu aģentūrām un to parkiem. |
| --- | --- |

6.2.1

Institūcijas ar augstāku organizatorisko līmeni, kurām ir ciešākas saites ar rūpniecību, raksturo tas, ka pētniecība rūpniecībā un citās jomās, attīstības institūti, uzņēmumi ir apvienoti tīklos, kā arī P&A pakalpojumi maziem un vidējiem uzņēmumiem tiek sniegti papildu valsts atbalstam. To darbība ir saistīta ar universitātēm, tomēr tos skatam skatām atsevišķi un nodalām no universitāšu aģentūrām un to parkiem.

| 6.2.2 | Minētās struktūras ir izveidotas pēc valsts iniciatīvas, un tās daļēji darbojas ar valsts atbalstu. Tās izplata zinātnes atzinumus, to darot daļēji privātā (rūpniecības, daļēji valsts (ministriju) uzdevumā. Finansēšanā tomēr ir ievērojamas atšķirības, kas var būt no 10 % līdz 100 % projekta izdevumu. |
| --- | --- |

6.2.2

Minētās struktūras ir izveidotas pēc valsts iniciatīvas, un tās daļēji darbojas ar valsts atbalstu. Tās izplata zinātnes atzinumus, to darot daļēji privātā (rūpniecības, daļēji valsts (ministriju) uzdevumā. Finansēšanā tomēr ir ievērojamas atšķirības, kas var būt no 10 % līdz 100 % projekta izdevumu.

6.3   Universitāšu un rūpniecības nozares saikne parku sakarā

| 6.3.1 | Minētie parki veidojas zināšanu radīšanas iestāžu — galvenokārt universitāšu, pētniecības institūtu — tuvumā, ar kurām tiem ir līgumsaistības (dažreiz tie pieder minētajām institūcijām, kā, piemēram, Ungārijā InfoPark vai Tehniskās universitātes Inovāciju parks INNOTECH). To darbības nosacījumus nodrošina no valsts vai vietējiem līdzekļiem. Pateicoties augsta līmeņa tehniskajai infrastruktūrai, tie nodrošina arvien pilnīgākus nosacījumus inovācijas attīstībai. Pateicoties tehnoloģiju pārnesei, tiek aptverts arvien vairāk inovācijas posmu līdz pilnīgai produkta sagatavošanai tirgum vai pat līdz masveida produkcijai viena parka ietvaros. Darbību var paplašināt pat līdz jaunu rūpniecības nozaru izveidei. |
| --- | --- |

6.3.1

Minētie parki veidojas zināšanu radīšanas iestāžu — galvenokārt universitāšu, pētniecības institūtu — tuvumā, ar kurām tiem ir līgumsaistības (dažreiz tie pieder minētajām institūcijām, kā, piemēram, Ungārijā InfoPark vai Tehniskās universitātes Inovāciju parks INNOTECH). To darbības nosacījumus nodrošina no valsts vai vietējiem līdzekļiem. Pateicoties augsta līmeņa tehniskajai infrastruktūrai, tie nodrošina arvien pilnīgākus nosacījumus inovācijas attīstībai. Pateicoties tehnoloģiju pārnesei, tiek aptverts arvien vairāk inovācijas posmu līdz pilnīgai produkta sagatavošanai tirgum vai pat līdz masveida produkcijai viena parka ietvaros. Darbību var paplašināt pat līdz jaunu rūpniecības nozaru izveidei.

| 6.3.2 | Daudz zinātnes un pētniecības parku ir izveidojies apgabalos, kur pastāv daudzpusējas iespējas labklājības un zinātnes attīstībai. Tādi apgabali ir Francijā (piemēram, Liona). Lyon). Arī par pārējiem Francijas parkiem var teikt, ka tajos tiek pievērsta liela vērība tā sauktajam tehnopoles modelim, kas tiek uzskatīts par jaunu pilsētas konceptu. Līdzīgi, bet programmas ietvaros tika izveidoti pirmie parki Japānā, kur tiek izmantots franču tehnopelei līdzīgs modelis. Vispazīstamākais no tiem ir Tsukala, kas ir izveidojies ka pilnīgi jauna, zaļās zonas zinātnes pilsēta. Mūsdienās tehnopoles veidojas arī vietējo iniciatīvu rezultātā. ASV, kur parādījās pirmie inovāciju parki, tiem tika atvēlētas šādas zonas (piemēram, Silikona ieleja vai 128. ceļa rajons Bostonā). |
| --- | --- |

6.3.2

Daudz zinātnes un pētniecības parku ir izveidojies apgabalos, kur pastāv daudzpusējas iespējas labklājības un zinātnes attīstībai. Tādi apgabali ir Francijā (piemēram, Liona). Lyon). Arī par pārējiem Francijas parkiem var teikt, ka tajos tiek pievērsta liela vērība tā sauktajam tehnopoles modelim, kas tiek uzskatīts par jaunu pilsētas konceptu. Līdzīgi, bet programmas ietvaros tika izveidoti pirmie parki Japānā, kur tiek izmantots franču tehnopelei līdzīgs modelis. Vispazīstamākais no tiem ir Tsukala, kas ir izveidojies ka pilnīgi jauna, zaļās zonas zinātnes pilsēta. Mūsdienās tehnopoles veidojas arī vietējo iniciatīvu rezultātā. ASV, kur parādījās pirmie inovāciju parki, tiem tika atvēlētas šādas zonas (piemēram, Silikona ieleja vai 128. ceļa rajons Bostonā).

| 6.3.3 | Šodien katrā Eiropas Savienības valstī ir inovāciju parki, sākot no Lisabonas, līdz Atēnām. Līdz šim skatītie parki ir viskompleksākās, visorganizētākās inovācijas veicināšanas struktūras, jo tajos inovāciju veicina parkiem raksturīgās (jau noradītās) priekšrocības. |
| --- | --- |

6.3.3

Šodien katrā Eiropas Savienības valstī ir inovāciju parki, sākot no Lisabonas, līdz Atēnām. Līdz šim skatītie parki ir viskompleksākās, visorganizētākās inovācijas veicināšanas struktūras, jo tajos inovāciju veicina parkiem raksturīgās (jau noradītās) priekšrocības.

7.   Priekšlikumi

| 7.1 | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir nopietna loma industriālo un tehnoloģiju parku — inovācijas centru — izveides veicināšanā dalībvalstīs un to reģionos, lai gan vecās, gan jaunās dalībvalstis pilnībā iesaistītos paplašinātajā iekšējā tirgū, kas ir viens no galvenajiem elementiem atjauninātās Lisabonas stratēģijas ietvaros definētajā jaunās izaugsmes un attīstības partnerībā. Mērķis ir šāds:






  — | stiprināt jauno dalībvalstu konkurētspēju, mazinot teritoriālo nevienlīdzību, lai nodrošinātu labākus visas ES ekonomikas rezultātus; |
| --- | --- | --- |

7.1

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir nopietna loma industriālo un tehnoloģiju parku — inovācijas centru — izveides veicināšanā dalībvalstīs un to reģionos, lai gan vecās, gan jaunās dalībvalstis pilnībā iesaistītos paplašinātajā iekšējā tirgū, kas ir viens no galvenajiem elementiem atjauninātās Lisabonas stratēģijas ietvaros definētajā jaunās izaugsmes un attīstības partnerībā. Mērķis ir šāds:

—

stiprināt jauno dalībvalstu konkurētspēju, mazinot teritoriālo nevienlīdzību, lai nodrošinātu labākus visas ES ekonomikas rezultātus;

| — | panākt, lai varētu celt konkurētspēju vietējā un reģionālā līmenī, nodrošinot strukturālās pārmaiņas rūpniecībā, tādu ekonomikas un tehnoloģiju stratēģiju, ļauj efektīvāk pārvaldīt dabas, finanšu un cilvēku resursu atkārtotu izmantošanu, Eiropas integrācijas un globālā tirgus iespēju un pienākumu kopumu; |
| --- | --- |

—

panākt, lai varētu celt konkurētspēju vietējā un reģionālā līmenī, nodrošinot strukturālās pārmaiņas rūpniecībā, tādu ekonomikas un tehnoloģiju stratēģiju, ļauj efektīvāk pārvaldīt dabas, finanšu un cilvēku resursu atkārtotu izmantošanu, Eiropas integrācijas un globālā tirgus iespēju un pienākumu kopumu;

| — | nodrošināt paplašinātā Eiropas iekšējā tirgus sniegto iespēju pilnīgu izmantošanu, arī tehnoloģiju un industriālo parku starpreģionāla sasaistē, pamatojoties uz to vispārīgajiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

nodrošināt paplašinātā Eiropas iekšējā tirgus sniegto iespēju pilnīgu izmantošanu, arī tehnoloģiju un industriālo parku starpreģionāla sasaistē, pamatojoties uz to vispārīgajiem mērķiem;

| — | celt pētniecības un inovācijas, kā arī to sniegto rezultātu pilnīgas izmantošanas un izplatīšanuas tirgū vispārējo līmeni, vēl vairāk stiprinot MVU, zinātnes jomas un pētniecības sakarus, izglītojot un apmācot augsti kvalificētus cilvēku resursus gan funkcionālā gan organizatoriskā līmenī, uzlabojot administratīvos un citus attiecīgos tiesību aktus, kā arī attīstot ar parkiem saistīto lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto dalībnieku lomu, tādējādi veicinot Eiropas Savienības kā pasaules visdinamiskākās ekonomikas attīstību, novirzot 3 % no IKP inovācijai; |
| --- | --- |

—

celt pētniecības un inovācijas, kā arī to sniegto rezultātu pilnīgas izmantošanas un izplatīšanuas tirgū vispārējo līmeni, vēl vairāk stiprinot MVU, zinātnes jomas un pētniecības sakarus, izglītojot un apmācot augsti kvalificētus cilvēku resursus gan funkcionālā gan organizatoriskā līmenī, uzlabojot administratīvos un citus attiecīgos tiesību aktus, kā arī attīstot ar parkiem saistīto lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto dalībnieku lomu, tādējādi veicinot Eiropas Savienības kā pasaules visdinamiskākās ekonomikas attīstību, novirzot 3 % no IKP inovācijai;

| — | izmantojot Eiropas tehnoloģiju un industriālo parku tīklu uzlabot rūpniecības, pakalpojumu un finanšu jomas mijiedarbību, kā arī tehnoloģiskos sakarus un jauno zināšanu izplatīšanas un apgūšanas spējas, lai uzlabotu inovācijas potenciālu un konkurētspēju un nodrošinātu dažādo mērķu, t.i. izaugsmes nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības, iespēju vienlīdzības savienojamību, to darot interaktīvā un saskaņotā veidā; |
| --- | --- |

—

izmantojot Eiropas tehnoloģiju un industriālo parku tīklu uzlabot rūpniecības, pakalpojumu un finanšu jomas mijiedarbību, kā arī tehnoloģiskos sakarus un jauno zināšanu izplatīšanas un apgūšanas spējas, lai uzlabotu inovācijas potenciālu un konkurētspēju un nodrošinātu dažādo mērķu, t.i. izaugsmes nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības, iespēju vienlīdzības savienojamību, to darot interaktīvā un saskaņotā veidā;

| — | regulāri kontrolēt un novērtēt industriālo un tehnoloģisko parku darbību, to tehniskās iespējas, ka arī to radītos rezultātus un pozitīvo ietekmi, izmatojot iepriekš noteiktus un standartizētus kritērijus; |
| --- | --- |

—

regulāri kontrolēt un novērtēt industriālo un tehnoloģisko parku darbību, to tehniskās iespējas, ka arī to radītos rezultātus un pozitīvo ietekmi, izmatojot iepriekš noteiktus un standartizētus kritērijus;

| — | nodrošināt atbilstību ES tiesību aktiem, to attiecinot arī uz konkurences politiku un valsts atbalstu regulējošiem tiesību aktiem un ņemot vērā arī minēto aktu tālākattīstību. |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbilstību ES tiesību aktiem, to attiecinot arī uz konkurences politiku un valsts atbalstu regulējošiem tiesību aktiem un ņemot vērā arī minēto aktu tālākattīstību.

| 7.2.1 | EESK uzskata, ka Eiropas politika attiecībā uz parku tīklu faktisko izveidošanu jāattīsta trīs līmeņos — Kopienas, valsts un vietējā/reģionālajā, stingri ievērojot līgumos noteikto subsidiaritātes principu un ES tiesību aktus, tostarp arī konkurences likumu. |
| --- | --- |

7.2.1

EESK uzskata, ka Eiropas politika attiecībā uz parku tīklu faktisko izveidošanu jāattīsta trīs līmeņos — Kopienas, valsts un vietējā/reģionālajā, stingri ievērojot līgumos noteikto subsidiaritātes principu un ES tiesību aktus, tostarp arī konkurences likumu.

| 7.2.2 | EESK ierosina visaptverošu, integrētu pieeju, kas ietver VII Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu, Eiropas Investīciju fonda un Eiropas Investīciju bankas finanšu līdzekļus, Attīstības iniciatīvu, struktūrfondus, Daudzgadējo uzņēmumu un uzņēmumu attīstības programmu, jauno partnerības politikas instrumentu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu, kā arī Kopienas izglītības un apmācības programmas un ņem vērā BEPGs pamatnostādnes 2005.—2008. gadam. Tādējādi var nodrošināt lielāku elastību instrumentu izvēlē, koordinācijā, konsekventā, vienkāršošanu attiecībā uz dalību programmā un viena un tā paša priekšlikuma izpildi, ņemot vērā dažādus apsvērumus. Mērķis ir atbalstīt industriālos un tehnoloģiju parkus, un integrētas rūpniecības nozaru zonu sadarbības programmas, tādejādi palīdzot attīstīt Eiropas tīklus. |
| --- | --- |

7.2.2

EESK ierosina visaptverošu, integrētu pieeju, kas ietver VII Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu, Eiropas Investīciju fonda un Eiropas Investīciju bankas finanšu līdzekļus, Attīstības iniciatīvu, struktūrfondus, Daudzgadējo uzņēmumu un uzņēmumu attīstības programmu, jauno partnerības politikas instrumentu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu, kā arī Kopienas izglītības un apmācības programmas un ņem vērā BEPGs pamatnostādnes 2005.—2008. gadam. Tādējādi var nodrošināt lielāku elastību instrumentu izvēlē, koordinācijā, konsekventā, vienkāršošanu attiecībā uz dalību programmā un viena un tā paša priekšlikuma izpildi, ņemot vērā dažādus apsvērumus. Mērķis ir atbalstīt industriālos un tehnoloģiju parkus, un integrētas rūpniecības nozaru zonu sadarbības programmas, tādejādi palīdzot attīstīt Eiropas tīklus.

| 7.2.3 | Jaunās Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas mehānisma (sk. INT/270 izpētes grupa) sakarā EESK iesaka, lai “Uzņēmējdarbības un inovācijas”, kā arī “Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalstīšana” programmās tiktu iekļauta izteikta norāde uz industriālo un tehnoloģiju parku, un rūpniecības zonu tīklu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz finansējuma sniegšanu to sākotnējā stadijā un to paplašināšanu, atvieglojot piekļuvi riska kapitālam, kā arī — e-Eiropas un “i2000” iniciatīvu ceļā — attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanu un efektīvāku izmantošanu veicinošiem instrumentiem. Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas jaunajos mehānismos jāiekļauj atbalsts industriālajiem un tehnoloģiju parkiem, kā arī rūpniecības zonu tīkliem, un tas jādara arī tādēļ, lai veicinātu MVU dalību VII Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā. |
| --- | --- |

7.2.3

Jaunās Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas mehānisma (sk. INT/270 izpētes grupa) sakarā EESK iesaka, lai “Uzņēmējdarbības un inovācijas”, kā arī “Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalstīšana” programmās tiktu iekļauta izteikta norāde uz industriālo un tehnoloģiju parku, un rūpniecības zonu tīklu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz finansējuma sniegšanu to sākotnējā stadijā un to paplašināšanu, atvieglojot piekļuvi riska kapitālam, kā arī — e-Eiropas un “i2000” iniciatīvu ceļā — attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanu un efektīvāku izmantošanu veicinošiem instrumentiem. Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas jaunajos mehānismos jāiekļauj atbalsts industriālajiem un tehnoloģiju parkiem, kā arī rūpniecības zonu tīkliem, un tas jādara arī tādēļ, lai veicinātu MVU dalību VII Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā.

| 7.2.4 | Sakarā ar septītās pamatprogrammas atsevišķajām programmām, jo īpaši “Kapacitātes”, “Cilvēku resursu” un Kopīgo pētniecības centru programmu sakarā EESK iesaka:






  — | jānostiprina MVU atbalsta pasākumi, jo īpaši attiecībā uz pētniecību, MVU organizācijām un apvienībām; jāatzīst industriālo — tehnoloģiju parku Eiropas tīkla un klasteru/ rūpniecības zonu pilnīgu leģitimitāti attiecībā uz pētniecības priekšlikumu iesniegšanu; |
| --- | --- | --- |

7.2.4

Sakarā ar septītās pamatprogrammas atsevišķajām programmām, jo īpaši “Kapacitātes”, “Cilvēku resursu” un Kopīgo pētniecības centru programmu sakarā EESK iesaka:

—

jānostiprina MVU atbalsta pasākumi, jo īpaši attiecībā uz pētniecību, MVU organizācijām un apvienībām; jāatzīst industriālo — tehnoloģiju parku Eiropas tīkla un klasteru/ rūpniecības zonu pilnīgu leģitimitāti attiecībā uz pētniecības priekšlikumu iesniegšanu;

| — | jānostiprina pasākumi, kas virzīti uz Eiropas reģionu pētniecības un zinību potenciāla pilnīgu izmantošanu, jāatbalsta industriālo — tehnoloģiju parku un klasteru, kā arī to Eiropas tīklu izveidošana, jāfinansē dalība un perspektīvas darbības tehnoloģiju jomā, lai noteiktu vidējā un ilgtermiņa stratēģijas, kā arī perspektīvus pasākumus attiecībā uz tematu “sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”; |
| --- | --- |

—

jānostiprina pasākumi, kas virzīti uz Eiropas reģionu pētniecības un zinību potenciāla pilnīgu izmantošanu, jāatbalsta industriālo — tehnoloģiju parku un klasteru, kā arī to Eiropas tīklu izveidošana, jāfinansē dalība un perspektīvas darbības tehnoloģiju jomā, lai noteiktu vidējā un ilgtermiņa stratēģijas, kā arī perspektīvus pasākumus attiecībā uz tematu “sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”;

| — | jānodrošina, lai “Cilvēku resursu” programmas ietvaros rūpniecības/augstākās izglītības partnerības un apmaiņas programmas darbībai tiktu nodrošināti atbilstoši finansiālie un cilvēku resursi, kas nepieciešami industriālo un tehnoloģiju parku vajadzību apmierināšanai ar tādiem pētniekiem, kas pārzina īpašās ar MVU attīstību saistītās vajadzības; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai “Cilvēku resursu” programmas ietvaros rūpniecības/augstākās izglītības partnerības un apmaiņas programmas darbībai tiktu nodrošināti atbilstoši finansiālie un cilvēku resursi, kas nepieciešami industriālo un tehnoloģiju parku vajadzību apmierināšanai ar tādiem pētniekiem, kas pārzina īpašās ar MVU attīstību saistītās vajadzības;

| — | Industriālajiem un tehnoloģiju parkiem jāsniedz iespēja pilnīgi izmantot Kopējā pētniecības centra profesionālo pieredzi, izveidojot tīklus, veicot apmācību un īstenojot mobilitāti, finansējot tiešu dalību tehnoloģiju platformu darbībā, izmantojot Kopējā pētniecības centra un to institūciju, jo īpaši Seviļas IPTS radīto augsto Eiropas līmeņa pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

—

Industriālajiem un tehnoloģiju parkiem jāsniedz iespēja pilnīgi izmantot Kopējā pētniecības centra profesionālo pieredzi, izveidojot tīklus, veicot apmācību un īstenojot mobilitāti, finansējot tiešu dalību tehnoloģiju platformu darbībā, izmantojot Kopējā pētniecības centra un to institūciju, jo īpaši Seviļas IPTS radīto augsto Eiropas līmeņa pievienoto vērtību.

| 7.2.5 | Attiecībā uz EIF, EIB, Izaugsmes iniciatīvu, kā arī struktūrfondiem un kohēzijas fondu saskaņā ar 2005. gada marta Eiropadomes lēmumiem pētniecības un inovācijas jomā jānodrošina lielāka un labāka sinerģija starp Kopienas fondiem, EIF un EIB. Tai pašā laikā Eiropas Savienības Padome ir uzsvērusi, ka vietējā līmeņa dalībniekiem aktīvāk jāpiedalās Lisabonas stratēģijas visās trīs dimensijās (tautsaimnieciskajā, sociālajā un vides). EESK iesaka, ka, veidojot kohēzijas — konverģences, konkurētspējas, teritoriālas sadarbības — politiku, vairāk jātiecas un vairāk līdzekļu jāvelta inovācijai un uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstībai, paredzot un veicinot ekonomiskās pārmaiņas, kas virzītas uz konkurētspējas un ekonomisko izaugsmi; tā iesaka arī paaugstināt darba spēka profesionālo izglītību, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Tas jādara, attīstot industriālo un tehnoloģisko parku un klasteru un to tīklu darbību, jo īpaši izmantojot teritoriālo sadarbību, kā arī valsts un privāto partnerību un finansēšanas programmas, kā piemēram EIF iniciatīvu “Inovācija 2010”. |
| --- | --- |

7.2.5

Attiecībā uz EIF, EIB, Izaugsmes iniciatīvu, kā arī struktūrfondiem un kohēzijas fondu saskaņā ar 2005. gada marta Eiropadomes lēmumiem pētniecības un inovācijas jomā jānodrošina lielāka un labāka sinerģija starp Kopienas fondiem, EIF un EIB. Tai pašā laikā Eiropas Savienības Padome ir uzsvērusi, ka vietējā līmeņa dalībniekiem aktīvāk jāpiedalās Lisabonas stratēģijas visās trīs dimensijās (tautsaimnieciskajā, sociālajā un vides). EESK iesaka, ka, veidojot kohēzijas — konverģences, konkurētspējas, teritoriālas sadarbības — politiku, vairāk jātiecas un vairāk līdzekļu jāvelta inovācijai un uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstībai, paredzot un veicinot ekonomiskās pārmaiņas, kas virzītas uz konkurētspējas un ekonomisko izaugsmi; tā iesaka arī paaugstināt darba spēka profesionālo izglītību, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Tas jādara, attīstot industriālo un tehnoloģisko parku un klasteru un to tīklu darbību, jo īpaši izmantojot teritoriālo sadarbību, kā arī valsts un privāto partnerību un finansēšanas programmas, kā piemēram EIF iniciatīvu “Inovācija 2010”.

| 7.2.6 | Uzņēmumu un uzņēmumu attīstības V daudzgadējā programmā, kā arī Mazo un vidējo uzņēmumu Eiropas hartā kā svarīga darbība ir minēta uzņēmēju izglītības un apmācības attīstīšana, pasākumi, kas veicina ekonomiskāku un ātrāku uzņēmumu darbības uzsākšanu, modernāki tiesību akti, labāka kvalificēta darbaspēka pieejamība, tiešsaistes pakalpojumu labāka pieejamība, nodokļu un finansiālo nosacījumu uzlabošana, MVU tehnoloģisko iespēju uzlabošana, pārbaudītu e-uzņēmējdarbības pakalpojumu un labākās prakses pieejamība. EESK vienmēr stingri atbalsta Kopienas darbību, kas ietekmē industriālo — tehnoloģiju parkus un klasterus. |
| --- | --- |

7.2.6

Uzņēmumu un uzņēmumu attīstības V daudzgadējā programmā, kā arī Mazo un vidējo uzņēmumu Eiropas hartā kā svarīga darbība ir minēta uzņēmēju izglītības un apmācības attīstīšana, pasākumi, kas veicina ekonomiskāku un ātrāku uzņēmumu darbības uzsākšanu, modernāki tiesību akti, labāka kvalificēta darbaspēka pieejamība, tiešsaistes pakalpojumu labāka pieejamība, nodokļu un finansiālo nosacījumu uzlabošana, MVU tehnoloģisko iespēju uzlabošana, pārbaudītu e-uzņēmējdarbības pakalpojumu un labākās prakses pieejamība. EESK vienmēr stingri atbalsta Kopienas darbību, kas ietekmē industriālo — tehnoloģiju parkus un klasterus.

| 7.2.7 | EESK uzskata, ka būtu vēlams, ja Jaunajā Eiropas partnerības mehānismā — jo īpaši tā daļā, kas agrāk bija iekļauta INTEREG programmas 2. un darbības jomā — starpreģionālajiem, pārreģionālajiem un Eiropas tīkliem paredzētajā finansējumā tiktu iekļauti pasākumi attiecībā uz industriālajiem — tehnoloģiju parkiem un klasteriem. |
| --- | --- |

7.2.7

EESK uzskata, ka būtu vēlams, ja Jaunajā Eiropas partnerības mehānismā — jo īpaši tā daļā, kas agrāk bija iekļauta INTEREG programmas 2. un darbības jomā — starpreģionālajiem, pārreģionālajiem un Eiropas tīkliem paredzētajā finansējumā tiktu iekļauti pasākumi attiecībā uz industriālajiem — tehnoloģiju parkiem un klasteriem.

| 7.2.8 | EESK atbalsta dalībvalstīs notiekošo sadarbību ar darba centriem, kā arī sadarbību ar visām tām ES iestādēm, kas ir ieinteresētas darbavietu radīšanā, lai nodrošinātu to, ka parkos tiek veidotas jaunas darba vietas, izmantojot tīklu sniegtās iespējas. Uzņēmumiem un darba ņēmēju organizācijām jānodrošina iespēja vietējo pašvaldību un NVO dalībnieku iesaistīšanai tādu darba vietu radīšanā, kas prasa augsta līmeņa zināšanas. Jānodrošina, lai parkos nodarbinātie pastāvīgi piedalītos apmācībā, kas pielāgota strukturālajam pārmaiņām, tālākapmācībā un pārkvalifikācijā. Ka tas darīts 2005. gada 28. un 29. septembrī pieņemtaja atzinumā CESE 1073/2005, ir jāuzsver, ka socialajam dialogam un darba ņēmēju iesaistīšanai ir liela nozīme tālejošai pieejai rūpniecības pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.2.8

EESK atbalsta dalībvalstīs notiekošo sadarbību ar darba centriem, kā arī sadarbību ar visām tām ES iestādēm, kas ir ieinteresētas darbavietu radīšanā, lai nodrošinātu to, ka parkos tiek veidotas jaunas darba vietas, izmantojot tīklu sniegtās iespējas. Uzņēmumiem un darba ņēmēju organizācijām jānodrošina iespēja vietējo pašvaldību un NVO dalībnieku iesaistīšanai tādu darba vietu radīšanā, kas prasa augsta līmeņa zināšanas. Jānodrošina, lai parkos nodarbinātie pastāvīgi piedalītos apmācībā, kas pielāgota strukturālajam pārmaiņām, tālākapmācībā un pārkvalifikācijā. Ka tas darīts 2005. gada 28. un 29. septembrī pieņemtaja atzinumā CESE 1073/2005, ir jāuzsver, ka socialajam dialogam un darba ņēmēju iesaistīšanai ir liela nozīme tālejošai pieejai rūpniecības pārmaiņām.

| 7.2.9 | EESK atbalsta tādus pasmakumus, kas palīdz uzlabot izglītību un apmācību, jaunu rasošanas un videi draudzīgu patērētāju ieradumu attīstīšanu, to panākot tādu izglītības pasākumu ceļā, kas virzīti uz industriālo — tehnoloģiju parku un klasteru tīklu izveidi. Minētajos parkos un klasteros jaunu izglītības un apmācības programmu ieviešana palīdzētu arī piesaistīt jauniešus profesijām rūpniecība un tehnoloģiju jomā, kur nepieciešama augsta līmeņa kvalifikācija. |
| --- | --- |

7.2.9

EESK atbalsta tādus pasmakumus, kas palīdz uzlabot izglītību un apmācību, jaunu rasošanas un videi draudzīgu patērētāju ieradumu attīstīšanu, to panākot tādu izglītības pasākumu ceļā, kas virzīti uz industriālo — tehnoloģiju parku un klasteru tīklu izveidi. Minētajos parkos un klasteros jaunu izglītības un apmācības programmu ieviešana palīdzētu arī piesaistīt jauniešus profesijām rūpniecība un tehnoloģiju jomā, kur nepieciešama augsta līmeņa kvalifikācija.

| 7.2.10 | Saskaņā ar EESK atzinumiem par šo tēmu, jo īpaši 2005. gada 12 aprīlī pieņemto atzinumu CESE 374/2005 par industriālajām zonām, EESK uzsver, ka ir svarīgi izveidot industriālo parku un industriālo zonu (inovācijas centru) Eiropas platformu (Innovation pole Platform — Europe), lai izveidotu kopēju Eiropas stratēģisko koncepciju un veiktu spēju attīstīšanas darbības un lai pastāvētu iespēja attīstīt darba ņēmēju organizācijas, ka arī rūpniecības profesionālās un kultūras organizācijas, sadarbojoties ar pārējiem organizētas pilsoniskas sabiedrības kompetentiem dalībniekiem. To darot, jāvērš uzmanība uz visiem zināšanu pārneses un inovācijas līdzekļiem un to izmantošanu: labas prakses apmaiņas darbības, saskaņotu pamatprasību noteikšana, kopīgi izglītības pasākumi, tieša pieeja Kopīgajos pētniecības centros uzkrātajām zināšanām, kopīgas terminoloģijas un klasifikācijas noteikšana, dažādu valstu industriālo parku un klasteru resursu sinerģijas izmantošana un tās veicināšana, tādejādi tiem sniedzot tiešas dalības iespēju Kopienas programmās un iniciatīvās. Jāuzsver arī Eiropas industriālo — tehnoloģiju parku un industriālo zonu kopīgas novērtēšanas un kontroles sistēmas un sasniegumu veidošanas analīzes sistēmas. |
| --- | --- |

7.2.10

Saskaņā ar EESK atzinumiem par šo tēmu, jo īpaši 2005. gada 12 aprīlī pieņemto atzinumu CESE 374/2005 par industriālajām zonām, EESK uzsver, ka ir svarīgi izveidot industriālo parku un industriālo zonu (inovācijas centru) Eiropas platformu (Innovation pole Platform — Europe), lai izveidotu kopēju Eiropas stratēģisko koncepciju un veiktu spēju attīstīšanas darbības un lai pastāvētu iespēja attīstīt darba ņēmēju organizācijas, ka arī rūpniecības profesionālās un kultūras organizācijas, sadarbojoties ar pārējiem organizētas pilsoniskas sabiedrības kompetentiem dalībniekiem. To darot, jāvērš uzmanība uz visiem zināšanu pārneses un inovācijas līdzekļiem un to izmantošanu: labas prakses apmaiņas darbības, saskaņotu pamatprasību noteikšana, kopīgi izglītības pasākumi, tieša pieeja Kopīgajos pētniecības centros uzkrātajām zināšanām, kopīgas terminoloģijas un klasifikācijas noteikšana, dažādu valstu industriālo parku un klasteru resursu sinerģijas izmantošana un tās veicināšana, tādejādi tiem sniedzot tiešas dalības iespēju Kopienas programmās un iniciatīvās. Jāuzsver arī Eiropas industriālo — tehnoloģiju parku un industriālo zonu kopīgas novērtēšanas un kontroles sistēmas un sasniegumu veidošanas analīzes sistēmas.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība. Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme”

KOM(2005) 120 galīgā red.

(2006/C 65/12)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 28. aprīlī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sniegt atzinumu par šādu dokumentu:

Par Komitejas nostājas sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2005. gada 23. novembrī. Ziņotājs bija ZÖHRER kgs, līdzziņotājs — SOURY–LAVERGNE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 121 balsi par, 1 balsi pret un 9 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

Kopsavilkums

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija izvēlējusies visaptverošu un horizontālu pieeju minētajam jautājumam. Tādā veidā Komisija cenšas rast atbildi uz jautājumu, kas vienlīdz svarīgs gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Pārmaiņas rūpniecībā un tajās iesaistīto pušu spēja tām piemēroties ir būtiski faktori, kas ietekmē konkurētspējas saglabāšanu. Taču minēto procesu var uzskatīt par veiksmīgu, ja izdodas pārvarēt rūpniecības pārmaiņu radītās sociālās sekas.

Komiteja principā piekrīt minētās parādības analīzei, kas veikta Komisijas dokumentā, tomēr tā atzinīgi vērtētu dziļāku analīzi.

It īpaši darba ņēmēji vienmēr baidās no pārstrukturēšanas negatīvajām sekām. Taču veiksmīga pārstrukturēšanas vadība rada arī jaunus izaicinājumus un iespējas. Būtībā viss atkarīgs no tā, kā uzņēmums rīkojas minētajā situācijā, no atsevišķo pārmaiņu posmu vadības, no tā, vai dažādās iesaistītās puses sadarbojas un panāk kopēju izpratni, kas ļauj izmantot radušās iespējas.

Komiteja piekrīt viedoklim, ka ar pārstrukturēšanu saistīto problēmu risinājumi jāiekļauj Izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā.

Atzinīgi jāvērtē Komisijas nodoms efektīvākas koordinācijas nolūkos izveidot iekšējo darba grupu, kuras pārziņā būs pārstrukturēšanas jautājumi, kā arī apņemšanās veidot regulāru dialogu ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

Komiteja principā atbalsta Komisijas izvirzītās prioritātes Nodarbinātības stratēģijas pārskatīšanā. Taču Nodarbinātības stratēģiju nedrīkst aplūkot atrauti no makroekonomiskās vides un rūpniecības politikas.

Komiteja piekrīt, ka finanšu instrumenti jāreformē tā, lai tie sekmētu pārstrukturēšanas prognozēšanas un vadības uzlabošanos.

Komiteja uzskata, ka rūpniecības politikā šobrīd lielāks uzsvars jāliek uz nozaru pieeju, jo tā ļauj atrast katrai nozarei vispiemērotāko risinājumu. Svarīgs uzdevums ir arī uzņēmējdarbības tiesību normu modernizēšana, bet tas vēl jākonkretizē un jāprecizē.

Komiteja uzskata, ka iniciatīvas tehnoloģiju jomā, it īpaši saistībā ar tehnoloģiskām platformām, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā uzlabot situāciju. Jāveido labvēlīga vide jauninājumu radīšanai un ieviešanai.

Konkurences politikas sakarā pamatots ir jautājums, vai ar pašreizējiem instrumentiem vien pietiek. Komiteja uzsver, ka valsts atbalsta jomā lielāka uzmanība jāpievērš tam, kā minētais atbalsts ietekmē pārstrukturēšanu un uzņēmumu aizplūšanu.

Komiteja uzskata, ka nozīmīga vieta minētajā procesā jāierāda arī Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram Dublinā.

Īpaša uzmanība jāpievērš sociālā dialoga paplašināšanai nozaru līmenī. Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka sociālajiem partneriem, pateicoties viņu zināšanām par attiecīgo nozari, var būt liela nozīme iestāžu brīdināšanā. Taču minētais instruments ir jālieto ne tikai krīzes situācijās.

Komiteja ar interesi iepazīsies ar gaidāmo paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību.

Komiteja principā atbalsta Pārstrukturēšanas foruma nodibināšanu. Par foruma mērķi jāizvirza paraugprakses popularizēšana un to šķēršļu analīze, kas vietējā līmenī traucē tās ieviešanu (dažādu iestāžu kontrole).

Līdztekus Lisabonas rīcības programmā paredzētajai vispārīgai tiesību aktu modernizēšanai un vienkāršošanai, ko Komitejai vienmēr ir atbalstījusi, Komisija ir paziņojusi, ka tiek izstrādāta Zaļā grāmata par darba tiesību attīstību. It īpaši uzņēmumu pārstrukturēšanas kontekstā darba tiesības jāattīsta ar mērķi panākt elastības un drošības līdzsvaru.

Vienīgais priekšlikums mobilitātes veicināšanai Eiropā paredz izstrādāt direktīvu par tiesību uz papildpensiju savstarpēju atzīšanu, bet tas ir nepietiekami. Jāapsver mobilitāti veicinošu atvieglojumu komplekss, piemēram, kvalifikāciju atzīšanas jomā, darba tirgū, kā arī sociālo un nodokļu tiesību jomā, tajā skaitā jānovērš administratīvie šķēršļi, lai nodrošinātu brīvu darbaspēka pārvietošanos.

Komiteja vēlētos, lai sociālie partneri turpinātu un konkretizētu savu darbību pārstrukturēšanas jomā.

Eiropas uzņēmumu padomēm ir liela ietekme uz uzņēmumu pārstrukturēšanu. Tāpēc, apspriežoties par direktīvas par Eiropas uzņēmumu padomēm pārstrādāšanu, jāņem vērā uzņēmumu pārstrukturēšanas aspekts, bet tam jānotiek plašākā kontekstā.

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka pārstrukturēšana nedrīkst būt sinonīms sociālajam regresam un ekonomikas vājināšanai.

No pārstrukturēšanas negatīvajām sekām, kas ietekmē darba ņēmējus, pilnībā neizdosies izvairīties. Tāpēc vienam no Kopienas līmenī īstenoto pasākumu mērķiem — līdztekus Komisijas izvirzītajiem mērķiem — jābūt nepieciešamās darba ņēmēju aizsardzības nodrošināšanai pārejas periodos.

1.   Ievads

| 1.1 | Sociālajā programmā, ko Komisija pieņēma 2005. gada 9. februārī, kā arī paziņojumā par Ilgtspējīgās attīstības stratēģijas pārskatīšanu (1) paredzēts, ka Komisija izstrādās arī pārstrukturēšanas procesu vadības stratēģiju, lielāku uzsvaru liekot uz labāku Eiropas attiecīgo politiku mijiedarbību, plašāku sociālo partneru iesaistīšanu, izteiktāku politikas pasākumu un finanšu instrumentu sinerģiju, kā arī tiesisko un koplīguma pamatnosacījumu pielīdzināšanu. |
| --- | --- |

1.1

Sociālajā programmā, ko Komisija pieņēma 2005. gada 9. februārī, kā arī paziņojumā par Ilgtspējīgās attīstības stratēģijas pārskatīšanu (1) paredzēts, ka Komisija izstrādās arī pārstrukturēšanas procesu vadības stratēģiju, lielāku uzsvaru liekot uz labāku Eiropas attiecīgo politiku mijiedarbību, plašāku sociālo partneru iesaistīšanu, izteiktāku politikas pasākumu un finanšu instrumentu sinerģiju, kā arī tiesisko un koplīguma pamatnosacījumu pielīdzināšanu.

| 1.2 | Komisijas 2005. gada 31. marta paziņojumā “Pārstrukturēšana un nodarbinātība” (2) minēti tie pasākumi, kas jāsāk īstenot vai jāpastiprina, lai Eiropas Savienība mobilizētu savu potenciālu. Turklāt minētos pasākumus paredzēts īstenot gan horizontāli, gan atsevišķās nozarēs, kā arī ierosināta virkne jaunu pasākumu dažādās Kopienas politikas jomās. |
| --- | --- |

1.2

Komisijas 2005. gada 31. marta paziņojumā “Pārstrukturēšana un nodarbinātība” (2) minēti tie pasākumi, kas jāsāk īstenot vai jāpastiprina, lai Eiropas Savienība mobilizētu savu potenciālu. Turklāt minētos pasākumus paredzēts īstenot gan horizontāli, gan atsevišķās nozarēs, kā arī ierosināta virkne jaunu pasākumu dažādās Kopienas politikas jomās.

| 1.3 | Tā kā Komisijas paziņojums paredzēts sabiedrībai kopumā, tam ir vispārīgs raksturs, it īpaši attiecībā uz pārstrukturēšanu, kas jāveic visiem uzņēmumiem, kas spiesti pielāgoties jaunajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

1.3

Tā kā Komisijas paziņojums paredzēts sabiedrībai kopumā, tam ir vispārīgs raksturs, it īpaši attiecībā uz pārstrukturēšanu, kas jāveic visiem uzņēmumiem, kas spiesti pielāgoties jaunajiem apstākļiem.

2.   Komisijas dokumenta būtība

| 2.1 | Komisija ir pārliecināta, ka pārstrukturēšana nedrīkst būt sinonīms sociālajam regresam un ekonomikas vājināšanai. Tieši pretēji, tai jānodrošina ekonomiskā un sociālā attīstība. Taču, lai to panāktu, pārstrukturēšana ir savlaicīgi jāprognozē, uzņēmumiem jāspēj efektīvi un ātri veikt pārmaiņas, un valsts iestādēm jānodrošina atbilstoši apstākļi pārmaiņu veikšanai. |
| --- | --- |

2.1

Komisija ir pārliecināta, ka pārstrukturēšana nedrīkst būt sinonīms sociālajam regresam un ekonomikas vājināšanai. Tieši pretēji, tai jānodrošina ekonomiskā un sociālā attīstība. Taču, lai to panāktu, pārstrukturēšana ir savlaicīgi jāprognozē, uzņēmumiem jāspēj efektīvi un ātri veikt pārmaiņas, un valsts iestādēm jānodrošina atbilstoši apstākļi pārmaiņu veikšanai.

| 2.2 | Uzņēmumu pārstrukturēšana bieži rada augstas izmaksas ne tikai tajā iesaistītajiem darba ņēmējiem, bet arī vietējai un reģionālajai ekonomikai. Lai saglabātu sociālo kohēziju, kas ir raksturīga Eiropas sociālā modeļa iezīme, jāīsteno papilduspasākumi ar mērķi nodrošināt pēc iespējas zemu sociālo izmaksu līmeni un rast alternatīvas iespējas nodarbinātības un ienākumu uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.2

Uzņēmumu pārstrukturēšana bieži rada augstas izmaksas ne tikai tajā iesaistītajiem darba ņēmējiem, bet arī vietējai un reģionālajai ekonomikai. Lai saglabātu sociālo kohēziju, kas ir raksturīga Eiropas sociālā modeļa iezīme, jāīsteno papilduspasākumi ar mērķi nodrošināt pēc iespējas zemu sociālo izmaksu līmeni un rast alternatīvas iespējas nodarbinātības un ienākumu uzlabošanai.

| 2.3 | Tāpēc pasākumiem, kas īstenojami Kopienas līmenī, jāatbilst četrām galvenajām prasībām:






  — | jāpanāk attiecīgo stratēģiju saskaņotība, lai izaugsme un ar to saistītā uzņēmumu pārstrukturēšana neiznīcina cilvēku kapitālu; |
| --- | --- | --- |

2.3

Tāpēc pasākumiem, kas īstenojami Kopienas līmenī, jāatbilst četrām galvenajām prasībām:

—

jāpanāk attiecīgo stratēģiju saskaņotība, lai izaugsme un ar to saistītā uzņēmumu pārstrukturēšana neiznīcina cilvēku kapitālu;

| — | dažādās Kopienas politikas jomās jāievēro ilgtermiņa perspektīva, lai ekonomikas un sociālās jomas dalībnieki varētu savlaicīgi plānot savu darbību; |
| --- | --- |

—

dažādās Kopienas politikas jomās jāievēro ilgtermiņa perspektīva, lai ekonomikas un sociālās jomas dalībnieki varētu savlaicīgi plānot savu darbību;

| — | jāpanāk visu iesaistīto pušu, it īpaši sociālo partneru, līdzdalība; |
| --- | --- |

—

jāpanāk visu iesaistīto pušu, it īpaši sociālo partneru, līdzdalība;

| — | jāievēro teritoriālā dimensija, jo pārmaiņas visefektīvāk iespējams prognozēt vietējā līmenī; Eiropas Savienības reģionālajai un kohēzijas politikai jāpaātrina minētais process. |
| --- | --- |

—

jāievēro teritoriālā dimensija, jo pārmaiņas visefektīvāk iespējams prognozēt vietējā līmenī; Eiropas Savienības reģionālajai un kohēzijas politikai jāpaātrina minētais process.

| 2.4 | Paziņojumā minēti tie pasākumi, kas jāsāk īstenot vai jāpastiprina, lai Eiropas Savienība mobilizētu savu potenciālu. Turklāt minētos pasākumus paredzēts īstenot gan horizontāli, gan arī atsevišķās nozarēs. Īstenojot minētos pasākumus, jācenšas pēc iespējas mazāk apgrūtināt uzņēmumu darbību, tajā pašā laikā uzlabojot pārstrukturēšanas prognozēšanu un vadību. |
| --- | --- |

2.4

Paziņojumā minēti tie pasākumi, kas jāsāk īstenot vai jāpastiprina, lai Eiropas Savienība mobilizētu savu potenciālu. Turklāt minētos pasākumus paredzēts īstenot gan horizontāli, gan arī atsevišķās nozarēs. Īstenojot minētos pasākumus, jācenšas pēc iespējas mazāk apgrūtināt uzņēmumu darbību, tajā pašā laikā uzlabojot pārstrukturēšanas prognozēšanu un vadību.

| 2.5 | Paziņojuma 1. pielikumā ierosināts īstenot 12 konkrētus pasākumus, no kuriem īpaši jāuzsver:






  — | Eiropas nodarbinātības stratēģijas pārskatīšana; |
| --- | --- | --- |

2.5

Paziņojuma 1. pielikumā ierosināts īstenot 12 konkrētus pasākumus, no kuriem īpaši jāuzsver:

—

Eiropas nodarbinātības stratēģijas pārskatīšana;

| — | finanšu instrumentu reforma un izaugsmes pielāgošanas fonda izveidošana; |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentu reforma un izaugsmes pielāgošanas fonda izveidošana;

| — | “Pārstrukturēšanas” foruma nodibināšana; |
| --- | --- |

—

“Pārstrukturēšanas” foruma nodibināšana;

| — | to nozaru pārraudzības pastiprināšana, kurās drīzumā gaidāma vislielākā pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

—

to nozaru pārraudzības pastiprināšana, kurās drīzumā gaidāma vislielākā pārstrukturēšana.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo un sektorālo pieeju minētajai problēmai. Tādējādi Komisija meklē atbildi uz jautājumu, kas vienlīdz svarīgs gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Dažādos atzinumos Komiteja jau vairākkārt paudusi savu viedokli par minēto tēmu. Pārmaiņas rūpniecībā un tajās iesaistīto pušu spēja tām piemēroties ir būtiskākie faktori, kas ietekmē konkurētspējas saglabāšanu. Taču minēto procesu var uzskatīt par veiksmīgu, ja izdodas pārvarēt rūpniecības pārmaiņu radītās sociālās sekas. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo un sektorālo pieeju minētajai problēmai. Tādējādi Komisija meklē atbildi uz jautājumu, kas vienlīdz svarīgs gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Dažādos atzinumos Komiteja jau vairākkārt paudusi savu viedokli par minēto tēmu. Pārmaiņas rūpniecībā un tajās iesaistīto pušu spēja tām piemēroties ir būtiskākie faktori, kas ietekmē konkurētspējas saglabāšanu. Taču minēto procesu var uzskatīt par veiksmīgu, ja izdodas pārvarēt rūpniecības pārmaiņu radītās sociālās sekas.

| 3.2 | Kad Komisija minētajā paziņojumā runā par pārstrukturēšanu, protams, rodas jautājums, kā minētais jēdziens jāsaprot. Dažādos atzinumos EESK norādījusi, ka “pārmaiņas rūpniecībā” ir nepārtraukts attiecīgā uzņēmuma vai nozares attīstības process, bet “pārstrukturēšana” ir īpaša minēto pārmaiņu forma — parasti tas ir pēkšņs (bieži apstākļu spiests) pielāgošanās process ekonomiskās vides apstākļiem ar mērķi atgūt konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.2

Kad Komisija minētajā paziņojumā runā par pārstrukturēšanu, protams, rodas jautājums, kā minētais jēdziens jāsaprot. Dažādos atzinumos EESK norādījusi, ka “pārmaiņas rūpniecībā” ir nepārtraukts attiecīgā uzņēmuma vai nozares attīstības process, bet “pārstrukturēšana” ir īpaša minēto pārmaiņu forma — parasti tas ir pēkšņs (bieži apstākļu spiests) pielāgošanās process ekonomiskās vides apstākļiem ar mērķi atgūt konkurētspēju.

| 3.2.1 | Kaut gan Komisija iepriekš minētos jēdzienus labākas saprotamības nolūkā nenošķir, Komiteja tomēr ierosina to darīt. Lai pārmaiņas rūpniecībā būtu sekmīgas, vissvarīgākā nozīme, neapšaubāmi, ir to prognozēšanai un apsteidzošai īstenošanai. Savukārt rūpniecības pārstrukturēšana globālajā vidē ir arvien lielāks un diferencētāks izaicinājums. Pieeja abu iepriekš minēto problēmu risināšanai un šajā sakarā īstenojamie pasākumi ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaut gan Komisija iepriekš minētos jēdzienus labākas saprotamības nolūkā nenošķir, Komiteja tomēr ierosina to darīt. Lai pārmaiņas rūpniecībā būtu sekmīgas, vissvarīgākā nozīme, neapšaubāmi, ir to prognozēšanai un apsteidzošai īstenošanai. Savukārt rūpniecības pārstrukturēšana globālajā vidē ir arvien lielāks un diferencētāks izaicinājums. Pieeja abu iepriekš minēto problēmu risināšanai un šajā sakarā īstenojamie pasākumi ir atšķirīgi.

| 3.2.2 | Pārmaiņu veicināšana nevar būt mērķis pats par sevi. Skaidri definētai ilglaicīgai un uz nākotni orientētai rūpniecības politikai var būt pozitīva ietekme uz minētajām pārmaiņām un jaunas iespējas radīšanu. Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja iepazīsies ar Komisijas jauno paziņojumu “Jauna rūpniecības politika ....” (KOM 2005 — .........). |
| --- | --- |

3.2.2

Pārmaiņu veicināšana nevar būt mērķis pats par sevi. Skaidri definētai ilglaicīgai un uz nākotni orientētai rūpniecības politikai var būt pozitīva ietekme uz minētajām pārmaiņām un jaunas iespējas radīšanu. Ņemot vērā iepriekš teikto, Komiteja iepazīsies ar Komisijas jauno paziņojumu “Jauna rūpniecības politika ....” (KOM 2005 — .........).

| 3.3 | Komiteja principā piekrīt minētās parādības analīzei, kas iekļauta Komisijas dokumentā. Komisija min četrus galvenos pārstrukturēšanas cēloņus:






  — | Eiropas vienotā tirgus attīstība un ekonomiku starptautiskā atvērtība; |
| --- | --- | --- |

3.3

Komiteja principā piekrīt minētās parādības analīzei, kas iekļauta Komisijas dokumentā. Komisija min četrus galvenos pārstrukturēšanas cēloņus:

—

Eiropas vienotā tirgus attīstība un ekonomiku starptautiskā atvērtība;

| — | jaunu tehnoloģiju attīstība; |
| --- | --- |

—

jaunu tehnoloģiju attīstība;

| — | regulējošās vides attīstība; |
| --- | --- |

—

regulējošās vides attīstība;

| — | patērētāju pieprasījuma izmaiņas. |
| --- | --- |

—

patērētāju pieprasījuma izmaiņas.

| 3.3.1 | Tātad, analizējot minēto parādību, Komisija aprobežojas ar vispārzināmiem, vispārējiem faktoriem. Taču liela nozīme ir arī tam, kas izraisa nepieciešamību veikt uzņēmuma pārstrukturēšanu — tā var būt plānota ilgtermiņā, lai savlaicīgi reaģētu uz noteiktām pārmaiņām, bet to var izraisīt arī ārēji apstākļi vai uzņēmuma vadības pieļautas kļūdas. Piemērs tam ir savstarpējās sakarības attīstība starp tirgus potenciālu un ražošanas jaudu: ja to atstāj bez ievērības, ražošanas jauda palielinās, kas agrāk vai vēlāk izraisa pārstrukturēšanos. Komiteja uzskata, ka jāveic dziļāka analīze, jo katrā no iepriekš minētajām situācijām problēmu risināšanas paņēmieni ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

3.3.1

Tātad, analizējot minēto parādību, Komisija aprobežojas ar vispārzināmiem, vispārējiem faktoriem. Taču liela nozīme ir arī tam, kas izraisa nepieciešamību veikt uzņēmuma pārstrukturēšanu — tā var būt plānota ilgtermiņā, lai savlaicīgi reaģētu uz noteiktām pārmaiņām, bet to var izraisīt arī ārēji apstākļi vai uzņēmuma vadības pieļautas kļūdas. Piemērs tam ir savstarpējās sakarības attīstība starp tirgus potenciālu un ražošanas jaudu: ja to atstāj bez ievērības, ražošanas jauda palielinās, kas agrāk vai vēlāk izraisa pārstrukturēšanos. Komiteja uzskata, ka jāveic dziļāka analīze, jo katrā no iepriekš minētajām situācijām problēmu risināšanas paņēmieni ir atšķirīgi.

| 3.3.2 | Īpaši darba ņēmēji vienmēr baidās no pārstrukturēšanas negatīvajām sekām. Taču veiksmīga pārstrukturēšanas vadība rada arī jaunus izaicinājumus un iespējas. Ir zināmi daudzi veiksmīgi un ne tik veiksmīgi pārstrukturēšanas gadījumi. Būtībā viss atkarīgs no tā, kā uzņēmums rīkojas minētajā situācijā, no atsevišķo pārmaiņu posmu vadības, no tā, vai dažādās iesaistītās puses sadarbojas un panāk kopēju izpratni, kas ļauj izmantot radušās iespējas. |
| --- | --- |

3.3.2

Īpaši darba ņēmēji vienmēr baidās no pārstrukturēšanas negatīvajām sekām. Taču veiksmīga pārstrukturēšanas vadība rada arī jaunus izaicinājumus un iespējas. Ir zināmi daudzi veiksmīgi un ne tik veiksmīgi pārstrukturēšanas gadījumi. Būtībā viss atkarīgs no tā, kā uzņēmums rīkojas minētajā situācijā, no atsevišķo pārmaiņu posmu vadības, no tā, vai dažādās iesaistītās puses sadarbojas un panāk kopēju izpratni, kas ļauj izmantot radušās iespējas.

| 3.4 | Paziņojumā gandrīz nemaz nav ieteikti konkrēti pasākumi, un pausts nodoms dažus īstenot nākotnē. Komiteja saprot, ka Komisija pašreizējā situācijā nevar rīkoties enerģiskāk. Taču Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojums ir drošs pamats Kopienas politikas minētajā jomā attīstībai, kuras gaitā jāsaskaņo attiecīgo ģenerāldirektorātu un dalībvalstu rīcība. |
| --- | --- |

3.4

Paziņojumā gandrīz nemaz nav ieteikti konkrēti pasākumi, un pausts nodoms dažus īstenot nākotnē. Komiteja saprot, ka Komisija pašreizējā situācijā nevar rīkoties enerģiskāk. Taču Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojums ir drošs pamats Kopienas politikas minētajā jomā attīstībai, kuras gaitā jāsaskaņo attiecīgo ģenerāldirektorātu un dalībvalstu rīcība.

4.   Konkrētas piezīmes

| 4.1 | Komiteja piekrīt viedoklim, ka ar pārstrukturēšanu saistīto problēmu risināšanas pasākumi ir jāiekļauj Izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. Veiksmīgi īstenotas pārmaiņas rūpniecībā var būtiski ietekmēt Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja piekrīt viedoklim, ka ar pārstrukturēšanu saistīto problēmu risināšanas pasākumi ir jāiekļauj Izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. Veiksmīgi īstenotas pārmaiņas rūpniecībā var būtiski ietekmēt Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu.

| 4.1.1 | Taču ES ir jāapsver, kā tā var papildināt rīcību vietējā, reģionālajā un attiecīgo valstu līmenī. Tā var ietekmēt diskusiju procesa paātrināšanu dalībvalstīs un apziņas veidošanos. Tajā pašā laikā tā var prognozēt pārmaiņas un veicināt to īstenošanu ar tās rīcībā esošo instrumentu palīdzību. |
| --- | --- |

4.1.1

Taču ES ir jāapsver, kā tā var papildināt rīcību vietējā, reģionālajā un attiecīgo valstu līmenī. Tā var ietekmēt diskusiju procesa paātrināšanu dalībvalstīs un apziņas veidošanos. Tajā pašā laikā tā var prognozēt pārmaiņas un veicināt to īstenošanu ar tās rīcībā esošo instrumentu palīdzību.

4.2   Kopienas horizontālo pasākumu aktivizēšana.

| 4.2.1 | Atzinīgi vērtējams Komisijas nodoms efektīvākas koordinācijas nolūkos izveidot iekšējo darba grupu, kuras pārziņā būs pārstrukturēšanas jautājumi, kā arī apņemšanās veidot regulāru dialogu ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Visu procesā iesaistīto ģenerāldirektorātu līdzdalība var veicināt dažādo politikas jomu sinerģiju, kas ļaus veiksmīgāk prognozēt un veikt pārmaiņas. Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijas darba grupas svarīgākajai funkcijai ir jābūt koordinēšanai, un Komisijā jāsaglabā skaidri nodalītas kompetences jomas likumdošanā un Kopienas pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.2.1

Atzinīgi vērtējams Komisijas nodoms efektīvākas koordinācijas nolūkos izveidot iekšējo darba grupu, kuras pārziņā būs pārstrukturēšanas jautājumi, kā arī apņemšanās veidot regulāru dialogu ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Visu procesā iesaistīto ģenerāldirektorātu līdzdalība var veicināt dažādo politikas jomu sinerģiju, kas ļaus veiksmīgāk prognozēt un veikt pārmaiņas. Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijas darba grupas svarīgākajai funkcijai ir jābūt koordinēšanai, un Komisijā jāsaglabā skaidri nodalītas kompetences jomas likumdošanā un Kopienas pasākumu īstenošanā.

| 4.2.2 | Komiteja principā atbalsta Komisijas izvirzītās prioritātes Nodarbinātības stratēģijas pārskatīšanā. Tās gaitā īpaša uzmanība jāvelta apmācībai, mūžizglītībai un darba organizācijas kvalitātei, tajā skaitā labai cilvēku resursu vadībai. Turklāt Nodarbinātības stratēģiju nedrīkst aplūkot atrauti no makroekonomiskās vides un rūpniecības politikas. Ekonomikas politikas, kā arī rūpniecības politikas un nodarbinātības stratēģijas saskaņošana veicinātu labāku pārmaiņu vadību.
  Stabila, prognozējama un saskaņota makroekonomiskā vide Eiropā ir viens no svarīgākajiem veiksmīgas pārstrukturēšanas pasākumu vadības priekšnosacījumiem.
  Vietējie apstākļi nākotnē būs noteicošie pārstrukturēšanas procesos un tie jāņem vērā, veidojot vispārējo politiku. |
| --- | --- |

4.2.2

Komiteja principā atbalsta Komisijas izvirzītās prioritātes Nodarbinātības stratēģijas pārskatīšanā. Tās gaitā īpaša uzmanība jāvelta apmācībai, mūžizglītībai un darba organizācijas kvalitātei, tajā skaitā labai cilvēku resursu vadībai. Turklāt Nodarbinātības stratēģiju nedrīkst aplūkot atrauti no makroekonomiskās vides un rūpniecības politikas. Ekonomikas politikas, kā arī rūpniecības politikas un nodarbinātības stratēģijas saskaņošana veicinātu labāku pārmaiņu vadību.

Stabila, prognozējama un saskaņota makroekonomiskā vide Eiropā ir viens no svarīgākajiem veiksmīgas pārstrukturēšanas pasākumu vadības priekšnosacījumiem.

Vietējie apstākļi nākotnē būs noteicošie pārstrukturēšanas procesos un tie jāņem vērā, veidojot vispārējo politiku.

| 4.2.3 | Komiteja piekrīt tam, ka, reformējot finanšu instrumentus, lielāks uzsvars jāliek uz pārstrukturēšanas prognozēšanu un vadību, tajā pašā laikā nemainot pastāvošo fondu vispārējos mērķus. |
| --- | --- |

4.2.3

Komiteja piekrīt tam, ka, reformējot finanšu instrumentus, lielāks uzsvars jāliek uz pārstrukturēšanas prognozēšanu un vadību, tajā pašā laikā nemainot pastāvošo fondu vispārējos mērķus.

| 4.2.4 | Padome sākotnēji visai skeptiski uztvēra Komisijas priekšlikumu izveidot finanšu instrumentu Kopienas intervencei krīzes situācijā. Komiteja uzskata, ka, neraugoties uz to, principā jāturpina apspriest finanšu intervences iespējas, kas atvieglotu pārejas procesu neparedzētu notikumu gadījumā, kuriem var būt būtiskas sociālās sekas un kas var nopietni ietekmēt attiecīgo reģionu vai nozari. Tādēļ Komiteja atbalsta Komisijas centienus šādu instrumentu ieviest. |
| --- | --- |

4.2.4

Padome sākotnēji visai skeptiski uztvēra Komisijas priekšlikumu izveidot finanšu instrumentu Kopienas intervencei krīzes situācijā. Komiteja uzskata, ka, neraugoties uz to, principā jāturpina apspriest finanšu intervences iespējas, kas atvieglotu pārejas procesu neparedzētu notikumu gadījumā, kuriem var būt būtiskas sociālās sekas un kas var nopietni ietekmēt attiecīgo reģionu vai nozari. Tādēļ Komiteja atbalsta Komisijas centienus šādu instrumentu ieviest.

| 4.2.5 | Komiteja pauda savu viedokli par rūpniecības politiku atzinumā 2004. gada decembrī (3). Komiteja uzskata, ka rūpniecības politikā šobrīd lielāks uzsvars jāliek uz sektorālo pieeju, jo tā ļauj atrast katrai nozarei vispiemērotāko risinājumu. Tas attiecas ne tikai uz tām nozarēm, kas šobrīd atrodas krīzes situācijā. Pēc iespējas daudzās Eiropai nozīmīgās nozarēs jāveic analīze, lai gaidāmajām pārmaiņām varētu savlaicīgi sagatavoties un lai varētu tās veikt apsteidzoši. Šajā procesā svarīga nozīme ir sociālajam dialogam.
  Svarīgs uzdevums ir arī uzņēmējdarbību regulējošo tiesību normu modernizācija, bet tas vēl jāprecizē un jākonkretizē. Tas ļaus atvieglot uzņēmumu darbību, nesamazinot sociālos un vides standartus. |
| --- | --- |

4.2.5

Komiteja pauda savu viedokli par rūpniecības politiku atzinumā 2004. gada decembrī (3). Komiteja uzskata, ka rūpniecības politikā šobrīd lielāks uzsvars jāliek uz sektorālo pieeju, jo tā ļauj atrast katrai nozarei vispiemērotāko risinājumu. Tas attiecas ne tikai uz tām nozarēm, kas šobrīd atrodas krīzes situācijā. Pēc iespējas daudzās Eiropai nozīmīgās nozarēs jāveic analīze, lai gaidāmajām pārmaiņām varētu savlaicīgi sagatavoties un lai varētu tās veikt apsteidzoši. Šajā procesā svarīga nozīme ir sociālajam dialogam.

Svarīgs uzdevums ir arī uzņēmējdarbību regulējošo tiesību normu modernizācija, bet tas vēl jāprecizē un jākonkretizē. Tas ļaus atvieglot uzņēmumu darbību, nesamazinot sociālos un vides standartus.

| 4.2.6 | Komiteja uzskata, ka viens no svarīgākajiem pasākumiem, kas palīdzētu uzlabot situāciju, ir iniciatīvas tehnoloģiju jomā, it īpaši saistībā ar tehnoloģiskām platformām. Jauninājumi tehnoloģiju jomā ļautu pārvarēt acīmredzamo sastingumu tādās jomās kā enerģija, piesārņojošo vielu emisijas un otrreizējā pārstrāde. Jauninājumu ieviešana veicinātu arī tehnoloģisko attīstību un paaugstinātu attiecīgo nozaru konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.2.6

Komiteja uzskata, ka viens no svarīgākajiem pasākumiem, kas palīdzētu uzlabot situāciju, ir iniciatīvas tehnoloģiju jomā, it īpaši saistībā ar tehnoloģiskām platformām. Jauninājumi tehnoloģiju jomā ļautu pārvarēt acīmredzamo sastingumu tādās jomās kā enerģija, piesārņojošo vielu emisijas un otrreizējā pārstrāde. Jauninājumu ieviešana veicinātu arī tehnoloģisko attīstību un paaugstinātu attiecīgo nozaru konkurētspēju.

| 4.2.6.1 | Tāpēc jāveido labvēlīga vide jauninājumu radīšanai un ieviešanai. Lai to izdarītu, jāparedz nodokļu atvieglojumi un jānodrošina intelektuālā īpašuma aizsardzība. Veicot pārstrukturēšanu, nedrīkst aizmirst par to, ka jārada un jāievieš organizatoriski un sociāli jauninājumi. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Tāpēc jāveido labvēlīga vide jauninājumu radīšanai un ieviešanai. Lai to izdarītu, jāparedz nodokļu atvieglojumi un jānodrošina intelektuālā īpašuma aizsardzība. Veicot pārstrukturēšanu, nedrīkst aizmirst par to, ka jārada un jāievieš organizatoriski un sociāli jauninājumi.

| 4.2.7 | Konkurences politikas sakarā pamatots ir jautājums, vai pašreizējie instrumenti ir pietiekami. Tie konkurences faktori, uz kuriem konkurences politika neattiecas, piemēram, uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem, kļūst arvien būtiskāki.
  Iecerētā valsts atbalsta pasākumu reforma, kas paredz valsts atbalstu novirzīt tām nozarēm, kas visvairāk veicina izaugsmi un nodarbinātību, vēl ir ļoti nekonkrēta. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka valsts atbalsta jomā lielāka uzmanība jāpievērš tam, kā minētais atbalsts ietekmē pārstrukturēšanu un uzņēmumu aizplūšanu. Noteikumi, kas regulē valsts atbalsta sniegšanu, arī turpmāk nedrīkst būt diskriminējoši, un sociāla kohēzija ir jāveicina arī turpmāk. Šajā sakarā Komiteja norāda uz to, ka īpaša uzmanība jāvelta praksei ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

4.2.7

Konkurences politikas sakarā pamatots ir jautājums, vai pašreizējie instrumenti ir pietiekami. Tie konkurences faktori, uz kuriem konkurences politika neattiecas, piemēram, uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem, kļūst arvien būtiskāki.

Iecerētā valsts atbalsta pasākumu reforma, kas paredz valsts atbalstu novirzīt tām nozarēm, kas visvairāk veicina izaugsmi un nodarbinātību, vēl ir ļoti nekonkrēta. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka valsts atbalsta jomā lielāka uzmanība jāpievērš tam, kā minētais atbalsts ietekmē pārstrukturēšanu un uzņēmumu aizplūšanu. Noteikumi, kas regulē valsts atbalsta sniegšanu, arī turpmāk nedrīkst būt diskriminējoši, un sociāla kohēzija ir jāveicina arī turpmāk. Šajā sakarā Komiteja norāda uz to, ka īpaša uzmanība jāvelta praksei ārpus Eiropas Savienības.

| 4.2.8 | Dažādos atzinumos Komiteja jau paudusi savu viedokli par ārpolitiku. |
| --- | --- |

4.2.8

Dažādos atzinumos Komiteja jau paudusi savu viedokli par ārpolitiku.

| 4.2.9 | Komiteja uzskata, ka Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram Dublinā būs svarīga nozīme pārstrukturēšanas kontrolei nepieciešamo analītisko instrumentu izstrādāšanā. CCMI (Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvai komisijai) jāpadziļina sadarbība ar Pārmaiņu uzraudzības centru. |
| --- | --- |

4.2.9

Komiteja uzskata, ka Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram Dublinā būs svarīga nozīme pārstrukturēšanas kontrolei nepieciešamo analītisko instrumentu izstrādāšanā. CCMI (Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvai komisijai) jāpadziļina sadarbība ar Pārmaiņu uzraudzības centru.

4.3   Partnerattiecību paplašināšana pārmaiņu veicināšanai.

| 4.3.1 | Īpaša uzmanība jāpievērš sociālā dialoga paplašināšanai nozaru līmenī. Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka sociālajiem partneriem, pateicoties viņu zināšanām par attiecīgo nozari, var būt liela nozīme iestāžu brīdināšanā. Taču šis instruments ir jālieto ne tikai krīzes situācijās, kad sociālie partneri uzskata, ka “notikumu gaita ir satraucoša”, bet gan visās situācijās, kad viņi uzskata, ka ir jārīkojas. Tāda rīcība vairāk atbilstu nepieciešamībai prognozēt un veicināt pārstrukturēšanas procesus. |
| --- | --- |

4.3.1

Īpaša uzmanība jāpievērš sociālā dialoga paplašināšanai nozaru līmenī. Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka sociālajiem partneriem, pateicoties viņu zināšanām par attiecīgo nozari, var būt liela nozīme iestāžu brīdināšanā. Taču šis instruments ir jālieto ne tikai krīzes situācijās, kad sociālie partneri uzskata, ka “notikumu gaita ir satraucoša”, bet gan visās situācijās, kad viņi uzskata, ka ir jārīkojas. Tāda rīcība vairāk atbilstu nepieciešamībai prognozēt un veicināt pārstrukturēšanas procesus.

| 4.3.2 | Komiteja ar interesi iepazīsies ar gaidāmo paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību, kas attieksies uz pozitīvām iniciatīvām, kuras uzņēmumi pēc saskaņošanas ar iesaistītajām pusēm īstenos pārstrukturēšanas gadījumā. Ir taču skaidrs, ka vienlaikus ar tiesiskā pamata tālāko attīstību jāpublisko un jāveicina paraugprakse pārmaiņu vadības jomā. Komiteja īpaši uzsver arī to, ka šajos procesos jāņem vērā atsevišķu uzņēmumu pārstrukturēšanā netieši iesaistīto pušu (piemēram, piegādātāju, pakalpojumu sniedzēju utt.) intereses.
  Komiteja, starp citu, jau ir paudusi savu viedokli par uzņēmumu sociālo atbildību kādā no iepriekšējiem atzinumiem. |
| --- | --- |

4.3.2

Komiteja ar interesi iepazīsies ar gaidāmo paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību, kas attieksies uz pozitīvām iniciatīvām, kuras uzņēmumi pēc saskaņošanas ar iesaistītajām pusēm īstenos pārstrukturēšanas gadījumā. Ir taču skaidrs, ka vienlaikus ar tiesiskā pamata tālāko attīstību jāpublisko un jāveicina paraugprakse pārmaiņu vadības jomā. Komiteja īpaši uzsver arī to, ka šajos procesos jāņem vērā atsevišķu uzņēmumu pārstrukturēšanā netieši iesaistīto pušu (piemēram, piegādātāju, pakalpojumu sniedzēju utt.) intereses.

Komiteja, starp citu, jau ir paudusi savu viedokli par uzņēmumu sociālo atbildību kādā no iepriekšējiem atzinumiem.

| 4.3.3 | Komiteja principā atbalsta “Pārstrukturēšanas” foruma nodibināšanu. Par foruma mērķi jāizvirza paraugprakses popularizēšana un to šķēršļu analīze, kas vietējā līmenī traucē tās ieviešanu (dažādu iestāžu kontrole). Novērtēt rezultātus ir vēl pāragri. Taču Komiteja labprāt piedalītos foruma darbā un dalītos ar savu pieredzi, tādējādi radot pievienoto vērtību Eiropas politikai. Tas būs iespējams tikai tad, ja foruma darbība neradīs jaunu birokrātiju un tā uzmanības centrā būs tie jautājumi, kas līdz šim nav pietiekami apspriesti. Iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jādod iespēja piedalīties foruma darbā. |
| --- | --- |

4.3.3

Komiteja principā atbalsta “Pārstrukturēšanas” foruma nodibināšanu. Par foruma mērķi jāizvirza paraugprakses popularizēšana un to šķēršļu analīze, kas vietējā līmenī traucē tās ieviešanu (dažādu iestāžu kontrole). Novērtēt rezultātus ir vēl pāragri. Taču Komiteja labprāt piedalītos foruma darbā un dalītos ar savu pieredzi, tādējādi radot pievienoto vērtību Eiropas politikai. Tas būs iespējams tikai tad, ja foruma darbība neradīs jaunu birokrātiju un tā uzmanības centrā būs tie jautājumi, kas līdz šim nav pietiekami apspriesti. Iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jādod iespēja piedalīties foruma darbā.

4.4   Tiesisko un koplīguma pamatnoteikumu pielāgošana

| 4.4.1 | Vienlaikus ar Lisabonas rīcības programmā paredzēto vispārīgo tiesību aktu modernizēšanu un vienkāršošanu, ko Komitejai vienmēr ir atbalstījusi, Komisija ir paziņojusi par Zaļās grāmatas par darba tiesību attīstību izstrādāšanu. It īpaši uzņēmumu pārstrukturēšanas kontekstā darba tiesības jāattīsta ar mērķi panākt elastības un drošības līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.4.1

Vienlaikus ar Lisabonas rīcības programmā paredzēto vispārīgo tiesību aktu modernizēšanu un vienkāršošanu, ko Komitejai vienmēr ir atbalstījusi, Komisija ir paziņojusi par Zaļās grāmatas par darba tiesību attīstību izstrādāšanu. It īpaši uzņēmumu pārstrukturēšanas kontekstā darba tiesības jāattīsta ar mērķi panākt elastības un drošības līdzsvaru.

| 4.4.2 | Vienīgais priekšlikums mobilitātes veicināšanai Eiropā paredz izstrādāt direktīvu par tiesību uz papildpensiju savstarpēju atzīšanu, bet tas ir nepietiekami. Darba ņēmēju mobilitāte saistībā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu ir daudz plašāks un kompleksāks jautājums. Pārrobežu mobilitāte ir tikai tās viens neliels aspekts. Darba ņēmējiem jāvar pielāgoties jaunajiem nosacījumiem, kas izveidojušies pārstrukturēšanas rezultātā. Īpašos gadījumos tas nozīmē, ka jāapgūst jauna profesija vai jāmeklē jauna darba vieta. Tāpēc jānoskaidro, kādi pasākumi veicami Kopienas līmenī, kā arī attiecīgo valstu un reģionālajā līmenī, lai atvieglotu darba ņēmēju pielāgošanos jaunajiem apstākļiem. Jāapsver mobilitāti veicinošu atvieglojumu komplekss, piemēram, kvalifikāciju atzīšanas jomā, darba tirgū, kā arī sociālo un nodokļu tiesību jomā, tajā skaitā jānovērš administratīvie šķēršļi, lai nodrošinātu brīvu darbaspēka pārvietošanos. |
| --- | --- |

4.4.2

Vienīgais priekšlikums mobilitātes veicināšanai Eiropā paredz izstrādāt direktīvu par tiesību uz papildpensiju savstarpēju atzīšanu, bet tas ir nepietiekami. Darba ņēmēju mobilitāte saistībā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu ir daudz plašāks un kompleksāks jautājums. Pārrobežu mobilitāte ir tikai tās viens neliels aspekts. Darba ņēmējiem jāvar pielāgoties jaunajiem nosacījumiem, kas izveidojušies pārstrukturēšanas rezultātā. Īpašos gadījumos tas nozīmē, ka jāapgūst jauna profesija vai jāmeklē jauna darba vieta. Tāpēc jānoskaidro, kādi pasākumi veicami Kopienas līmenī, kā arī attiecīgo valstu un reģionālajā līmenī, lai atvieglotu darba ņēmēju pielāgošanos jaunajiem apstākļiem. Jāapsver mobilitāti veicinošu atvieglojumu komplekss, piemēram, kvalifikāciju atzīšanas jomā, darba tirgū, kā arī sociālo un nodokļu tiesību jomā, tajā skaitā jānovērš administratīvie šķēršļi, lai nodrošinātu brīvu darbaspēka pārvietošanos.

4.5   Otrais posms apspriešanās procesā ar sociāliem partneriem par uzņēmumu pārstrukturēšanu un Eiropas uzņēmumu padomēm

| 4.5.1 | Minētajā paziņojumā, kas paredzēts plašai sabiedrībai, Komisija pirmo reizi ierosinājusi apspriesties ar sociālajiem partneriem par divām atšķirīgām tēmām. Šis ierosinājums netiek vērtēts viennozīmīgi un tāpēc jāpārbauda, vai izvēlēta pareizā metode, lai apspriestos ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

4.5.1

Minētajā paziņojumā, kas paredzēts plašai sabiedrībai, Komisija pirmo reizi ierosinājusi apspriesties ar sociālajiem partneriem par divām atšķirīgām tēmām. Šis ierosinājums netiek vērtēts viennozīmīgi un tāpēc jāpārbauda, vai izvēlēta pareizā metode, lai apspriestos ar sociālajiem partneriem.

| 4.5.2 | Neraugoties uz iepriekš minētajām formalitātēm, Komiteja vēlētos, lai sociālie partneri turpinātu un konkretizētu savu darbību pārstrukturēšanas jomā. |
| --- | --- |

4.5.2

Neraugoties uz iepriekš minētajām formalitātēm, Komiteja vēlētos, lai sociālie partneri turpinātu un konkretizētu savu darbību pārstrukturēšanas jomā.

| 4.5.3 | Eiropas uzņēmumu padomēm ir liela ietekme uz uzņēmumu pārstrukturēšanu. Tāpēc, apspriežoties par direktīvas par Eiropas uzņēmumu padomēm pārstrādāšanu, jāņem vērā uzņēmumu pārstrukturēšanas aspekts, bet tam jānotiek plašākā kontekstā. Direktīvā par Eiropas uzņēmumu padomēm nostiprinātās darba ņēmēju tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītiem jāievēro ne tikai uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumos. |
| --- | --- |

4.5.3

Eiropas uzņēmumu padomēm ir liela ietekme uz uzņēmumu pārstrukturēšanu. Tāpēc, apspriežoties par direktīvas par Eiropas uzņēmumu padomēm pārstrādāšanu, jāņem vērā uzņēmumu pārstrukturēšanas aspekts, bet tam jānotiek plašākā kontekstā. Direktīvā par Eiropas uzņēmumu padomēm nostiprinātās darba ņēmēju tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītiem jāievēro ne tikai uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumos.

4.6   Komisijas secinājumi

| 4.6.1 | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka pārstrukturēšana nedrīkst būt sinonīms sociālajam regresam un ekonomikas vājināšanai. Uzņēmumu pārstrukturēšana var būtiski ietekmēt ekonomisko un sociālo attīstību. Taču jāpiekrīt Komisijas viedoklim, ka apstākļiem, kādos notiek pārstrukturēšana, ir izšķiroša nozīme. |
| --- | --- |

4.6.1

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka pārstrukturēšana nedrīkst būt sinonīms sociālajam regresam un ekonomikas vājināšanai. Uzņēmumu pārstrukturēšana var būtiski ietekmēt ekonomisko un sociālo attīstību. Taču jāpiekrīt Komisijas viedoklim, ka apstākļiem, kādos notiek pārstrukturēšana, ir izšķiroša nozīme.

| 4.6.2 | No pārstrukturēšanas negatīvajām sekām, kas ietekmē darba ņēmējus, pilnībā neizdosies izvairīties. Tāpēc vienam no Kopienas līmenī īstenoto pasākumu mērķiem — līdztekus Komisijas izvirzītajiem mērķiem — jābūt nepieciešamās darba ņēmēju aizsardzības nodrošināšanai pārejas periodos. |
| --- | --- |

4.6.2

No pārstrukturēšanas negatīvajām sekām, kas ietekmē darba ņēmējus, pilnībā neizdosies izvairīties. Tāpēc vienam no Kopienas līmenī īstenoto pasākumu mērķiem — līdztekus Komisijas izvirzītajiem mērķiem — jābūt nepieciešamās darba ņēmēju aizsardzības nodrošināšanai pārejas periodos.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  “ES 2005. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju – sākotnējie apsvērumi un turpmākā orientācija” (KOM(2005) 37 galīgā red.), kas arī pieņemts 2005. gada 9. februārī.

1

(2)  KOM(2005) 120 galīgā red.

2

(3)  OV C 157, 28.6.2005.— Strukturālu pārmaiņu veicināšana: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai (KOM(2004) 274 galīgā red.).

3

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam”. Vispārīgā programma “Drošība un brīvību garantēšana”

KOM(2005) 124 galīgā red. — 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 25. jūlijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darbu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 14. novembrī. Ziņotājs — Cabra de Luna kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 126 balsīm par un 10 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Komisija ir iesniegusi Padomei un Eiropas Parlamentam savu priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido ietvarprogrammu “Drošība un brīvību garantēšana”, kas apvieno divus instrumentus: īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” un otru programmu “Noziegumu novēršana un apkarošana”, abas laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. Ietvarprogramma atbilst Komisijas nodomam atbalstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību, ņemot vērā 2007. — 2013. gada finanšu izredzes un izvēršot šo darbu, lai aptvertu arī pilsonību, tādējādi tradicionālo tieslietu un iekšlietu (TI) koncepciju ievietojot plašākā kontekstā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas jauno pieeju Cilvēku drošībai, ietverot “plašāku, aptverošāku drošības koncepciju” (1). Šis jauninājums ir ārkārtīgi interesants, un tas ir nozīmīgs solis virzībā uz tādas drošības koncepcijas izveidi, kas ir kopīga visām ieinteresētajām pusēm. Šīs pamatprogrammas pievienoto vērtību nodrošina tās Eiropas dimensija, kas dod iespēju veidoties sinerģijai starp Eiropas un nacionālajām darbības jomām. |
| --- | --- |

1.1

Komisija ir iesniegusi Padomei un Eiropas Parlamentam savu priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido ietvarprogrammu “Drošība un brīvību garantēšana”, kas apvieno divus instrumentus: īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” un otru programmu “Noziegumu novēršana un apkarošana”, abas laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. Ietvarprogramma atbilst Komisijas nodomam atbalstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību, ņemot vērā 2007. — 2013. gada finanšu izredzes un izvēršot šo darbu, lai aptvertu arī pilsonību, tādējādi tradicionālo tieslietu un iekšlietu (TI) koncepciju ievietojot plašākā kontekstā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas jauno pieeju Cilvēku drošībai, ietverot “plašāku, aptverošāku drošības koncepciju” (1). Šis jauninājums ir ārkārtīgi interesants, un tas ir nozīmīgs solis virzībā uz tādas drošības koncepcijas izveidi, kas ir kopīga visām ieinteresētajām pusēm. Šīs pamatprogrammas pievienoto vērtību nodrošina tās Eiropas dimensija, kas dod iespēju veidoties sinerģijai starp Eiropas un nacionālajām darbības jomām.

| 1.2 | Komisija neatlaidīgi pieprasa, ka Eiropā pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums jāattīsta vienlaikus un uz vienlīdzīgiem pamatiem, demokrātijas principiem un cieņai pret cilvēktiesībām, pamatbrīvībām un likuma spēku atrodoties līdzsvarā. Eiropas Savienība pakāpeniski izvērš savas aktivitātes šajā jomā: sākot ar Vīnes Darbības plānu (2) un ievērojot Tamperes Eiropas Padomes darbību 1999. gadā, Eiropas Savienība ir reaģējusi ar likumdošanas un finansiālā atbalsta programmām. Turklāt šī darbības programma ir izskaidrota Eiropas Savienības līgumā un Hāgas programmā, ko Eiropas Padome pieņēma 2004. gada novembrī. Arī Eiropas Drošības un aizsardzības politika un Eiropas Savienības Darbības plāns terorisma apkarošanā izceļ Eiropas Savienības pieeju cīņai pret terorismu. |
| --- | --- |

1.2

Komisija neatlaidīgi pieprasa, ka Eiropā pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums jāattīsta vienlaikus un uz vienlīdzīgiem pamatiem, demokrātijas principiem un cieņai pret cilvēktiesībām, pamatbrīvībām un likuma spēku atrodoties līdzsvarā. Eiropas Savienība pakāpeniski izvērš savas aktivitātes šajā jomā: sākot ar Vīnes Darbības plānu (2) un ievērojot Tamperes Eiropas Padomes darbību 1999. gadā, Eiropas Savienība ir reaģējusi ar likumdošanas un finansiālā atbalsta programmām. Turklāt šī darbības programma ir izskaidrota Eiropas Savienības līgumā un Hāgas programmā, ko Eiropas Padome pieņēma 2004. gada novembrī. Arī Eiropas Drošības un aizsardzības politika un Eiropas Savienības Darbības plāns terorisma apkarošanā izceļ Eiropas Savienības pieeju cīņai pret terorismu.

| 1.3 | Tomēr Eiropas Parlamentam un Tiesai vēl vairāk jāiesaistās visās šajās jomās, lai aizsargātu brīvības saistībā ar tām politikām, ko ierosinājusi un pieņēmusi ES. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr Eiropas Parlamentam un Tiesai vēl vairāk jāiesaistās visās šajās jomās, lai aizsargātu brīvības saistībā ar tām politikām, ko ierosinājusi un pieņēmusi ES.

| 1.4 | Tomēr Eiropas Savienības uzmanības degpunktā saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi līdz šim bijusi likumdošanas darbība un visai nepietiekams finansējums. Tādēļ Eiropas Savienības tagadējie pūliņi jākoncentrē uz darbības aspektiem, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret terorismu, īpaši viltīgu noziedzības formu, kas prasa steidzamu atbildes rīcību (3). |
| --- | --- |

1.4

Tomēr Eiropas Savienības uzmanības degpunktā saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi līdz šim bijusi likumdošanas darbība un visai nepietiekams finansējums. Tādēļ Eiropas Savienības tagadējie pūliņi jākoncentrē uz darbības aspektiem, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret terorismu, īpaši viltīgu noziedzības formu, kas prasa steidzamu atbildes rīcību (3).

| 1.5 | Noziedzības forma terorisms veido vienu no lielākajiem draudiem, ar kādu šobrīd saskaras pilsoņi. Ietvarprogrammas priekšnosacījums ir tas, ka noziedzīga darbība apdraud indivīda brīvības un tiesības, demokrātiskās sabiedrības un likuma spēku; tādēļ brīvība ir iespējama tikai drošības un tiesisko garantiju sistēmā. Valsts institūciju un pilsoniskās sabiedrības rīcībā jābūt resursiem, lai tiktu galā ar pieaugošo teroristu un noziedznieku izsmalcinātību, kuri darbojas organizēti un starptautiskā mērogā; šādā veidā būs iespējams līdzfinansēt divpusējus un valstu projektus, kuru mērķis ir jauninājumu atbalstīšana un iegūtās pieredzes piemērošana starptautiskā vai Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.5

Noziedzības forma terorisms veido vienu no lielākajiem draudiem, ar kādu šobrīd saskaras pilsoņi. Ietvarprogrammas priekšnosacījums ir tas, ka noziedzīga darbība apdraud indivīda brīvības un tiesības, demokrātiskās sabiedrības un likuma spēku; tādēļ brīvība ir iespējama tikai drošības un tiesisko garantiju sistēmā. Valsts institūciju un pilsoniskās sabiedrības rīcībā jābūt resursiem, lai tiktu galā ar pieaugošo teroristu un noziedznieku izsmalcinātību, kuri darbojas organizēti un starptautiskā mērogā; šādā veidā būs iespējams līdzfinansēt divpusējus un valstu projektus, kuru mērķis ir jauninājumu atbalstīšana un iegūtās pieredzes piemērošana starptautiskā vai Eiropas līmenī.

| 1.6 | Organizētā noziedzība ievērojami apdraud ES. Saskaņā ar Europol ziņām aptuveni pusi visu organizēto noziedznieku grupējumu veido dalībvalstu pilsoņi; daudziem no šiem grupējumiem ir saiknes ar ES nepiederošām valstīm saistībā ar dažādām noziegumu formām, tādām kā narkotiku tirdzniecība, nelegāla imigrācija un cilvēku tirdzniecība, finanšu noziegumi, kontrabanda un dažādu veidu noziegumi pret īpašumu. |
| --- | --- |

1.6

Organizētā noziedzība ievērojami apdraud ES. Saskaņā ar Europol ziņām aptuveni pusi visu organizēto noziedznieku grupējumu veido dalībvalstu pilsoņi; daudziem no šiem grupējumiem ir saiknes ar ES nepiederošām valstīm saistībā ar dažādām noziegumu formām, tādām kā narkotiku tirdzniecība, nelegāla imigrācija un cilvēku tirdzniecība, finanšu noziegumi, kontrabanda un dažādu veidu noziegumi pret īpašumu.

| 1.7 | Cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību nedrīkst apdraudēt indivīda brīvības un likuma spēku; gluži pretēji, tai visiem spēkiem jācenšas šīs brīvības un likuma spēku saglabāt. Terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas politikas nedrīkst vājināt vai apšaubīt demokrātisko konstitūciju, indivīda brīvību un nevainības prezumpcijas jēdziena attīstību. |
| --- | --- |

1.7

Cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību nedrīkst apdraudēt indivīda brīvības un likuma spēku; gluži pretēji, tai visiem spēkiem jācenšas šīs brīvības un likuma spēku saglabāt. Terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas politikas nedrīkst vājināt vai apšaubīt demokrātisko konstitūciju, indivīda brīvību un nevainības prezumpcijas jēdziena attīstību.

| 1.8 | Fakts, ka starptautiskā sadarbība šo grupējumu starpā palielinās, ir iemesls bažām ne tikai tādēļ, ka tā noziedzniekiem sniedz vairāk iespēju, bet arī tādēļ, ka apgrūtina policijas vai tiesu darbību. Nav iespējams cīnīties pret starptautisku noziegumu, ja policijas spēki nevar rīkoties aiz savu valstu robežām. Organizētās noziedzības grupējumi izmanto šo vājo punktu, dzīvojot vienā dalībvalstī un darbojoties citā valstī. Brīva preču, cilvēku, kapitāla un pakalpojumu pārvietošanās daudzējādā ziņā ir pozitīva, taču organizētās noziedzības grupējumi zina, kā izmantot šīs brīvības, un tiesiskās sfēras elastīgums pienācīgi neatbilst šādu darbību ierobežošanai. |
| --- | --- |

1.8

Fakts, ka starptautiskā sadarbība šo grupējumu starpā palielinās, ir iemesls bažām ne tikai tādēļ, ka tā noziedzniekiem sniedz vairāk iespēju, bet arī tādēļ, ka apgrūtina policijas vai tiesu darbību. Nav iespējams cīnīties pret starptautisku noziegumu, ja policijas spēki nevar rīkoties aiz savu valstu robežām. Organizētās noziedzības grupējumi izmanto šo vājo punktu, dzīvojot vienā dalībvalstī un darbojoties citā valstī. Brīva preču, cilvēku, kapitāla un pakalpojumu pārvietošanās daudzējādā ziņā ir pozitīva, taču organizētās noziedzības grupējumi zina, kā izmantot šīs brīvības, un tiesiskās sfēras elastīgums pienācīgi neatbilst šādu darbību ierobežošanai.

| 1.9 | Saskaņā ar Europol ziņām šobrīd ir aptuveni 3 000 organizētās noziedzības grupējumu, kuros iesaistīti kādi 30 000 identificētu locekļu, kas aktīvi darbojas Eiropas Savienībā. Tomēr šie skaitļi, kas balstīti uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, ir tikai ilustratīvi; īstenībā skaitļi ir daudz lielāki. Šo grupējumu lielums, struktūra, organizācija un citi raksturlielumi atšķiras kā dalībvalstu ietvaros, tā arī pašu grupējumu starpā. Organizētās noziedzības grupējumi ES ir iesaistīti visu veidu noziedzīgajā darbībā, jo īpaši narkotiku tirdzniecībā, nelegālajā imigrācijā, cilvēku tirdzniecībā, kontrabandā, mākslas darbu zādzībās no muzejiem un baznīcām, krāpšanā un finanšu noziegumos. |
| --- | --- |

1.9

Saskaņā ar Europol ziņām šobrīd ir aptuveni 3 000 organizētās noziedzības grupējumu, kuros iesaistīti kādi 30 000 identificētu locekļu, kas aktīvi darbojas Eiropas Savienībā. Tomēr šie skaitļi, kas balstīti uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, ir tikai ilustratīvi; īstenībā skaitļi ir daudz lielāki. Šo grupējumu lielums, struktūra, organizācija un citi raksturlielumi atšķiras kā dalībvalstu ietvaros, tā arī pašu grupējumu starpā. Organizētās noziedzības grupējumi ES ir iesaistīti visu veidu noziedzīgajā darbībā, jo īpaši narkotiku tirdzniecībā, nelegālajā imigrācijā, cilvēku tirdzniecībā, kontrabandā, mākslas darbu zādzībās no muzejiem un baznīcām, krāpšanā un finanšu noziegumos.

| 1.10 | EESK ir jau paziņojusi savu viedokli šajā jautājumā, savā atzinumā (4) par Komisijas darba dokumentu — saistība starp iekšējās drošības sargāšanu un starptautiskās aizsardzības pienākumu un instrumentu ievērošanu
   (5). Atzinuma secinājumu starpā bija šādi:






  a. | Komiteja pilnībā atbalsta saskaņotu darbību pret terorismu Kopienas līmenī un Komisijas ieteikto atklātās koordinācijas metodi. Tomēr Komiteja aicina ievērot lielu piesardzību un ļoti rūpīgi pārdomāt preventīvos un represīvos pasākumus, neraugoties uz pamatoto emociju dziļumu, kādu radījuši neaprakstāmie uzbrukumi, kas izdarīti Amerikas Savienotajās Valstīs 11. septembrī, un citi teroristu noziegumi citās ES un trešajās valstīs. |
| --- | --- | --- |

1.10

EESK ir jau paziņojusi savu viedokli šajā jautājumā, savā atzinumā (4) par Komisijas darba dokumentu — saistība starp iekšējās drošības sargāšanu un starptautiskās aizsardzības pienākumu un instrumentu ievērošanu
   (5). Atzinuma secinājumu starpā bija šādi:

a.

Komiteja pilnībā atbalsta saskaņotu darbību pret terorismu Kopienas līmenī un Komisijas ieteikto atklātās koordinācijas metodi. Tomēr Komiteja aicina ievērot lielu piesardzību un ļoti rūpīgi pārdomāt preventīvos un represīvos pasākumus, neraugoties uz pamatoto emociju dziļumu, kādu radījuši neaprakstāmie uzbrukumi, kas izdarīti Amerikas Savienotajās Valstīs 11. septembrī, un citi teroristu noziegumi citās ES un trešajās valstīs.

| b. | Vēl reizi apliecinot, ka cilvēktiesību aizsardzībai un starptautiskiem aizsardzības instrumentiem ir piešķirama prioritāte salīdzinājumā ar jebkuru citu apsvērumu, Komiteja apzinās, ka kopējo iekšējās drošības un terorisma apkarošanas politiku nepieciešams pilnveidot. Neapšaubot politisko un humāno ētiku, jānotiek efektīvai cilvēku un īpašuma aizsardzībai, un šajā sakarā jāatrod līdzsvars starp atšķirīgajām prasībām, kas saistītas ar dažādu tiesību un brīvību aizstāvību. |
| --- | --- |

b.

Vēl reizi apliecinot, ka cilvēktiesību aizsardzībai un starptautiskiem aizsardzības instrumentiem ir piešķirama prioritāte salīdzinājumā ar jebkuru citu apsvērumu, Komiteja apzinās, ka kopējo iekšējās drošības un terorisma apkarošanas politiku nepieciešams pilnveidot. Neapšaubot politisko un humāno ētiku, jānotiek efektīvai cilvēku un īpašuma aizsardzībai, un šajā sakarā jāatrod līdzsvars starp atšķirīgajām prasībām, kas saistītas ar dažādu tiesību un brīvību aizstāvību.

2.   Komisijas dokumenta būtība

Uzlabot to drošības risku pārvarēšanu, kas ietekmē Eiropas Savienības pilsoņus, nodrošinot viņu tiesības un brīvības,

| 1) | sekmējot un attīstot koordināciju, sadarbību un savstarpējo sapratni policijas spēku, valsts iestāžu un citu attiecīgo institūciju starpā, |
| --- | --- |

1)

sekmējot un attīstot koordināciju, sadarbību un savstarpējo sapratni policijas spēku, valsts iestāžu un citu attiecīgo institūciju starpā,

| 2) | stimulējot, sekmējot un attīstot horizontālās metodes un instrumentus, lai radītu terorisma un noziedzības apkarošanas stratēģijas, tādas kā valsts-privātās partnersabiedrības, rīcības un labākās prakses kodeksus, salīdzināmo statistiku un noziegumu atklāšanas metodes, un |
| --- | --- |

2)

stimulējot, sekmējot un attīstot horizontālās metodes un instrumentus, lai radītu terorisma un noziedzības apkarošanas stratēģijas, tādas kā valsts-privātās partnersabiedrības, rīcības un labākās prakses kodeksus, salīdzināmo statistiku un noziegumu atklāšanas metodes, un

| 3) | koplietojot informāciju, zināšanas un standartus, lai aizsargātu būtiski svarīgas infrastruktūras un pārvarētu terorisma un noziedzības sekas saistībā ar pilsoņu aizsardzību, kā arī ar terorisma upuru un liecinieku aizsardzību. |
| --- | --- |

3)

koplietojot informāciju, zināšanas un standartus, lai aizsargātu būtiski svarīgas infrastruktūras un pārvarētu terorisma un noziedzības sekas saistībā ar pilsoņu aizsardzību, kā arī ar terorisma upuru un liecinieku aizsardzību.

2.1   Ierosinātās darbības veidi

| — | Komisijas ierosināti un vadīti Eiropas projekti, saskaņošanas mehānismi un tīkli, inter alia, analītiskā darbība, tāda kā pētījumi un darbs risinājumu noteikšanā, kopā ar īpašām politikām, apmācību un savstarpēju personāla apmaiņu; |
| --- | --- |

—

Komisijas ierosināti un vadīti Eiropas projekti, saskaņošanas mehānismi un tīkli, inter alia, analītiskā darbība, tāda kā pētījumi un darbs risinājumu noteikšanā, kopā ar īpašām politikām, apmācību un savstarpēju personāla apmaiņu;

| — | vismaz divu dalībvalstu (vai vienas dalībvalsts un vienas kandidātvalsts) ierosināti un vadīti starptautiski projekti; |
| --- | --- |

—

vismaz divu dalībvalstu (vai vienas dalībvalsts un vienas kandidātvalsts) ierosināti un vadīti starptautiski projekti;

| — | valstu projekti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

valstu projekti dalībvalstīs;

| — | to NVO subsidēšana, kas veic Eiropas nozīmes uzdevumus. |
| --- | --- |

—

to NVO subsidēšana, kas veic Eiropas nozīmes uzdevumus.

2.2   Īpašu atbalstu saņems

| — | operatīva sadarbība un saskaņošanas darbs (tīkla darba stiprināšana — saites un attiecības, uzticēšanās un savstarpēja sapratne, informācijas apmaiņa un izplatīšana, pieredze un labākā prakse); |
| --- | --- |

—

operatīva sadarbība un saskaņošanas darbs (tīkla darba stiprināšana — saites un attiecības, uzticēšanās un savstarpēja sapratne, informācijas apmaiņa un izplatīšana, pieredze un labākā prakse);

| — | analītiskais, plānveida pārbaužu un izvērtēšanas darbs; |
| --- | --- |

—

analītiskais, plānveida pārbaužu un izvērtēšanas darbs;

| — | tehnoloģijas un metodoloģijas izstrāde un tālāknodošana; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas un metodoloģijas izstrāde un tālāknodošana;

| — | personāla un ekspertu apmācība un apmaiņa; |
| --- | --- |

—

personāla un ekspertu apmācība un apmaiņa;

| — | informatīvais un izplatīšanas darbs. |
| --- | --- |

—

informatīvais un izplatīšanas darbs.

2.3   Funkciju decentralizācijas un proporcionalitātes principu ievērošana.

Attiecībā uz funkciju decentralizācijas principu ietvarprogramma neskar tās jomas, ko aptver katras dalībvalsts valsts varas institūciju vadītās programmas; ietvarprogrammas uzmanība drīzāk ir vērsta uz tiem jautājumiem, kuros iespējams pievienot vērtību Eiropas līmenī. Šajā ziņā tā papildina valstu programmas un maksimāli spēcina divpusējas un daudzpusējas darbības sinerģiju.

Attiecībā uz proporcionalitātes principu darbība tiek definēta pēc iespējas vispārīgāk, un tās administratīvā un finansiālā īstenošanas kārtībai jābūt pēc iespējas vienkāršākai.

2.4   Vienkāršošana un racionalizācija

Ierosināto instrumentu tiesiskā forma un vadība ir vienkāršota, finansēšana — racionalizēta, prioritāšu piešķīrums ir elastīgāks un caurskatāmība ir pastiprināta. Iespējamie šo priekšrocību izmantotāji varēs tās piemērot, izmantojot standarta sistēmu.

2.5   Budžeta iedalījums

Ierosinātais pamatprogrammas budžets ir 735 miljoni EUR, no kuriem 137,4 miljoni EUR paredzēti instrumentam “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” un 597,6 miljoni EUR — “Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību”.

2.6   Starpniecības veidi un īstenošanas metodes

| — | subsīdijas pēc aicinājuma uz konkursu; |
| --- | --- |

—

subsīdijas pēc aicinājuma uz konkursu;

| — | valsts dienestu līgumi. |
| --- | --- |

—

valsts dienestu līgumi.

3.   Vispārēji piebildumi — noziedzības un terorisma radītie ES pilsoņu labklājības apdraudējuma apmēri

| 3.1 | Saskaņā ar Europol ziņām organizētās noziedzības grupējumi izmanto ārpus Eiropas Savienības esošo valstu politisko un ekonomisko nestabilitāti, lai atvieglotu savas prettiesiskās darbības jo īpaši izcelsmes un tranzīta valstīs. Korupcijas un labākas nākotnes solījumu rezultātā cilvēkus var vai nu aktīvi, vai arī pasīvi iesaistīt noziegumā. Šīs noziedzības pieaugums kalpos dažu strukturālu trūkumu izveidē, kas, pirmkārt, nodrošinās iespēju noziedzīgai darbībai un, piemēram, kavēs demokrātisku vai ekonomisku reformu ieviešanu. |
| --- | --- |

3.1

Saskaņā ar Europol ziņām organizētās noziedzības grupējumi izmanto ārpus Eiropas Savienības esošo valstu politisko un ekonomisko nestabilitāti, lai atvieglotu savas prettiesiskās darbības jo īpaši izcelsmes un tranzīta valstīs. Korupcijas un labākas nākotnes solījumu rezultātā cilvēkus var vai nu aktīvi, vai arī pasīvi iesaistīt noziegumā. Šīs noziedzības pieaugums kalpos dažu strukturālu trūkumu izveidē, kas, pirmkārt, nodrošinās iespēju noziedzīgai darbībai un, piemēram, kavēs demokrātisku vai ekonomisku reformu ieviešanu.

| 3.2 | Terorisms ir tiešs uzbrukums cilvēka cieņai un starptautisko tiesību aktu pašiem pamatprincipiem; tie ir draudi visām valstīm un cilvēkiem; tas var parādīties jebkurā brīdī un jebkur, un tas tieši uzbrūk ES veidojošo sabiedrību un citu starptautisko organizāciju pamatvērtībām (6): likuma spēkam, personiskajai drošībai, cieņai un iecietībai. Teroristu noziegumi ir noziegumi pret cilvēcību, demokrātiju un cilvēktiesībām; tie rada naidu un bailes un vieš reliģisko, ideoloģisko un etnisko grupu šķelšanos. |
| --- | --- |

3.2

Terorisms ir tiešs uzbrukums cilvēka cieņai un starptautisko tiesību aktu pašiem pamatprincipiem; tie ir draudi visām valstīm un cilvēkiem; tas var parādīties jebkurā brīdī un jebkur, un tas tieši uzbrūk ES veidojošo sabiedrību un citu starptautisko organizāciju pamatvērtībām (6): likuma spēkam, personiskajai drošībai, cieņai un iecietībai. Teroristu noziegumi ir noziegumi pret cilvēcību, demokrātiju un cilvēktiesībām; tie rada naidu un bailes un vieš reliģisko, ideoloģisko un etnisko grupu šķelšanos.

| 3.3 | Šī parādība ietekmējusi cilvēkus visā pasaulē jau gadu desmitiem. Visos kontinentos ir pilsētas, kurās notikuši dažāda mēroga uzbrukumi bet tiem ir bijis viens un tas pats mērķis: nogalināt vai pēc iespējas vairāk kaitēt cilvēkiem, iznīcināt īpašumu un infrastruktūru, sagraut uzņēmējdarbību un ekonomiku, iebiedēt iedzīvotājus vai cilvēku grupas un izdarīt spiedienu uz valdībām un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

3.3

Šī parādība ietekmējusi cilvēkus visā pasaulē jau gadu desmitiem. Visos kontinentos ir pilsētas, kurās notikuši dažāda mēroga uzbrukumi bet tiem ir bijis viens un tas pats mērķis: nogalināt vai pēc iespējas vairāk kaitēt cilvēkiem, iznīcināt īpašumu un infrastruktūru, sagraut uzņēmējdarbību un ekonomiku, iebiedēt iedzīvotājus vai cilvēku grupas un izdarīt spiedienu uz valdībām un starptautiskajām organizācijām.

| 3.4 | Ņujorkas Pasaules Tirdzniecības centra sagraušana 2001. gada 11. septembrī bija jauna veida vispasaules terorisma kulminācija, kas sākās ar iepriekšēju mēģinājumu 1993. gadā sagraut Dvīņu torņus. Terorisms, kādam mēs stājamies pretī šobrīd, ir nepieredzēts savā mērogā, savā spējā izraisīt smagu konfliktu (7) un savā apņēmībā nogalināt civilos iedzīvotājus bez izšķirības un masveidā. Civilā aviācija, dzīvībai svarīga infrastruktūra un datoru sistēmas, kuras pārvalda lielāko daļu procesu, kas mūsu dzīvei piešķir normalitāti un laikmetīgumu, ir viegli mērķi teroristu grupējumiem, kurus vada absolūta apņēmība nodarīt iespējami lielāku kaitējumu mūsu sabiedrībai, uzbrūkot tās visievainojamākajam komponentam: parastajiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.4

Ņujorkas Pasaules Tirdzniecības centra sagraušana 2001. gada 11. septembrī bija jauna veida vispasaules terorisma kulminācija, kas sākās ar iepriekšēju mēģinājumu 1993. gadā sagraut Dvīņu torņus. Terorisms, kādam mēs stājamies pretī šobrīd, ir nepieredzēts savā mērogā, savā spējā izraisīt smagu konfliktu (7) un savā apņēmībā nogalināt civilos iedzīvotājus bez izšķirības un masveidā. Civilā aviācija, dzīvībai svarīga infrastruktūra un datoru sistēmas, kuras pārvalda lielāko daļu procesu, kas mūsu dzīvei piešķir normalitāti un laikmetīgumu, ir viegli mērķi teroristu grupējumiem, kurus vada absolūta apņēmība nodarīt iespējami lielāku kaitējumu mūsu sabiedrībai, uzbrūkot tās visievainojamākajam komponentam: parastajiem cilvēkiem.

| 3.5 | Eiropa ir piedzīvojusi smagus teroristu uzbrukumus, tostarp nesenāko vispasaules terora manifestāciju Londonā 2005. gada 21. jūlijā. Pastāv reāla un nemainīga turpmāku uzbrukumu iespēja. Tādēļ mums jābūt gataviem, pirmkārt, novērst šādus uzbrukumus un, otrkārt, pārvarēt to uzbrukumu sekas, ko neesam varējuši novērst, lai kādā veidā tie izpaustos. Mēs jau esam pieraduši pie bumbu sprādzieniem, kas izraisa simtiem nāvju un haosu pilsētās; tomēr teroristu grupējumiem, kas ir atbildīgi par šiem uzbrukumiem, ir apņēmība, pacietība un resursi, kādi nepieciešami, lai veiktu liela mēroga uzbrukumus, tādus kā tirdzniecības lidmašīnu iznīcināšana vai ķīmisko, bioloģisko vai “netīro” bumbu uzspridzināšana blīvi apdzīvotos reģionos. |
| --- | --- |

3.5

Eiropa ir piedzīvojusi smagus teroristu uzbrukumus, tostarp nesenāko vispasaules terora manifestāciju Londonā 2005. gada 21. jūlijā. Pastāv reāla un nemainīga turpmāku uzbrukumu iespēja. Tādēļ mums jābūt gataviem, pirmkārt, novērst šādus uzbrukumus un, otrkārt, pārvarēt to uzbrukumu sekas, ko neesam varējuši novērst, lai kādā veidā tie izpaustos. Mēs jau esam pieraduši pie bumbu sprādzieniem, kas izraisa simtiem nāvju un haosu pilsētās; tomēr teroristu grupējumiem, kas ir atbildīgi par šiem uzbrukumiem, ir apņēmība, pacietība un resursi, kādi nepieciešami, lai veiktu liela mēroga uzbrukumus, tādus kā tirdzniecības lidmašīnu iznīcināšana vai ķīmisko, bioloģisko vai “netīro” bumbu uzspridzināšana blīvi apdzīvotos reģionos.

| 3.6 | Tas nedrīkst vājināt likuma spēka integritāti un ikviena pilsoņa konstitucionālās garantijas. Varas iestādes, kam vienmēr jāvadās no likuma, dažos veidos var pārkāpt robežu savus pūliņus novērst un apkarot terorismu. |
| --- | --- |

3.6

Tas nedrīkst vājināt likuma spēka integritāti un ikviena pilsoņa konstitucionālās garantijas. Varas iestādes, kam vienmēr jāvadās no likuma, dažos veidos var pārkāpt robežu savus pūliņus novērst un apkarot terorismu.

| 3.7 | Sociālās un ekonomiskās politikas pasākumi var palīdzēt atvieglināt izstumtību un aizvainojumu, kuru izraisa straujo sociālo un ekonomisko pārmaiņu negatīvā ietekme, ko bieži izmanto teroristi. Šajā sakarā nepieciešams veikt šādus pasākumus:






  — | ilgtermiņa tirdzniecības, subsīdiju un investīciju politiku pieņemšana, kas palīdzētu integrēt kritiskās grupas un veicināt to iesaistīšanu; |
| --- | --- | --- |

3.7

Sociālās un ekonomiskās politikas pasākumi var palīdzēt atvieglināt izstumtību un aizvainojumu, kuru izraisa straujo sociālo un ekonomisko pārmaiņu negatīvā ietekme, ko bieži izmanto teroristi. Šajā sakarā nepieciešams veikt šādus pasākumus:

—

ilgtermiņa tirdzniecības, subsīdiju un investīciju politiku pieņemšana, kas palīdzētu integrēt kritiskās grupas un veicināt to iesaistīšanu;

| — | jauni pūliņi, kā mazināt strukturālo nevienlīdzību sabiedrībā, novēršot noteiktu grupu diskrimināciju; |
| --- | --- |

—

jauni pūliņi, kā mazināt strukturālo nevienlīdzību sabiedrībā, novēršot noteiktu grupu diskrimināciju;

| — | programmas, kurās galvenā uzmanība vērsta uz bērnu un sieviešu izglītības, sociāli atstumto grupu nodarbinātības un pārstāvniecības sekmēšanu; |
| --- | --- |

—

programmas, kurās galvenā uzmanība vērsta uz bērnu un sieviešu izglītības, sociāli atstumto grupu nodarbinātības un pārstāvniecības sekmēšanu;

| — | tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

—

tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana līdz 2015. gadam.

| 3.8 | Teroristu uzbrukumu novēršanai ir galvenā nozīme ES brīvības, drošības un tiesiskuma politikā; saskaņā ar Eurobarometer ziņām astoņi no desmit eiropiešiem baidās no terorisma un 83 % Eiropas Savienības iedzīvotāju tic ES pret terorismu vērstās darbības pievienotajai vērtībai un tāpēc to pieprasa. Galvenais ES pretterorisma stratēģijas dokuments ir “ES terorisma apkarošanas darbības plāns” (8). Tā galvenie darbības virzieni ir:






  1. | Starptautiskā konsensa padziļināšana un starptautisku pūliņu sekmēšana terorisma apkarošanā. |
| --- | --- | --- |

3.8

Teroristu uzbrukumu novēršanai ir galvenā nozīme ES brīvības, drošības un tiesiskuma politikā; saskaņā ar Eurobarometer ziņām astoņi no desmit eiropiešiem baidās no terorisma un 83 % Eiropas Savienības iedzīvotāju tic ES pret terorismu vērstās darbības pievienotajai vērtībai un tāpēc to pieprasa. Galvenais ES pretterorisma stratēģijas dokuments ir “ES terorisma apkarošanas darbības plāns” (8). Tā galvenie darbības virzieni ir:

1.

Starptautiskā konsensa padziļināšana un starptautisku pūliņu sekmēšana terorisma apkarošanā.

| 2. | Mērķtiecīga darbība atbilstoši ES ārējām attiecībām ar trešajām valstīm, kurās nepieciešams veicināt pretterorisma darbības iespējas vai iesaistīšanos terorisma apkarošanā. |
| --- | --- |

2.

Mērķtiecīga darbība atbilstoši ES ārējām attiecībām ar trešajām valstīm, kurās nepieciešams veicināt pretterorisma darbības iespējas vai iesaistīšanos terorisma apkarošanā.

| 3. | Vēršanās pret tiem faktoriem, kas veicina atbalstu un iesaistīšanos terorismā. |
| --- | --- |

3.

Vēršanās pret tiem faktoriem, kas veicina atbalstu un iesaistīšanos terorismā.

| 4. | Teroristu piekļuves finansiālajiem un citiem ekonomiska rakstura resursiem samazināšana. |
| --- | --- |

4.

Teroristu piekļuves finansiālajiem un citiem ekonomiska rakstura resursiem samazināšana.

| 5. | ES institūciju un dalībvalstu iespēju maksimāla palielināšana teroristu atklāšanā, viņu darbības izmeklēšanā un lietu ierosināšanā pret viņiem, kā arī teroristu uzbrukumu novēršanā. |
| --- | --- |

5.

ES institūciju un dalībvalstu iespēju maksimāla palielināšana teroristu atklāšanā, viņu darbības izmeklēšanā un lietu ierosināšanā pret viņiem, kā arī teroristu uzbrukumu novēršanā.

| 6. | Starptautiskā transporta drošības aizsardzība un efektīvu robežkontroles sistēmu nodrošināšana. |
| --- | --- |

6.

Starptautiskā transporta drošības aizsardzība un efektīvu robežkontroles sistēmu nodrošināšana.

| 7. | Dalībvalstu iespēju veicināšana teroristu uzbrukumu seku pārvarēšanā. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstu iespēju veicināšana teroristu uzbrukumu seku pārvarēšanā.

| 3.9 | Tā kā terorisms ir globāla parādība, arī reakcijai uz to jābūt globālai, ne tikai tādā nozīmē, ka būtiski svarīga ir starptautiska sadarbība valstu, organizāciju un starptautisko institūciju starpā, bet arī tādā nozīmē, ka šajā darbā jāiesaista visi sabiedrības sektori: organizētā civilā sabiedrība (tostarp ekonomiskajā un sociālajā darbībā ieinteresētās puses, kā arī vispārēju interešu vai dažādu nodarbošanos organizācijas), visu veidu valdības institūcijas un sabiedrība kopumā. Jāuzsāk politiska un pilsoniska dialoga process vispārējā drošības un brīvību aizsardzības kontekstā. |
| --- | --- |

3.9

Tā kā terorisms ir globāla parādība, arī reakcijai uz to jābūt globālai, ne tikai tādā nozīmē, ka būtiski svarīga ir starptautiska sadarbība valstu, organizāciju un starptautisko institūciju starpā, bet arī tādā nozīmē, ka šajā darbā jāiesaista visi sabiedrības sektori: organizētā civilā sabiedrība (tostarp ekonomiskajā un sociālajā darbībā ieinteresētās puses, kā arī vispārēju interešu vai dažādu nodarbošanos organizācijas), visu veidu valdības institūcijas un sabiedrība kopumā. Jāuzsāk politiska un pilsoniska dialoga process vispārējā drošības un brīvību aizsardzības kontekstā.

| 3.10 | Šajā sakarā organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir iespēja un pienākums uzņemties centrālo lomu integrētajā reakcijā uz terorismu. Fakts, ka organizētā pilsoniskā sabiedrība ir būvēta uz aktīvu pilsonību, nodrošina tai elastīgāku, radošāku un daudzveidīgāku redzespunktu, no kura iespējams efektīvāk izstrādāt preventīvus pasākumus, nekā valdībai. Organizētā pilsoniskā sabiedrība var sekmēt zināšanu un izpratnes izplatīšanu gan horizontāli, gan no apakšas uz augšu, jo tas ir būtiski svarīgi ietverošu sabiedrību izveidē, kas pieļauj visu sabiedrības locekļu līdzdalību ar pilsoniskas sadarbības, ekonomiskas darbības un izglītības starpniecību.
  Turklāt organizētās pilsoniskās sabiedrības izvirzītie priekšlikumi attiecībā uz līdzsvara nepieciešamību starp drošības pasākumiem un pasākumiem brīvības aizsardzībai jāņem vērā attiecīgajām valsts varas iestādēm. |
| --- | --- |

3.10

Šajā sakarā organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir iespēja un pienākums uzņemties centrālo lomu integrētajā reakcijā uz terorismu. Fakts, ka organizētā pilsoniskā sabiedrība ir būvēta uz aktīvu pilsonību, nodrošina tai elastīgāku, radošāku un daudzveidīgāku redzespunktu, no kura iespējams efektīvāk izstrādāt preventīvus pasākumus, nekā valdībai. Organizētā pilsoniskā sabiedrība var sekmēt zināšanu un izpratnes izplatīšanu gan horizontāli, gan no apakšas uz augšu, jo tas ir būtiski svarīgi ietverošu sabiedrību izveidē, kas pieļauj visu sabiedrības locekļu līdzdalību ar pilsoniskas sadarbības, ekonomiskas darbības un izglītības starpniecību.

Turklāt organizētās pilsoniskās sabiedrības izvirzītie priekšlikumi attiecībā uz līdzsvara nepieciešamību starp drošības pasākumiem un pasākumiem brīvības aizsardzībai jāņem vērā attiecīgajām valsts varas iestādēm.

| 3.11 | Visu veidu nevalstiskie dalībnieki, ekonomiskās un sociālās kustības un to dalībnieki, saziņas līdzekļi, dažādu interešu organizācijas, akadēmiskā sabiedrība, reliģiskie vadītāji, mākslas un kultūras pasaule, globālā sabiedriskā doma — tam visam var būt daudz aktīvāka nozīme šajā jomā, un tādai tai arī jābūt. |
| --- | --- |

3.11

Visu veidu nevalstiskie dalībnieki, ekonomiskās un sociālās kustības un to dalībnieki, saziņas līdzekļi, dažādu interešu organizācijas, akadēmiskā sabiedrība, reliģiskie vadītāji, mākslas un kultūras pasaule, globālā sabiedriskā doma — tam visam var būt daudz aktīvāka nozīme šajā jomā, un tādai tai arī jābūt.

| 3.12 | Dinamiska pilsoniskā sabiedrība var uzņemties stratēģisku lomu vietējo sabiedrību aizsardzībā, ekstrēmistu ideoloģiju bloķēšanā un uzmanības pievēršanā sabiedriskai vardarbībai. Pilsoniskā sabiedrība ir atvērta telpa, kurā pilsoņi var noteikt paši savu likteni; tā ir pretestības un protesta forma, informācijas avots, sabiedriskas debates un sociālo jautājumu atspoguļojums, meditācijas, izlīguma un kompromisa mehānisms. Pilsoniskā sabiedrība nodrošina platformu dažādām sociālajām grupām un jautājumiem, sniedz balsstiesības minoritātēm un netradicionālām grupām un — pateicoties savai daudzpusībai — veicina iecietības un plurālisma kultūru. Pilsoniskā sabiedrība sevī ietver radikālu un mērenu uzskatu cilvēkus, tos, kas iekļāvušies sistēmā, un tos, kas atrodas ārpusē, tos, kuri izrāda pretestību, un tos, kuri piedalās sarunās. |
| --- | --- |

3.12

Dinamiska pilsoniskā sabiedrība var uzņemties stratēģisku lomu vietējo sabiedrību aizsardzībā, ekstrēmistu ideoloģiju bloķēšanā un uzmanības pievēršanā sabiedriskai vardarbībai. Pilsoniskā sabiedrība ir atvērta telpa, kurā pilsoņi var noteikt paši savu likteni; tā ir pretestības un protesta forma, informācijas avots, sabiedriskas debates un sociālo jautājumu atspoguļojums, meditācijas, izlīguma un kompromisa mehānisms. Pilsoniskā sabiedrība nodrošina platformu dažādām sociālajām grupām un jautājumiem, sniedz balsstiesības minoritātēm un netradicionālām grupām un — pateicoties savai daudzpusībai — veicina iecietības un plurālisma kultūru. Pilsoniskā sabiedrība sevī ietver radikālu un mērenu uzskatu cilvēkus, tos, kas iekļāvušies sistēmā, un tos, kas atrodas ārpusē, tos, kuri izrāda pretestību, un tos, kuri piedalās sarunās.

| 3.13 | Pilsoniskajai sabiedrībai var būt izšķirošā nozīme jaunas pieejas veidošanā saskaņotai globālai darbībai, ko līdz šim kavējusi vienas puses piekritēju attieksme un nesenās starptautiskās politiskās domstarpības. Dažu beidzamo desmitgažu laikā dažādi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir izveidojuši dinamiskas starptautiskās apvienības — iesaistot cilvēkus un grupas visā pasaulē –, lai virzītu globālu jautājumu risināšanu, tādu kā dzimumu līdztiesība, miers un cilvēktiesības, cīņa pret AIDS, vides aizsardzība, godīga tirdzniecība, vispasaules tiesiskuma kustība u. tml. |
| --- | --- |

3.13

Pilsoniskajai sabiedrībai var būt izšķirošā nozīme jaunas pieejas veidošanā saskaņotai globālai darbībai, ko līdz šim kavējusi vienas puses piekritēju attieksme un nesenās starptautiskās politiskās domstarpības. Dažu beidzamo desmitgažu laikā dažādi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir izveidojuši dinamiskas starptautiskās apvienības — iesaistot cilvēkus un grupas visā pasaulē –, lai virzītu globālu jautājumu risināšanu, tādu kā dzimumu līdztiesība, miers un cilvēktiesības, cīņa pret AIDS, vides aizsardzība, godīga tirdzniecība, vispasaules tiesiskuma kustība u. tml.

| 3.14 | Arvien vairāk izplatās pārliecība, ka cīņā ar terorismu ar valsts rīcību vien ir par maz, ja tā nedarbojas roku rokā ar aktīvu pilsoniskās sabiedrības un tās ieinteresēto pušu iesaistīšanos. Kā organizētās pilsoniskās sabiedrības forumam Komitejai ir iespēja un pienākums rīkoties šajās jomās, kas atbilst tās darbības sfērai, lai sniegtu savu ieguldījumu pretterorisma darbā, kas tiek veicināts ES un citos attiecīgajos forumos. Turklāt šādi pūliņi dabiski sniedz Komitejai iespēju savā novēršanas, sadarbības un dialoga procesā sniegt ieguldījumu to pretterorisma politiku izstrādē, kas ietekmē Komitejas darbības sfēru. Padomes lēmumi, ar kuriem izveido īpašās programmas “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” un “Noziedzības novēršana un apkarošana”, sniedz plašu un elastīgu darbības iespēju visu veidu iniciatīvām. |
| --- | --- |

3.14

Arvien vairāk izplatās pārliecība, ka cīņā ar terorismu ar valsts rīcību vien ir par maz, ja tā nedarbojas roku rokā ar aktīvu pilsoniskās sabiedrības un tās ieinteresēto pušu iesaistīšanos. Kā organizētās pilsoniskās sabiedrības forumam Komitejai ir iespēja un pienākums rīkoties šajās jomās, kas atbilst tās darbības sfērai, lai sniegtu savu ieguldījumu pretterorisma darbā, kas tiek veicināts ES un citos attiecīgajos forumos. Turklāt šādi pūliņi dabiski sniedz Komitejai iespēju savā novēršanas, sadarbības un dialoga procesā sniegt ieguldījumu to pretterorisma politiku izstrādē, kas ietekmē Komitejas darbības sfēru. Padomes lēmumi, ar kuriem izveido īpašās programmas “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” un “Noziedzības novēršana un apkarošana”, sniedz plašu un elastīgu darbības iespēju visu veidu iniciatīvām.

| 3.15 | Jāņem vērā šādi galvenie novērojumi: |
| --- | --- |

3.15

Jāņem vērā šādi galvenie novērojumi:

| 3.15.1 | EESK aktīvi nosoda jebkāda veida terorismu un šajā jautājumā ieņem stingru nostāju. |
| --- | --- |

3.15.1

EESK aktīvi nosoda jebkāda veida terorismu un šajā jautājumā ieņem stingru nostāju.

| 3.15.2 | EESK stingri atbalsta cīņu pret noziedzību un terorismu un uzsver pozitīvo ES cīņas pret terorismu koordinatora, Gijs de Vries kunga, iecelšanas ietekmi. |
| --- | --- |

3.15.2

EESK stingri atbalsta cīņu pret noziedzību un terorismu un uzsver pozitīvo ES cīņas pret terorismu koordinatora, Gijs de Vries kunga, iecelšanas ietekmi.

| 3.15.3 | Virzība terorisma un noziedzības apkarošanā ES ir jākonsolidē. |
| --- | --- |

3.15.3

Virzība terorisma un noziedzības apkarošanā ES ir jākonsolidē.

| 3.15.4 | Turklāt jānotiek efektīvai sadarbībai un koordinācijai starp dalībvalstīm attiecībā uz tiesību aktu piemērošanu, izlūkošanas un tiesiskajiem jautājumiem (piešķirot prioritāti attiecīgās informācijas pieejamības principam); arī sadarbībai ar trešajām valstīm jānotiek efektīvi un pastāvīgi. |
| --- | --- |

3.15.4

Turklāt jānotiek efektīvai sadarbībai un koordinācijai starp dalībvalstīm attiecībā uz tiesību aktu piemērošanu, izlūkošanas un tiesiskajiem jautājumiem (piešķirot prioritāti attiecīgās informācijas pieejamības principam); arī sadarbībai ar trešajām valstīm jānotiek efektīvi un pastāvīgi.

| 3.15.5 | Arī stratēģiskajām valsts un privātajām partnersabiedrībām ir svarīga nozīme Komisijas priekšlikumā. |
| --- | --- |

3.15.5

Arī stratēģiskajām valsts un privātajām partnersabiedrībām ir svarīga nozīme Komisijas priekšlikumā.

| 3.16 | Organizētā pilsoniskā sabiedrība var īstenot savu lomu divos līmeņos: uzbrukumu novēršanā un to seku pārvarēšanā neatkarīgi no tā, vai tās ir fiziskas, psiholoģiskas vai ekonomiskas. Saskaņā ar priekšlikumos izvirzītajiem darbību veidiem un maksimāli izmantojot plašo tīkla finansējumu pēc priekšlikumu definīcijām, Komiteja savas atbildības ietvaros var veicināt dažādu veidu pamata iniciatīvas šajās pašās sfērās, kurām tika pievērsta galvenā uzmanība starptautiskajā sammitā demokrātijas, terorisma un drošības jautājumos, ko 2005. gada 11. martā slēdza Madridē. Šajā sanāksmē tika sastādīts darbības plāns ar nosaukumu “Madrides darba kārtība”, nodrošinot dažādu ieteikumu īstenošanas sistēmu (9). |
| --- | --- |

3.16

Organizētā pilsoniskā sabiedrība var īstenot savu lomu divos līmeņos: uzbrukumu novēršanā un to seku pārvarēšanā neatkarīgi no tā, vai tās ir fiziskas, psiholoģiskas vai ekonomiskas. Saskaņā ar priekšlikumos izvirzītajiem darbību veidiem un maksimāli izmantojot plašo tīkla finansējumu pēc priekšlikumu definīcijām, Komiteja savas atbildības ietvaros var veicināt dažādu veidu pamata iniciatīvas šajās pašās sfērās, kurām tika pievērsta galvenā uzmanība starptautiskajā sammitā demokrātijas, terorisma un drošības jautājumos, ko 2005. gada 11. martā slēdza Madridē. Šajā sanāksmē tika sastādīts darbības plāns ar nosaukumu “Madrides darba kārtība”, nodrošinot dažādu ieteikumu īstenošanas sistēmu (9).

4.   Īpaši piebildumi

| 4.1 | Priekšlikums Padomes lēmumam 2005/0034 (CNS), ar kuru izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana laika periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam”. |
| --- | --- |

4.1

Priekšlikums Padomes lēmumam 2005/0034 (CNS), ar kuru izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana laika periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam”.

| 4.1.1 | EESK pievienojas programmas galvenajiem uzdevumiem, ko Komisija izklāstījusi priekšlikuma 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK pievienojas programmas galvenajiem uzdevumiem, ko Komisija izklāstījusi priekšlikuma 3. un 4. pantā.

| 4.1.2 | Attiecībā uz priekšlikuma 5. pantā uzskaitītajām piemērotajām darbībām EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš: |
| --- | --- |

4.1.2

Attiecībā uz priekšlikuma 5. pantā uzskaitītajām piemērotajām darbībām EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš:

| 4.1.2.1 | “analītiskiem, uzraudzības, novērtējuma, revīzijas un inspekciju pasākumiem” [5. panta 2. punkta b) apakšpunkts]; lai gan pamata izpēte šajā jomā jāvirza caur 7. izpētes plāna programmu, kurā saskaņā ar pašreizējo Komisijas ierosinājumu ir paredzēts 1 miljards EUR šim priekšlikumam, šai programmai ir jāveicina lietišķa izpēte saistībā ar diskusiju un informācijas koplietošanu, kādu rosina ideju ģeneratori, akadēmiskās institūcijas, dažādi forumi un organizācijas, kas darbojas kā debašu centri, un saistībā ar politisko priekšlikumu formulēšanu, kas stiprina pētnieku, analītiķu un intelektuāļu uzturētās formālās un neformālās saites ar lēmumu pieņēmējiem. |
| --- | --- |

4.1.2.1

“analītiskiem, uzraudzības, novērtējuma, revīzijas un inspekciju pasākumiem” [5. panta 2. punkta b) apakšpunkts]; lai gan pamata izpēte šajā jomā jāvirza caur 7. izpētes plāna programmu, kurā saskaņā ar pašreizējo Komisijas ierosinājumu ir paredzēts 1 miljards EUR šim priekšlikumam, šai programmai ir jāveicina lietišķa izpēte saistībā ar diskusiju un informācijas koplietošanu, kādu rosina ideju ģeneratori, akadēmiskās institūcijas, dažādi forumi un organizācijas, kas darbojas kā debašu centri, un saistībā ar politisko priekšlikumu formulēšanu, kas stiprina pētnieku, analītiķu un intelektuāļu uzturētās formālās un neformālās saites ar lēmumu pieņēmējiem.

| 4.1.2.2 | “mācībām, personāla un speciālistu apmaiņai” [5. panta 2. punkta d) apakšpunkts] attiecībā uz iepriekšminētajiem pasākumiem, taču jo īpaši attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri dod iespēju radīt, izstrādāt un pastāvīgi uzturēt augstas kvalitātes apmācību programmas, kas paredzētas valodniekiem, valodu tulkotājiem un tulkiem, kurās šobrīd ir tikai daži speciālisti un kuras izmanto, lai izplatītu gan ziņas saistībā ar noziegumu un terorisma aktu organizēšanu, gan propagandu šādu noziegumu un terorisma aktu attaisnošanā un jaunu rekrūšu piesaistīšanā. |
| --- | --- |

4.1.2.2

“mācībām, personāla un speciālistu apmaiņai” [5. panta 2. punkta d) apakšpunkts] attiecībā uz iepriekšminētajiem pasākumiem, taču jo īpaši attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri dod iespēju radīt, izstrādāt un pastāvīgi uzturēt augstas kvalitātes apmācību programmas, kas paredzētas valodniekiem, valodu tulkotājiem un tulkiem, kurās šobrīd ir tikai daži speciālisti un kuras izmanto, lai izplatītu gan ziņas saistībā ar noziegumu un terorisma aktu organizēšanu, gan propagandu šādu noziegumu un terorisma aktu attaisnošanā un jaunu rekrūšu piesaistīšanā.

| 4.1.2.3 | “informēšanas un izplatīšanas darbībām” [5. panta 2. punkta e) apakšpunkts], ieskaitot tās, kas minētas 4.2.2.1. punktā un īpašu uzsvaru liekot uz saziņas līdzekļu lomu, kas var kalpot vardarbības atmaskošanā, taču reizēm veicina neierobežotu atzīta terorista un noziedzīgo grupējumu propagandas izplatīšanu; tas nozīmē, ka viņu neatņemamajām tiesībām paziņot jaunumus bez cenzūras ir nesaprātīgs rezultāts, piešķirot balsstiesības šādiem noziedzīgiem grupējumiem ar teroristu nodomiem: reāla nofilmēta materiāla pārraidīšana ar uzbrukuma, nolaupīšanas un terorizēto ķīlnieku slepkavošanas ainām. |
| --- | --- |

4.1.2.3

“informēšanas un izplatīšanas darbībām” [5. panta 2. punkta e) apakšpunkts], ieskaitot tās, kas minētas 4.2.2.1. punktā un īpašu uzsvaru liekot uz saziņas līdzekļu lomu, kas var kalpot vardarbības atmaskošanā, taču reizēm veicina neierobežotu atzīta terorista un noziedzīgo grupējumu propagandas izplatīšanu; tas nozīmē, ka viņu neatņemamajām tiesībām paziņot jaunumus bez cenzūras ir nesaprātīgs rezultāts, piešķirot balsstiesības šādiem noziedzīgiem grupējumiem ar teroristu nodomiem: reāla nofilmēta materiāla pārraidīšana ar uzbrukuma, nolaupīšanas un terorizēto ķīlnieku slepkavošanas ainām.

| 4.1.3 | 6. pantā vajadzētu detalizēti izskaidrot, kas var iesniegt pieteikumus, kā tas ir otras programmas 5. pantā. |
| --- | --- |

4.1.3

6. pantā vajadzētu detalizēti izskaidrot, kas var iesniegt pieteikumus, kā tas ir otras programmas 5. pantā.

| 4.1.4 | 14. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei starpposmu novērtējumu ziņojumus un šīs programmas īstenošanas ziņojumu. Arī EESK būtu jāiesaistās visā novērtēšanas procesā. |
| --- | --- |

4.1.4

14. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei starpposmu novērtējumu ziņojumus un šīs programmas īstenošanas ziņojumu. Arī EESK būtu jāiesaistās visā novērtēšanas procesā.

| 4.2 | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu “Noziedzības novēršana un apkarošana laika periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam”. |
| --- | --- |

4.2

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu “Noziedzības novēršana un apkarošana laika periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam”.

| 4.2.1 | EESK pievienojas programmas vispārīgajiem un īpašajiem uzdevumiem [2. un 3. pants]. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK pievienojas programmas vispārīgajiem un īpašajiem uzdevumiem [2. un 3. pants].

| 4.2.2 | Lai gan Pamattiesību un tiesiskuma programma paredz sociālu un juridisku palīdzību upuriem, EESK aicina pievērst īpašu uzmanību liecinieku un upuru aizsardzībai, kā arī sekmēt un attīstīt labāko praksi šajā jomā kā daļu no tiesību aktu īstenošanas pakalpojumiem [3. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta c) apakšpunkts], kā arī tiem aspektiem, kas saistīti ar nozieguma novēršanu un kriminoloģiju un horizontālo metožu un instrumentu izstrādi, kādi nepieciešami nozieguma stratēģiskā novēršanā un apkarošanā [3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts]. Šajā sakarā EESK atbalsta Komisijas darbu ar pilotprojektiem cīņā pret terorismu un cilvēku tirdzniecību, un finansiālā atbalsta nodrošināšanu terorisma upuru aizsardzībai. Pamatojoties uz šo pilotprojektu novērtējumu, EESK uzskata, ka, kolīdz šie pilotprojekti būs ieviesti, to rezultātā jānotiek pastāvīga terorisma upuru kompensāciju fonda izveidei. |
| --- | --- |

4.2.2

Lai gan Pamattiesību un tiesiskuma programma paredz sociālu un juridisku palīdzību upuriem, EESK aicina pievērst īpašu uzmanību liecinieku un upuru aizsardzībai, kā arī sekmēt un attīstīt labāko praksi šajā jomā kā daļu no tiesību aktu īstenošanas pakalpojumiem [3. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta c) apakšpunkts], kā arī tiem aspektiem, kas saistīti ar nozieguma novēršanu un kriminoloģiju un horizontālo metožu un instrumentu izstrādi, kādi nepieciešami nozieguma stratēģiskā novēršanā un apkarošanā [3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts]. Šajā sakarā EESK atbalsta Komisijas darbu ar pilotprojektiem cīņā pret terorismu un cilvēku tirdzniecību, un finansiālā atbalsta nodrošināšanu terorisma upuru aizsardzībai. Pamatojoties uz šo pilotprojektu novērtējumu, EESK uzskata, ka, kolīdz šie pilotprojekti būs ieviesti, to rezultātā jānotiek pastāvīga terorisma upuru kompensāciju fonda izveidei.

| 4.2.2.1 | Attiecībā uz terorisma upuru un viņu ģimeņu un apgādājamo aizsardzību visās tās izpausmēs: cīņas pret terorismu humānais aspekts, balstīts uz upuru aizsardzību un pilsoniskās sabiedrības lomas popularizēšanu, jāpadara par neatņemamu terorisma apkarošanas stratēģijas sastāvdaļu. Upuri cieš no vardarbības, kuras mērķis ir visa sabiedrība un tās pārstāvētās vērtības. Tādēļ sabiedrībai ir morāls un politisks pienākums atzīt šo vardarbību un attiecīgi reaģēt uz to. Valstīm jāaizstāv un jāgarantē savu pilsoņu tiesības un brīvības, sākot ar tiesībām uz dzīvi un tiesībām dzīvot bez bailēm vai apdraudējuma. Upuri ir terorisma realitāte; tie ir sabiedrības balss un priekšējā līnija karā ar terorismu. Uzmanības pievēršana upuru liecībām ir visefektīvākais veids, kā paaugstināt apziņu un rosināt vajadzīgo līdzdalību sabiedrībā, lai cīnītos pret terorismu un veidotu pilsonisku reakciju. Turklāt tas ir labākais veids, kā atmaskot un izolēt teroristus kā politiski, tā morāli. Šajā sakarā nepieciešami šādi pasākumi:






  — | starptautiskās sabiedrības sapratne un solidaritāte, kas satur skaidru vēsti, ka cīņas pret terorismu pamatā ir cieņa pret cilvēktiesībām; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Attiecībā uz terorisma upuru un viņu ģimeņu un apgādājamo aizsardzību visās tās izpausmēs: cīņas pret terorismu humānais aspekts, balstīts uz upuru aizsardzību un pilsoniskās sabiedrības lomas popularizēšanu, jāpadara par neatņemamu terorisma apkarošanas stratēģijas sastāvdaļu. Upuri cieš no vardarbības, kuras mērķis ir visa sabiedrība un tās pārstāvētās vērtības. Tādēļ sabiedrībai ir morāls un politisks pienākums atzīt šo vardarbību un attiecīgi reaģēt uz to. Valstīm jāaizstāv un jāgarantē savu pilsoņu tiesības un brīvības, sākot ar tiesībām uz dzīvi un tiesībām dzīvot bez bailēm vai apdraudējuma. Upuri ir terorisma realitāte; tie ir sabiedrības balss un priekšējā līnija karā ar terorismu. Uzmanības pievēršana upuru liecībām ir visefektīvākais veids, kā paaugstināt apziņu un rosināt vajadzīgo līdzdalību sabiedrībā, lai cīnītos pret terorismu un veidotu pilsonisku reakciju. Turklāt tas ir labākais veids, kā atmaskot un izolēt teroristus kā politiski, tā morāli. Šajā sakarā nepieciešami šādi pasākumi:

—

starptautiskās sabiedrības sapratne un solidaritāte, kas satur skaidru vēsti, ka cīņas pret terorismu pamatā ir cieņa pret cilvēktiesībām;

| — | starptautiski terorisma upuru aizsardzības un palīdzības pasākumi; |
| --- | --- |

—

starptautiski terorisma upuru aizsardzības un palīdzības pasākumi;

| — | debates par upuriem ir cieši saistītas ar debatēm par cilvēktiesībām; debates par karā pret terorismu ierauto indivīdu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām ir jāpaplašina un jācenšas saskaņot dalībvalstu pienākumu ievērot cilvēktiesības terorisma apkarošanā ar dalībvalstu pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizstāvētu cilvēktiesības, kad notikusi konfrontācija ar terorismu. Diemžēl šeit apspriestajā Komisijas dokumentā šādas debates nav minētas; |
| --- | --- |

—

debates par upuriem ir cieši saistītas ar debatēm par cilvēktiesībām; debates par karā pret terorismu ierauto indivīdu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām ir jāpaplašina un jācenšas saskaņot dalībvalstu pienākumu ievērot cilvēktiesības terorisma apkarošanā ar dalībvalstu pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizstāvētu cilvēktiesības, kad notikusi konfrontācija ar terorismu. Diemžēl šeit apspriestajā Komisijas dokumentā šādas debates nav minētas;

| — | tādu pasākumu rosināšana, kas sekmētu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos cīņā pret terorismu, kad pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto pušu, jo īpaši upuru, ieguldījums un aktīva līdzdalība notiktu starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

tādu pasākumu rosināšana, kas sekmētu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos cīņā pret terorismu, kad pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto pušu, jo īpaši upuru, ieguldījums un aktīva līdzdalība notiktu starptautiskā līmenī.

| 4.2.2.2 | Attiecībā uz noziegumu novēršanu: narkotiku tirdzniecība ir visizplatītākais starptautisko noziegumu veids ES, un nostiprinājušies noziedzīgi grupējumi visās dalībvalstīs garantē plaša mēroga narkotiku izplatīšanu visā Eiropas Savienībā. Turklāt turpina pieaugt tendence tirgoties ar vairāk kā vienu narkotisko vielu.
  Cilvēku tirdzniecība ir pieaugoša problēma Eiropas Savienībā; šīs tirdzniecības ekonomiskā peļņa ir milzīga. ES jāstiprina sava operatīvā spēja ierosināt un atbalstīt izmeklēšanu cilvēku tirdzniecības un ar to saistītajās jomās, tādās kā bērnu seksuālā izmantošana un prostitūcija plašākā izpratnē. EESK uzskata, ka šajos pūliņos būtiskas ir tādas iniciatīvas, kā priekšlikums Padomes direktīvai par īstermiņa uzturēšanās atļauju izsniegšanu tādas darbības upuriem, kurā veicināta nelegālā imigrācija vai cilvēku tirdzniecība, ja viņi sadarbojas ar atbildīgajām iestādēm
   (10), kas stiprinātu tos instrumentus, ko izmanto nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai (11).
  Korupcija, naudas atmazgāšana, finanšu noziegumi un naudas viltošana arī ir Eiropas Savienības rūpju lokā. Naudas atmazgāšana ir galvenā Eiropas Savienībā darbojošos organizētās noziedzības grupējumu aktivitāte, jo tā kalpo kā finansējuma avots. Visi šie faktori (noziedzības un teroristu finansēšanas veidi) kalpo tikai tam, lai veidotu sinerģijas, kas rada cilvēku ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu (12). Jo īpaši svarīgi ir:






  — | rosināt sadarbību un stratēģiskas apvienības valsts un privāto sektoru starpā, jo īpaši labākās prakses izstrādē, kā arī cīņā pret naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu, vienlaikus ievērojot caurskatāmības un profesionālās integritātes standartus finanšu un bezpeļņas organizāciju sektorā saskaņā ar FATF ieteikumiem (13) (galvenā starptautiskā organizācija, kas atbild par starptautiskās finanšu sistēmas aizsardzību pret naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu) un ES Darbības plānu (14); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Attiecībā uz noziegumu novēršanu: narkotiku tirdzniecība ir visizplatītākais starptautisko noziegumu veids ES, un nostiprinājušies noziedzīgi grupējumi visās dalībvalstīs garantē plaša mēroga narkotiku izplatīšanu visā Eiropas Savienībā. Turklāt turpina pieaugt tendence tirgoties ar vairāk kā vienu narkotisko vielu.

Cilvēku tirdzniecība ir pieaugoša problēma Eiropas Savienībā; šīs tirdzniecības ekonomiskā peļņa ir milzīga. ES jāstiprina sava operatīvā spēja ierosināt un atbalstīt izmeklēšanu cilvēku tirdzniecības un ar to saistītajās jomās, tādās kā bērnu seksuālā izmantošana un prostitūcija plašākā izpratnē. EESK uzskata, ka šajos pūliņos būtiskas ir tādas iniciatīvas, kā priekšlikums Padomes direktīvai par īstermiņa uzturēšanās atļauju izsniegšanu tādas darbības upuriem, kurā veicināta nelegālā imigrācija vai cilvēku tirdzniecība, ja viņi sadarbojas ar atbildīgajām iestādēm
   (10), kas stiprinātu tos instrumentus, ko izmanto nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai (11).

Korupcija, naudas atmazgāšana, finanšu noziegumi un naudas viltošana arī ir Eiropas Savienības rūpju lokā. Naudas atmazgāšana ir galvenā Eiropas Savienībā darbojošos organizētās noziedzības grupējumu aktivitāte, jo tā kalpo kā finansējuma avots. Visi šie faktori (noziedzības un teroristu finansēšanas veidi) kalpo tikai tam, lai veidotu sinerģijas, kas rada cilvēku ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu (12). Jo īpaši svarīgi ir:

—

rosināt sadarbību un stratēģiskas apvienības valsts un privāto sektoru starpā, jo īpaši labākās prakses izstrādē, kā arī cīņā pret naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu, vienlaikus ievērojot caurskatāmības un profesionālās integritātes standartus finanšu un bezpeļņas organizāciju sektorā saskaņā ar FATF ieteikumiem (13) (galvenā starptautiskā organizācija, kas atbild par starptautiskās finanšu sistēmas aizsardzību pret naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu) un ES Darbības plānu (14);

| — | rosināt statistikas etalonu un lietišķās kriminoloģijas izstrādi, kā arī to piemērošanu reālajos pasākumos un politikās. |
| --- | --- |

—

rosināt statistikas etalonu un lietišķās kriminoloģijas izstrādi, kā arī to piemērošanu reālajos pasākumos un politikās.

| 4.3 | Attiecībā uz 4. panta 2. punktu (pasākumu veidi, ko var finansēt): |
| --- | --- |

4.3

Attiecībā uz 4. panta 2. punktu (pasākumu veidi, ko var finansēt):

| 4.3.1 | Īpaša atsauce jāizdara uz dažādu ticību un dažādu paaudžu dialoga svarīgumu fundamentālistu uzskatu noteikšanā un uz labāko prakšu popularizēšanu, kas sekmē savstarpējas sapratnes, mērenu uzskatu un demokrātiskas iecietības veidošanos, tādējādi ierobežojot radikālus uzskatus un jaunu sekotāju iesaistīšanu. Cīņa pret terorismu no mums prasa atņemt šai parādībai tās morālo likumību; to iespējams panākt tikai ar dialoga un “otras puses” sapratnes starpniecību. Jāveicina tādas darbības, kas dod iespējas dažādu ticību grupējumiem un konkrētajiem to līderiem radīt izpratnes un sapratnes tiltus, padziļinātu saskaņu un iecietību un palīdzētu veidot zināšanas, kas ļautu noteikt naida cēloņus un to, kā tos pārvarēt. Atšķirīgām reliģiskajām sabiedrībām vienai otru ir labāk jāiepazīst — nav efektīvāka veida, kā to izdarīt, kā pasākumi, kas sekmētu tīkla darba veidošanos to locekļu starpā. |
| --- | --- |

4.3.1

Īpaša atsauce jāizdara uz dažādu ticību un dažādu paaudžu dialoga svarīgumu fundamentālistu uzskatu noteikšanā un uz labāko prakšu popularizēšanu, kas sekmē savstarpējas sapratnes, mērenu uzskatu un demokrātiskas iecietības veidošanos, tādējādi ierobežojot radikālus uzskatus un jaunu sekotāju iesaistīšanu. Cīņa pret terorismu no mums prasa atņemt šai parādībai tās morālo likumību; to iespējams panākt tikai ar dialoga un “otras puses” sapratnes starpniecību. Jāveicina tādas darbības, kas dod iespējas dažādu ticību grupējumiem un konkrētajiem to līderiem radīt izpratnes un sapratnes tiltus, padziļinātu saskaņu un iecietību un palīdzētu veidot zināšanas, kas ļautu noteikt naida cēloņus un to, kā tos pārvarēt. Atšķirīgām reliģiskajām sabiedrībām vienai otru ir labāk jāiepazīst — nav efektīvāka veida, kā to izdarīt, kā pasākumi, kas sekmētu tīkla darba veidošanos to locekļu starpā.

| 4.3.2 | Neaprobežojoties ar šiem migrāciju plūsmu programmas pasākumiem, kas attiecas uz cilvēku, jo īpaši jaunu cilvēku, kas pieder pie etniskas, reliģiskas, kultūras vai imigrantu minoritāšu grupām, sociālo integrāciju un nodarbinātību, šajā programmā jāizstrādā arī labākā prakse no šajā jomā sekmīgi lietotajām metodēm, jo īpaši attiecībā uz personāla un speciālistu apmācību un apmaiņu (4. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

4.3.2

Neaprobežojoties ar šiem migrāciju plūsmu programmas pasākumiem, kas attiecas uz cilvēku, jo īpaši jaunu cilvēku, kas pieder pie etniskas, reliģiskas, kultūras vai imigrantu minoritāšu grupām, sociālo integrāciju un nodarbinātību, šajā programmā jāizstrādā arī labākā prakse no šajā jomā sekmīgi lietotajām metodēm, jo īpaši attiecībā uz personāla un speciālistu apmācību un apmaiņu (4. panta 2. punkts).

| 4.3.3 | No pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļa EESK ir spiesta kritizēt Eiropas Komisijas neseno iepriekšējo priekšlikumu, kas attiecās uz bezpeļņas organizāciju rīcības kodeksu, lai sekmētu to caurskatāmību un finansiālo atbildību. Šim priekšlikumam varētu būt negatīva ietekme uz visām Eiropas NVO, un tas varētu visas šīs organizācijas diskreditēt, tādējādi graujot to visnotaļ noderīgo sociālo kapitālu: sabiedrības un vietējo, valstu un Eiropas institūciju uzticību.
  EESK saprot rūpes, kas vērstas uz iespējamu bezpeļņas organizāciju izmantošanas terorisma un citu noziedzīgu darbību finansēšanā novēršanu. Tomēr tas jādara, lietojot parastos novēršanas un kriminālvajāšanas instrumentus, kādi pieejami dažādām dalībvalstu varas iestādēm. Galvenais tomēr ir turpināt darbu pie Eiropas Asociācijas un Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtu pieņemšanas, kas diemžēl šobrīd ir pārtraukts. |
| --- | --- |

4.3.3

No pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļa EESK ir spiesta kritizēt Eiropas Komisijas neseno iepriekšējo priekšlikumu, kas attiecās uz bezpeļņas organizāciju rīcības kodeksu, lai sekmētu to caurskatāmību un finansiālo atbildību. Šim priekšlikumam varētu būt negatīva ietekme uz visām Eiropas NVO, un tas varētu visas šīs organizācijas diskreditēt, tādējādi graujot to visnotaļ noderīgo sociālo kapitālu: sabiedrības un vietējo, valstu un Eiropas institūciju uzticību.

EESK saprot rūpes, kas vērstas uz iespējamu bezpeļņas organizāciju izmantošanas terorisma un citu noziedzīgu darbību finansēšanā novēršanu. Tomēr tas jādara, lietojot parastos novēršanas un kriminālvajāšanas instrumentus, kādi pieejami dažādām dalībvalstu varas iestādēm. Galvenais tomēr ir turpināt darbu pie Eiropas Asociācijas un Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtu pieņemšanas, kas diemžēl šobrīd ir pārtraukts.

| 4.3.4 | Arī šeit ir vietā minēt 4.1.2.2. un 4.1.2.3. punktā uzskaitītos pasākumus, kas attiecas uz “apmācību un personāla un speciālistu apmaiņu” un uz “informēšanas un izplatīšanas darbībām”. |
| --- | --- |

4.3.4

Arī šeit ir vietā minēt 4.1.2.2. un 4.1.2.3. punktā uzskaitītos pasākumus, kas attiecas uz “apmācību un personāla un speciālistu apmaiņu” un uz “informēšanas un izplatīšanas darbībām”.

| 4.3.5 | Tāpat mākslai un kultūrai jāieņem svarīga vieta sabiedrības reakcijas uz noziedzību un terorismu etalona veidošanā un jākalpo arī kā citu uzskatu, kas atšķirtos no mūsu valstī plaši izplatītiem viedokļiem, izteikšanas un izpratnes līdzeklim. |
| --- | --- |

4.3.5

Tāpat mākslai un kultūrai jāieņem svarīga vieta sabiedrības reakcijas uz noziedzību un terorismu etalona veidošanā un jākalpo arī kā citu uzskatu, kas atšķirtos no mūsu valstī plaši izplatītiem viedokļiem, izteikšanas un izpratnes līdzeklim.

| 4.4 | Attiecībā uz 14. pantu (novērtējums) jāatkārto 4.1.4. punkta piebildumi. |
| --- | --- |

4.4

Attiecībā uz 14. pantu (novērtējums) jāatkārto 4.1.4. punkta piebildumi.

5.   Secinājums

| 5.1 | EESK uzskata, ka abi šīs ietvarprogrammas priekšlikumi ir nepieciešami un, ja starpposmu novērtējuma procesā programmu atzīst par pozitīvu virzību ieguvušu, priekšlikumiem jāpiešķir lielāks finansējums. |
| --- | --- |

5.1

EESK uzskata, ka abi šīs ietvarprogrammas priekšlikumi ir nepieciešami un, ja starpposmu novērtējuma procesā programmu atzīst par pozitīvu virzību ieguvušu, priekšlikumiem jāpiešķir lielāks finansējums.

| 5.2 | Turklāt EESK savas atbildības ietvaros ir jāiesaista dialogā ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, lai galīgi izstrādātu programmas gada plānus, kā arī attiecīgajos novērtēšanas procesos. |
| --- | --- |

5.2

Turklāt EESK savas atbildības ietvaros ir jāiesaista dialogā ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, lai galīgi izstrādātu programmas gada plānus, kā arī attiecīgajos novērtēšanas procesos.

| 5.3 | EESK atgādina arī par to, ka Eiropas Savienības programmām, kas pašreiz tiek īstenotas brīvības aizsardzības jomā, jāpiešķir brīvības aizsardzības mērķim atbilstošs finansējums, kā tas norādīts atzinumā par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem: partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (KOM(2005) 184 galīgā red.; SOC/209 — CESE 1151/2005 fin). |
| --- | --- |

5.3

EESK atgādina arī par to, ka Eiropas Savienības programmām, kas pašreiz tiek īstenotas brīvības aizsardzības jomā, jāpiešķir brīvības aizsardzības mērķim atbilstošs finansējums, kā tas norādīts atzinumā par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem: partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (KOM(2005) 184 galīgā red.; SOC/209 — CESE 1151/2005 fin).

| 5.4 | Mēs visi esam atbildīgi par pamattiesību, brīvību un drošības aizsardzību. Tā sākas jau sākumskolā ar izpratnes veidošanu par mūsu kopīgajām vērtībām un tā jāturpina, nemitīgi cenšoties panākt trīs pīlāru — brīvības, demokrātijas un drošības — līdzsvaru. |
| --- | --- |

5.4

Mēs visi esam atbildīgi par pamattiesību, brīvību un drošības aizsardzību. Tā sākas jau sākumskolā ar izpratnes veidošanu par mūsu kopīgajām vērtībām un tā jāturpina, nemitīgi cenšoties panākt trīs pīlāru — brīvības, demokrātijas un drošības — līdzsvaru.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Ziņojums “Cilvēku drošība šobrīd”, Apvienoto Nāciju Organizācija http://www.humansecurity-chs.org.

1

“Cilvēku drošība šobrīd”

(2)  OV C 19, 23.01.1999., 1. lpp.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

3

(4)  EESK 2002. gada 24. aprīļa atzinums (referents strādājis bez izpētes grupas: Retureau kungs) (OV C 149, 21.06.2002.).

4

Retureau

(5)  Par Komisijas darba dokumentu - saistība starp iekšējās drošības sargāšanu un starptautiskās aizsardzības pienākumu un instrumentu ievērošanu (KOM (2001) 743 galīgā redakcija).

5

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāra runa Madrides samita klubā par demokrātiju, terorismu un drošību, Madridē, Spānijā, 2005. gada 11. martā, http://www.safe-democracy.org.

6

(7)  Rohan Gunaratna. “Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista”. 27. lappuse. Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003.

7

Rohan Gunaratna. “Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista”

Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003

(8)  Padomes prezidentūras un terorisma apkarošanas koordinatora ziņojums Eiropadomei 2005. gada 16. un 17. jūnijā:

8

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

(9)  http://cumbre.clubmadrid.org/agenda/la-agenda-de-madrid.html.

9

(10)  EESK 2002. gada 29. maija atzinums (ziņotājs: Pariza Castaños kungs) (OV C 221, 17.09.2002.).

10

Pariza Castaños

(11)  KOM(2002) 71 galīgā redakcija, 11.02.2002.

11

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

12

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction.

13

(14)  Padomes prezidentūras un terorisma apkarošanas koordinatora ziņojums Eiropadomei 2005. gada 16. un 17. jūnijā:

14

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/70

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) — ceļā uz taisnīgu sabiedrību”

KOM(2005) 225 galīgā red. — 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2005. gada 27. oktobrī nolēma sagatavot atzinumu par tematu

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 8. decembrī (ziņotāja —
  Mária HERCZOG
  ).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 123 balsīm par un 7 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   EESK nostājas apkopojums

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo vienlīdzību lietu komiteja vēlreiz apliecina savu nedalīto atbalstu Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) programmai. Tā iestājas par iespēju vienlīdzību un atbalsta Eiropas sociālo kohēziju un pamattiesību nodrošināšanu visiem. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo vienlīdzību lietu komiteja vēlreiz apliecina savu nedalīto atbalstu Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) programmai. Tā iestājas par iespēju vienlīdzību un atbalsta Eiropas sociālo kohēziju un pamattiesību nodrošināšanu visiem.

| 1.2 | Visos savos iepriekšējos atzinumos par šo jautājumu EESK ir uzsvērusi, ka ir nepieciešams daudz izteiktāks progress nekā tas bija līdz šim, lai likvidētu visas 13. pantā (1) minētās diskriminācijas formas. Ir jāatzīst, ka ir veikti daudzi vienlīdzību veicinoši pasākumi, bet vēl paliek neatrisināti neatliekami jautājumi. Šajā sakarā Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) var sniegt labu iespēju noteikt un ņemt vērā minētās personu grupas. |
| --- | --- |

1.2

Visos savos iepriekšējos atzinumos par šo jautājumu EESK ir uzsvērusi, ka ir nepieciešams daudz izteiktāks progress nekā tas bija līdz šim, lai likvidētu visas 13. pantā (1) minētās diskriminācijas formas. Ir jāatzīst, ka ir veikti daudzi vienlīdzību veicinoši pasākumi, bet vēl paliek neatrisināti neatliekami jautājumi. Šajā sakarā Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) var sniegt labu iespēju noteikt un ņemt vērā minētās personu grupas.

| 1.3 | EESK uzskata, ka ikvienam ES iedzīvotājam jābūt garantētai nediskriminācijai un iespēju vienlīdzībai, pilnībā izmantojot cilvēktiesības: pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības. Tādēļ minētais gads izmantojams, lai sekmētu visu veidu diskriminācijas likvidēšanu. Lai arī īpaša uzmanība ir veltīta 13. pantā norādītajiem diskriminācijas iemesliem, Eiropas gads uzskatāms par iespēju veidot izpratni gan par diskrimināciju, ar ko sastopas konkrētas grupas, kuras parasti netiek ņemtas vērā, piem., bērni, gan par tādām ar diskrimināciju saistītām problēmām, kas vēl nav risinātas. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka ikvienam ES iedzīvotājam jābūt garantētai nediskriminācijai un iespēju vienlīdzībai, pilnībā izmantojot cilvēktiesības: pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības. Tādēļ minētais gads izmantojams, lai sekmētu visu veidu diskriminācijas likvidēšanu. Lai arī īpaša uzmanība ir veltīta 13. pantā norādītajiem diskriminācijas iemesliem, Eiropas gads uzskatāms par iespēju veidot izpratni gan par diskrimināciju, ar ko sastopas konkrētas grupas, kuras parasti netiek ņemtas vērā, piem., bērni, gan par tādām ar diskrimināciju saistītām problēmām, kas vēl nav risinātas.

| 1.4 | EESK atbalsta Sociālo programmu laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam, kurā izstrādāta rīcības stratēģija iespēju vienlīdzības un sociālās kohēzijas jomā, un abas minētās jomas ir izvirzītas kā galvenie darbības lauki. Saskaņā ar turpmāk norādītajiem pārlabojumiem un papildinājumiem EESK piekrīt un atbalsta Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) mērķus, kas attiecas uz tiesībām, pārstāvību, atzīšanu, cieņu un toleranci, kā arī integrētu pieeju minētajām jomām. |
| --- | --- |

1.4

EESK atbalsta Sociālo programmu laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam, kurā izstrādāta rīcības stratēģija iespēju vienlīdzības un sociālās kohēzijas jomā, un abas minētās jomas ir izvirzītas kā galvenie darbības lauki. Saskaņā ar turpmāk norādītajiem pārlabojumiem un papildinājumiem EESK piekrīt un atbalsta Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) mērķus, kas attiecas uz tiesībām, pārstāvību, atzīšanu, cieņu un toleranci, kā arī integrētu pieeju minētajām jomām.

2.   Pamatojums un piezīmes

2.1   Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1.1 | Komisijas paziņojumā par Sociālo programmu laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam ir uzsvērta iespēju vienlīdzības veicināšanas nozīme solidārākas sabiedrības izveidē. Skatāmajam priekšlikumam pievienotajā paziņojumā (2) ir darīts zināms Komisijas nodoms izstrādāt jaunu pamatstratēģiju attiecībā uz nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem. Viena no galvenajām paziņojumā paustajām iniciatīvām ir priekšlikums 2007. gadu noteikt par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem. Eiropas gada vispārējais mērķis būs veicināt iedzīvotāju izpratni par tiem ieguvumiem, kas rodas, pateicoties taisnīgai un solidārai sabiedrībai, kurā valda iespēju vienlīdzība visiem. Šāds mērķis prasīs pārvarēt šķēršļus, kas traucē iekļauties sabiedrībā un traucē veicināt tādas vides rašanos, kurā Eiropas daudzveidība tiktu uzskatīta par sociālās un kultūras vitalitātes avotu. Konkrētie Eiropas gada mērķi ir šādi:






  — | Tiesības — izpratnes veicināšana par vienlīdzību un nediskrimināciju; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Komisijas paziņojumā par Sociālo programmu laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam ir uzsvērta iespēju vienlīdzības veicināšanas nozīme solidārākas sabiedrības izveidē. Skatāmajam priekšlikumam pievienotajā paziņojumā (2) ir darīts zināms Komisijas nodoms izstrādāt jaunu pamatstratēģiju attiecībā uz nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem. Viena no galvenajām paziņojumā paustajām iniciatīvām ir priekšlikums 2007. gadu noteikt par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem. Eiropas gada vispārējais mērķis būs veicināt iedzīvotāju izpratni par tiem ieguvumiem, kas rodas, pateicoties taisnīgai un solidārai sabiedrībai, kurā valda iespēju vienlīdzība visiem. Šāds mērķis prasīs pārvarēt šķēršļus, kas traucē iekļauties sabiedrībā un traucē veicināt tādas vides rašanos, kurā Eiropas daudzveidība tiktu uzskatīta par sociālās un kultūras vitalitātes avotu. Konkrētie Eiropas gada mērķi ir šādi:

—

Tiesības — izpratnes veicināšana par vienlīdzību un nediskrimināciju;

| — | Pārstāvība — debašu veicināšana par veidiem, kā palielināt pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

—

Pārstāvība — debašu veicināšana par veidiem, kā palielināt pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras līdzdalību sabiedrībā;

| — | Atzīšana — daudzveidības atzīšana un atbalstīšana; |
| --- | --- |

—

Atzīšana — daudzveidības atzīšana un atbalstīšana;

| — | Cieņa un tolerance — vienotākas sabiedrības veicināšana. |
| --- | --- |

—

Cieņa un tolerance — vienotākas sabiedrības veicināšana.

Skatāmajā priekšlikumā iekļauti Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem īstenošanas noteikumi un noteikts tā budžets. Priekšlikuma pamatojums ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pants (3).

2.2   Vispārējas un īpašas piezīmes

| 2.2.1 | Iespēju vienlīdzības izveidošana ir Eiropas politikas prioritāte, un tai tādai jāpaliek arī turpmāk. Kaut arī ir notikušas ievērojamas izmaiņas likumdošanā Eiropas un valstu līmenī cīņā pret diskrimināciju, jo sevišķi līguma 13. pantā minētajiem diskriminācijas veidiem, iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas konsekventākas īstenošanas nodrošināšanai ir nepieciešami papildu pasākumi. Netiešas diskriminācijas formas var bieži vien konstatēt to izpausmes brīdī, bet ir grūti pierādāmas. Arī šis apstāklis ir jāņem vērā, sastādot Eiropas gada (2007) programmu. |
| --- | --- |

2.2.1

Iespēju vienlīdzības izveidošana ir Eiropas politikas prioritāte, un tai tādai jāpaliek arī turpmāk. Kaut arī ir notikušas ievērojamas izmaiņas likumdošanā Eiropas un valstu līmenī cīņā pret diskrimināciju, jo sevišķi līguma 13. pantā minētajiem diskriminācijas veidiem, iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas konsekventākas īstenošanas nodrošināšanai ir nepieciešami papildu pasākumi. Netiešas diskriminācijas formas var bieži vien konstatēt to izpausmes brīdī, bet ir grūti pierādāmas. Arī šis apstāklis ir jāņem vērā, sastādot Eiropas gada (2007) programmu.

| 2.2.2 | Vēl viena joma, kam jāpievērš uzmanība, ir aizsardzības pret diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ līmeņa un apjoma atšķirības. Komiteja noteikti iesaka, ka diskriminācija jebkāda iemesla dēļ — dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas dēļ — ir nepieļaujama nodarbinātības, apmācības, izglītības, sociālās aizsardzības, sociālo priekšrocību un preču un pakalpojumu pieejamības jomā. Pretēja rīcība var radīt grupu hierarhijas izveidošanās risku. |
| --- | --- |

2.2.2

Vēl viena joma, kam jāpievērš uzmanība, ir aizsardzības pret diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ līmeņa un apjoma atšķirības. Komiteja noteikti iesaka, ka diskriminācija jebkāda iemesla dēļ — dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas dēļ — ir nepieļaujama nodarbinātības, apmācības, izglītības, sociālās aizsardzības, sociālo priekšrocību un preču un pakalpojumu pieejamības jomā. Pretēja rīcība var radīt grupu hierarhijas izveidošanās risku.

| 2.2.3 | Kopš ir izstrādāta Eiropas Pamattiesību harta, ES vairs nevar uzskatīt tikai par starpvalstu apvienību, kuras pamatā ir ekonomiski apsvērumi. Līdz ar to ir pienācīgā veidā jāņem vērā sociālās grupas, kas cieš no dažādām atstumtības formām, jo darba tirgus un dalība ekonomiskajā dzīvē tām nav bijusi brīvi pieejama vai arī iemesls ir tāds, ka tās dzīvo nabadzībā, kaut arī ir aktīvas darba tirgū. |
| --- | --- |

2.2.3

Kopš ir izstrādāta Eiropas Pamattiesību harta, ES vairs nevar uzskatīt tikai par starpvalstu apvienību, kuras pamatā ir ekonomiski apsvērumi. Līdz ar to ir pienācīgā veidā jāņem vērā sociālās grupas, kas cieš no dažādām atstumtības formām, jo darba tirgus un dalība ekonomiskajā dzīvē tām nav bijusi brīvi pieejama vai arī iemesls ir tāds, ka tās dzīvo nabadzībā, kaut arī ir aktīvas darba tirgū.

| 2.2.4 | Sociālie un ekonomiskie apsvērumi runā par labu visiem indivīdiem garantētai iespēju vienlīdzībai, jo sevišķi attiecībā uz tiem, kas ir diskriminēti vai kuriem jāpacieš nelabvēlīgi sociālie, kultūras, ģeogrāfiskie vai citi apstākļi. Ja viņiem sniegtu pienācīgu atbalstu, viņi spētu pilnībā integrēties sabiedrībā, dodot savu sociālo un ekonomisko ieguldījumu. |
| --- | --- |

2.2.4

Sociālie un ekonomiskie apsvērumi runā par labu visiem indivīdiem garantētai iespēju vienlīdzībai, jo sevišķi attiecībā uz tiem, kas ir diskriminēti vai kuriem jāpacieš nelabvēlīgi sociālie, kultūras, ģeogrāfiskie vai citi apstākļi. Ja viņiem sniegtu pienācīgu atbalstu, viņi spētu pilnībā integrēties sabiedrībā, dodot savu sociālo un ekonomisko ieguldījumu.

| 2.2.5 | EESK uzskata, ka Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) programma ir iespēja pievērst uzmanību tiem, kas varētu tikt ignorēti: piem., jaunatne, ieskaitot bērnus, kuri cieš no diskriminācijas vecuma dēļ, personas, kas tiek diskriminētas vairāku iemeslu dēļ vienlaicīgi un attālu vai mazapdzīvotu reģionu un pilsētu iedzīvotāji, kurus skar diskriminācija un kam nav pieejami nepieciešamie pakalpojumi. |
| --- | --- |

2.2.5

EESK uzskata, ka Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) programma ir iespēja pievērst uzmanību tiem, kas varētu tikt ignorēti: piem., jaunatne, ieskaitot bērnus, kuri cieš no diskriminācijas vecuma dēļ, personas, kas tiek diskriminētas vairāku iemeslu dēļ vienlaicīgi un attālu vai mazapdzīvotu reģionu un pilsētu iedzīvotāji, kurus skar diskriminācija un kam nav pieejami nepieciešamie pakalpojumi.

| 2.2.6 | Komiteja uzskata, ka Eiropas gadā jāparedz arī iespēja tādu būtisku problēmu turpmākai izpētei kā vairākkārtēja diskriminācija, kas bieži vērsta pret dažām iedzīvotāju grupām (piem., bērniem invalīdiem, gados veciem migrantiem, čigānu tautības sievietēm). Visbeidzot visās iniciatīvās diskriminācijas novēršanas jomā jāņem vērā diskriminācijai visvairāk pakļauto iedzīvotāju grupu daudzveidība un neviendabīgums. |
| --- | --- |

2.2.6

Komiteja uzskata, ka Eiropas gadā jāparedz arī iespēja tādu būtisku problēmu turpmākai izpētei kā vairākkārtēja diskriminācija, kas bieži vērsta pret dažām iedzīvotāju grupām (piem., bērniem invalīdiem, gados veciem migrantiem, čigānu tautības sievietēm). Visbeidzot visās iniciatīvās diskriminācijas novēršanas jomā jāņem vērā diskriminācijai visvairāk pakļauto iedzīvotāju grupu daudzveidība un neviendabīgums.

| 2.2.7 | Eiropas gadam jākļūst par iespēju uzlabot lielāka skaita iedzīvotāju grupu stāvokli. Sākumā īpaša uzmanība būtu pievēršama ANO Konvencijai par bērna tiesībām, ko ir ratificējušas visas ES dalībvalstis un kuru tādēļ var uzskatīt par vienu no ES dalībvalstu pieņemtajiem principiem, tādējādi padarot bērna tiesību aizsardzību par vienu no Eiropas prasībām nākotnē. |
| --- | --- |

2.2.7

Eiropas gadam jākļūst par iespēju uzlabot lielāka skaita iedzīvotāju grupu stāvokli. Sākumā īpaša uzmanība būtu pievēršama ANO Konvencijai par bērna tiesībām, ko ir ratificējušas visas ES dalībvalstis un kuru tādēļ var uzskatīt par vienu no ES dalībvalstu pieņemtajiem principiem, tādējādi padarot bērna tiesību aizsardzību par vienu no Eiropas prasībām nākotnē.

| 2.2.8 | Būtu pāragri novērtēt Eiropas Invalīdu gada (2003) un 2003. gadā pieņemtā rīcības plāna (2004—2010) (4) sākotnējo ietekmi, tomēr ir skaidrs (5), ka, pateicoties Eiropas gada ietekmei, minētajai sociālajai grupai dalībvalstīs pievērš lielāku uzmanību un sabiedrībai ir vieglāk pieejama precīzāka informācija par saviem līdzpilsoņiem — invalīdiem. Lai panāktu patiesas izmaiņas, būtiski svarīgs tomēr ir attiecīgajos Eiropas gados gūto panākumu un turpmāko pasākumu kompetents novērtējums. EESK pašreiz gatavo atzinumu par Eiropas Invalīdu gada novērtējumu un turpmākajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.2.8

Būtu pāragri novērtēt Eiropas Invalīdu gada (2003) un 2003. gadā pieņemtā rīcības plāna (2004—2010) (4) sākotnējo ietekmi, tomēr ir skaidrs (5), ka, pateicoties Eiropas gada ietekmei, minētajai sociālajai grupai dalībvalstīs pievērš lielāku uzmanību un sabiedrībai ir vieglāk pieejama precīzāka informācija par saviem līdzpilsoņiem — invalīdiem. Lai panāktu patiesas izmaiņas, būtiski svarīgs tomēr ir attiecīgajos Eiropas gados gūto panākumu un turpmāko pasākumu kompetents novērtējums. EESK pašreiz gatavo atzinumu par Eiropas Invalīdu gada novērtējumu un turpmākajiem pasākumiem.

| 2.2.9 | Sakarā ar netiešajiem 2007. gada ieguvumiem neapšaubāmi jāņem vērā un, izstrādājot tiesību aktus, nodaļā par kontroli jāuzsver arī tas, kādas konkrētas pārmaiņas notikušas ikdienas dzīvē un administratīvajā praksē; tātad jāuzrāda ne tikai novērtējums par to, cik procentu ES iedzīvotāju ieguvuši vairāk informācijas par sistemātiski diskriminētām personu grupām. Ir jānoskaidro arī tas, kādas konkrētās izmaiņas ir notikušas ikdienas dzīvē un administratīvajā praksē. |
| --- | --- |

2.2.9

Sakarā ar netiešajiem 2007. gada ieguvumiem neapšaubāmi jāņem vērā un, izstrādājot tiesību aktus, nodaļā par kontroli jāuzsver arī tas, kādas konkrētas pārmaiņas notikušas ikdienas dzīvē un administratīvajā praksē; tātad jāuzrāda ne tikai novērtējums par to, cik procentu ES iedzīvotāju ieguvuši vairāk informācijas par sistemātiski diskriminētām personu grupām. Ir jānoskaidro arī tas, kādas konkrētās izmaiņas ir notikušas ikdienas dzīvē un administratīvajā praksē.

| 2.2.10 | Diskriminācijas dažādo iemeslu iekļaušana visās ES politikās un iniciatīvās, kā arī konkrēta iemesla īpašo prasību ievērošana, izstrādājot pasākumus saistībā ar kādu citu iemeslu (piem., invaliditātes problēmu ievērošana, izskatot pārējos iemeslus), ir galvenais, lai veicinātu diskriminācijas likvidēšanu un sekmētu iespēju vienlīdzību. Jau gūto pieredzi dzimumu līdztiesības jomā varētu izmantot attiecībā uz citiem diskriminācijas iemesliem. |
| --- | --- |

2.2.10

Diskriminācijas dažādo iemeslu iekļaušana visās ES politikās un iniciatīvās, kā arī konkrēta iemesla īpašo prasību ievērošana, izstrādājot pasākumus saistībā ar kādu citu iemeslu (piem., invaliditātes problēmu ievērošana, izskatot pārējos iemeslus), ir galvenais, lai veicinātu diskriminācijas likvidēšanu un sekmētu iespēju vienlīdzību. Jau gūto pieredzi dzimumu līdztiesības jomā varētu izmantot attiecībā uz citiem diskriminācijas iemesliem.

| 2.2.11 | Ir svarīgi uzsvērt ne tikai diskriminācijas, ksenofobijas un rasisma nepieņemamību, bet arī multikulturālās Eiropas vērtības un Eiropas antidiskriminācijas politikas ietvaros jau pieņemto direktīvu īstenošanas svarīgumu. |
| --- | --- |

2.2.11

Ir svarīgi uzsvērt ne tikai diskriminācijas, ksenofobijas un rasisma nepieņemamību, bet arī multikulturālās Eiropas vērtības un Eiropas antidiskriminācijas politikas ietvaros jau pieņemto direktīvu īstenošanas svarīgumu.

| 2.2.12 | EESK jau vairākos atzinumos (6) ir apliecinājusi nevalstisko organizāciju, augstākminēto minoritāšu grupu, privātā un valsts sektora darba devēju, galveno sociālās ekonomikas dalībnieku, darba ņēmēju un reģionu pārstāvju piedalīšanās nozīmību. Tāpat ir jāiesaista arī personas — diskriminācijas upuri un tos pārstāvošās grupas un struktūras visos īstenošanas līmeņos un katrā tās fāzē. Plānošanas, palīdzības sniegšanas un palīdzības kontroles procesā ir efektīvāk jāuzrauga (un ja nepieciešams, izmantojot arī ziņojumus no citiem avotiem), vai, piemēram, patiešām pastāv atbilstoša komunikācija ar nevalstiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

2.2.12

EESK jau vairākos atzinumos (6) ir apliecinājusi nevalstisko organizāciju, augstākminēto minoritāšu grupu, privātā un valsts sektora darba devēju, galveno sociālās ekonomikas dalībnieku, darba ņēmēju un reģionu pārstāvju piedalīšanās nozīmību. Tāpat ir jāiesaista arī personas — diskriminācijas upuri un tos pārstāvošās grupas un struktūras visos īstenošanas līmeņos un katrā tās fāzē. Plānošanas, palīdzības sniegšanas un palīdzības kontroles procesā ir efektīvāk jāuzrauga (un ja nepieciešams, izmantojot arī ziņojumus no citiem avotiem), vai, piemēram, patiešām pastāv atbilstoša komunikācija ar nevalstiskajām organizācijām.

| 2.2.13 | Īpaša uzmanība veltāma un ir atzīstama NVO un diskriminētās iedzīvotāju grupas pārstāvošo organizāciju nozīme. To iesaistīšana Eiropas gada pasākumos jānodrošina visos līmeņos (vietējā, reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī) un visos darbības posmos (attiecīgā gada pasākumu vispārējā plānošanā, īstenošanā, izpildē, novērtēšanā un izpildes pārbaudē). Jo īpaši uzsverama un vēra ņemama ir sociālās ekonomikas uzņēmumu un organizāciju (kooperatīvu, apvienību, fondu un savstarpēju fondu) nozīme diskriminācijas apkarošanā. |
| --- | --- |

2.2.13

Īpaša uzmanība veltāma un ir atzīstama NVO un diskriminētās iedzīvotāju grupas pārstāvošo organizāciju nozīme. To iesaistīšana Eiropas gada pasākumos jānodrošina visos līmeņos (vietējā, reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī) un visos darbības posmos (attiecīgā gada pasākumu vispārējā plānošanā, īstenošanā, izpildē, novērtēšanā un izpildes pārbaudē). Jo īpaši uzsverama un vēra ņemama ir sociālās ekonomikas uzņēmumu un organizāciju (kooperatīvu, apvienību, fondu un savstarpēju fondu) nozīme diskriminācijas apkarošanā.

| 2.2.14 | Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija atzīst, ka darbs ar darba devējiem un darba ņēmējiem ir svarīgs, lai veicinātu un atbalstītu nediskriminācijas darba vietās un daudzveidības politiku. EESK iesaka izmantot Eiropas gadu, lai noskaidrotu un






  — | veicinātu informācijas un labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija atzīst, ka darbs ar darba devējiem un darba ņēmējiem ir svarīgs, lai veicinātu un atbalstītu nediskriminācijas darba vietās un daudzveidības politiku. EESK iesaka izmantot Eiropas gadu, lai noskaidrotu un

—

veicinātu informācijas un labas prakses apmaiņu;

| — | paaugstinātu apziņas līmeni uzņēmumos par pievienoto vērtību, kāda ir iespēju vienlīdzības ievērošanai un iekļaušanai uzņēmumu darbā pieņemšanas un karjeras virzības politikā; |
| --- | --- |

—

paaugstinātu apziņas līmeni uzņēmumos par pievienoto vērtību, kāda ir iespēju vienlīdzības ievērošanai un iekļaušanai uzņēmumu darbā pieņemšanas un karjeras virzības politikā;

| — | radītu darba devēju un citām ieinteresēto pušu, ieskaitot nevalstiskās organizācijas un organizācijas, kas strādā ar diskriminācijas skartām grupām, partnerattiecības un noturīgus tīklus; |
| --- | --- |

—

radītu darba devēju un citām ieinteresēto pušu, ieskaitot nevalstiskās organizācijas un organizācijas, kas strādā ar diskriminācijas skartām grupām, partnerattiecības un noturīgus tīklus;

| — | veidotu saikni ar nākamo Komisijas plānu par korporatīvo sociālo atbildību (publicējams 2006. gada janvārī), sekmētu tā izpildi. |
| --- | --- |

—

veidotu saikni ar nākamo Komisijas plānu par korporatīvo sociālo atbildību (publicējams 2006. gada janvārī), sekmētu tā izpildi.

| 2.2.15 | Iespēju vienlīdzības visiem gads ir labi jāsagatavo, pamatojoties uz agrāko pieredzi. Informācija ir jāsniedz visiem saprotamā, skaidri formulētā valodā, jānodrošina izglītošanas un apmācības iespējas, kā arī pietiekami plaša mēdiju uzmanība, saskaņošana ar citām politikām un nepieciešamā tehniskā palīdzība. Ir plašāk jāizmanto, jāizplata un plašāk jāpiemēro pašreizējie pētniecības rezultāti, labas prakses un sevi kā efektīvas apliecinājušās programmas. |
| --- | --- |

2.2.15

Iespēju vienlīdzības visiem gads ir labi jāsagatavo, pamatojoties uz agrāko pieredzi. Informācija ir jāsniedz visiem saprotamā, skaidri formulētā valodā, jānodrošina izglītošanas un apmācības iespējas, kā arī pietiekami plaša mēdiju uzmanība, saskaņošana ar citām politikām un nepieciešamā tehniskā palīdzība. Ir plašāk jāizmanto, jāizplata un plašāk jāpiemēro pašreizējie pētniecības rezultāti, labas prakses un sevi kā efektīvas apliecinājušās programmas.

| 2.2.16 | EESK uzskata, ka paredzētais budžets ir ļoti ierobežots salīdzinājumā ar iecerēm un vajadzībām. Būtu nepieciešams pievērst vajadzīgo uzmanību tam, lai tiktu piešķirti pieejamie līdzekļi, nodrošinot to, ka iesaistītās personas jau no paša sākuma tos var izmantot. |
| --- | --- |

2.2.16

EESK uzskata, ka paredzētais budžets ir ļoti ierobežots salīdzinājumā ar iecerēm un vajadzībām. Būtu nepieciešams pievērst vajadzīgo uzmanību tam, lai tiktu piešķirti pieejamie līdzekļi, nodrošinot to, ka iesaistītās personas jau no paša sākuma tos var izmantot.

| 2.2.17 | Arī sakarā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem ir jānorāda, ka Savienības valstīs katram — ne tikai 13. pantā un šajā atzinumā minētajām grupām — galvenokārt sociālās iekļaušanas un izglītības ceļā jānodrošina apstākļi savu spēju un iespēju attīstīšanai. |
| --- | --- |

2.2.17

Arī sakarā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem ir jānorāda, ka Savienības valstīs katram — ne tikai 13. pantā un šajā atzinumā minētajām grupām — galvenokārt sociālās iekļaušanas un izglītības ceļā jānodrošina apstākļi savu spēju un iespēju attīstīšanai.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Nabadzība sieviešu vidū Eiropā” (ziņotāja: Brenda King) – OV C 24, 31.1.2006.; EESK atzinums par tematu “Sociālā programma” (ziņotāja: Ursula Engelen-Kefer) – OV C 294, 25.11.2005.; EESK atzinums par tematu “Eiropas sociālais fonds” (ziņotāja: Ursula Engelen-Kefer) – OV C 234, 22.9.2005.; EESK atzinums par tematu “Kopienas nodarbinātības un sociālās vienotības programma – PROGRESS” (ziņotājs: Wolfgang Greif)OV C 234, 22.3.2006.
  SOC/167 EESK atzinums par tematu “EQUAL” (ziņotājs: Sukhdev Shama) – OV C 241, 28.09.2004 EESK atzinums par tematu “Eiropas invalīdu gads” (ziņotājs: Miguel Įngel Cabra de Luna) OV C 110, 30.04.2004

1

Brenda King

Ursula Engelen-Kefer

Ursula Engelen-Kefer

C

Wolfgang Greif

SOC

EQUAL

Sukhdev Shama

C

Miguel Įngel Cabra de Luna

C

(2)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem pamatstratēģija” (KOM(2005) 224.)

2

(3)  Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pants: Neskarot pārējos šā Līguma noteikumus un nepārsniedzot pilnvaras, ko Kopienai piešķir šis Līgums, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar vienprātīgu lēmumu var veikt attiecīgas darbības, lai cīnītos pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. (2) atkāpjoties no 1. punkta, gadījumos, kad Padome pieņem lēmumus par Kopienas veicināšanas pasākumiem, kas neprasa nekādu dalībvalstu likumu un noteikumu normu harmonizāciju, lai atbalstītu dalībvalstu darbību, kuras mērķis ir veicināt 1. punktā minētos mērķu sasniegšanu, tā tos pieņem saskaņā ar 251. pantā noteiktos kārtību.

3

(4)  Sk. EESK atzinumu CESE SOC/163 – OV C 110, 30.4.2004.

4

(5)  Skat. Eurobarometer

5

Eurobarometer

(6)  Skat. SOC/189 – OV C 234, 22.9.2005.

6

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/73

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Kā integrēt sociālos aspektus Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunās”

(2006/C 65/15)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija komisāres Loyola de PALACIO2004. gada 2. jūlija vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sagatavot izpētes atzinumu par tematu “Kā integrēt sociālos aspektus Ekonomisko partnerattiecību nolīguma sarunās”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 10. novembrī, pamatojoties uz ziņotāja Antonello Pezzini kga un līdzziņotāja Gérard Dantin kga iepriekš izstrādāto projektu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 125 balsīm par, 2 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

1.1   Atzinuma saturs

| 1.1.1 | Šis atzinums sagatavots pēc komisāres Loyola de Palacio kdzes lūguma. Komisāre 2004. gada 2. jūlija vēstulē par apspriešanos ar Komiteju pēc norādes, ka “Komisija novērtē Ekonomikas un sociālo lietu komitejas aktīvo lomu atvērta dialoga veicināšanā starp ĀKK nevalstiskās jomas dalībniekiem un Eiropas Savienību”, aicina Komiteju sagatavot “izpētes atzinumu par iespējamajiem veidiem, kā sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ietvert sociālos aspektus, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātības jautājumiem, darba tiesību normām, sociālās drošības un dzimumu vienlīdzības jautājumiem”. |
| --- | --- |

1.1.1

Šis atzinums sagatavots pēc komisāres Loyola de Palacio kdzes lūguma. Komisāre 2004. gada 2. jūlija vēstulē par apspriešanos ar Komiteju pēc norādes, ka “Komisija novērtē Ekonomikas un sociālo lietu komitejas aktīvo lomu atvērta dialoga veicināšanā starp ĀKK nevalstiskās jomas dalībniekiem un Eiropas Savienību”, aicina Komiteju sagatavot “izpētes atzinumu par iespējamajiem veidiem, kā sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ietvert sociālos aspektus, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātības jautājumiem, darba tiesību normām, sociālās drošības un dzimumu vienlīdzības jautājumiem”.

| 1.1.2 | Kotonū nolīguma 37. pantā paredzētie Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) jānoslēdz līdz 2007. gada 31. decembrim. To mērķis ir “veicināt ĀKK valstu pakāpenisku un vienmērīgu integrāciju pasaules ekonomikā, pienācīgi ievērojot to politisko izvēli un attīstības prioritātes un tādējādi sekmējot to ilgtspējīgu attīstību un veicinot nabadzības izskaušanu ĀKK valstīs” (34. panta 1. daļa). Vispārīgāk šie nolīgumi ir daļa no Kotonū nolīguma 19.–27. pantā (1. sadaļa) paredzētās “attīstības stratēģijas” īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.1.2

Kotonū nolīguma 37. pantā paredzētie Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) jānoslēdz līdz 2007. gada 31. decembrim. To mērķis ir “veicināt ĀKK valstu pakāpenisku un vienmērīgu integrāciju pasaules ekonomikā, pienācīgi ievērojot to politisko izvēli un attīstības prioritātes un tādējādi sekmējot to ilgtspējīgu attīstību un veicinot nabadzības izskaušanu ĀKK valstīs” (34. panta 1. daļa). Vispārīgāk šie nolīgumi ir daļa no Kotonū nolīguma 19.–27. pantā (1. sadaļa) paredzētās “attīstības stratēģijas” īstenošanas pasākumiem.

| 1.1.3 | Komisijas atzinuma pieprasījums pamatots ar Kotonū nolīguma 37. pantu un 1. sadaļu, kas nosaka šī izpētes atzinuma ietvaru. |
| --- | --- |

1.1.3

Komisijas atzinuma pieprasījums pamatots ar Kotonū nolīguma 37. pantu un 1. sadaļu, kas nosaka šī izpētes atzinuma ietvaru.

| 1.2 | Atzinuma pieprasījums atspoguļo Komisijas atzīto sociālās dimensijas nozīmi sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

1.2

Atzinuma pieprasījums atspoguļo Komisijas atzīto sociālās dimensijas nozīmi sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem.

| 1.2.1 | Komiteja ir gandarīta par Komisijas ieinteresētību un attiecīgo rīcību. |
| --- | --- |

1.2.1

Komiteja ir gandarīta par Komisijas ieinteresētību un attiecīgo rīcību.

| 1.2.2 | Patiesi, optimāla ekonomiskā attīstība nav iespējama bez paralēlas sociālās attīstības. Lai ekonomikas progress būtu sekmīgs un nestu arī cilvēku dzīvesveida un labklājības uzlabošanos, minētajām norisēm jānotiek vienlaikus. |
| --- | --- |

1.2.2

Patiesi, optimāla ekonomiskā attīstība nav iespējama bez paralēlas sociālās attīstības. Lai ekonomikas progress būtu sekmīgs un nestu arī cilvēku dzīvesveida un labklājības uzlabošanos, minētajām norisēm jānotiek vienlaikus.

| 1.2.3 | Īstenojot EPN, nenovēršami būs jāveic strukturālās reformas; tās būtiski ietekmēs vairākus ĀKK valstu iedzīvotāju pašreizējās dzīves aspektus. Lai novērstu risku, ka iedzīvotāji varētu noraidīt Ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, strukturālās reformas, kuras nereti būs sarežģīti pārdzīvot, vajadzētu pavadīt paralēlam progresam sociālajā jomā. |
| --- | --- |

1.2.3

Īstenojot EPN, nenovēršami būs jāveic strukturālās reformas; tās būtiski ietekmēs vairākus ĀKK valstu iedzīvotāju pašreizējās dzīves aspektus. Lai novērstu risku, ka iedzīvotāji varētu noraidīt Ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, strukturālās reformas, kuras nereti būs sarežģīti pārdzīvot, vajadzētu pavadīt paralēlam progresam sociālajā jomā.

| 1.2.4 | Šajā ziņā pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai ir centrālā vieta uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem balstītā procesa visos posmos. |
| --- | --- |

1.2.4

Šajā ziņā pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai ir centrālā vieta uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem balstītā procesa visos posmos.

| 1.3 | Kopumā Kotonū nolīgumā paredzēts pakāpeniski novērst abu pušu savstarpējā tirgus šķēršļus un norādīts, ka sarunu periods ir noderīgs un piemērots publiskā un privātā sektora veiktspējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

1.3

Kopumā Kotonū nolīgumā paredzēts pakāpeniski novērst abu pušu savstarpējā tirgus šķēršļus un norādīts, ka sarunu periods ir noderīgs un piemērots publiskā un privātā sektora veiktspējas uzlabošanai.

| 1.3.1 | EPN sarunu pamatmērķi — Kotonū nolīguma īstenošanas elementi — attiecas galvenokārt uz šādiem jautājumiem: nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība, sieviešu efektīva līdzdalība, nevalstisko dalībnieku iesaiste un centieni uzturēt pietiekamā apmērā valsts izdevumus sociālajos sektoros (1). |
| --- | --- |

1.3.1

EPN sarunu pamatmērķi — Kotonū nolīguma īstenošanas elementi — attiecas galvenokārt uz šādiem jautājumiem: nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība, sieviešu efektīva līdzdalība, nevalstisko dalībnieku iesaiste un centieni uzturēt pietiekamā apmērā valsts izdevumus sociālajos sektoros (1).

| 1.3.2 | Kotonū nolīgumā paredzēts EPN iekļaut plašu sektoru loku: konkurences politiku (2), intelektuālā īpašuma tiesības (3), veselības aizsardzības un augu veselības pasākumus (4), tirdzniecības un vides aizsardzības jautājumus (5), komerctiesību un darba tiesību normas (6), patērētāju tiesību aizsardzību (7), pārtikas nekaitīgumu (8) un investīcijas (9). |
| --- | --- |

1.3.2

Kotonū nolīgumā paredzēts EPN iekļaut plašu sektoru loku: konkurences politiku (2), intelektuālā īpašuma tiesības (3), veselības aizsardzības un augu veselības pasākumus (4), tirdzniecības un vides aizsardzības jautājumus (5), komerctiesību un darba tiesību normas (6), patērētāju tiesību aizsardzību (7), pārtikas nekaitīgumu (8) un investīcijas (9).

| 1.4 | EPN — kuru darbības jomai ir vairākas dimensijas (skat. II pielikumu) — ir uzskatāmi par savstarpējiem brīvas tirdzniecības līgumiem, kurus noslēdz divpusēji starp ES un ĀKK reģiona valstīm vai reģioniem. Svarīgi ņemt vērā principu, ka EPN jāatbilst PTO noteikumiem. |
| --- | --- |

1.4

EPN — kuru darbības jomai ir vairākas dimensijas (skat. II pielikumu) — ir uzskatāmi par savstarpējiem brīvas tirdzniecības līgumiem, kurus noslēdz divpusēji starp ES un ĀKK reģiona valstīm vai reģioniem. Svarīgi ņemt vērā principu, ka EPN jāatbilst PTO noteikumiem.

| 1.4.1 | Gan ĀKK valstis, gan ES ir pārliecinātas par nepieciešamību PTO ietvaros izveidot līdzsvarotāku un taisnīgāku daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, kura balstītos uz acīmredzamu saikni starp tirdzniecību un attīstību, un piedāvāt patiesi diferencētus attīstības valstīm — jo īpaši mazāk attīstītajām valstīm (MAV) un mazajām salu valstīm — labvēlīgus noteikumus, un kuras lēmumu pieņemšanas procedūra būtu pārredzama un balstīta uz pilnvērtīgu līdzdalību. |
| --- | --- |

1.4.1

Gan ĀKK valstis, gan ES ir pārliecinātas par nepieciešamību PTO ietvaros izveidot līdzsvarotāku un taisnīgāku daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, kura balstītos uz acīmredzamu saikni starp tirdzniecību un attīstību, un piedāvāt patiesi diferencētus attīstības valstīm — jo īpaši mazāk attīstītajām valstīm (MAV) un mazajām salu valstīm — labvēlīgus noteikumus, un kuras lēmumu pieņemšanas procedūra būtu pārredzama un balstīta uz pilnvērtīgu līdzdalību.

| 1.5 | Kā norādījusi ĀKK/ES parlamentārā asambleja, līdz šim risinātās sarunas (skat. II pielikumu) atklājušas dažas būtiskas atšķirības ĀKK valstu un ES nostājā. |
| --- | --- |

1.5

Kā norādījusi ĀKK/ES parlamentārā asambleja, līdz šim risinātās sarunas (skat. II pielikumu) atklājušas dažas būtiskas atšķirības ĀKK valstu un ES nostājā.

| 1.5.1 | Jāatceras, ka daudzās ĀKK valstīs ārējais parāds ir nepārvarams šķērslis to ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (10). Tas ir viens no iemesliem, kāpēc EPN sarunu pirmajā posmā nav panākts saistošs pamatnolīgums, kā to vēlējās ĀKK valstis. |
| --- | --- |

1.5.1

Jāatceras, ka daudzās ĀKK valstīs ārējais parāds ir nepārvarams šķērslis to ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (10). Tas ir viens no iemesliem, kāpēc EPN sarunu pirmajā posmā nav panākts saistošs pamatnolīgums, kā to vēlējās ĀKK valstis.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Vairākas ĀKK valstis, īpaši Āfrikas dienvidos, uzskata, ka reģionālā integrācija sākotnēji izraisīs ienākumu samazināšanos, īpaši muitas nodevu samazināšanas rezultātā. Šajā posmā tātad būtu jāparedz paaugstinātas finanšu saistības, pamatojoties uz dažādajām ieguldījuma likmēm. Tā kā no muitas nodevām gūtie ienākumi daudzās ĀKK valstīs veido lielu daļu valsts kases ienākumu, pēc iespējas drīzāk būtu jāizveido tāda nodokļu sistēma, kas spētu radīt citus ienākumus šāda veida zaudējumu kompensācijai. Šīm valstīm nepieciešams atbalsts efektīvu nodokļu sistēmu izveidei. Bez tam ĀKK valstis parādījušas visai niecīgu progresu reģionālās tirdzniecības sadarbības praktiskajā īstenošanā. Esošie un topošie nolīgumi ne tikai aprobežojas ar noteiktiem reģioniem, bet arī kopumā nav sasnieguši mērķi palielināt starpreģionu tirdzniecības apjomu. Faktiski tikai dažās no integrācijas zonām pastāv vērā ņemama tirdzniecība reģiona iekšienē. |
| --- | --- |

2.1

Vairākas ĀKK valstis, īpaši Āfrikas dienvidos, uzskata, ka reģionālā integrācija sākotnēji izraisīs ienākumu samazināšanos, īpaši muitas nodevu samazināšanas rezultātā. Šajā posmā tātad būtu jāparedz paaugstinātas finanšu saistības, pamatojoties uz dažādajām ieguldījuma likmēm. Tā kā no muitas nodevām gūtie ienākumi daudzās ĀKK valstīs veido lielu daļu valsts kases ienākumu, pēc iespējas drīzāk būtu jāizveido tāda nodokļu sistēma, kas spētu radīt citus ienākumus šāda veida zaudējumu kompensācijai. Šīm valstīm nepieciešams atbalsts efektīvu nodokļu sistēmu izveidei. Bez tam ĀKK valstis parādījušas visai niecīgu progresu reģionālās tirdzniecības sadarbības praktiskajā īstenošanā. Esošie un topošie nolīgumi ne tikai aprobežojas ar noteiktiem reģioniem, bet arī kopumā nav sasnieguši mērķi palielināt starpreģionu tirdzniecības apjomu. Faktiski tikai dažās no integrācijas zonām pastāv vērā ņemama tirdzniecība reģiona iekšienē.

| 2.1.1 | Līdz šim visās sešās reģionālajās darba grupās sarunas risinājušās ilgstoši un ar grūtībām. Nav šaubu par to, ka to beigu termiņš — 2007. gada beigas — netiks ievērots. Pārejas periods būs ilgāks un turpināsies arī krietni pēc 2008. gada. Lielākās grūtības ir sagaidāmas Āfrikas dienvidos un austrumos. Āfrikas valstis izrāda daudz lielāku interesi par infrastruktūras problēmām (ceļi, slimnīcas, apmācības centri, lauksaimniecības attīstība u.c.) nekā ar problēmām, kuras saistītas ar pilsoniskās sabiedrības aspektiem (11). |
| --- | --- |

2.1.1

Līdz šim visās sešās reģionālajās darba grupās sarunas risinājušās ilgstoši un ar grūtībām. Nav šaubu par to, ka to beigu termiņš — 2007. gada beigas — netiks ievērots. Pārejas periods būs ilgāks un turpināsies arī krietni pēc 2008. gada. Lielākās grūtības ir sagaidāmas Āfrikas dienvidos un austrumos. Āfrikas valstis izrāda daudz lielāku interesi par infrastruktūras problēmām (ceļi, slimnīcas, apmācības centri, lauksaimniecības attīstība u.c.) nekā ar problēmām, kuras saistītas ar pilsoniskās sabiedrības aspektiem (11).

| 2.1.2 | Katrā reģionā darbojas speciālās darba grupas, kuras pastāvīgi seko tirdzniecības sarunām (12). Šīm darba grupām noteikti jākonsultējas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai uzklausītu to vērtējumu un priekšlikumus par sociālajiem aspektiem un, vispārīgāk, par problēmu kopumu, kas saistīts ar attīstību. Lai to panāktu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāizveido reģionāla līmeņa struktūra un jāorganizē darbība tā, lai savu pozīciju izstrādātu kolektīvi. Eiropas Savienībai jāsniedz finanšu un tehnisks atbalsts šādas iniciatīvas praktiskai īstenošanai. |
| --- | --- |

2.1.2

Katrā reģionā darbojas speciālās darba grupas, kuras pastāvīgi seko tirdzniecības sarunām (12). Šīm darba grupām noteikti jākonsultējas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai uzklausītu to vērtējumu un priekšlikumus par sociālajiem aspektiem un, vispārīgāk, par problēmu kopumu, kas saistīts ar attīstību. Lai to panāktu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāizveido reģionāla līmeņa struktūra un jāorganizē darbība tā, lai savu pozīciju izstrādātu kolektīvi. Eiropas Savienībai jāsniedz finanšu un tehnisks atbalsts šādas iniciatīvas praktiskai īstenošanai.

| 2.1.3 | Arī savos iepriekšējos ziņojumos Komiteja ir iestājusies par pilsoniskās sabiedrības plašāku līdzdalību (13), turklāt ievērojot to, ka Kotonū nolīgumā nevalstisko dalībnieku līdzdalība ir minēta vairāk nekā 30 pantos, nobeiguma deklarācijā, kā arī IV pielikumā attiecībā par izpildes un pārvaldības procedūrām. Vislabāk šī pieeja ir izteikta “Pamatprincipos” (2. pants) un 2. nodaļā, kas ir pilnībā veltīta “partnerattiecību dalībniekiem”. |
| --- | --- |

2.1.3

Arī savos iepriekšējos ziņojumos Komiteja ir iestājusies par pilsoniskās sabiedrības plašāku līdzdalību (13), turklāt ievērojot to, ka Kotonū nolīgumā nevalstisko dalībnieku līdzdalība ir minēta vairāk nekā 30 pantos, nobeiguma deklarācijā, kā arī IV pielikumā attiecībā par izpildes un pārvaldības procedūrām. Vislabāk šī pieeja ir izteikta “Pamatprincipos” (2. pants) un 2. nodaļā, kas ir pilnībā veltīta “partnerattiecību dalībniekiem”.

| 2.1.4 | EESK uzskata, ka būtu svarīgi izplatīt Eiropas pieredzi Struktūrfondu izmantošanā, īpaši attiecībā uz 1. mērķa reģioniem, arī ĀKK reģionos (14). |
| --- | --- |

2.1.4

EESK uzskata, ka būtu svarīgi izplatīt Eiropas pieredzi Struktūrfondu izmantošanā, īpaši attiecībā uz 1. mērķa reģioniem, arī ĀKK reģionos (14).

| 2.2 | Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanā ir viens no priekšnoteikumiem to rezultātu efektivitātei. |
| --- | --- |

2.2

Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanā ir viens no priekšnoteikumiem to rezultātu efektivitātei.

| 2.2.1 | Kotonū nolīguma 6. pantā “nevalstiskie dalībnieki” definēti kā: privātais sektors, ekonomiskie un sociālie partneri, tostarp arodbiedrību organizācijas, pilsoniskā sabiedrība visās tās formās atkarībā no nacionālajām īpatnībām (15). |
| --- | --- |

2.2.1

Kotonū nolīguma 6. pantā “nevalstiskie dalībnieki” definēti kā: privātais sektors, ekonomiskie un sociālie partneri, tostarp arodbiedrību organizācijas, pilsoniskā sabiedrība visās tās formās atkarībā no nacionālajām īpatnībām (15).

| 2.2.2 | Līgumā ir visnotaļ biežas atsauces uz pilsonisko sabiedrību (16); 4. pantā ir definēts veids, kādā tiek īstenota pilsoniskās sabiedrības līdzdalība (17). |
| --- | --- |

2.2.2

Līgumā ir visnotaļ biežas atsauces uz pilsonisko sabiedrību (16); 4. pantā ir definēts veids, kādā tiek īstenota pilsoniskās sabiedrības līdzdalība (17).

| 2.2.3 | Vairumā ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība ir visai vāji organizēta. Tāpēc sarunas par ekonomiskās partnerības nolīgumiem sniedz iespēju uzlabot tās organizētību un līdz ar to — priekšlikumu sniegšanas spēju. Vienīgi ar šādu nosacījumu tā varēs spēlēt nozīmīgu lomu izvēlētās pieejas īstenošanā un tādējādi, ceļot konkurētspēju un uzlabojot sociālos aspektus, sekmēt izaugsmi. |
| --- | --- |

2.2.3

Vairumā ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība ir visai vāji organizēta. Tāpēc sarunas par ekonomiskās partnerības nolīgumiem sniedz iespēju uzlabot tās organizētību un līdz ar to — priekšlikumu sniegšanas spēju. Vienīgi ar šādu nosacījumu tā varēs spēlēt nozīmīgu lomu izvēlētās pieejas īstenošanā un tādējādi, ceļot konkurētspēju un uzlabojot sociālos aspektus, sekmēt izaugsmi.

| 2.2.4 | Šajā ziņā ir svarīgi sarunās ar visām ĀKK valstīm ievērot noteiktus obligātos kritērijus. Tiem jābūt vērstiem uz racionālu integrāciju pasaules ekonomikā, kā arī uz tirdzniecības attīstību sasaistē ar attiecīgām sociālajām tiesībām, nabadzības samazināšanu un darbinieku tiesību ievērošanu
   (18). Pēc šiem kritērijiem ir jāvadās reģionālo sarunu risināšanā. |
| --- | --- |

2.2.4

Šajā ziņā ir svarīgi sarunās ar visām ĀKK valstīm ievērot noteiktus obligātos kritērijus. Tiem jābūt vērstiem uz racionālu integrāciju pasaules ekonomikā, kā arī uz tirdzniecības attīstību sasaistē ar attiecīgām sociālajām tiesībām, nabadzības samazināšanu un darbinieku tiesību ievērošanu
   (18). Pēc šiem kritērijiem ir jāvadās reģionālo sarunu risināšanā.

| 2.2.5 | Būtu jāuzsver, ka vairāki kritēriji attiecībā uz nodarbinātību, sociālo drošību un dzimumu vienlīdzības jautājumiem, tāpat kā ciešā saikne starp tirdzniecības attīstību un darba tiesību normām Komisijai piešķirtajā pilnvarojumā vest sarunas par EPN ir minēti diezgan vispārīgi un vienīgi dokumenta preambulā. |
| --- | --- |

2.2.5

Būtu jāuzsver, ka vairāki kritēriji attiecībā uz nodarbinātību, sociālo drošību un dzimumu vienlīdzības jautājumiem, tāpat kā ciešā saikne starp tirdzniecības attīstību un darba tiesību normām Komisijai piešķirtajā pilnvarojumā vest sarunas par EPN ir minēti diezgan vispārīgi un vienīgi dokumenta preambulā.

| 2.2.6 | Komisijas izstrādātajos dokumentos par ES un ĀKK dažādu reģionu EPN sarunu pirmā posma rezultātiem sociālie jautājumi un dzimumu vienlīdzības jautājumi ir apskatīti nepietiekami. |
| --- | --- |

2.2.6

Komisijas izstrādātajos dokumentos par ES un ĀKK dažādu reģionu EPN sarunu pirmā posma rezultātiem sociālie jautājumi un dzimumu vienlīdzības jautājumi ir apskatīti nepietiekami.

| 2.2.7 | Tas ir pretrunā ar principu, ka EPN veido Kotonū nolīguma ekonomisko dimensiju un tādēļ vērtības, kuras attiecas uz visiem cilvēku dzīves aspektiem un skaidri norādītas Kotonū nolīgumā, būtu jāņem vērā un jāstiprina EPN sarunās. |
| --- | --- |

2.2.7

Tas ir pretrunā ar principu, ka EPN veido Kotonū nolīguma ekonomisko dimensiju un tādēļ vērtības, kuras attiecas uz visiem cilvēku dzīves aspektiem un skaidri norādītas Kotonū nolīgumā, būtu jāņem vērā un jāstiprina EPN sarunās.

| 2.3 | Lai nodrošinātu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu rezultātu efektivitāti sociālajā jomā, būtu jāizveido sociāli profesionālajiem dalībniekiem paredzēts ietvars, kas veicinātu to vienotību telpā un laikā. |
| --- | --- |

2.3

Lai nodrošinātu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu rezultātu efektivitāti sociālajā jomā, būtu jāizveido sociāli profesionālajiem dalībniekiem paredzēts ietvars, kas veicinātu to vienotību telpā un laikā.

| 2.3.1 | Lai sasniegtu apmierinošus rezultātus gan sarunās, gan to satura praktiskajā īstenošanā, šim ietvaram būtu jāveicina efektīvas līdzdalības metodoloģijas izstrāde, iesaistot ekonomiskos un sociālos dalībniekus jau no to viedokļu izstrādes posma. |
| --- | --- |

2.3.1

Lai sasniegtu apmierinošus rezultātus gan sarunās, gan to satura praktiskajā īstenošanā, šim ietvaram būtu jāveicina efektīvas līdzdalības metodoloģijas izstrāde, iesaistot ekonomiskos un sociālos dalībniekus jau no to viedokļu izstrādes posma.

| 2.3.2 | Neskatoties uz to, pašlaik jau uzsāktajās EPN sarunās jāsaskaras ar būtisku un pieaugošu nevienlīdzību starp abām pusēm to attīstības līmeņa, dzīves kvalitātes un sociālo tiesību, kā arī tirdzniecības nosacījumu ziņā, bet vēl jo vairāk priekšlikumu sniegšanas, vadības un kontroles patstāvīgās spējas aspektā. Šāda nevienlīdzība un atšķirības padara EPN sarunas visai sarežģītas un delikātas. Šī sarežģītība nedrīkst liegt sarunās iekļaut sociālos aspektus, lai tas tiktu darīts tieši vai notiktu kā skaidri identificēts un noteikts ekonomiskās un/vai komerciālās izvēles rezultāts. Būtu īpaši jāuzsver nodarbinātības un uzņēmējdarbības kultūras jautājumu, darba tiesību normu, sociālās drošības un dzimumu vienlīdzības jautājumu nozīme (19). |
| --- | --- |

2.3.2

Neskatoties uz to, pašlaik jau uzsāktajās EPN sarunās jāsaskaras ar būtisku un pieaugošu nevienlīdzību starp abām pusēm to attīstības līmeņa, dzīves kvalitātes un sociālo tiesību, kā arī tirdzniecības nosacījumu ziņā, bet vēl jo vairāk priekšlikumu sniegšanas, vadības un kontroles patstāvīgās spējas aspektā. Šāda nevienlīdzība un atšķirības padara EPN sarunas visai sarežģītas un delikātas. Šī sarežģītība nedrīkst liegt sarunās iekļaut sociālos aspektus, lai tas tiktu darīts tieši vai notiktu kā skaidri identificēts un noteikts ekonomiskās un/vai komerciālās izvēles rezultāts. Būtu īpaši jāuzsver nodarbinātības un uzņēmējdarbības kultūras jautājumu, darba tiesību normu, sociālās drošības un dzimumu vienlīdzības jautājumu nozīme (19).

| 2.3.3 | Reģionālajā līmenī dažos plānos paredzēta pilsoniskās sabiedrības līdzdalība sarunu posmos un valsts un reģionālajās komitejās. Tomēr joprojām nav zināma pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalības un apmierinātības pakāpe partnerattiecību procesā. |
| --- | --- |

2.3.3

Reģionālajā līmenī dažos plānos paredzēta pilsoniskās sabiedrības līdzdalība sarunu posmos un valsts un reģionālajās komitejās. Tomēr joprojām nav zināma pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalības un apmierinātības pakāpe partnerattiecību procesā.

| 2.3.4 | Pateicoties periodiskām sanāksmēm ar ĀKK valstu sociālās un ekonomiskās jomas pārstāvjiem, EESK būtu spējīga novērtēt viņu līdzdalības pakāpi dažādos procesa posmos. |
| --- | --- |

2.3.4

Pateicoties periodiskām sanāksmēm ar ĀKK valstu sociālās un ekonomiskās jomas pārstāvjiem, EESK būtu spējīga novērtēt viņu līdzdalības pakāpi dažādos procesa posmos.

3.   Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība

| 3.1 | Vairumā ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība nereti ir visai vāji vai slikti organizēta. Tāpēc sarunas par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem sniedz iespēju celt tās organizētību un līdz ar to — priekšlikumu sniegšanas spēju. Šis ir viens no nosacījumiem, lai tā varētu praksē spēlēt nozīmīgu lomu izvēlētās pieejas īstenošanā un tādējādi, ceļot konkurētspēju un uzlabojot sociālos aspektus, sekmēt izaugsmi. Pilsoniskās sabiedrības organizētības un līdz ar to tās rīcībspējas uzlabošana būs atkarīga no Komisijas apņēmības un ieinteresēto valstu gribas to panākt. |
| --- | --- |

3.1

Vairumā ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība nereti ir visai vāji vai slikti organizēta. Tāpēc sarunas par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem sniedz iespēju celt tās organizētību un līdz ar to — priekšlikumu sniegšanas spēju. Šis ir viens no nosacījumiem, lai tā varētu praksē spēlēt nozīmīgu lomu izvēlētās pieejas īstenošanā un tādējādi, ceļot konkurētspēju un uzlabojot sociālos aspektus, sekmēt izaugsmi. Pilsoniskās sabiedrības organizētības un līdz ar to tās rīcībspējas uzlabošana būs atkarīga no Komisijas apņēmības un ieinteresēto valstu gribas to panākt.

| 3.1.1 | Pozitīvu virzību uz pastāvīgu situācijas uzlabošanos varētu nodrošināt sociālo un ekonomisko dalībnieku līdzdalības regulāra un pastāvīga vērtēšana visos EPN īstenošanas posmos. Tādu vērtēšanu vajadzētu veikt iestādēm, kuras risina sarunas. |
| --- | --- |

3.1.1

Pozitīvu virzību uz pastāvīgu situācijas uzlabošanos varētu nodrošināt sociālo un ekonomisko dalībnieku līdzdalības regulāra un pastāvīga vērtēšana visos EPN īstenošanas posmos. Tādu vērtēšanu vajadzētu veikt iestādēm, kuras risina sarunas.

| 3.1.2 | Apspriešanās ar dažādiem pilsoniskās sabiedrības sektoriem un to iesaistīšana sarunās, kā arī veiktā darba kontrole palīdzētu piešķirt virzību un saturu kopīgajiem centieniem uzlabot visu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, tālabad izmantojot EPN un ievērojot Kotonū nolīguma principus.
  Būtu jāiztulko vietējās valodās un plaši jāizplata paraugprakses piemēri. |
| --- | --- |

3.1.2

Apspriešanās ar dažādiem pilsoniskās sabiedrības sektoriem un to iesaistīšana sarunās, kā arī veiktā darba kontrole palīdzētu piešķirt virzību un saturu kopīgajiem centieniem uzlabot visu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, tālabad izmantojot EPN un ievērojot Kotonū nolīguma principus.

Būtu jāiztulko vietējās valodās un plaši jāizplata paraugprakses piemēri.

| 3.2 | Lai īstenotu un sekmētu efektīvas līdzdalības metodoloģiju, kura ir pilsoniskās sabiedrības devuma lietderīguma un kvalitātes nepieciešams nosacījums, ir jāveido apstākļu kopums, kurā nevalstiskajiem dalībniekiem ir iespēja tikties, apspriesties, kopīgi izvirzīt mērķus, izteikt priekšlikumus par tiem EPN sarunās, sekot to attīstībai un, jo īpaši, — sekmēt tās īstenošanu praksē, tai sekot, kā arī novērtēt to ietekmi. |
| --- | --- |

3.2

Lai īstenotu un sekmētu efektīvas līdzdalības metodoloģiju, kura ir pilsoniskās sabiedrības devuma lietderīguma un kvalitātes nepieciešams nosacījums, ir jāveido apstākļu kopums, kurā nevalstiskajiem dalībniekiem ir iespēja tikties, apspriesties, kopīgi izvirzīt mērķus, izteikt priekšlikumus par tiem EPN sarunās, sekot to attīstībai un, jo īpaši, — sekmēt tās īstenošanu praksē, tai sekot, kā arī novērtēt to ietekmi.

| 3.2.1 | Minēto apstākļu kopuma veidošana atbilst nepieciešamībai radīt profesionālajiem sociālajiem dalībniekiem paredzētu ietvaru, kurā veicināt to vienotību telpā un laikā. |
| --- | --- |

3.2.1

Minēto apstākļu kopuma veidošana atbilst nepieciešamībai radīt profesionālajiem sociālajiem dalībniekiem paredzētu ietvaru, kurā veicināt to vienotību telpā un laikā.

| 3.2.2 | Šī mērķa labad, kā to jau nobeiguma deklarācijā norādījusi jūnija beigās Briselē notikusī
  “ĀKK
  —
  ES ekonomisko un sociālo aprindu 24. sanāksme”
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina izveidot Sociālā dialoga reģionālās komitejas, kurās, lai sniegtu ieguldījumu sociālās attīstības programmu izstrādē, ierosināšanā, īstenošanā un tās uzraudzībā, kopā sanāktu sociāli profesionālie dalībnieki. |
| --- | --- |

3.2.2

Šī mērķa labad, kā to jau nobeiguma deklarācijā norādījusi jūnija beigās Briselē notikusī
  “ĀKK
  —
  ES ekonomisko un sociālo aprindu 24. sanāksme”
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina izveidot Sociālā dialoga reģionālās komitejas, kurās, lai sniegtu ieguldījumu sociālās attīstības programmu izstrādē, ierosināšanā, īstenošanā un tās uzraudzībā, kopā sanāktu sociāli profesionālie dalībnieki.

| 3.2.3 | Visu Sociālā dialoga reģionālo komiteju pilnvarās vajadzētu ietilpt galvenokārt šādiem uzdevumiem:






  — | SDO konvenciju, jo īpaši uz sociālajām pamattiesībām attiecināmo, piemērošana un tās uzraudzība; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Visu Sociālā dialoga reģionālo komiteju pilnvarās vajadzētu ietilpt galvenokārt šādiem uzdevumiem:

—

SDO konvenciju, jo īpaši uz sociālajām pamattiesībām attiecināmo, piemērošana un tās uzraudzība;

| — | pienācīgu nodarbinātības apstākļu nodrošināšana un sociālās attīstības veicināšana; |
| --- | --- |

—

pienācīgu nodarbinātības apstākļu nodrošināšana un sociālās attīstības veicināšana;

| — | EPN un reģionālās integrācijas radītās reģionālās ekonomiskās un sociālās ietekmes jautājumi; |
| --- | --- |

—

EPN un reģionālās integrācijas radītās reģionālās ekonomiskās un sociālās ietekmes jautājumi;

| 3.2.3.1 | Precīzāk, reģionālās komitejas, iespējams, ar specializētu grupu palīdzību varētu īpašu uzmanību pievērst priekšlikumu izstrādāšanai par šādiem jautājumiem:






  — | nodarbinātības veicināšana: mērķi un metodes; pienācīgi nodarbinātības apstākļi (atlīdzība, darba apstākļi, utt.) |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Precīzāk, reģionālās komitejas, iespējams, ar specializētu grupu palīdzību varētu īpašu uzmanību pievērst priekšlikumu izstrādāšanai par šādiem jautājumiem:

—

nodarbinātības veicināšana: mērķi un metodes; pienācīgi nodarbinātības apstākļi (atlīdzība, darba apstākļi, utt.)

| — | izglītība; |
| --- | --- |

—

izglītība;

| — | sākotnējā un pastāvīgā arodapmācība; |
| --- | --- |

—

sākotnējā un pastāvīgā arodapmācība;

| — | sociālās aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

—

sociālās aizsardzības pasākumi;

| — | sarunas saistībā ar norisēm “neformālajos” sektoros; |
| --- | --- |

—

sarunas saistībā ar norisēm “neformālajos” sektoros;

| — | dzimumu vienlīdzība; |
| --- | --- |

—

dzimumu vienlīdzība;

| — | ilgtspējīga attīstība, īpašu uzmanību pievēršot vides jautājumiem; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga attīstība, īpašu uzmanību pievēršot vides jautājumiem;

| — | infrastruktūras un investīcijas; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras un investīcijas;

| 3.2.4 | Starptautiskā Darba organizācija (SDO) darba organizācijas un metodoloģijas jautājumos varētu līdzdarboties Sociālā dialoga reģionālo komiteju izveidošanā. SDO ir guvusi lielu pieredzi, īstenojot programmu PRODIAF (Sociālā dialoga veicināšanas reģionālā programma franču valodā runājošajai Āfrikai). Šo pieredzi varētu likt lietā, sekmējot minēto komiteju efektivitāti. |
| --- | --- |

3.2.4

Starptautiskā Darba organizācija (SDO) darba organizācijas un metodoloģijas jautājumos varētu līdzdarboties Sociālā dialoga reģionālo komiteju izveidošanā. SDO ir guvusi lielu pieredzi, īstenojot programmu PRODIAF (Sociālā dialoga veicināšanas reģionālā programma franču valodā runājošajai Āfrikai). Šo pieredzi varētu likt lietā, sekmējot minēto komiteju efektivitāti.

| 3.2.5 | Reģionālās komitejas sastāva veidošanā atbilstības kritērijus varētu izstrādāt, vadoties pēc ĀKK valstu un ES Padomes vienošanās par pieeju EAF (Eiropas Attīstības fonda) finansējumam. |
| --- | --- |

3.2.5

Reģionālās komitejas sastāva veidošanā atbilstības kritērijus varētu izstrādāt, vadoties pēc ĀKK valstu un ES Padomes vienošanās par pieeju EAF (Eiropas Attīstības fonda) finansējumam.

| 3.2.6 | Gadījumos, kad viendabīgos reģionos (kā Karību jūras valstīs) jau izveidotas plaformas, forumi vai citi nevalstisko dalībnieku strukturēti grupējumi, kas paredzēti valsts un reģionālo indikatīvo programmu izstrādes radītajām vajadzībām, būtu jāizvērtē, kā tie būtu jāpielāgo, lai īstenotu Sociālā dialoga reģionālo komiteju mērķus. |
| --- | --- |

3.2.6

Gadījumos, kad viendabīgos reģionos (kā Karību jūras valstīs) jau izveidotas plaformas, forumi vai citi nevalstisko dalībnieku strukturēti grupējumi, kas paredzēti valsts un reģionālo indikatīvo programmu izstrādes radītajām vajadzībām, būtu jāizvērtē, kā tie būtu jāpielāgo, lai īstenotu Sociālā dialoga reģionālo komiteju mērķus.

| 3.2.7 | Efektivitātes labad Sociālā dialoga reģionālās komitejas varētu ar konkrētiem pasākumiem iesaistīt Reģionālo sagatavošanās darba grupu (TFPR) darbā. Faktiski TFPR ir izšķiroša loma, jo tās nodrošina atbalsta plānojuma atbilstību sarunu posmā noskaidrotajām vajadzībām. |
| --- | --- |

3.2.7

Efektivitātes labad Sociālā dialoga reģionālās komitejas varētu ar konkrētiem pasākumiem iesaistīt Reģionālo sagatavošanās darba grupu (TFPR) darbā. Faktiski TFPR ir izšķiroša loma, jo tās nodrošina atbalsta plānojuma atbilstību sarunu posmā noskaidrotajām vajadzībām.

| 3.2.7.1 | Minēto komiteju līdzdalība organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai dotu iespēju reģionālā līmenī iegūt nozīmīgāku lomu un uzraudzīt ilgtspējīgas attīstības principa ievērošanu sarunu norisē un konkrētu pasākumu veikšanā. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Minēto komiteju līdzdalība organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai dotu iespēju reģionālā līmenī iegūt nozīmīgāku lomu un uzraudzīt ilgtspējīgas attīstības principa ievērošanu sarunu norisē un konkrētu pasākumu veikšanā.

| 3.2.7.2 | Kā atkārtots vairākkārt, ĀKK valstīs īpaši svarīgas ir ar lauksaimniecību saistītās problēmas un vides aizsardzības jautājumi; ir būtiski tos ņemt vērā visos sarunu posmos, jo īpaši izmantojot nozares vietējo pārstāvju tiešo pieredzi. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Kā atkārtots vairākkārt, ĀKK valstīs īpaši svarīgas ir ar lauksaimniecību saistītās problēmas un vides aizsardzības jautājumi; ir būtiski tos ņemt vērā visos sarunu posmos, jo īpaši izmantojot nozares vietējo pārstāvju tiešo pieredzi.

| 3.2.7.3 | Sociālā dialoga reģionālās komitejas varēs veikt daudz noderīgāku un proaktīvāku darbu, jo īpaši ņemot vērā to, ka pēc tam, kad tiks noskaidroti finansējuma un darba organizācijas jautājumi, tās varēs risināt pārrunas ar ĀKK/ES Uzraudzības komiteju un gūt labumu no pieredzes apmaiņas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. |
| --- | --- |

3.2.7.3

Sociālā dialoga reģionālās komitejas varēs veikt daudz noderīgāku un proaktīvāku darbu, jo īpaši ņemot vērā to, ka pēc tam, kad tiks noskaidroti finansējuma un darba organizācijas jautājumi, tās varēs risināt pārrunas ar ĀKK/ES Uzraudzības komiteju un gūt labumu no pieredzes apmaiņas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju.

4.   Nodarbinātības attīstība

| 4.1 | Pienācīga nodarbinātība ir būtisks ierocis cīņai pret nabadzību, jo ar tās palīdzību var:






  — | uzlabot ienākumus un tādējādi arī pirktspēju un tirgu; |
| --- | --- | --- |

4.1

Pienācīga nodarbinātība ir būtisks ierocis cīņai pret nabadzību, jo ar tās palīdzību var:

—

uzlabot ienākumus un tādējādi arī pirktspēju un tirgu;

| — | atbrīvot iedzīvotājus un to grupas no situācijas, kurā viņi ir atkarīgi no palīdzības; |
| --- | --- |

—

atbrīvot iedzīvotājus un to grupas no situācijas, kurā viņi ir atkarīgi no palīdzības;

| — | ražot preces un sniegt pakalpojumus, kas pieejami plašai sabiedrībai un kalpo tās vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

—

ražot preces un sniegt pakalpojumus, kas pieejami plašai sabiedrībai un kalpo tās vajadzību apmierināšanai;

| — | palīdzēt finansēt sociālos pakalpojumus: izglītību un apmācību, pensijas, bezdarbnieku pabalstus, veselības aprūpi, būtībā visu, kas definējams kā “sociālās drošības pasākumi”. |
| --- | --- |

—

palīdzēt finansēt sociālos pakalpojumus: izglītību un apmācību, pensijas, bezdarbnieku pabalstus, veselības aprūpi, būtībā visu, kas definējams kā “sociālās drošības pasākumi”.

| 4.1.1 | Nodarbinātības politikas uzdevums ir veicināt un virzīt valsts un privātā sektora ieguldījumus, kā arī sociālās un uz solidaritāti balstītās ekonomikas sasniegumus. |
| --- | --- |

4.1.1

Nodarbinātības politikas uzdevums ir veicināt un virzīt valsts un privātā sektora ieguldījumus, kā arī sociālās un uz solidaritāti balstītās ekonomikas sasniegumus.

| 4.1.2 | Nodarbinātības attīstības programmās būtu jāietver pakāpeniska, sarunu rezultātā saskaņota neformālās ekonomikas iekļaušana privātajā vai valsts sektorā, tostarp veicinot starptautisko darba tiesību normu (īpaši pamattiesību) ievērošanu; pienākumu uzņēmumiem, kuri gūst labumu no valsts līdzekļiem (investīciju, valsts pasūtījuma veidā) ievērot starptautiskās darba tiesību normas un vides aizsardzības noteikumus (attiecībā uz klimatu, bioloģisko daudzveidību, Kioto protokolu, mežu aizsardzību u.c.). Daļēji tas ir uzņēmumu sociālās atbildības jautājums. |
| --- | --- |

4.1.2

Nodarbinātības attīstības programmās būtu jāietver pakāpeniska, sarunu rezultātā saskaņota neformālās ekonomikas iekļaušana privātajā vai valsts sektorā, tostarp veicinot starptautisko darba tiesību normu (īpaši pamattiesību) ievērošanu; pienākumu uzņēmumiem, kuri gūst labumu no valsts līdzekļiem (investīciju, valsts pasūtījuma veidā) ievērot starptautiskās darba tiesību normas un vides aizsardzības noteikumus (attiecībā uz klimatu, bioloģisko daudzveidību, Kioto protokolu, mežu aizsardzību u.c.). Daļēji tas ir uzņēmumu sociālās atbildības jautājums.

| 4.1.3 | Šīm programmām būtu arī jāieskicē nostādnes nepieciešamajām ekonomikas, nodokļu un administratīvajām reformām, korupcijas apkarošanai, nodokļu kredītu un citu sevišķi MVU un amatniecībai paredzēto pakalpojumu ieviešanai. |
| --- | --- |

4.1.3

Šīm programmām būtu arī jāieskicē nostādnes nepieciešamajām ekonomikas, nodokļu un administratīvajām reformām, korupcijas apkarošanai, nodokļu kredītu un citu sevišķi MVU un amatniecībai paredzēto pakalpojumu ieviešanai.

| 4.1.4 | Partnerattiecību mērķis, kā labi zināms, ir veicināt un paātrināt ĀKK valstu ekonomisko, kultūras un sociālo attīstību. Galvenais uzdevums ir nabadzības samazināšana un, gala rezultātā, tās izskaušana. EPN būtu jāuzlabo partnerattiecības, veicinot ekonomikas atvērtību, jo īpaši dienvidu — dienvidu dimensijā, un ar skaidru un nacionālajiem un ārvalstu investoriem pievilcīgu likumu palīdzību panākt lielāku liberalizāciju. |
| --- | --- |

4.1.4

Partnerattiecību mērķis, kā labi zināms, ir veicināt un paātrināt ĀKK valstu ekonomisko, kultūras un sociālo attīstību. Galvenais uzdevums ir nabadzības samazināšana un, gala rezultātā, tās izskaušana. EPN būtu jāuzlabo partnerattiecības, veicinot ekonomikas atvērtību, jo īpaši dienvidu — dienvidu dimensijā, un ar skaidru un nacionālajiem un ārvalstu investoriem pievilcīgu likumu palīdzību panākt lielāku liberalizāciju.

| 4.1.5 | Ir jāpieliek īpaši pūliņi, lai ļautu ĀKK valstīm atvērties kultūras un ekonomikas ziņā; EPN sniedz iespēju to veicināt, jo paredz izveidot muitas savienību, kura aizstāvētu pušu kopīgās intereses un veicinātu turpmāku reģionālo integrāciju. |
| --- | --- |

4.1.5

Ir jāpieliek īpaši pūliņi, lai ļautu ĀKK valstīm atvērties kultūras un ekonomikas ziņā; EPN sniedz iespēju to veicināt, jo paredz izveidot muitas savienību, kura aizstāvētu pušu kopīgās intereses un veicinātu turpmāku reģionālo integrāciju.

| 4.2 | Diemžēl sarunu sākumā netika veikts pētījums par ietekmi uz nodarbinātību, kurā būtu fiksēts sākotnējais stāvoklis. Šāds pētījums būtu noderējis, lai labāk novērtētu turpmāko progresu. |
| --- | --- |

4.2

Diemžēl sarunu sākumā netika veikts pētījums par ietekmi uz nodarbinātību, kurā būtu fiksēts sākotnējais stāvoklis. Šāds pētījums būtu noderējis, lai labāk novērtētu turpmāko progresu.

| 4.2.1 | Sadarbības mērķis ir sekmēt reformas, kā arī ekonomikas un institucionālo politiku, lai radītu investīcijām labvēlīgu vidi un veicinātu dinamiska, efektīva un konkurētspējīga privātā sektora attīstību. Paralēli ir īpaši jānostiprina valsts sektors, jo sevišķi attiecībā uz ieguldījumiem tādās jomās kā izglītība, veselības aprūpe un vispārējie sabiedriskie pakalpojumi, ar kuru palīdzību ir iespējams atbalstīt privāto sektoru. |
| --- | --- |

4.2.1

Sadarbības mērķis ir sekmēt reformas, kā arī ekonomikas un institucionālo politiku, lai radītu investīcijām labvēlīgu vidi un veicinātu dinamiska, efektīva un konkurētspējīga privātā sektora attīstību. Paralēli ir īpaši jānostiprina valsts sektors, jo sevišķi attiecībā uz ieguldījumiem tādās jomās kā izglītība, veselības aprūpe un vispārējie sabiedriskie pakalpojumi, ar kuru palīdzību ir iespējams atbalstīt privāto sektoru.

| 4.2.2 | Sadarbības uzdevums ir arī sekmēt:






  — | dialogu starp valsts sektoru un privāto sektoru; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Sadarbības uzdevums ir arī sekmēt:

—

dialogu starp valsts sektoru un privāto sektoru;

| — | uzņēmējdarbības prasmju un kultūras attīstību; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības prasmju un kultūras attīstību;

| — | nedeklarēta gadījuma rakstura darba izskaušanu, vienlaikus ievērojot tiesiskuma principus. |
| --- | --- |

—

nedeklarēta gadījuma rakstura darba izskaušanu, vienlaikus ievērojot tiesiskuma principus.

| 4.2.3 | Pasākumi, kas veikti iepriekšējo nolīgumu kontekstā (20), ir devuši zināmus rezultātus, tomēr katrā ziņā ir sasniegts ne viss vēlamais, pirmām kārtām privātā sektora veicināšanas jomā un attiecībā uz tā lomu ekonomiskās izaugsmes un ekonomikas dažādošanas sekmēšanā. |
| --- | --- |

4.2.3

Pasākumi, kas veikti iepriekšējo nolīgumu kontekstā (20), ir devuši zināmus rezultātus, tomēr katrā ziņā ir sasniegts ne viss vēlamais, pirmām kārtām privātā sektora veicināšanas jomā un attiecībā uz tā lomu ekonomiskās izaugsmes un ekonomikas dažādošanas sekmēšanā.

| 4.2.4 | Izstrādājot attīstības programmu, sociāli profesionālajiem dalībniekiem detalizēti jāizanalizē ļoti mazo, mazo un vidējo uzņēmumu darbības veicināšanas, aizsardzības un atbalsta pasākumu īstenošanā konstatētās grūtības. |
| --- | --- |

4.2.4

Izstrādājot attīstības programmu, sociāli profesionālajiem dalībniekiem detalizēti jāizanalizē ļoti mazo, mazo un vidējo uzņēmumu darbības veicināšanas, aizsardzības un atbalsta pasākumu īstenošanā konstatētās grūtības.

| 4.3 | Attīstības galvenās iespējas, īpaši Āfrikā, ir balstītas uz lauksaimniecību. Tā vēl ilgi paliks centrālā ass pasākumu īstenošanai:






  — | tradicionālās lauksaimniecības prakses attīstīšanā, lai celtu tās efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

4.3

Attīstības galvenās iespējas, īpaši Āfrikā, ir balstītas uz lauksaimniecību. Tā vēl ilgi paliks centrālā ass pasākumu īstenošanai:

—

tradicionālās lauksaimniecības prakses attīstīšanā, lai celtu tās efektivitāti;

| — | infrastruktūras un plaši pieejamu sociālo pakalpojumu izveidošanā; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras un plaši pieejamu sociālo pakalpojumu izveidošanā;

| — | sīkās amatniecības un uzņēmējdarbības attīstībā, bieži vien saistībā ar agrāro un pārtikas ražošanas sektoru. |
| --- | --- |

—

sīkās amatniecības un uzņēmējdarbības attīstībā, bieži vien saistībā ar agrāro un pārtikas ražošanas sektoru.

| 4.3.1 | Lai panāktu lauksaimniecības sistēmas attīstību un konsolidāciju, nepieciešams, lai tirdzniecība starp ĀKK valstīm un ES, jo īpaši nākamajos gados, norisinātos pēc elastīgiem noteikumiem, kuri pieļautu veselības aizsardzības un augu veselības tiesību normu pārņemšanu un veicinātu jaunu mazo uzņēmumu veidošanos, stiprināšanu un dažādošanu, pateicoties attiecīgu drošības klauzulu aizsardzībai. |
| --- | --- |

4.3.1

Lai panāktu lauksaimniecības sistēmas attīstību un konsolidāciju, nepieciešams, lai tirdzniecība starp ĀKK valstīm un ES, jo īpaši nākamajos gados, norisinātos pēc elastīgiem noteikumiem, kuri pieļautu veselības aizsardzības un augu veselības tiesību normu pārņemšanu un veicinātu jaunu mazo uzņēmumu veidošanos, stiprināšanu un dažādošanu, pateicoties attiecīgu drošības klauzulu aizsardzībai.

| 4.3.2 | Laika gaitā pasākumiem lauksaimniecības sektorā būtu jānodrošina:






  — | agrāro un pārtikas nekaitīguma standartu attīstība eksporta plūsmām; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Laika gaitā pasākumiem lauksaimniecības sektorā būtu jānodrošina:

—

agrāro un pārtikas nekaitīguma standartu attīstība eksporta plūsmām;

| — | labāka pieeja lauksaimniecības tirgum, piemēram, uzlabojot tā tirgvedību; |
| --- | --- |

—

labāka pieeja lauksaimniecības tirgum, piemēram, uzlabojot tā tirgvedību;

| — | birokrātijas šķēršļu novēršana un loģistikas uzlabošana; |
| --- | --- |

—

birokrātijas šķēršļu novēršana un loģistikas uzlabošana;

| — | apmācības uzlabošana pakalpojumu un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

—

apmācības uzlabošana pakalpojumu un pētniecības jomā;

| — | lauksaimniecības un kooperatīvo kredītiestāžu attīstība; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības un kooperatīvo kredītiestāžu attīstība;

| — | drošu un plaši atzītu noteikumu pieņemšana nekustamā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

—

drošu un plaši atzītu noteikumu pieņemšana nekustamā īpašuma jomā;

| — | pakāpeniskas pārejas sekmēšana no nodarbinātības lauksaimniecībā uz lauku pakalpojumu attīstību. |
| --- | --- |

—

pakāpeniskas pārejas sekmēšana no nodarbinātības lauksaimniecībā uz lauku pakalpojumu attīstību.

| 4.3.2.1 | Minētos uzdevumus var izpildīt sadarbojoties — daļēji EPN ietvaros, daļēji īstenojot atbalsta projektus; tālabad galvenokārt jāpievēršas:






  — | lauku attīstības integrētajiem projektiem; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Minētos uzdevumus var izpildīt sadarbojoties — daļēji EPN ietvaros, daļēji īstenojot atbalsta projektus; tālabad galvenokārt jāpievēršas:

—

lauku attīstības integrētajiem projektiem;

| — | lauksaimnieku, darbinieku un lauksaimniecībā, agrorūpniecībā un pārtikas ražošanā un lauksaimniecības kredītu jomā nodarbināto sieviešu apmācībai un viņu organizāciju stiprināšanai; |
| --- | --- |

—

lauksaimnieku, darbinieku un lauksaimniecībā, agrorūpniecībā un pārtikas ražošanā un lauksaimniecības kredītu jomā nodarbināto sieviešu apmācībai un viņu organizāciju stiprināšanai;

| — | lauksaimniecības īpašuma reģistru izveidošanai; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības īpašuma reģistru izveidošanai;

| — | tiesību normu pieņemšanai pārtikas sertifikācijas jomā, to papildinot ar sertifikācijas iestāžu izveidošanu, fitosanitāro standartu izstrādi un augsnes analīzi, kas sekmē vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

tiesību normu pieņemšanai pārtikas sertifikācijas jomā, to papildinot ar sertifikācijas iestāžu izveidošanu, fitosanitāro standartu izstrādi un augsnes analīzi, kas sekmē vides aizsardzību;

| — | apūdeņošanas un dzeramā ūdens aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

—

apūdeņošanas un dzeramā ūdens aizsardzības pasākumiem;

| — | valsts un privāto organizāciju un iestāžu veiktspējas veidošanai. |
| --- | --- |

—

valsts un privāto organizāciju un iestāžu veiktspējas veidošanai.

| 4.3.3 | Plašas lauksaimniecības teritorijas, pat tādas, kas atrodas ezeru vai saldūdens tuvumā, joprojām cieš no sausuma tikai tādēļ, ka nav apūdeņošanas infrastruktūru, kā arī trūkst profesionāļu, kuri spētu organizēt ūdensapgādi ar sūknēšanas palīdzību. |
| --- | --- |

4.3.3

Plašas lauksaimniecības teritorijas, pat tādas, kas atrodas ezeru vai saldūdens tuvumā, joprojām cieš no sausuma tikai tādēļ, ka nav apūdeņošanas infrastruktūru, kā arī trūkst profesionāļu, kuri spētu organizēt ūdensapgādi ar sūknēšanas palīdzību.

| 4.3.4 | Hidrosistēmas, kas izveidotas, izmantojot sadarbības fondus, bieži vien stāv dīkā, jo trūkst cilvēku, kas spētu tās darbināt vai, vairumā gadījumu, veikt to remontu. |
| --- | --- |

4.3.4

Hidrosistēmas, kas izveidotas, izmantojot sadarbības fondus, bieži vien stāv dīkā, jo trūkst cilvēku, kas spētu tās darbināt vai, vairumā gadījumu, veikt to remontu.

| 4.3.4.1 | Citos gadījumos mazo uzņēmumu attīstību kavē pārāk gausās tehnoloģiskās pārmaiņas, kā arī no kultūrvides izrietoši (21) un institucionāla rakstura šķēršļi. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Citos gadījumos mazo uzņēmumu attīstību kavē pārāk gausās tehnoloģiskās pārmaiņas, kā arī no kultūrvides izrietoši (21) un institucionāla rakstura šķēršļi.

| 4.3.5 | Vēl citos gadījumos sasniegt vēlamos rezultātus traucējusi nevienlīdzīga resursu sadale un vājā organizatoriskā struktūra, kā dēļ vēl ilgāku laiku daudzas kopienas varētu palikt nelabvēlīgā situācijā, paaugstinoties migrācijas spiedienam. |
| --- | --- |

4.3.5

Vēl citos gadījumos sasniegt vēlamos rezultātus traucējusi nevienlīdzīga resursu sadale un vājā organizatoriskā struktūra, kā dēļ vēl ilgāku laiku daudzas kopienas varētu palikt nelabvēlīgā situācijā, paaugstinoties migrācijas spiedienam.

| 4.4 | EPN sarunu posmiem vajadzētu uzlabot privātā sektora spēju analizēt situāciju. Privātā sektora rīcībspēju vajadzētu sekmēt arī ārpus sarunām, proti, veicinot sadarbību vietējā līmenī un tajā vienmēr tieši iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |
| --- | --- |

4.4

EPN sarunu posmiem vajadzētu uzlabot privātā sektora spēju analizēt situāciju. Privātā sektora rīcībspēju vajadzētu sekmēt arī ārpus sarunām, proti, veicinot sadarbību vietējā līmenī un tajā vienmēr tieši iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

| 4.4.1 | Jauno uzņēmēju apmācības process, uzņēmumu izveides, dzimumu komponentes maksimāli efektīvas izmantošanas, kvalifikācijas celšanas un cilvēkresursu maksimāli efektīvas izmantošanas jautājumi ir ietverti vairākos, tostarp nesenos, EESK informatīvajos ziņojumos un atzinumos. |
| --- | --- |

4.4.1

Jauno uzņēmēju apmācības process, uzņēmumu izveides, dzimumu komponentes maksimāli efektīvas izmantošanas, kvalifikācijas celšanas un cilvēkresursu maksimāli efektīvas izmantošanas jautājumi ir ietverti vairākos, tostarp nesenos, EESK informatīvajos ziņojumos un atzinumos.

| 4.5 | ĀKK valstīs rūpniecības nozare, īpaši pārstrādes rūpniecība, ir vāji attīstīta vai vispār nav attīstīta. Ražošanas sektorā 70 % darba vietu veido neoficiālā nodarbinātība un amatniecības MVU. Ņemot vērā to nozīmīgumu, šiem diviem sektoriem būtu jāpievērš īpaša uzmanība, un jāizstrādā politika to attīstības sekmēšanai un piemērotu risinājumu rašanai. |
| --- | --- |

4.5

ĀKK valstīs rūpniecības nozare, īpaši pārstrādes rūpniecība, ir vāji attīstīta vai vispār nav attīstīta. Ražošanas sektorā 70 % darba vietu veido neoficiālā nodarbinātība un amatniecības MVU. Ņemot vērā to nozīmīgumu, šiem diviem sektoriem būtu jāpievērš īpaša uzmanība, un jāizstrādā politika to attīstības sekmēšanai un piemērotu risinājumu rašanai.

| 4.5.1 | Daudzas mazo un vidējo uzņēmumu tradicionālās problēmas (piemēram, finansējuma trūkums, grūtības tehnoloģiju izmantošanā, ierobežotā administratīvā veiktspēja, zems darba ražīgums, normatīva rakstura slogi) vēl vairāk saasinās globalizētas un tehnoloģiju dominētas sistēmas apstākļos, īpaši ĀKK valstu kontekstā, ko raksturo vājš strukturālais un infrastrukturālais nodrošinājums. |
| --- | --- |

4.5.1

Daudzas mazo un vidējo uzņēmumu tradicionālās problēmas (piemēram, finansējuma trūkums, grūtības tehnoloģiju izmantošanā, ierobežotā administratīvā veiktspēja, zems darba ražīgums, normatīva rakstura slogi) vēl vairāk saasinās globalizētas un tehnoloģiju dominētas sistēmas apstākļos, īpaši ĀKK valstu kontekstā, ko raksturo vājš strukturālais un infrastrukturālais nodrošinājums.

| 4.5.2 | Reģionālās integrācijas, uz ko ir vērsti Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, mērķis ir veicināt noteiktu struktūru izveidi un nostiprināšanu, lai sekmētu finansējuma, informācijas, tirgu, apmācības un tehnoloģisko jauninājumu pieejamību mazajiem un ļoti mazajiem uzņēmumiem. Minētās struktūras vada ar sociāli profesionālo organizāciju pārstāvju palīdzību; šiem pārstāvjiem ir jāsniedz pieeja apmācībai un iespēja attīstīties, bagātināt pieredzi saskarsmē ar citiem. EPN noder arī šādam mērķim. |
| --- | --- |

4.5.2

Reģionālās integrācijas, uz ko ir vērsti Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, mērķis ir veicināt noteiktu struktūru izveidi un nostiprināšanu, lai sekmētu finansējuma, informācijas, tirgu, apmācības un tehnoloģisko jauninājumu pieejamību mazajiem un ļoti mazajiem uzņēmumiem. Minētās struktūras vada ar sociāli profesionālo organizāciju pārstāvju palīdzību; šiem pārstāvjiem ir jāsniedz pieeja apmācībai un iespēja attīstīties, bagātināt pieredzi saskarsmē ar citiem. EPN noder arī šādam mērķim.

| 4.5.3 | Uz kategorijām balstīta organizācija ir viens no pamatelementiem. Tāpat kā darba produktivitāte pieaug līdz ar arodbiedrību pārstāvības uzlabošanos, arī mazo un ļoti mazo uzņēmumu efektivitāte nevar uzlaboties, ja pienācīgi netiek uzlabotas to pārstāvības institūcijas. |
| --- | --- |

4.5.3

Uz kategorijām balstīta organizācija ir viens no pamatelementiem. Tāpat kā darba produktivitāte pieaug līdz ar arodbiedrību pārstāvības uzlabošanos, arī mazo un ļoti mazo uzņēmumu efektivitāte nevar uzlaboties, ja pienācīgi netiek uzlabotas to pārstāvības institūcijas.

| 4.5.4 | Izmantojot uz kategorijām balstītu organizāciju, ir iespējams ārēji aizsargāt uzņēmējdarbības vērtības un kultūru, kā arī iekšēji nostiprināt vadības veiktspēju, sekmēt jauninājumus un ieguldījumus uzņēmuma un sabiedrības attīstībā. |
| --- | --- |

4.5.4

Izmantojot uz kategorijām balstītu organizāciju, ir iespējams ārēji aizsargāt uzņēmējdarbības vērtības un kultūru, kā arī iekšēji nostiprināt vadības veiktspēju, sekmēt jauninājumus un ieguldījumus uzņēmuma un sabiedrības attīstībā.

| 4.5.5 | Būtībā no uzņēmumu sociālās atbildības jēdziena izrietošās vērtības varētu, paejot atbilstošam laikposmam, ieviest arī ĀKK valstīs, taču tikai, ja ekonomiskās partnerības nolīgumos tiktu ietverti elementi, kuri ļāvuši Eiropai kļūt par “sociālās tirgus ekonomikas” piemēru. Lai pastāvētu šāds ekonomikas tips, ir nepieciešamas stipras un nobriedušas darbinieku vai darba devēju organizācijas. |
| --- | --- |

4.5.5

Būtībā no uzņēmumu sociālās atbildības jēdziena izrietošās vērtības varētu, paejot atbilstošam laikposmam, ieviest arī ĀKK valstīs, taču tikai, ja ekonomiskās partnerības nolīgumos tiktu ietverti elementi, kuri ļāvuši Eiropai kļūt par “sociālās tirgus ekonomikas” piemēru. Lai pastāvētu šāds ekonomikas tips, ir nepieciešamas stipras un nobriedušas darbinieku vai darba devēju organizācijas.

| 4.6 | Ņemot vērā iepriekš minētās nevienlīdzības pakapi, vairākiem aspektiem EPN sarunās ir īpaši stratēģiska nozīme. Jāņem vērā un īpaši jāuzsver, ka tirdzniecībai un ekonomiskajai integrācijai kā konkurētspējas un izaugsmes dzinējspēkiem būtu jāuzlabo — un nevis jāpasliktina — dzīves līmenis, darba apstākļi un sociālās tiesības. |
| --- | --- |

4.6

Ņemot vērā iepriekš minētās nevienlīdzības pakapi, vairākiem aspektiem EPN sarunās ir īpaši stratēģiska nozīme. Jāņem vērā un īpaši jāuzsver, ka tirdzniecībai un ekonomiskajai integrācijai kā konkurētspējas un izaugsmes dzinējspēkiem būtu jāuzlabo — un nevis jāpasliktina — dzīves līmenis, darba apstākļi un sociālās tiesības.

| 4.6.1 | Šajā aspektā ir īpaši svarīgi izvērtēt ekonomiskās un sociālās sekas (ex–ante un ex–post), iesaistot attiecīgā reģiona sociāli ekonomiskos dalībniekus (22). |
| --- | --- |

4.6.1

Šajā aspektā ir īpaši svarīgi izvērtēt ekonomiskās un sociālās sekas (ex–ante un ex–post), iesaistot attiecīgā reģiona sociāli ekonomiskos dalībniekus (22).

| 4.7 | Cilvēktiesību un sevišķi darbinieku tiesību prioritāte. EPN jāgarantē cilvēktiesību un sevišķi sociālo tiesību (atbilstoši SDO izpratnei) prioritāte pār jebkādiem komerciāliem vai finansiāliem aspektiem. Šīm tiesībām jābūt sistemātiski integrētām visās EPN sarunās reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

4.7

Cilvēktiesību un sevišķi darbinieku tiesību prioritāte. EPN jāgarantē cilvēktiesību un sevišķi sociālo tiesību (atbilstoši SDO izpratnei) prioritāte pār jebkādiem komerciāliem vai finansiāliem aspektiem. Šīm tiesībām jābūt sistemātiski integrētām visās EPN sarunās reģionālajā līmenī.

| 4.7.1 | Būtu jāizveido redzama saikne starp ārējā parāda samazināšanu un lielākām investīcijām sociālās aizsardzības jomas pienācīga finansējuma nodrošināšanai, līdzekļus šīm investīcijām iegūstot no tiem valsts resursiem, kas atbrīvotos pēc parāda procentu samazināšanas. |
| --- | --- |

4.7.1

Būtu jāizveido redzama saikne starp ārējā parāda samazināšanu un lielākām investīcijām sociālās aizsardzības jomas pienācīga finansējuma nodrošināšanai, līdzekļus šīm investīcijām iegūstot no tiem valsts resursiem, kas atbrīvotos pēc parāda procentu samazināšanas.

| 4.7.2 | Faktiski valstīm, kurām ir ievērojams ārējais parāds, ir maza rīcības brīvība, lai uzsāktu pasākumus cīņai pret nabadzību (23). Parādos esošo valstu parādu atvieglošanai būtu jāparedz jauni pasākumi. Šādam solim jābūt saistītam ar valdību apņemšanos īstenot valsts mērķus. |
| --- | --- |

4.7.2

Faktiski valstīm, kurām ir ievērojams ārējais parāds, ir maza rīcības brīvība, lai uzsāktu pasākumus cīņai pret nabadzību (23). Parādos esošo valstu parādu atvieglošanai būtu jāparedz jauni pasākumi. Šādam solim jābūt saistītam ar valdību apņemšanos īstenot valsts mērķus.

| 4.7.3 | Tālejošs sociālās attīstības plāns Sarunu periods jāizmanto, lai īstenotu tālejošu sociālās attīstības programmu, kas vērsta uz Kotonū nolīgumā izvirzītajiem attīstības mērķiem (24) un ekonomisko un sociālo virzītājspēku iesaisti. Šai programmai jāiekļaujas EPN attiecībā uz pieejas un mērķu izvēli, īstenošanas stratēģiju un ietekmes izpēti. Tai jābalstās uz EPN un jāsekmē un jāpapildina tirdzniecības liberalizācijas izraisītā izaugsme. |
| --- | --- |

4.7.3

Tālejošs sociālās attīstības plāns Sarunu periods jāizmanto, lai īstenotu tālejošu sociālās attīstības programmu, kas vērsta uz Kotonū nolīgumā izvirzītajiem attīstības mērķiem (24) un ekonomisko un sociālo virzītājspēku iesaisti. Šai programmai jāiekļaujas EPN attiecībā uz pieejas un mērķu izvēli, īstenošanas stratēģiju un ietekmes izpēti. Tai jābalstās uz EPN un jāsekmē un jāpapildina tirdzniecības liberalizācijas izraisītā izaugsme.

| 4.8 | Tam atbilstoša būtu apjomīga multidimensiju programma, kurā varētu ietilpt: izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu rehabilitācija, ienākumus garantējoši pasākumi mazajiem lauku ražotājiem un sīkajiem zvejniekiem, aktīva politika pienācīgas nodarbinātības veicināšanai (25), aizsardzībai un attīstībai, kā arī organizētas pilsoniskās sabiedrības reālas līdzdalības nodrošināšana. |
| --- | --- |

4.8

Tam atbilstoša būtu apjomīga multidimensiju programma, kurā varētu ietilpt: izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu rehabilitācija, ienākumus garantējoši pasākumi mazajiem lauku ražotājiem un sīkajiem zvejniekiem, aktīva politika pienācīgas nodarbinātības veicināšanai (25), aizsardzībai un attīstībai, kā arī organizētas pilsoniskās sabiedrības reālas līdzdalības nodrošināšana.

| 4.8.1 | Programma cilvēkresursu ziņā varētu sekot ES piemēram un tās Eiropas Sociālā fonda (ESF) vadībā gūtajai pieredzei. Lai veicinātu atvērtāku tirdzniecības kultūru, pasākumiem jābūt vērstiem uz kvalifikāciju un pārkvalifikāciju, un tie jāsaskaņo ar organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

4.8.1

Programma cilvēkresursu ziņā varētu sekot ES piemēram un tās Eiropas Sociālā fonda (ESF) vadībā gūtajai pieredzei. Lai veicinātu atvērtāku tirdzniecības kultūru, pasākumiem jābūt vērstiem uz kvalifikāciju un pārkvalifikāciju, un tie jāsaskaņo ar organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

5.   Individuālās un sociālās tiesības

| 5.1 | Daudzās ĀKK valstīs stāvoklis galveno sociālo rādītāju un ekonomiskās aktivitātes ziņā joprojām ir smags. Tādējādi pašreizējās EPN sarunas sniedz lielisku izdevību ĀKK valstīm; izšķirošais attīstības faktors nākotnē būs šo nolīgumu kvalitāte. |
| --- | --- |

5.1

Daudzās ĀKK valstīs stāvoklis galveno sociālo rādītāju un ekonomiskās aktivitātes ziņā joprojām ir smags. Tādējādi pašreizējās EPN sarunas sniedz lielisku izdevību ĀKK valstīm; izšķirošais attīstības faktors nākotnē būs šo nolīgumu kvalitāte.

| 5.1.1 | Šajā stadijā ir svarīgi ievērot, ka EPN sarunu mērķis tāpat kā sarunām par humanitāro palīdzību ir ĀKK valstu attīstība un nabadzības samazināšana. Abām sarunu daļām jānorit saskaņoti un jānodrošina, ka katras nostājā ir efektīvi ņemti vērā minētie mērķi. Tādēļ nepieciešama pastāvīga koordinācija. |
| --- | --- |

5.1.1

Šajā stadijā ir svarīgi ievērot, ka EPN sarunu mērķis tāpat kā sarunām par humanitāro palīdzību ir ĀKK valstu attīstība un nabadzības samazināšana. Abām sarunu daļām jānorit saskaņoti un jānodrošina, ka katras nostājā ir efektīvi ņemti vērā minētie mērķi. Tādēļ nepieciešama pastāvīga koordinācija.

| 5.2 | Civilizācijas vēsture norāda, ka attīstības pamatos ir izglītība un arodapmācība. Pirmā cilvēkam ļauj lasīt, saprast un redzēt savu vietu vēstures norisēs, bet otrā — apmierināt savas vajadzības un apstrādāt materiālu, tādējādi sekmējot nepārtrauktu pasaules veidošanu (26). |
| --- | --- |

5.2

Civilizācijas vēsture norāda, ka attīstības pamatos ir izglītība un arodapmācība. Pirmā cilvēkam ļauj lasīt, saprast un redzēt savu vietu vēstures norisēs, bet otrā — apmierināt savas vajadzības un apstrādāt materiālu, tādējādi sekmējot nepārtrauktu pasaules veidošanu (26).

| 5.2.1 | Sadarbībā gūtā pieredze parādījusi, ka galvenie iemesli, kāpēc iniciatīvas nereti neizdodas īstenot, ir:






  — | centrālās lomas liegšana apmācībai attīstības politikā; |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Sadarbībā gūtā pieredze parādījusi, ka galvenie iemesli, kāpēc iniciatīvas nereti neizdodas īstenot, ir:

—

centrālās lomas liegšana apmācībai attīstības politikā;

| — | saņēmēju valstu grūtības īstenot reformas, kuras ļautu racionāli izmantot valsts iekšējos vai starptautiskos resursus; |
| --- | --- |

—

saņēmēju valstu grūtības īstenot reformas, kuras ļautu racionāli izmantot valsts iekšējos vai starptautiskos resursus;

| — | tieši ieinteresēto dalībnieku vājā iesaistīšana norisēs, īpaši tehnoloģiju pārņemšanā, jaunu tehnoloģiju ieviešanā un uzņēmējdarbības gara veicināšanā. |
| --- | --- |

—

tieši ieinteresēto dalībnieku vājā iesaistīšana norisēs, īpaši tehnoloģiju pārņemšanā, jaunu tehnoloģiju ieviešanā un uzņēmējdarbības gara veicināšanā.

| 5.2.2 | Apmācības nodrošināšana EPN sagatavošanas un īstenošanas posmos ir būtisks nosacījums sadarbības pasākumu sekmīgumam. Nereti sadarbības projektu neveiksmes izraisa nepietiekama praktisko zināšanu nodošana, pārvaldes tehnikas trūkums vai virkne trūkstošu elementu, kuri potenciālajiem vietējiem dalībniekiem nepieciešami spējai novērtēt situāciju, pieņemt operatīvus lēmumus vai izmantot iespējas iekļauties vietējos tirgos, kuri nepārtraukti mainās. |
| --- | --- |

5.2.2

Apmācības nodrošināšana EPN sagatavošanas un īstenošanas posmos ir būtisks nosacījums sadarbības pasākumu sekmīgumam. Nereti sadarbības projektu neveiksmes izraisa nepietiekama praktisko zināšanu nodošana, pārvaldes tehnikas trūkums vai virkne trūkstošu elementu, kuri potenciālajiem vietējiem dalībniekiem nepieciešami spējai novērtēt situāciju, pieņemt operatīvus lēmumus vai izmantot iespējas iekļauties vietējos tirgos, kuri nepārtraukti mainās.

| 5.2.3 | Modernizāciju, tirgus un konkurētspējas uzlabošanu, formālo ekonomikas struktūru stiprināšanu, modernas lauksaimniecības attīstību, lauksaimniecības un rūpniecības integrāciju apgrūtina ne tik daudz ekonomiskie apsvērumi kā cilvēkresursu un kultūras resursu trūkums. |
| --- | --- |

5.2.3

Modernizāciju, tirgus un konkurētspējas uzlabošanu, formālo ekonomikas struktūru stiprināšanu, modernas lauksaimniecības attīstību, lauksaimniecības un rūpniecības integrāciju apgrūtina ne tik daudz ekonomiskie apsvērumi kā cilvēkresursu un kultūras resursu trūkums.

| 5.3 | Vājo ražošanas struktūru atjaunošanai ir nepieciešami plānoti ilgtermiņa apmācības pasākumi. Būtībā jāintegrē trīs pasākumu grupas: pasākumi nozaru, jo īpaši lauksaimniecības, politikā, pasākumi ražošanas sistēmā un pasākumi izplatīšanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

5.3

Vājo ražošanas struktūru atjaunošanai ir nepieciešami plānoti ilgtermiņa apmācības pasākumi. Būtībā jāintegrē trīs pasākumu grupas: pasākumi nozaru, jo īpaši lauksaimniecības, politikā, pasākumi ražošanas sistēmā un pasākumi izplatīšanas uzlabošanai.

| 5.3.1 | Nepieciešams stimulēt privāto sektoru, veicot šādus pasākumus:






  — | investīcijas cilvēkresursos un pētījumos, lai veidotu zināšanas, kuras noderētu sociāli pieņemamu un ilgā laikposmā ilgtspējīgu pārmaiņu procesu uzsākšanai; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Nepieciešams stimulēt privāto sektoru, veicot šādus pasākumus:

—

investīcijas cilvēkresursos un pētījumos, lai veidotu zināšanas, kuras noderētu sociāli pieņemamu un ilgā laikposmā ilgtspējīgu pārmaiņu procesu uzsākšanai;

| — | organizatoriskās un iestāžu veiktspējas stiprināšana, kas aptvertu valsts centrālās un vietējās pārvaldes iestāžu, ekonomisko struktūru, jo īpaši darba devēju un darbinieku apvienību, stiprināšanu; |
| --- | --- |

—

organizatoriskās un iestāžu veiktspējas stiprināšana, kas aptvertu valsts centrālās un vietējās pārvaldes iestāžu, ekonomisko struktūru, jo īpaši darba devēju un darbinieku apvienību, stiprināšanu;

| — | “tehnoloģiju pakešu” pilnveidošana un izplatīšana; (27) |
| --- | --- |

—

“tehnoloģiju pakešu” pilnveidošana un izplatīšana; (27)

| — | praktiski kursi, sniedzot informāciju par preču uzglabāšanu, pārvadāšanu un pārstrādi, lai sekmētu tirgus darbības uzlabošanu. Nozīmīgu ieguldījumu tajā var sniegt apvienību formu attīstīšana; tā īstenojama, smeļoties pieredzi Eiropas daudzajos praktiskajos piemēros un balstoties uz privātajam sektoram paredzētu stimulu sistēmu, kura ļautu ne tikai ieviest jaunus procesus, bet arī samazināt pārvadājumu un pārstrādes izmaksas. |
| --- | --- |

—

praktiski kursi, sniedzot informāciju par preču uzglabāšanu, pārvadāšanu un pārstrādi, lai sekmētu tirgus darbības uzlabošanu. Nozīmīgu ieguldījumu tajā var sniegt apvienību formu attīstīšana; tā īstenojama, smeļoties pieredzi Eiropas daudzajos praktiskajos piemēros un balstoties uz privātajam sektoram paredzētu stimulu sistēmu, kura ļautu ne tikai ieviest jaunus procesus, bet arī samazināt pārvadājumu un pārstrādes izmaksas.

| 5.3.2 | Investīcijas cilvēkkapitālā ir visnozīmīgākais attīstības procesu elements, un būtu jāņem vērā kā atskaites punkts EPN sarunās. Pamatizglītība ļauj iekļaut un izplatīt apmācību dažādās nozarēs, veicina apvienību veidošanos un tehnoloģiju atjaunināšanu. |
| --- | --- |

5.3.2

Investīcijas cilvēkkapitālā ir visnozīmīgākais attīstības procesu elements, un būtu jāņem vērā kā atskaites punkts EPN sarunās. Pamatizglītība ļauj iekļaut un izplatīt apmācību dažādās nozarēs, veicina apvienību veidošanos un tehnoloģiju atjaunināšanu.

| 5.3.3 | Izglītība ir ārkārtīgi noderīga arī sievietēm, jo viņām ir nozīmīga sociālā un ekonomiskā loma. Lielākajā daļā ĀKK valstu sievietes ciemos bieži ir vienīgais drošais un pastāvīgais ienākumu avots. Tas nozīmē, ka ekonomika kopumā var iegūt no apmācības, jo īpaši sieviešu apmācības (28). |
| --- | --- |

5.3.3

Izglītība ir ārkārtīgi noderīga arī sievietēm, jo viņām ir nozīmīga sociālā un ekonomiskā loma. Lielākajā daļā ĀKK valstu sievietes ciemos bieži ir vienīgais drošais un pastāvīgais ienākumu avots. Tas nozīmē, ka ekonomika kopumā var iegūt no apmācības, jo īpaši sieviešu apmācības (28).

| 5.3.4 | EPN katrā reģionā vajadzētu nodrošināt un uzlabot:






  — | pieeju apmācībai bez diskriminācijas; |
| --- | --- | --- |

5.3.4

EPN katrā reģionā vajadzētu nodrošināt un uzlabot:

—

pieeju apmācībai bez diskriminācijas;

| — | tehniskiem jautājumiem veltītas arodapmācības uzlabošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

—

tehniskiem jautājumiem veltītas arodapmācības uzlabošanu un izplatīšanu;

| — | nevalstisko dalībnieku un NVO ciešu sadarbību apmācības iespēju plašākai un labākai sadalei; |
| --- | --- |

—

nevalstisko dalībnieku un NVO ciešu sadarbību apmācības iespēju plašākai un labākai sadalei;

| — | pieredzes apmaiņu starp Eiropas organizācijām (29) un ĀKK valstīm (30). |
| --- | --- |

—

pieredzes apmaiņu starp Eiropas organizācijām (29) un ĀKK valstīm (30).

| 5.3.5 | Pastāv cieša saikne starp apmācības līmeni un stabila darba iespējām. Ir gan tikpat svarīgi radīt vidi, kurā apmācītos jauniešus mudinātu viņu zināšanas ieguldīt savās izcelsmes valstīs un reģionos (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Pastāv cieša saikne starp apmācības līmeni un stabila darba iespējām. Ir gan tikpat svarīgi radīt vidi, kurā apmācītos jauniešus mudinātu viņu zināšanas ieguldīt savās izcelsmes valstīs un reģionos (31).

| 5.3.6 | Jauniešiem piedāvātā stažēšanās privātos uzņēmumos vai valsts iestādēs ir devusi labus rezultātus Eiropā un varētu tikt pārņemta arī ĀKK valstīs un iekļauta EPN sarunās. |
| --- | --- |

5.3.6

Jauniešiem piedāvātā stažēšanās privātos uzņēmumos vai valsts iestādēs ir devusi labus rezultātus Eiropā un varētu tikt pārņemta arī ĀKK valstīs un iekļauta EPN sarunās.

| 5.3.7 | Būtībā plašajai izglītības un apmācības tēmai vajadzētu kļūt par sarunu nozīmīgu elementu. |
| --- | --- |

5.3.7

Būtībā plašajai izglītības un apmācības tēmai vajadzētu kļūt par sarunu nozīmīgu elementu.

| 5.4 | Laikmetā, kuru raksturo globalizācijas fenomens, pilsoniskā sabiedrība ir izveidojusi kultūru, kura balstās uz sociālo tirgus ekonomiku raksturojošām vērtībām un jēdzieniem: individuālu atbildību, tiesiskuma ievērošanu, cieņu pret personu un īpašumu, pārredzamību, cilvēka cieņu, vienlīdzību un brīvību, arodbiedrību un darbinieku pamattiesību atzīšanu, normālām darba attiecībām, pieeju izglītībai un apmācībai neatkarīgi no dzimuma un augstu sociālās aizsardzības līmeni. Uz minētajām vērtībām un jēdzieniem balstās ES pieeja globalizācijai. |
| --- | --- |

5.4

Laikmetā, kuru raksturo globalizācijas fenomens, pilsoniskā sabiedrība ir izveidojusi kultūru, kura balstās uz sociālo tirgus ekonomiku raksturojošām vērtībām un jēdzieniem: individuālu atbildību, tiesiskuma ievērošanu, cieņu pret personu un īpašumu, pārredzamību, cilvēka cieņu, vienlīdzību un brīvību, arodbiedrību un darbinieku pamattiesību atzīšanu, normālām darba attiecībām, pieeju izglītībai un apmācībai neatkarīgi no dzimuma un augstu sociālās aizsardzības līmeni. Uz minētajām vērtībām un jēdzieniem balstās ES pieeja globalizācijai.

| 5.4.1 | Šīs vērtības ir sevi apliecinājušas un nostiprinājušās pēdējās desmitgadēs reģionalizācijas procesa gaitā, kurš ir norisinājies Eiropā kopš Otrā pasaules kara. Tās ne tikai ir miera un progresa pamatā, bet arī veido platformu un praktisko pieredzi, uz kā nepieciešams balstīt EPN procesu ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

5.4.1

Šīs vērtības ir sevi apliecinājušas un nostiprinājušās pēdējās desmitgadēs reģionalizācijas procesa gaitā, kurš ir norisinājies Eiropā kopš Otrā pasaules kara. Tās ne tikai ir miera un progresa pamatā, bet arī veido platformu un praktisko pieredzi, uz kā nepieciešams balstīt EPN procesu ĀKK valstīs.

| 5.4.2 | Mijiedarbībai starp valdību un pilsonisko sabiedrību jaunattīstības valstīs, kā arī panākumiem politiskās saskaņas radīšanā piemīt īpaša vērtība tāpēc, ka tie palīdz pielāgot lēmumu pieņemšanas norisi tām dažādajām prasībām, kuras izriet no reālajiem apstākļiem attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

5.4.2

Mijiedarbībai starp valdību un pilsonisko sabiedrību jaunattīstības valstīs, kā arī panākumiem politiskās saskaņas radīšanā piemīt īpaša vērtība tāpēc, ka tie palīdz pielāgot lēmumu pieņemšanas norisi tām dažādajām prasībām, kuras izriet no reālajiem apstākļiem attiecīgajās jomās.

| 5.4.3 | Šādu partnerattiecību prakse būtiski palielina valsts politikas spēju reaģēt uz nepieciešamību iedzīvotājiem nodrošināt pēc iespējas labāku sociālās un ekonomiskās demokrātijas labumu sadali, tā radot redzamus panākumus nabadzības samazināšanā un sociālās politikas efektivitātes sekmēšanā. |
| --- | --- |

5.4.3

Šādu partnerattiecību prakse būtiski palielina valsts politikas spēju reaģēt uz nepieciešamību iedzīvotājiem nodrošināt pēc iespējas labāku sociālās un ekonomiskās demokrātijas labumu sadali, tā radot redzamus panākumus nabadzības samazināšanā un sociālās politikas efektivitātes sekmēšanā.

| 5.4.4 | Tomēr pilsoniskās sabiedrības attīstība un masu demokrātijas īstenošana nenotiek spontāni. Tās dara iespējamas līdzdalības kultūra, kuru veido nostiprinājusies, taču arī turpmāk pilnveidojama prakse un modeļi. Šo modeļu labā kvalitāte un lietderība, kā arī to ieviešana ikdienas dzīvē veido būtisku vēstījumu, kurš būtu jāatspoguļo Partnerattiecību nolīgumos. |
| --- | --- |

5.4.4

Tomēr pilsoniskās sabiedrības attīstība un masu demokrātijas īstenošana nenotiek spontāni. Tās dara iespējamas līdzdalības kultūra, kuru veido nostiprinājusies, taču arī turpmāk pilnveidojama prakse un modeļi. Šo modeļu labā kvalitāte un lietderība, kā arī to ieviešana ikdienas dzīvē veido būtisku vēstījumu, kurš būtu jāatspoguļo Partnerattiecību nolīgumos.

| 5.4.5 | Ja ĀKK valstis rastu iespēju, pateicoties dziļiem kultūras procesiem un pastāvīgai saiknei ar Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pārņemt šos modeļus un iesakņot tos savā sociālajā realitātē, tās arī varētu daudz ātrāk pārvarēt pastāvošo nevienlīdzību. |
| --- | --- |

5.4.5

Ja ĀKK valstis rastu iespēju, pateicoties dziļiem kultūras procesiem un pastāvīgai saiknei ar Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pārņemt šos modeļus un iesakņot tos savā sociālajā realitātē, tās arī varētu daudz ātrāk pārvarēt pastāvošo nevienlīdzību.

| 5.4.6 | Ņemot vērā minēto, Komiteja kā ES organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvis atkārtoti uzsver “sieviešu kā attīstības procesu dalībnieču fundamentālo nozīmi un nepieciešamību stiprināt sieviešu organizācijas un nodrošināt sieviešu taisnīgu līdzdalību konsultatīvajās un lēmumu pieņemšanas struktūrās” (32). |
| --- | --- |

5.4.6

Ņemot vērā minēto, Komiteja kā ES organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvis atkārtoti uzsver “sieviešu kā attīstības procesu dalībnieču fundamentālo nozīmi un nepieciešamību stiprināt sieviešu organizācijas un nodrošināt sieviešu taisnīgu līdzdalību konsultatīvajās un lēmumu pieņemšanas struktūrās” (32).

| 5.4.6.1 | Mērķis ir ne tikai labāk integrēt sievietes pilsoniskajā sabiedrībā, bet arī radīt priekšnoteikumus viņu līdzdalībai, tās maksimāli efektīvai izmantošanai un patiesam atbalstam, lai sievietes baudītu vienlīdzību attiecībā pret vīriešiem (33) un varētu, pateicoties viņu īpašajai lomai sabiedrībā, sekmēt savu valstu attīstību. |
| --- | --- |

5.4.6.1

Mērķis ir ne tikai labāk integrēt sievietes pilsoniskajā sabiedrībā, bet arī radīt priekšnoteikumus viņu līdzdalībai, tās maksimāli efektīvai izmantošanai un patiesam atbalstam, lai sievietes baudītu vienlīdzību attiecībā pret vīriešiem (33) un varētu, pateicoties viņu īpašajai lomai sabiedrībā, sekmēt savu valstu attīstību.

| 5.5 | Pasaules Bankas 2003. gada februārī veiktā pētījumā apliecināts, ka ienākumu nevienlīdzības un darba atalgojuma diskriminācijas novēršana, kā arī ekonomisko rādītāju uzlabošana ir atkarīga no augsta arodbiedrību dalības līmeņa un normālām darba attiecībām (34); tāpat uzsvērta nepieciešamība pēc pasākumiem ar mērķi panākt ekonomisko un sociālo vērtību labāku līdzsvaru (35). |
| --- | --- |

5.5

Pasaules Bankas 2003. gada februārī veiktā pētījumā apliecināts, ka ienākumu nevienlīdzības un darba atalgojuma diskriminācijas novēršana, kā arī ekonomisko rādītāju uzlabošana ir atkarīga no augsta arodbiedrību dalības līmeņa un normālām darba attiecībām (34); tāpat uzsvērta nepieciešamība pēc pasākumiem ar mērķi panākt ekonomisko un sociālo vērtību labāku līdzsvaru (35).

| 5.6 | Kotonū nolīguma sociālā dimensija un tās ietekme uz EPN jābalsta uz SDO pamatkonvencijām, jo īpaši tām, kuras attiecas uz:






  — | apvienošanās, pasākumu un sarunu brīvību; |
| --- | --- | --- |

5.6

Kotonū nolīguma sociālā dimensija un tās ietekme uz EPN jābalsta uz SDO pamatkonvencijām, jo īpaši tām, kuras attiecas uz:

—

apvienošanās, pasākumu un sarunu brīvību;

| — | piespiedu darba aizliegumu; |
| --- | --- |

—

piespiedu darba aizliegumu;

| — | bērnu darba izskaušanu; |
| --- | --- |

—

bērnu darba izskaušanu;

| — | diskriminācijas nepieļaušanu un vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

—

diskriminācijas nepieļaušanu un vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm.

| 5.6.1 | Pie iepriekš minētā var pievienot arī šādus dokumentus:






  — | Konvencija Nr. 183 (2000) par mātes tiesību aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Pie iepriekš minētā var pievienot arī šādus dokumentus:

—

Konvencija Nr. 183 (2000) par mātes tiesību aizsardzību;

| — | Konvencija Nr. 102 (1952) par sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

—

Konvencija Nr. 102 (1952) par sociālo aizsardzību;

| — | Konvencija Nr. 122 (1964) par nodarbinātības veicināšanu; |
| --- | --- |

—

Konvencija Nr. 122 (1964) par nodarbinātības veicināšanu;

| — | Konvencija Nr. 142 (1975): Rekomendācija par cilvēkresursu maksimāli efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

Konvencija Nr. 142 (1975): Rekomendācija par cilvēkresursu maksimāli efektīvu izmantošanu;

| — | citas konvencijas: Konvencija Nr. 81 (rūpniecības sektori) un Konvencija Nr. 129 (lauksaimniecība) par darba inspekciju; |
| --- | --- |

—

citas konvencijas: Konvencija Nr. 81 (rūpniecības sektori) un Konvencija Nr. 129 (lauksaimniecība) par darba inspekciju;

| — | Konvencija Nr. 97 par migrējošiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

—

Konvencija Nr. 97 par migrējošiem darba ņēmējiem.

| 5.6.2 | Optimālā sociālā prasība (pienākums ievērot vismaz astoņas SDO “pamattiesību” konvencijas) jāpadara par obligātu nosacījumu jebkurām investīcijām ĀKK valstīs. Tas pats attiecas uz konkursiem par publisko pasūtījumu, ko finansē EAF (Eiropas Attīstības fonds) vai citi Kotonū nolīgumā minētie fondi. |
| --- | --- |

5.6.2

Optimālā sociālā prasība (pienākums ievērot vismaz astoņas SDO “pamattiesību” konvencijas) jāpadara par obligātu nosacījumu jebkurām investīcijām ĀKK valstīs. Tas pats attiecas uz konkursiem par publisko pasūtījumu, ko finansē EAF (Eiropas Attīstības fonds) vai citi Kotonū nolīgumā minētie fondi.

| 5.6.3 | Noteiktiem finanšu pasākumiem ar mērķi veicināt uzņēmējdarbības garu un uzņēmumu veidošanos un attīstību jābūt saistītiem ar konkrētu rīcību uzņēmumu sociālās atbildības iedibināšanai. Piemēram, varētu atbalstīt vai nu uzņēmumus, kuri organizē darbinieku apmācības kursus, vai mazos un ļoti mazos uzņēmumus, kuros pārzina un piemēro veselības aizsardzības un darba drošības principus. |
| --- | --- |

5.6.3

Noteiktiem finanšu pasākumiem ar mērķi veicināt uzņēmējdarbības garu un uzņēmumu veidošanos un attīstību jābūt saistītiem ar konkrētu rīcību uzņēmumu sociālās atbildības iedibināšanai. Piemēram, varētu atbalstīt vai nu uzņēmumus, kuri organizē darbinieku apmācības kursus, vai mazos un ļoti mazos uzņēmumus, kuros pārzina un piemēro veselības aizsardzības un darba drošības principus.

6.   Dzimumu vienlīdzības jautājumi

| 6.1 | Dzimumu vienlīdzības jautājumi (36) vienmēr jāņem vērā gan attiecībā uz atbalstu attīstībai, gan EPN sarunās. |
| --- | --- |

6.1

Dzimumu vienlīdzības jautājumi (36) vienmēr jāņem vērā gan attiecībā uz atbalstu attīstībai, gan EPN sarunās.

| 6.1.1 | ĀKK valstīs veiktie pētījumi un praksē gūtā pieredze liecina par:






  — | meiteņu un sieviešu ierobežoto pieeju izglītībai un apmācībai (37), |
| --- | --- | --- |

6.1.1

ĀKK valstīs veiktie pētījumi un praksē gūtā pieredze liecina par:

—

meiteņu un sieviešu ierobežoto pieeju izglītībai un apmācībai (37),

| — | ierobežoto pieeju finanšu resursiem, īpaši mikrokredītiem (38), |
| --- | --- |

—

ierobežoto pieeju finanšu resursiem, īpaši mikrokredītiem (38),

| — | attiecībā uz sievietēm pastāvošiem šķēršļiem nekustamā īpašuma ieguvei, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sievietēm pastāvošiem šķēršļiem nekustamā īpašuma ieguvei,

| — | nevienlīdzību pieejā likumīgā darba tirgum, |
| --- | --- |

—

nevienlīdzību pieejā likumīgā darba tirgum,

| — | atšķirībām vīriešu un sieviešu darba atalgojumā, |
| --- | --- |

—

atšķirībām vīriešu un sieviešu darba atalgojumā,

| — | HIV inficēšanās līmeņa celšanos meiteņu un sieviešu vidū, |
| --- | --- |

—

HIV inficēšanās līmeņa celšanos meiteņu un sieviešu vidū,

| — | vardarbību un augstprātību pret sievietēm. |
| --- | --- |

—

vardarbību un augstprātību pret sievietēm.

| 6.2 | EPN sarunu ietvaros nepieciešams veikt Komisijas delegāciju iecerētus, norīkotus un uzraudzītus pētījumus ĀKK reģionos un valstīs, lai uzskaitītu sieviešu organizācijas un novērtētu to darbības jomu un ietekmi. |
| --- | --- |

6.2

EPN sarunu ietvaros nepieciešams veikt Komisijas delegāciju iecerētus, norīkotus un uzraudzītus pētījumus ĀKK reģionos un valstīs, lai uzskaitītu sieviešu organizācijas un novērtētu to darbības jomu un ietekmi.

| 6.2.1 | Komisijas delegāciju ierēdņiem pastāvīgi jāiesaistās diskusijā pa kultūru un dzimumu vienlīdzības jautājumiem. Delegācijām jāuztic pienākums veicināt dzimumu līdztiesības principa integrēšanu visās jomās (39) un izstrādāt īpaši sievietēm paredzētu veiktspējas veidošanas stratēģiju (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Komisijas delegāciju ierēdņiem pastāvīgi jāiesaistās diskusijā pa kultūru un dzimumu vienlīdzības jautājumiem. Delegācijām jāuztic pienākums veicināt dzimumu līdztiesības principa integrēšanu visās jomās (39) un izstrādāt īpaši sievietēm paredzētu veiktspējas veidošanas stratēģiju (40).

| 6.2.2 | Tā kā ES delegāciju un reģionālo sagatavošanās darba grupu pēc EPN sarunu beigām plānotajiem pasākumiem un attīstības sadarbības pasākumiem jāatbilst acquis communautaire
   (41), EESK lūdz ietekmes pētījumos statistiku ietvert dalījumā pa dzimumiem, jo tādējādi būtu iespējams labāk pārbaudīt dažādu tirdzniecības pasākumu ietekmi uz vīriešiem un sievietēm ĀKK valstīs un reģionos. |
| --- | --- |

6.2.2

Tā kā ES delegāciju un reģionālo sagatavošanās darba grupu pēc EPN sarunu beigām plānotajiem pasākumiem un attīstības sadarbības pasākumiem jāatbilst acquis communautaire
   (41), EESK lūdz ietekmes pētījumos statistiku ietvert dalījumā pa dzimumiem, jo tādējādi būtu iespējams labāk pārbaudīt dažādu tirdzniecības pasākumu ietekmi uz vīriešiem un sievietēm ĀKK valstīs un reģionos.

| 6.3 | Ja vēlamies dzimumu vienlīdzības dimensiju ņemt vērā Ekonomisko partnerattiecību līgumos, jāatzīst, ka pārejai uz brīvu tirdzniecību ar Eiropas Savienību būtu īpaša ietekme uz sievietēm kā ražotājām un patērētājām; tādējādi sievietes ir šī procesa svarīgs elements (42). Ietekmes analīze ļautu noteikt, kuros ekonomikas sektoros brīvās tirdzniecības ieviešana nāktu par labu sievietēm kā patērētājām, vienlaikus viņām nekaitējot kā ražotājām. |
| --- | --- |

6.3

Ja vēlamies dzimumu vienlīdzības dimensiju ņemt vērā Ekonomisko partnerattiecību līgumos, jāatzīst, ka pārejai uz brīvu tirdzniecību ar Eiropas Savienību būtu īpaša ietekme uz sievietēm kā ražotājām un patērētājām; tādējādi sievietes ir šī procesa svarīgs elements (42). Ietekmes analīze ļautu noteikt, kuros ekonomikas sektoros brīvās tirdzniecības ieviešana nāktu par labu sievietēm kā patērētājām, vienlaikus viņām nekaitējot kā ražotājām.

| 6.3.1 | Kā labi zināms, lielākajā daļā ĀKK valstu, īpaši Āfrikā, sievietēm lauksaimniecībā ir centrālā vieta. Tādēļ viņas būtu ļoti neaizsargātas pret Kopienas lauksaimniecības eksporta pieaugumu uz vietējiem vai reģionālajiem tirgiem. |
| --- | --- |

6.3.1

Kā labi zināms, lielākajā daļā ĀKK valstu, īpaši Āfrikā, sievietēm lauksaimniecībā ir centrālā vieta. Tādēļ viņas būtu ļoti neaizsargātas pret Kopienas lauksaimniecības eksporta pieaugumu uz vietējiem vai reģionālajiem tirgiem.

| 6.3.2 | Ņemot vērā, ka sievietes faktiski sliktā stāvoklī jau nostādījuši PTO noteikumi par lauksaimniecības liberalizāciju (43), varētu būt lietderīgi veikt to nozaru analīzi, kuras ir īpaši nozīmīgas sievietēm; šai analīzei vajadzētu ļaut īstenot šādus pasākumus:






  — | pēc nepieciešamības ieviest vienkāršus un efektīvus aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Ņemot vērā, ka sievietes faktiski sliktā stāvoklī jau nostādījuši PTO noteikumi par lauksaimniecības liberalizāciju (43), varētu būt lietderīgi veikt to nozaru analīzi, kuras ir īpaši nozīmīgas sievietēm; šai analīzei vajadzētu ļaut īstenot šādus pasākumus:

—

pēc nepieciešamības ieviest vienkāršus un efektīvus aizsardzības pasākumus;

| — | iespējams, šīs nozares izslēgt no pārejas uz brīvo tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

iespējams, šīs nozares izslēgt no pārejas uz brīvo tirdzniecību;

| — | paredzēt īpašus noteikumus, lai apmierinātu noteiktu reģionu specifiskās intereses. |
| --- | --- |

—

paredzēt īpašus noteikumus, lai apmierinātu noteiktu reģionu specifiskās intereses.

| 6.3.3 | Ar EPN saistīto attīstības problēmu analīzei dzimumu vienlīdzības perspektīvā būtu jāidentificē nozares, kurās sievietes ir īpaši nelabvēlīgā stāvoklī attiecībā uz pieeju ražošanas līdzekļiem, un jānosaka veids, kā šo pieeju atvieglot tādējādi, lai sievietes varētu labāk sagatavoties brīvās tirdzniecības apstākļiem. |
| --- | --- |

6.3.3

Ar EPN saistīto attīstības problēmu analīzei dzimumu vienlīdzības perspektīvā būtu jāidentificē nozares, kurās sievietes ir īpaši nelabvēlīgā stāvoklī attiecībā uz pieeju ražošanas līdzekļiem, un jānosaka veids, kā šo pieeju atvieglot tādējādi, lai sievietes varētu labāk sagatavoties brīvās tirdzniecības apstākļiem.

| 6.3.4 | Cits būtisks analīzes aspekts ir uzsvērt, kādā veidā sievietes jau tagad iegūst no valdības un Eiropas Savienības programmām, ar kurām iecerēts uzlabot sieviešu pieeju resursiem. |
| --- | --- |

6.3.4

Cits būtisks analīzes aspekts ir uzsvērt, kādā veidā sievietes jau tagad iegūst no valdības un Eiropas Savienības programmām, ar kurām iecerēts uzlabot sieviešu pieeju resursiem.

| 6.3.5 | Veicamajiem pētījumiem vajadzētu noteikt atbalsta veidus, kādi būtu visvairāk nepieciešami sievietēm, lai spētu pretoties brīvās tirdzniecības izraisītajām problēmām. |
| --- | --- |

6.3.5

Veicamajiem pētījumiem vajadzētu noteikt atbalsta veidus, kādi būtu visvairāk nepieciešami sievietēm, lai spētu pretoties brīvās tirdzniecības izraisītajām problēmām.

| 6.4 | Dzimumu vienlīdzības jautājumi attiecas ne tikai uz sievietēm un ļoti trūcīgiem cilvēkiem, bet arī uz mazajiem ražotājiem, kuri ir viens no vājākajiem elementiem EPN sarunās. Ekonomisko un budžeta problēmu ziņā sievietēm un mazajiem ražotājiem vitāli svarīgas ir divas nozares, kurām tāpēc ir jāatvēl vieta nolīgumos:






  — | sociālie pakalpojumi, piemēram, izglītība, veselības aprūpe, ūdens izmantošana un maternitātes atbalsta pasākumi; |
| --- | --- | --- |

6.4

Dzimumu vienlīdzības jautājumi attiecas ne tikai uz sievietēm un ļoti trūcīgiem cilvēkiem, bet arī uz mazajiem ražotājiem, kuri ir viens no vājākajiem elementiem EPN sarunās. Ekonomisko un budžeta problēmu ziņā sievietēm un mazajiem ražotājiem vitāli svarīgas ir divas nozares, kurām tāpēc ir jāatvēl vieta nolīgumos:

—

sociālie pakalpojumi, piemēram, izglītība, veselības aprūpe, ūdens izmantošana un maternitātes atbalsta pasākumi;

| — | ekonomiskie pakalpojumi, jo īpaši lauksaimniecība, infrastruktūra, lauksaimniecībā izmantojamie ceļi, finanšu politikas, mikrokredītu pieejamība un jauninājumi. |
| --- | --- |

—

ekonomiskie pakalpojumi, jo īpaši lauksaimniecība, infrastruktūra, lauksaimniecībā izmantojamie ceļi, finanšu politikas, mikrokredītu pieejamība un jauninājumi.

| 6.4.1 | Vispārīgi, sociālajiem un ekonomiskajiem pakalpojumiem EPN paredzētais finansējums uzskatāms par vāju, ja ar to iecerēts aizsargāt reģionu iekšējo tirgu vai piešķirt alternatīvus ar piedāvājumu saistīto ierobežojumu atvieglojumus. Būtu jāveic padziļināta ietekmes analīze, lai noteiktu, kurā līmenī jāsniedz atbalsts, ņemot vērā to, ka ĀKK valstīs pāreja uz brīvo tirdzniecību ar ES ienākumu samazināšanos. |
| --- | --- |

6.4.1

Vispārīgi, sociālajiem un ekonomiskajiem pakalpojumiem EPN paredzētais finansējums uzskatāms par vāju, ja ar to iecerēts aizsargāt reģionu iekšējo tirgu vai piešķirt alternatīvus ar piedāvājumu saistīto ierobežojumu atvieglojumus. Būtu jāveic padziļināta ietekmes analīze, lai noteiktu, kurā līmenī jāsniedz atbalsts, ņemot vērā to, ka ĀKK valstīs pāreja uz brīvo tirdzniecību ar ES ienākumu samazināšanos.

| 6.5 | Lai nodrošinātu sieviešu labāku integrāciju un līdzdalību ĀKK valstu sociālajā un ekonomikas dzīvē, nepieciešams ieplānot konkrētus pasākumus par:






  — | priviliģētu programmu izveidošanu, paredzot vienīgi sieviešu pieeju Eiropas finansējumam dažādu projektu (veiktspējas celšanas, uzņēmējdarbības attīstības, mikrokredītu, sieviešu apvienību veidošanas, apmācības, utt.) īstenošanai (44); |
| --- | --- | --- |

6.5

Lai nodrošinātu sieviešu labāku integrāciju un līdzdalību ĀKK valstu sociālajā un ekonomikas dzīvē, nepieciešams ieplānot konkrētus pasākumus par:

—

priviliģētu programmu izveidošanu, paredzot vienīgi sieviešu pieeju Eiropas finansējumam dažādu projektu (veiktspējas celšanas, uzņēmējdarbības attīstības, mikrokredītu, sieviešu apvienību veidošanas, apmācības, utt.) īstenošanai (44);

| — | ievērojamāku atbalstu sievietēm paredzētajiem apmācības projektiem; |
| --- | --- |

—

ievērojamāku atbalstu sievietēm paredzētajiem apmācības projektiem;

| — | plašākiem pasākumiem sieviešu uzņēmējdarbības gara veicināšanai. |
| --- | --- |

—

plašākiem pasākumiem sieviešu uzņēmējdarbības gara veicināšanai.

| 6.6 | Vissvarīgākais aspekts tomēr ir sieviešu vienlīdzīga pieeja apmācībai un izglītībai, kā paredzēts arī Tūkstošgades attīstības mērķu 3. punktā. |
| --- | --- |

6.6

Vissvarīgākais aspekts tomēr ir sieviešu vienlīdzīga pieeja apmācībai un izglītībai, kā paredzēts arī Tūkstošgades attīstības mērķu 3. punktā.

7.   Secinājumi un ieteikumi

| 7.1 | Patlaban visas attīstītās valstis saskaras ar grūtībām dažādo globalizācijas aspektu risināšanā. Acīmredzams, ka pakāpeniskā tirgus liberalizācija, uz ko balstās šis process, dažādas valstis var ietekmēt atšķirīgi. |
| --- | --- |

7.1

Patlaban visas attīstītās valstis saskaras ar grūtībām dažādo globalizācijas aspektu risināšanā. Acīmredzams, ka pakāpeniskā tirgus liberalizācija, uz ko balstās šis process, dažādas valstis var ietekmēt atšķirīgi.

| 7.1.1 | Valstis ar labi attīstītu pakalpojumu sistēmu un ekonomiku, kurā ražošanas sektora pievienotā vērtība (GVA 2) (45) ir samazinājusies, globalizētā sistēmā ir izdevīgākā stāvoklī. Šajā vēsturiskajā fāzē vairāk nekā jebkad ekonomikas izaugsmi sekmē spēja nodrošināt kvalitatīvākus pakalpojumus. |
| --- | --- |

7.1.1

Valstis ar labi attīstītu pakalpojumu sistēmu un ekonomiku, kurā ražošanas sektora pievienotā vērtība (GVA 2) (45) ir samazinājusies, globalizētā sistēmā ir izdevīgākā stāvoklī. Šajā vēsturiskajā fāzē vairāk nekā jebkad ekonomikas izaugsmi sekmē spēja nodrošināt kvalitatīvākus pakalpojumus.

| 7.1.2 | ĀKK valstīs ražošanas struktūras ir vājas vai arī to vispār nav, un pakalpojumu sistēma ir vēl sliktākā stāvoklī. Tādēļ ir nepieciešams palīdzēt tām nodrošināties ar līdzekļiem bada un nabadzības samazināšanai, plašāk izvēršot tirdzniecību un rūpniecību. Tas nozīmē, ka liberalizācijas un muitas tarifu samazināšanas procesi būs vēl ilgāki, nekā sākotnēji paredzēts. |
| --- | --- |

7.1.2

ĀKK valstīs ražošanas struktūras ir vājas vai arī to vispār nav, un pakalpojumu sistēma ir vēl sliktākā stāvoklī. Tādēļ ir nepieciešams palīdzēt tām nodrošināties ar līdzekļiem bada un nabadzības samazināšanai, plašāk izvēršot tirdzniecību un rūpniecību. Tas nozīmē, ka liberalizācijas un muitas tarifu samazināšanas procesi būs vēl ilgāki, nekā sākotnēji paredzēts.

| 7.1.3 | Tas nozīmē arī, ka pašreizējais process var būt sekmīgs tikai tad, ja tas iesaista un motivē sabiedrību. Taču sabiedrības reakcija un saskaņa izpaužas ar organizāciju un apvienību starpniecību, kuras joprojām ir vājas vai, kā daudzās valstīs, to darbs ir apgrūtināts. |
| --- | --- |

7.1.3

Tas nozīmē arī, ka pašreizējais process var būt sekmīgs tikai tad, ja tas iesaista un motivē sabiedrību. Taču sabiedrības reakcija un saskaņa izpaužas ar organizāciju un apvienību starpniecību, kuras joprojām ir vājas vai, kā daudzās valstīs, to darbs ir apgrūtināts.

| 7.1.4 | Pirmais un galvenais uzdevums, kas jāveic ar Partnerattiecību nolīgumu palīdzību, ir dažādajos reģionos nostiprināt darbinieku, darba devēju un patērētāju apvienības, vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijas, kā arī daudzās citas organizācijas, kas palīdz radīt kultūrvidi un saskaņu, īstenojot uz humānā, sociālā un ekonomiskā progresa sekmēšanu vērstus pasākumus. |
| --- | --- |

7.1.4

Pirmais un galvenais uzdevums, kas jāveic ar Partnerattiecību nolīgumu palīdzību, ir dažādajos reģionos nostiprināt darbinieku, darba devēju un patērētāju apvienības, vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijas, kā arī daudzās citas organizācijas, kas palīdz radīt kultūrvidi un saskaņu, īstenojot uz humānā, sociālā un ekonomiskā progresa sekmēšanu vērstus pasākumus.

| 7.2 | ĀKK valstis ievērojami atšķiras valodu, kultūras un reliģijas ziņā, un tādēļ arī katrā no tam pilsoniskās sabiedrības mehānismi ir ļoti atšķirīgi. Par šīm īpatnībām ir veikti dažādi pētījumi (46), kuriem varētu būt svarīga nozīme partnerības sarunu gaitā. |
| --- | --- |

7.2

ĀKK valstis ievērojami atšķiras valodu, kultūras un reliģijas ziņā, un tādēļ arī katrā no tam pilsoniskās sabiedrības mehānismi ir ļoti atšķirīgi. Par šīm īpatnībām ir veikti dažādi pētījumi (46), kuriem varētu būt svarīga nozīme partnerības sarunu gaitā.

| 7.2.1 | Starp valstīm pastāvot tādām atšķirībām, arī reģioniem jāatšķiras, un tas jāatspoguļo katram reģionam pielāgotā EPN saturā. |
| --- | --- |

7.2.1

Starp valstīm pastāvot tādām atšķirībām, arī reģioniem jāatšķiras, un tas jāatspoguļo katram reģionam pielāgotā EPN saturā.

| 7.2.2 | Lai gan ĀKK valstu iedalījums sešās makrozonās ļauj attīstīt attiecības dienvidu–dienvidu dimensijā un tādējādi plašāk izvērst pozitīvo eksperimentu, ko līdz šim ir veikusi Eiropas Savienība, tomēr jāuzsver, ka dažādas ĀKK valstis, kuras tiek mudinātas tuvināt savstarpējās ekonomiskās un sociālās attiecības, sasniegušas ļoti atšķirīgus attīstības līmeņus. Tādēļ ir nepieciešams, lai Komisija censtos apzināt atsevišķo reģionu īpatnības, kurām jāpievērš uzmanība, un pilsoniskās sabiedrības intereses. |
| --- | --- |

7.2.2

Lai gan ĀKK valstu iedalījums sešās makrozonās ļauj attīstīt attiecības dienvidu–dienvidu dimensijā un tādējādi plašāk izvērst pozitīvo eksperimentu, ko līdz šim ir veikusi Eiropas Savienība, tomēr jāuzsver, ka dažādas ĀKK valstis, kuras tiek mudinātas tuvināt savstarpējās ekonomiskās un sociālās attiecības, sasniegušas ļoti atšķirīgus attīstības līmeņus. Tādēļ ir nepieciešams, lai Komisija censtos apzināt atsevišķo reģionu īpatnības, kurām jāpievērš uzmanība, un pilsoniskās sabiedrības intereses.

| 7.2.3 | Liela mēroga projekti, kas tika apspriesti Johannesburgā un uz kuriem balstās arī jaunās tūkstošgades Rīcības plāns (veselības aprūpe, ūdensapgādes pieejamība, bada samazināšana, ilgtspējīga attīstība, veiktspējas veidošana u.c.) ir galvenie, kuriem jāpiesaista pilsoniskās sabiedrības uzmanība, lai tā apzinātos savu centrālo lomu pārmaiņu procesā. |
| --- | --- |

7.2.3

Liela mēroga projekti, kas tika apspriesti Johannesburgā un uz kuriem balstās arī jaunās tūkstošgades Rīcības plāns (veselības aprūpe, ūdensapgādes pieejamība, bada samazināšana, ilgtspējīga attīstība, veiktspējas veidošana u.c.) ir galvenie, kuriem jāpiesaista pilsoniskās sabiedrības uzmanība, lai tā apzinātos savu centrālo lomu pārmaiņu procesā.

| 7.2.4 | Pieeja, kas jāizmanto gan sarunu gaitā, gan dažādajās projektu īstenošanas stadijās, pirmām kārtām ir ieklausīšanās un sapratne. Viens no mērķiem, kura sasniegšanai vajadzētu veltīt īpašas pūles, ir dažādo sociālo aspektu integrēšana ekonomiskajos, kultūras un vides aizsardzības jautājumos. |
| --- | --- |

7.2.4

Pieeja, kas jāizmanto gan sarunu gaitā, gan dažādajās projektu īstenošanas stadijās, pirmām kārtām ir ieklausīšanās un sapratne. Viens no mērķiem, kura sasniegšanai vajadzētu veltīt īpašas pūles, ir dažādo sociālo aspektu integrēšana ekonomiskajos, kultūras un vides aizsardzības jautājumos.

| 7.3 | Kā apgalvo komisārs Peter Mandelson kgs, EPN sarunu gaitā tirdzniecība ir jāuztver kā viens no attīstības faktoriem. Lai gan, bez šaubām, brīvā tirdzniecība pati par sevi nav brīnumlīdzeklis pret badu un nabadzību vai ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai, tomēr tā partnerattiecību projekta ietvaros ir jāatzīst par vienu no konkurētspēju veicinošajiem faktoriem. |
| --- | --- |

7.3

Kā apgalvo komisārs Peter Mandelson kgs, EPN sarunu gaitā tirdzniecība ir jāuztver kā viens no attīstības faktoriem. Lai gan, bez šaubām, brīvā tirdzniecība pati par sevi nav brīnumlīdzeklis pret badu un nabadzību vai ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai, tomēr tā partnerattiecību projekta ietvaros ir jāatzīst par vienu no konkurētspēju veicinošajiem faktoriem.

| 7.3.1 | EESK aicina piešķirt pienācīgus finanšu līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvības stiprināšanai ĀKK valstu sešās grupās un ES valstu un ar ĀKK valstu organizētās pilsoniskās sabiedrības savstarpējos, tostarp jau pastāvošajos, sakaros. |
| --- | --- |

7.3.1

EESK aicina piešķirt pienācīgus finanšu līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvības stiprināšanai ĀKK valstu sešās grupās un ES valstu un ar ĀKK valstu organizētās pilsoniskās sabiedrības savstarpējos, tostarp jau pastāvošajos, sakaros.

| 7.3.2 | Šī apsvēruma dēļ visi sarežģītie jautājumi par tirdzniecības noteikumiem būtu jāapspriež un jāizlemj ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību, jo tieši uz viņiem attieksies lēmumu sekas. |
| --- | --- |

7.3.2

Šī apsvēruma dēļ visi sarežģītie jautājumi par tirdzniecības noteikumiem būtu jāapspriež un jāizlemj ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību, jo tieši uz viņiem attieksies lēmumu sekas.

| 7.3.3 | Eiropas Komisijai vajadzētu steidzami sniegt atbalstu ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, pirmkārt sociālo partneru, reģionālās sadarbības struktūru finansēšanai, lai veicinātu to piesaistīšanu ĀKK valstu reģionālās integrācijas procesam un EPN sagatavošanai un to tiešu dalību šajās norisēs. No savas puses Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ĀKK–ES uzraudzības komiteja vienojusies piešķirt prioritāti centieniem sekmēt šādu pilsoniskās sabiedrības reģionālās sadarbības tīklu attīstību saistībā ar EPN izstrādi. |
| --- | --- |

7.3.3

Eiropas Komisijai vajadzētu steidzami sniegt atbalstu ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, pirmkārt sociālo partneru, reģionālās sadarbības struktūru finansēšanai, lai veicinātu to piesaistīšanu ĀKK valstu reģionālās integrācijas procesam un EPN sagatavošanai un to tiešu dalību šajās norisēs. No savas puses Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ĀKK–ES uzraudzības komiteja vienojusies piešķirt prioritāti centieniem sekmēt šādu pilsoniskās sabiedrības reģionālās sadarbības tīklu attīstību saistībā ar EPN izstrādi.

| 7.4 | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi būs pilnībā efektīvi tikai, ciktāl būs garantēta ekonomisko un sociālo dalībnieku līdzdalība nolīgumu plānošanā, sagatavošanā un īstenošanā, jo īpaši ietekmes izpētes veikšanā, kā arī no EPN satura izrietošo sociālo aspektu definēšanā un risināšanā. |
| --- | --- |

7.4

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi būs pilnībā efektīvi tikai, ciktāl būs garantēta ekonomisko un sociālo dalībnieku līdzdalība nolīgumu plānošanā, sagatavošanā un īstenošanā, jo īpaši ietekmes izpētes veikšanā, kā arī no EPN satura izrietošo sociālo aspektu definēšanā un risināšanā.

| 7.4.1 | EPN pozitīvos aspektus (reģionālā attīstība, nacionālo un reģionālo iekšējo tirgu radīšana u.c.) var mazināt:






  — | ievērojamās atšķirības attīstības līmeņa ziņā starp ES un ĀKK valstīm; |
| --- | --- | --- |

7.4.1

EPN pozitīvos aspektus (reģionālā attīstība, nacionālo un reģionālo iekšējo tirgu radīšana u.c.) var mazināt:

—

ievērojamās atšķirības attīstības līmeņa ziņā starp ES un ĀKK valstīm;

| — | tehniskajā un finansiālajā aspektā ļoti nevienādais tirgus sadalījums starp partneriem. |
| --- | --- |

—

tehniskajā un finansiālajā aspektā ļoti nevienādais tirgus sadalījums starp partneriem.

| 7.5 | Pamatojoties uz ietekmes izpētes rezultātiem, būs iespējams noteikt, vai integrācijas process jāturpina, jāgroza vai jāatliek, piemērojot drošības klauzulas vai moratoriju, kurš pieļautu regulāru pārskatīšanu. |
| --- | --- |

7.5

Pamatojoties uz ietekmes izpētes rezultātiem, būs iespējams noteikt, vai integrācijas process jāturpina, jāgroza vai jāatliek, piemērojot drošības klauzulas vai moratoriju, kurš pieļautu regulāru pārskatīšanu.

| 7.6 | Ietekmes izpēte varētu norādīt uz grozījumiem, kuri būtu jāveic PTO noteikumos, lai EPN pielāgotu MAV. |
| --- | --- |

7.6

Ietekmes izpēte varētu norādīt uz grozījumiem, kuri būtu jāveic PTO noteikumos, lai EPN pielāgotu MAV.

| 7.6.1 | Acīmredzams, ka pārejas posmā uz brīvo tirdzniecību MAV būs jācieš ievērojamas sociālās un ekonomiskāsizmaksas. Lielāko daļu ieguvumu no EPN būs grūti izteikt kvantitatīvā izteiksmē. Tādēļ Komisija ir ieinteresēta kopā ar ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem izvērtēt izmaksas un ieguvumus, kas reāli izrietēs no EPN noslēgšanas ar ES. |
| --- | --- |

7.6.1

Acīmredzams, ka pārejas posmā uz brīvo tirdzniecību MAV būs jācieš ievērojamas sociālās un ekonomiskāsizmaksas. Lielāko daļu ieguvumu no EPN būs grūti izteikt kvantitatīvā izteiksmē. Tādēļ Komisija ir ieinteresēta kopā ar ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem izvērtēt izmaksas un ieguvumus, kas reāli izrietēs no EPN noslēgšanas ar ES.

| 7.7 | Jebkurā gadījumā EPN sekmes ir cieši saistītas ar sabiedrības līdzdalību visos sarunu posmos. |
| --- | --- |

7.7

Jebkurā gadījumā EPN sekmes ir cieši saistītas ar sabiedrības līdzdalību visos sarunu posmos.

| 7.8 | EESK ir gatava paplašināt savu sadarbību ar Komisiju un darīt tai pieejamu savu pieredzi, lai pastiprinātu dialogu un paraugprakses apmaiņu ar ĀKK reģioniem; tas varētu tikt darīts, rīkojot tikšanās, darba seminārus un organizējot stažēšanos savā darba jomā pieredzējušiem profesionāļiem, kuri darbojas pilsoniskās sabiedrības apvienībās. |
| --- | --- |

7.8

EESK ir gatava paplašināt savu sadarbību ar Komisiju un darīt tai pieejamu savu pieredzi, lai pastiprinātu dialogu un paraugprakses apmaiņu ar ĀKK reģioniem; tas varētu tikt darīts, rīkojot tikšanās, darba seminārus un organizējot stažēšanos savā darba jomā pieredzējušiem profesionāļiem, kuri darbojas pilsoniskās sabiedrības apvienībās.

| 7.9 | Katrā reģionā darbojošos reģionālo sagatavošanās darba grupu sastāvā vajadzētu iekļaut dažus ĀKK pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, jo īpaši darba devējus vai darbinieku arodbiedrību pārstāvjus. |
| --- | --- |

7.9

Katrā reģionā darbojošos reģionālo sagatavošanās darba grupu sastāvā vajadzētu iekļaut dažus ĀKK pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, jo īpaši darba devējus vai darbinieku arodbiedrību pārstāvjus.

| 7.10 | Kā ieteikusi “ĀKK — ES ekonomisko un sociālo aprindu 24. sanāksme”, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, ar Komisijas locekļa Maldelson kga šajā sanaksmē izteikto piekrišanu, ierosina izveidot Sociālā dialoga reģionālās komitejas, kurās, lai sniegtu ieguldījumu sociālās attīstības programmu izstrādē, ierosināšanā, īstenošanā un uzraudzībā, kopā sanāktu sociāli profesionālie dalībnieki. Šo komiteju darbības jomā varētu ietilpt EPN ekonomiskā, sociālā un reģionālā ietekme, SDO sociālo pamattiesību konvenciju piemērošana un tās kontrole, nodarbinātības un sociālās attīstības veicināšana, arodapmācības uzlabošana, sociālās aizsardzības noteikumi un izmaiņas nedeklarētajā ekonomikā. |
| --- | --- |

7.10

Kā ieteikusi “ĀKK — ES ekonomisko un sociālo aprindu 24. sanāksme”, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, ar Komisijas locekļa Maldelson kga šajā sanaksmē izteikto piekrišanu, ierosina izveidot Sociālā dialoga reģionālās komitejas, kurās, lai sniegtu ieguldījumu sociālās attīstības programmu izstrādē, ierosināšanā, īstenošanā un uzraudzībā, kopā sanāktu sociāli profesionālie dalībnieki. Šo komiteju darbības jomā varētu ietilpt EPN ekonomiskā, sociālā un reģionālā ietekme, SDO sociālo pamattiesību konvenciju piemērošana un tās kontrole, nodarbinātības un sociālās attīstības veicināšana, arodapmācības uzlabošana, sociālās aizsardzības noteikumi un izmaiņas nedeklarētajā ekonomikā.

| 7.11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tāpat ir pārliecināta, ka, pamatojoties uz Kotonū nolīgumā sniegto pilnvarojumu, sarunās jāiekļauj un sarunām sekojošajos pasākumos praktiski jārealizē sociālie aspekti, dzimumu vienlīdzības jautājumi un ar nodarbinātības iespējām un sociālās aizsardzības garantijām saistītie jautājumi. |
| --- | --- |

7.11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tāpat ir pārliecināta, ka, pamatojoties uz Kotonū nolīgumā sniegto pilnvarojumu, sarunās jāiekļauj un sarunām sekojošajos pasākumos praktiski jārealizē sociālie aspekti, dzimumu vienlīdzības jautājumi un ar nodarbinātības iespējām un sociālās aizsardzības garantijām saistītie jautājumi.

| 7.12 | Minetie jautājumi ir ekonomiskās un sociālās izaugsmes pamatā, un tos visos gadījumos nopietni jāņem vērā, veidojot attīstības politiku, kurai jāpapildina un jācaurvij EPN sarunas. |
| --- | --- |

7.12

Minetie jautājumi ir ekonomiskās un sociālās izaugsmes pamatā, un tos visos gadījumos nopietni jāņem vērā, veidojot attīstības politiku, kurai jāpapildina un jācaurvij EPN sarunas.

| 7.13 | Visticamāk, esam nonākuši tādā globalizācijas procesa posmā, kad, lai novērstu valstu iekšējo un starptautisko spriedzi un novērstu arvien biežākos un, šķiet, ar ārēji noteiktiem vai tehniska rakstura noteikumiem vien nenovēršamos “ideoloģiskos” tirdzniecības konfliktus, arvien vairāk uzmanības jāpievērš pilsoņu paustajām “kolektīvajām vēlmēm un izjūtām”. |
| --- | --- |

7.13

Visticamāk, esam nonākuši tādā globalizācijas procesa posmā, kad, lai novērstu valstu iekšējo un starptautisko spriedzi un novērstu arvien biežākos un, šķiet, ar ārēji noteiktiem vai tehniska rakstura noteikumiem vien nenovēršamos “ideoloģiskos” tirdzniecības konfliktus, arvien vairāk uzmanības jāpievērš pilsoņu paustajām “kolektīvajām vēlmēm un izjūtām”.

| 7.14 | Būtībā EESK, kā jau pausts citos agrākos atzinumos, uzskata, ka EPN atspoguļo ļoti sarežģītu ES un pasaules ekonomikas izaicinājumu. Tie tiks noslēgti vēlāk, nekā paredzēts (47), un varētu būt sekmīgi tikai tādā gadījumā, ja spēs iesaistīt pilsonisko sabiedrību un palielināt sieviešu lomu lēmumu pieņemšanas procesā un konkrētu pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

7.14

Būtībā EESK, kā jau pausts citos agrākos atzinumos, uzskata, ka EPN atspoguļo ļoti sarežģītu ES un pasaules ekonomikas izaicinājumu. Tie tiks noslēgti vēlāk, nekā paredzēts (47), un varētu būt sekmīgi tikai tādā gadījumā, ja spēs iesaistīt pilsonisko sabiedrību un palielināt sieviešu lomu lēmumu pieņemšanas procesā un konkrētu pasākumu īstenošanā.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Kotonū nolīguma 25. pants.

1

(2)  Kopīgās parlamentārās asamblejas Adisabebas rezolūcija, preambulas apsvērums Q (3643/04/DEF).

2

(3)  Kotonū nolīguma 46. pants.

3

(4)  Kotonū nolīguma 48. pants, kurš atsaucas uz PTO nolīgumiem.

4

(5)  Kotonū nolīguma 49. pants.

5

(6)  Kotonū nolīguma 50. pants.

6

(7)  Kotonū nolīguma 51. pants.

7

(8)  Kotonū nolīguma 54. pants.

8

(9)  Kotonū nolīguma 75. pants.

9

(10)  Kotonū nolīguma 45. pants.

10

(11)  Viedokļi, kas pausti tikšanās reizēs ar Komisijas amatpersonām.

11

(12)  Tajās ietilpst katras valsts pārstāvji un Komisijas pārstāvji no delegāciju sastāva.

12

(13)  Skat. citastarp EESK atzinumus CESE (ziņotājs: PEZZINI kgs) un CESE 521/2002 (ziņotājs: BAEZA SANJUAN kgs)

13

PEZZINI

BAEZA SANJUAN

(14)  Vertikālās partnerattiecības papildina horizontālās partnerattiecības, kuras paredz pilsoniskās sabiedrības obligātu dalību reģionālo rīcības plānu izstrādāšanā un īstenošanā.

14

(15)  Komisijas (Attīstības Ģenerāldirektorāta) dokumentos ir precizētas citas to kategorijas papildus darbiniekiem un darba devējiem: cilvēktiesību aizstāvības organizācijas, masu organizācijas, sieviešu tiesību aizsardzības organizācijas, jauniešu apvienības, bērnu tiesību aizsardzības organizācijas, pamatiedzīvotāju pārstāvības organizācijas, vides aizsardzības organizācijas, lauksaimnieku organizācijas, patērētāju apvienības, reliģisku organizāciju pārstāvji, NVO, kultūras un plašsaziņas līdzekļu asociācijas.

15

(16)  Skat., īpaši 2., 4.-7., 8., 9., 10., 15., 17., 19-24., 25., 33., 37., 56., 57., 58., 65., 70., 71., 72., 74.-78., 81. pantu. Pilsoniskā sabiedrība ir minēta arī Partnerattiecību dalībnieku Kopīgajā deklarācijā (Nobeiguma aktam pievienotā 1. deklarācija), IV pielikumā, Sadarbības stratēģiju apkopojumā un programmu vadlīnijās.

16

(17)  Pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem jābūt pastāvīgi informētiem, tie saņem finansējumu, tiem jābūt iesaistītiem projektu īstenošanā, un tie bauda kultūras un finansiālu atbalstu savu organizāciju pilnveidošanai.

17

(18)  Kotonū nolīguma 50. pants un SDO pamatnormas.

18

(19)  Skat. atzinumu OV C 74, 23.3.2005.

19

(20)  Romas Līguma Asociācijas konvencija (131. pants), Jaunde I un II, Lome I, II, III, IV un IVa.

20

(21)  Daudzās Āfrikas kultūrās īpašums nepieder individuālām ģimenēm, bet gan ģintīm (“mbumba”) – veselai paplašinātai patriarhālai ģimenei, kuru veido vairāki desmiti cilvēku. Tas sarežģī mantas uzkrāšanu; manta kļūst par īpašumu visai ģintij, tostarp tiem ģints locekļiem, kuri šo mantu nav radījuši.

21

(22)  Skat. 17. zemteksta piezīmi.

22

(23)  “Cīņa pret nabadzību, veicinot ilgtspējīgu attīstību: uz partnerību balstīta pieeja”CESE 104/2003, ziņotājs: Ehnmark kgs

23

CESE 104/2003

Ehnmark

(24)  Skat. 19. – 27. pantu.

24

(25)  Skat. arī ILO “Pienācīgas nodarbinātības” stratēģiju.

25

(26)  Ka teicis Aristotelis, “ar prātu un kultūru cilvēks tver pasaules ideju; ar izglītību un rokām viņš tver idejas pasaulē”.

26

(27)  Sēklu veidi, ražošanas, mašīnbūves un transporta tehnoloģijas, ūdens saglabāšana un pārvalde.

27

(28)  Skat. OV C 74, 23.3.2005.

28

(29)  Darba devēju, darbinieku, patērētāju, vienlīdzīgu iespēju aizstāvības, dzīvnieku aizsardzības u.c. organizācijas.

29

(30)  Eiropas pieredze sociālo un administratīvo dalībnieku kopīgi vadītos centros sniegtas arodapmācības pārvaldē ir devusi labus rezultātus gan attiecībā uz jaunatni, gan uz darba tirgu.

30

(31)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) jaunākie pētījumi liecina, ka 50 % jauniešu, kuri atstāj jaunattīstības valstis, ir ieguvuši arodapmācību un tādēļ būtu ļoti noderīgi viņu izcelsmes valstu attīstībai.

31

(32)  Skat atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par attiecībām starp ES un AKK valstīm uz 21. gs. sliekšņa — izaicinājumi un partnerattiecību iespējas” (ziņotājs: Malosse kgs) (REX 152)

32

Malosse

(33)  Skat. atzinumu OV C 74, 23.3.2005. par tematu “Sieviešu organizāciju kā nevalstisku dalībnieku loma Kotonū nolīguma īstenošanā” (ziņotāja: FLORIO kdze) (REX/154).

33

FLORIO

(34)  Arodbiedrības un sarunas par darba koplīguma noslēgšanu: ekonomiskā ietekme globalizētā vidē, Pasaules Banka, Vašingtona, 2003.

34

Arodbiedrības un sarunas par darba koplīguma noslēgšanu: ekonomiskā ietekme globalizētā vidē

(35)  Skat. Atzinumu OV C 221, 8.9.2005. REX/182 “Globalizācijas sociālā dimensija – ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē”, ziņotāji: Tom Etty kgs un Renate Hornung-Draus kdze

35

Tom Etty

Renate Hornung-Draus

(36)  Dzimumu vienlīdzības jautājumi attiecas īpaši uz sievietēm, taču arī uz visām personām, kuri var ciest no diskriminācijas ekonomisku, reliģisku, ar rasi vai vecumu saistītu motīvu un kultūras apsvērumu dēļ.

36

(37)  Skat. atzinumu 1205/2004 (ziņotāja FLORIO kdze): jaunattīstības valstīs vismaz pamatizglītību ieguvuši 61 % vīriešu un tikai 41 % sieviešu.

37

FLORIO

(38)  Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pētījumiem sievietes Āfrikā saņem tikai 10 % no aizdevumiem, kuri paredzēti mazajiem zemes īpašniekiem.

38

FAO

(39)  Skat. atzinumu 1205/2004, op. cit.

39

op. cit

(40)  Skat. Līguma 3. pantu: “Veicot jebkuru darbību, tostarp īstenojot sadarbības politiku attīstības jomā, ES tiecas novērst nevienlīdzību un sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem.”

40

tostarp īstenojot sadarbības politiku attīstības jomā

sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem

(41)  Rīcības programma dzimumu līdztiesības integrācijai Kopienas attīstības sadarbībā (2001/2006) (KOM(2001) 295 galīgā red.).

41

(42)  APRODEV konference “Dzimumu vienlīdzības dimensija EPN”, Dakārā, 2003. gada oktobrī.

42

APRODEV

(43)  Programma GERA (“Dzimumu vienlīdzība un ekonomikas reforma Āfrikā”), 2. posms/ Trešās pasaules valstu – Āfrikas tīkls.

43

GERA

(44)  ES ir plaša pieredze šajā jomā. Skat. 80. gados Eiropas sievietēm veltīto SDO programmu un daudzos DG V finansētos projektus vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzības nodrošināšanai. Skat. arī pašlaik noritošo EQUAL programmu.

44

EQUAL

(45)  GVA 6 (sešu svarīgāko ekonomikas nozaru bruto pievienotā vērtība, kas kopā nosaka IKP) – GVA 1. Lauksaimniecība; GVA 2. Rūpniecība; GVA 3. Celtniecība; GVA 4. Tirdzniecība un tūrisms; GVA 5. Kredīti un pakalpojumi uzņēmumiem; GVA 6. Pārvalde.

45

(46)  Citu starpā var minēt tos, kurus veikusi Āfrikas Attīstības banka.

46

(47)  Pietiek kaut vai apsvērt tās grūtības, ar kurām šodien, 50 gadus pēc tās rašanās, jācīnās Eiropas Savienībai.

47

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/86

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums — apspriedes dokuments par valsts atbalstu jauninājumiem”

KOM(2005) 436 galīgā red.

(2006/C 65/16)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 21. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu “Komisijas paziņojums — apspriedes dokuments par valsts atbalstu jauninājumiem”

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai veikt sagatavošanas darbus.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), iecēla PEZZINI kgu par galveno ziņotāju un ar 80 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atzinīgi vērtē apspriedes dokumentu par valsts atbalstu jauninājumiem, kurā atspoguļojas Komisijas centieni izveidot uzticamu tiesisko sistēmu, noteikt kritērijus, kas nodrošina efektīvāku atbalstu piešķiršanu, kā arī vienkāršot likumdošanu. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzinīgi vērtē apspriedes dokumentu par valsts atbalstu jauninājumiem, kurā atspoguļojas Komisijas centieni izveidot uzticamu tiesisko sistēmu, noteikt kritērijus, kas nodrošina efektīvāku atbalstu piešķiršanu, kā arī vienkāršot likumdošanu.

| 1.1.1 | EESK konstatē, ka ar Komisijas dokumenta palīdzību pirmo reizi tiek uzsāktas plašas debates par virkni ļoti aktuālu tematu:






  — | Kas ir uzskatāms par jauninājumu? |
| --- | --- | --- |

1.1.1

EESK konstatē, ka ar Komisijas dokumenta palīdzību pirmo reizi tiek uzsāktas plašas debates par virkni ļoti aktuālu tematu:

—

Kas ir uzskatāms par jauninājumu?

| — | Kā nošķirt jauninājumu attaisnotu veicināšanas posmu no tāda posma, kurā atbalstu sāk izmantot komerciālos nolūkos? |
| --- | --- |

—

Kā nošķirt jauninājumu attaisnotu veicināšanas posmu no tāda posma, kurā atbalstu sāk izmantot komerciālos nolūkos?

| — | Kādi pasākumi ir jāveic, lai MVU varētu kompensēt tādus ierobežojumus, par kuriem ir zināms, ka tie negatīvi ietekmē MVU izaugsmi? |
| --- | --- |

—

Kādi pasākumi ir jāveic, lai MVU varētu kompensēt tādus ierobežojumus, par kuriem ir zināms, ka tie negatīvi ietekmē MVU izaugsmi?

| — | Ņemot vērā pašreizējos globalizācijas procesus, jāaplūko, kāda ir Eiropas lielāko partneru rīcība jauninājumu jomā un cik lielā mērā ES pati sevi ir ierobežojusi, piekrītot PTO noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā pašreizējos globalizācijas procesus, jāaplūko, kāda ir Eiropas lielāko partneru rīcība jauninājumu jomā un cik lielā mērā ES pati sevi ir ierobežojusi, piekrītot PTO noteikumiem.

| 1.2 | Atbildes uz minētajiem jautājumiem ietekmēs arī jauno tiesisko sistēmu, ko ierosinās Komisija un attiecībā uz ko dalībvalstis veltīs pūles, lai saskaņotu attīstību un progresu ar reglamentējošo normu — īpaši konkurences noteikumu — ievērošanu. |
| --- | --- |

1.2

Atbildes uz minētajiem jautājumiem ietekmēs arī jauno tiesisko sistēmu, ko ierosinās Komisija un attiecībā uz ko dalībvalstis veltīs pūles, lai saskaņotu attīstību un progresu ar reglamentējošo normu — īpaši konkurences noteikumu — ievērošanu.

| 1.3 | ES nepietiekamas konkurētspējas iemesls galvenokārt ir vāji attīstīti jauninājumu procesi, kas bieži ir saistīti ar tirgus nepilnībām. Šādos gadījumos valsts atbalsts varētu radīt impulsus, lai tirgus dalībnieki vairāk ieguldītu produktu un metožu jauninājumos (1). |
| --- | --- |

1.3

ES nepietiekamas konkurētspējas iemesls galvenokārt ir vāji attīstīti jauninājumu procesi, kas bieži ir saistīti ar tirgus nepilnībām. Šādos gadījumos valsts atbalsts varētu radīt impulsus, lai tirgus dalībnieki vairāk ieguldītu produktu un metožu jauninājumos (1).

| 1.4 | Bez inovācijas Eiropas Savienībai draud kultūras un ekonomiskais noriets. EESK pilnībā apzinās minēto faktu un, pateicoties locekļiem, kas pārstāv organizētās pilsoniskās sabiedrības atsevišķas jomas, atbalsta to, ka, vajadzības gadījumā arī mērķtiecīgi piesaistot valsts atbalstu, ir jāsasniedz šādi mērķi:






  — | tirgus ārējo efektu pārvarēšana vai vadība; |
| --- | --- | --- |

1.4

Bez inovācijas Eiropas Savienībai draud kultūras un ekonomiskais noriets. EESK pilnībā apzinās minēto faktu un, pateicoties locekļiem, kas pārstāv organizētās pilsoniskās sabiedrības atsevišķas jomas, atbalsta to, ka, vajadzības gadījumā arī mērķtiecīgi piesaistot valsts atbalstu, ir jāsasniedz šādi mērķi:

—

tirgus ārējo efektu pārvarēšana vai vadība;

| — | uzņēmējdarbības gara veicināšana; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības gara veicināšana;

| — | atsevišķās jomās jānosaka piemēroti pasākumi, lai veicinātu jauninājumu attīstību mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

atsevišķās jomās jānosaka piemēroti pasākumi, lai veicinātu jauninājumu attīstību mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos;

| — | jāatbalsta uzņēmēji un sociālās jomas dalībnieki, lai viņi labāk saprastu un izmantotu tirgus globalizācijas laikmetā notiekošo nepārtraukto jauninājumu attīstību; |
| --- | --- |

—

jāatbalsta uzņēmēji un sociālās jomas dalībnieki, lai viņi labāk saprastu un izmantotu tirgus globalizācijas laikmetā notiekošo nepārtraukto jauninājumu attīstību;

| — | jāīsteno privātās izpildes (“private enforcement”) veidi, lai tādējādi atvieglotu tiesiskā regulējuma ievērošanu un tā pilnīgu piemērošanu (2); |
| --- | --- |

—

jāīsteno privātās izpildes (“private enforcement”) veidi, lai tādējādi atvieglotu tiesiskā regulējuma ievērošanu un tā pilnīgu piemērošanu (2);

| — | konkrēti pasākumi Eiropas pētniecības telpas izveidei, koordinējot tehnoloģijas centru un augstskolu darbību, lai izplatītu un konkrēti izmantotu pētniecības rezultātus (3); |
| --- | --- |

—

konkrēti pasākumi Eiropas pētniecības telpas izveidei, koordinējot tehnoloģijas centru un augstskolu darbību, lai izplatītu un konkrēti izmantotu pētniecības rezultātus (3);

| — | izmantojot attiecīgos instrumentus un līdzekļus, jāveic pasākumi izglītības un tālākizglītības jomā, lai profesionālās spējas un prasmes pielāgotu aizvien mainīgajām tirgus prasībām, palīdzētu sabiedrībai saprast pastāvīgās pārmaiņas un lai nostiprinātu uzņēmumu sociālās atbildības principus (4). |
| --- | --- |

—

izmantojot attiecīgos instrumentus un līdzekļus, jāveic pasākumi izglītības un tālākizglītības jomā, lai profesionālās spējas un prasmes pielāgotu aizvien mainīgajām tirgus prasībām, palīdzētu sabiedrībai saprast pastāvīgās pārmaiņas un lai nostiprinātu uzņēmumu sociālās atbildības principus (4).

| 1.5 | Līdz šim Komisija nebija iesniegusi nekādu īpašu tiesisko regulējumu attiecībā uz valsts atbalstu jauninājumiem. Atbalsts jauninājumiem tika ņemts vērā saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu citu atbalsta veidu kontekstā, piemēram, tādu kā reģionu atbalsts, atbalsts apmācības pasākumiem, dalība attiecībā uz ieguldījumu kapitālu, atbalsts nodarbinātībai, atbalsts MVU. |
| --- | --- |

1.5

Līdz šim Komisija nebija iesniegusi nekādu īpašu tiesisko regulējumu attiecībā uz valsts atbalstu jauninājumiem. Atbalsts jauninājumiem tika ņemts vērā saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu citu atbalsta veidu kontekstā, piemēram, tādu kā reģionu atbalsts, atbalsts apmācības pasākumiem, dalība attiecībā uz ieguldījumu kapitālu, atbalsts nodarbinātībai, atbalsts MVU.

| 1.5.1 | Uz jauninājumiem zināmā mērā tika attiecināti noteikumi par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (5), kas no 2002. gada 30. jūnija tika pagarināti līdz 2005. gada 31. decembrim (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Uz jauninājumiem zināmā mērā tika attiecināti noteikumi par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (5), kas no 2002. gada 30. jūnija tika pagarināti līdz 2005. gada 31. decembrim (6).

| 1.6 | Attiecībā uz daudziem Komisijas ierosinātajiem jautājumiem EESK pauda viedokli jau iepriekšējos, vienprātīgi vai ar ievērojamu balsu vairākumu pieņemtajos atzinumos:






  — | valsts atbalsta pieļaujamība tirgus nepilnības gadījumā; |
| --- | --- | --- |

1.6

Attiecībā uz daudziem Komisijas ierosinātajiem jautājumiem EESK pauda viedokli jau iepriekšējos, vienprātīgi vai ar ievērojamu balsu vairākumu pieņemtajos atzinumos:

—

valsts atbalsta pieļaujamība tirgus nepilnības gadījumā;

| — | pasākumi, lai kompensētu ierobežotos ārējos efektus; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai kompensētu ierobežotos ārējos efektus;

| — | noteikt kopīgus iepriekšēja novērtējuma kritērijus, īpaši MVU jomā; |
| --- | --- |

—

noteikt kopīgus iepriekšēja novērtējuma kritērijus, īpaši MVU jomā;

| — | inovatīvas metodes jāņem vērā ne tikai tehnikas, bet arī pakalpojumu jomā, tirdzniecībā un pārvaldē, kā arī produktu un metožu jauninājumos; |
| --- | --- |

—

inovatīvas metodes jāņem vērā ne tikai tehnikas, bet arī pakalpojumu jomā, tirdzniecībā un pārvaldē, kā arī produktu un metožu jauninājumos;

| — | lielāks atbalsts jauninājumiem reģionos, uz ko attiecas kohēzijas fondu atbalsts vai kas ir ģeogrāfiski grūti pieejami (kalnu rajoni un salas, kā arī attāli lauku rajoni), tajā skaitā piešķirot atbilstošus nodokļu atvieglojumus (aplikšana ar mazāk apgrūtinošiem nodokļiem) reģionālajā līmenī (7). |
| --- | --- |

—

lielāks atbalsts jauninājumiem reģionos, uz ko attiecas kohēzijas fondu atbalsts vai kas ir ģeogrāfiski grūti pieejami (kalnu rajoni un salas, kā arī attāli lauku rajoni), tajā skaitā piešķirot atbilstošus nodokļu atvieglojumus (aplikšana ar mazāk apgrūtinošiem nodokļiem) reģionālajā līmenī (7).

| — | radīt un veicināt tādas jaunas MVU finansiāla atbalsta formas kā mikrokredīts, un atbalstīt apgrozāmā kapitāla kredītus, kā arī ar vērtspapīriem nodrošinātus kredītus un uzticības personu šķērsgarantijas mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, kam juridiskās formas dēļ — galvenokārt šādi uzņēmumi ir personālsabiedrības — grūti piekļūt riska kapitālam; |
| --- | --- |

—

radīt un veicināt tādas jaunas MVU finansiāla atbalsta formas kā mikrokredīts, un atbalstīt apgrozāmā kapitāla kredītus, kā arī ar vērtspapīriem nodrošinātus kredītus un uzticības personu šķērsgarantijas mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, kam juridiskās formas dēļ — galvenokārt šādi uzņēmumi ir personālsabiedrības — grūti piekļūt riska kapitālam;

| — | atbalstīt struktūras, kas ar konsultāciju un konkrētu pasākumu palīdzību veicina inovatīvas darbības mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

atbalstīt struktūras, kas ar konsultāciju un konkrētu pasākumu palīdzību veicina inovatīvas darbības mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos;

| — | dažādās zinātnes jomās apmācīt darbiniekus un speciālistus (arī ar valsts atbalsta palīdzību), kas, mikouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem pārorientējoties uz inovatīvām metodēm, sniegs konsultācijas un tiem palīdzēs; |
| --- | --- |

—

dažādās zinātnes jomās apmācīt darbiniekus un speciālistus (arī ar valsts atbalsta palīdzību), kas, mikouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem pārorientējoties uz inovatīvām metodēm, sniegs konsultācijas un tiem palīdzēs;

| — | atbalstīt izcilības centrus ar valsts un privātajiem ieguldījumiem, un veicināt minēto centru sadarbību ar universitātēm un augstskolām. |
| --- | --- |

—

atbalstīt izcilības centrus ar valsts un privātajiem ieguldījumiem, un veicināt minēto centru sadarbību ar universitātēm un augstskolām.

| 1.7 | Jau agrāk izstrādātos dokumentos komiteja ir uzsvērusi, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt ieguldījumus MVU inovatīvos projektos, ir jāņem vērā arī uzņēmumu izaugsme, kā arī šādi aspekti:






  — | jāveido reģionālo un vairākus reģionus aptveroši jauninājumu tīkli; |
| --- | --- | --- |

1.7

Jau agrāk izstrādātos dokumentos komiteja ir uzsvērusi, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt ieguldījumus MVU inovatīvos projektos, ir jāņem vērā arī uzņēmumu izaugsme, kā arī šādi aspekti:

—

jāveido reģionālo un vairākus reģionus aptveroši jauninājumu tīkli;

| — | jāveicina politika, kas sekmē kopu (cluster) veidošanos un rūpniecības tehnoloģiskos parkus; |
| --- | --- |

—

jāveicina politika, kas sekmē kopu (cluster) veidošanos un rūpniecības tehnoloģiskos parkus;

| — | jāiesaista “business angels” un pakalpojumu starpnieki, piemēram, riska tehnoloģiju speciālisti (venture technologists), brokeri un padomdevēji patentu jautājumos; |
| --- | --- |

—

jāiesaista “business angels” un pakalpojumu starpnieki, piemēram, riska tehnoloģiju speciālisti (venture technologists), brokeri un padomdevēji patentu jautājumos;

| — | jāveido tehnoloģiju pārņemšanas un riska kapitāla pārskaitījuma centri; |
| --- | --- |

—

jāveido tehnoloģiju pārņemšanas un riska kapitāla pārskaitījuma centri;

| — | jāapmāca un jāpieņem darbā profesionāli kvalificēts personāls (8). |
| --- | --- |

—

jāapmāca un jāpieņem darbā profesionāli kvalificēts personāls (8).

2.   Pamatojums

2.1   Paziņojuma kopsavilkums

| 2.1.1 | Komisija vēlas uzsākt debates, lai uzlabotu Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz valsts atbalstu jauninājumiem |
| --- | --- |

2.1.1

Komisija vēlas uzsākt debates, lai uzlabotu Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz valsts atbalstu jauninājumiem

| 2.1.2 | Komisija jau iepriekš izklāsta savu viedokli attiecībā uz sešām vispārējām jomām:






  — | atbalsts, dibinot inovatīvus uzņēmumus, un to attīstības veicināšana sākuma posmā, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komisija jau iepriekš izklāsta savu viedokli attiecībā uz sešām vispārējām jomām:

—

atbalsts, dibinot inovatīvus uzņēmumus, un to attīstības veicināšana sākuma posmā,

| — | riska kapitāla izmantošana, |
| --- | --- |

—

riska kapitāla izmantošana,

| — | veidi, kā pētniecības un attīstības projektu ietvaros jauninājumus iekļaut pašreizējā atbalstu sistēmā, |
| --- | --- |

—

veidi, kā pētniecības un attīstības projektu ietvaros jauninājumus iekļaut pašreizējā atbalstu sistēmā,

| — | atbalsts MVU, lai tiem dotu iespēju izmantot jauninājumu starpnieku sniegtos pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

atbalsts MVU, lai tiem dotu iespēju izmantot jauninājumu starpnieku sniegtos pakalpojumus,

| — | atbalsts MVU, lai tie varētu izmantot sadarbību ar augsti kvalificētiem zinātniekiem un inženieriem un realizēt veiksmīgu personāla apmaiņu ar universitātēm un lielajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

atbalsts MVU, lai tie varētu izmantot sadarbību ar augsti kvalificētiem zinātniekiem un inženieriem un realizēt veiksmīgu personāla apmaiņu ar universitātēm un lielajiem uzņēmumiem,

| — | atbalstīt un attīstīt kompetenču centrus, kas ir noderīgi visiem uzņēmumiem un piesaista privāto ieguldītāju interesi. |
| --- | --- |

—

atbalstīt un attīstīt kompetenču centrus, kas ir noderīgi visiem uzņēmumiem un piesaista privāto ieguldītāju interesi.

| 2.1.3 | Jāievēro šādi priekšnoteikumi:






  — | atbalsts ir paredzēts, lai novērstu atsevišķas tirgus nepilnības, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Jāievēro šādi priekšnoteikumi:

—

atbalsts ir paredzēts, lai novērstu atsevišķas tirgus nepilnības,

| — | atbalsts ir vispiemērotākais instruments, |
| --- | --- |

—

atbalsts ir vispiemērotākais instruments,

| — | atbalsts rosina saņēmēju ieviest jauninājumus un ir attiecīgi proporcionāls izvēlētajam mērķim, |
| --- | --- |

—

atbalsts rosina saņēmēju ieviest jauninājumus un ir attiecīgi proporcionāls izvēlētajam mērķim,

| — | konkurences izkropļojumi ir ierobežoti. |
| --- | --- |

—

konkurences izkropļojumi ir ierobežoti.

2.2   Pašreizējā situācija

| 2.2.1 | EESK iepriekšējos atzinumos ir pastāvīgi uzsvērusi valsts atbalsta kontroles nozīmi, lai sasniegtu šādus ES mērķus:






  — | konkurences politika, kas veicina dalībvalstu tautsaimniecību saskaņotu attīstību, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

EESK iepriekšējos atzinumos ir pastāvīgi uzsvērusi valsts atbalsta kontroles nozīmi, lai sasniegtu šādus ES mērķus:

—

konkurences politika, kas veicina dalībvalstu tautsaimniecību saskaņotu attīstību,

| — | uzņēmējdarbība, kurai raksturīgs novatorisms un iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbība, kurai raksturīgs novatorisms un iniciatīvas,

| — | kohēzijas politika, kurā ir pievērsta pienācīga uzmanība vismazāk attīstītajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

kohēzijas politika, kurā ir pievērsta pienācīga uzmanība vismazāk attīstītajiem reģioniem,

| — | ilgstspējīga izaugsme, kas atbilst prasībām attiecībā uz darba apstākļu, uzņēmējdarbības apstākļu un vides aizsardzības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ilgstspējīga izaugsme, kas atbilst prasībām attiecībā uz darba apstākļu, uzņēmējdarbības apstākļu un vides aizsardzības uzlabošanu,

| 2.2.2 | Kaut gan konkurences politikai (9) ir būtiska nozīme, lai iekšējais tirgus veiksmīgi funkcionētu, nodrošinot attīstību, ko neierobežo diskriminējošie noteikumi, valsts iejaukšanās tomēr var būt ieteicama un nepieciešama, lai izlīdzinātu tirgus ierobežojumus un nepilnības. |
| --- | --- |

2.2.2

Kaut gan konkurences politikai (9) ir būtiska nozīme, lai iekšējais tirgus veiksmīgi funkcionētu, nodrošinot attīstību, ko neierobežo diskriminējošie noteikumi, valsts iejaukšanās tomēr var būt ieteicama un nepieciešama, lai izlīdzinātu tirgus ierobežojumus un nepilnības.

| 2.2.2.1 | Lisabonas stratēģijā, kas Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē (10) tika pārskatīta un papildināta ar jaunu pragmatisku pieeju, ir prasība pievērst īpašu uzmanību šādiem aspektiem:






  — | tirgus nepilnības, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Lisabonas stratēģijā, kas Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē (10) tika pārskatīta un papildināta ar jaunu pragmatisku pieeju, ir prasība pievērst īpašu uzmanību šādiem aspektiem:

—

tirgus nepilnības,

| — | ekonomikas un sociālā kohēzija, |
| --- | --- |

—

ekonomikas un sociālā kohēzija,

| — | ilgtspējīga attīstība, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga attīstība,

| — | jauninājumi. |
| --- | --- |

—

jauninājumi.

| 2.2.3 | Pēdējo gadu laikā valsts atbalsts ir nedaudz samazinājies (11) un — vēl jo svarīgāk — tika piešķirts galvenokārt horizontālo mērķu īstenošanai. Atbalsts horizontālajiem mērķiem 2003. gadā bija 79 % kopējā atbalsta apjoma; no minētā procentuālā apjoma 14 % tika izmantoti pētniecībai un attīstībai (12). Eiropadome ņēma vērā minēto faktu 2005. gada marta sanāksmē. Tā uzsvēra, ka gadījumos, kad atbalsts ir nepieciešams, lai kompensētu tirgus nepilnības, būtu jāpieļauj attiecīgos gadījumos izņēmumi. |
| --- | --- |

2.2.3

Pēdējo gadu laikā valsts atbalsts ir nedaudz samazinājies (11) un — vēl jo svarīgāk — tika piešķirts galvenokārt horizontālo mērķu īstenošanai. Atbalsts horizontālajiem mērķiem 2003. gadā bija 79 % kopējā atbalsta apjoma; no minētā procentuālā apjoma 14 % tika izmantoti pētniecībai un attīstībai (12). Eiropadome ņēma vērā minēto faktu 2005. gada marta sanāksmē. Tā uzsvēra, ka gadījumos, kad atbalsts ir nepieciešams, lai kompensētu tirgus nepilnības, būtu jāpieļauj attiecīgos gadījumos izņēmumi.

| 2.2.3.1 | Arī Eiropas Parlaments rezolūcijā par Eiropas konkurētspējas veicināšanu un rūpniecības pārmaiņu ietekmi uz politiku un MVU lomu (13) atzinīgi vērtē to, ka atbalstu kopējais apjoms samazinās, un uzsver, ka atbalsts ir lietderīgs pētniecībai, attīstībai, apmācībai un mazo uzņēmumu konsultācijai. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Arī Eiropas Parlaments rezolūcijā par Eiropas konkurētspējas veicināšanu un rūpniecības pārmaiņu ietekmi uz politiku un MVU lomu (13) atzinīgi vērtē to, ka atbalstu kopējais apjoms samazinās, un uzsver, ka atbalsts ir lietderīgs pētniecībai, attīstībai, apmācībai un mazo uzņēmumu konsultācijai.

| 2.2.4 | Attiecībā uz valsts atbalsta tiesiskā regulējuma reformu (14), par kuru EESK arī paudusi viedokli (15), Eiropas Parlaments uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt nepārprotamu rīcības plānu reformai, kas attiecas uz valsts atbalstu jauninājumiem, saprotot jauninājumus vārda plašākajā nozīmē, tātad ņemot vērā ne tikai tehnoloģisko aspektu (16), un minētais rīcības plāns jāattiecina horizontāli uz visām nozarēm, tajā skaitā uz tirdzniecības un pakalpojumu nozarēm, kas varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu Lisabonas stratēģijā. |
| --- | --- |

2.2.4

Attiecībā uz valsts atbalsta tiesiskā regulējuma reformu (14), par kuru EESK arī paudusi viedokli (15), Eiropas Parlaments uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt nepārprotamu rīcības plānu reformai, kas attiecas uz valsts atbalstu jauninājumiem, saprotot jauninājumus vārda plašākajā nozīmē, tātad ņemot vērā ne tikai tehnoloģisko aspektu (16), un minētais rīcības plāns jāattiecina horizontāli uz visām nozarēm, tajā skaitā uz tirdzniecības un pakalpojumu nozarēm, kas varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu Lisabonas stratēģijā.

| 2.2.5 | EESK uzsver, ka Komisija, ņemot vērā tirgu nepilnības, 2004. gadā iesniedza vairākus strukturētus priekšlikumus vispārējai reformai valsts atbalsta jomā. Minētie priekšlikumi, kurus arī Komiteja atzinīgi vērtē, jau tiek īstenoti paziņojumu veidā. |
| --- | --- |

2.2.5

EESK uzsver, ka Komisija, ņemot vērā tirgu nepilnības, 2004. gadā iesniedza vairākus strukturētus priekšlikumus vispārējai reformai valsts atbalsta jomā. Minētie priekšlikumi, kurus arī Komiteja atzinīgi vērtē, jau tiek īstenoti paziņojumu veidā.

| 2.2.6 | Tomēr EESK apzinās, ka situācija minētajā jomā mainīgo politisko, sociālo, ekonomisko un tiesisko apstākļu un paātrinātā tirgus globalizācijas procesa dēļ ir ļoti dinamiska. Tādēļ ir nepieciešami attiecīgi regulāri pielāgošanās pasākumi (17), vienlaicīgi saglabājot nepārprotamu un pārredzamu tiesisko pamatprincipu kopumu. |
| --- | --- |

2.2.6

Tomēr EESK apzinās, ka situācija minētajā jomā mainīgo politisko, sociālo, ekonomisko un tiesisko apstākļu un paātrinātā tirgus globalizācijas procesa dēļ ir ļoti dinamiska. Tādēļ ir nepieciešami attiecīgi regulāri pielāgošanās pasākumi (17), vienlaicīgi saglabājot nepārprotamu un pārredzamu tiesisko pamatprincipu kopumu.

| 2.2.7 | Saistībā ar tirgu globalizāciju ir jāpievērš īpaša uzmanība daudzpusējiem pamatprincipiem, kas izklāstīti PTO nolīgumā, no vienas puses, un ES svarīgāko tirdzniecības partneru tiesiskajam regulējumam, no otras puses. |
| --- | --- |

2.2.7

Saistībā ar tirgu globalizāciju ir jāpievērš īpaša uzmanība daudzpusējiem pamatprincipiem, kas izklāstīti PTO nolīgumā, no vienas puses, un ES svarīgāko tirdzniecības partneru tiesiskajam regulējumam, no otras puses.

| 2.2.8 | Amerikas Savienotajās valstīs United States Small Business Administration (ASV Mazo uzņēmumu pārvalde — SBA) no vairākām valsts federālā līmeņa programmām piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem virkni tādu atbalsta pasākumu jauninājumiem, kas bez federālās iniciatīvas Small Business Innovation Research Program (Mazo uzņēmumu jauninājumu pētniecības programma — SBIR) ietver arī atsevišķu federālo valstu piešķirto atbalstu. |
| --- | --- |

2.2.8

Amerikas Savienotajās valstīs United States Small Business Administration (ASV Mazo uzņēmumu pārvalde — SBA) no vairākām valsts federālā līmeņa programmām piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem virkni tādu atbalsta pasākumu jauninājumiem, kas bez federālās iniciatīvas Small Business Innovation Research Program (Mazo uzņēmumu jauninājumu pētniecības programma — SBIR) ietver arī atsevišķu federālo valstu piešķirto atbalstu.

| 2.2.8.1 | SBA ir izveidojusi veselu virkni pasākumu:






  — | Basic Loan Program ar galvojumu (līdz 75 %) par kredītu, kura apjoms var būt līdz pat 2 miljoniem dolāru vienam uzņēmumam, |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA ir izveidojusi veselu virkni pasākumu:

—

Basic Loan Program ar galvojumu (līdz 75 %) par kredītu, kura apjoms var būt līdz pat 2 miljoniem dolāru vienam uzņēmumam,

| — | SBA Investment Program, lai ieguldītu “business angels” kapitālu un riska kapitālu, |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program, lai ieguldītu “business angels” kapitālu un riska kapitālu,

| — | Certified Development Company “504” Loan Program, lai veicinātu jauninājumu un modernizācijas pasākumus līdz 4 miljonu dolāru apmērā, |
| --- | --- |

—

Certified Development Company “504” Loan Program, lai veicinātu jauninājumu un modernizācijas pasākumus līdz 4 miljonu dolāru apmērā,

| — | Microloan Program īslaicīgiem pasākumiem līdz 35 000 dolāru (izmantojot starpnieku), |
| --- | --- |

—

Microloan Program īslaicīgiem pasākumiem līdz 35 000 dolāru (izmantojot starpnieku),

| — | Prequalification Loan Program pasākumiem līdz 250 000 dolāru (izmantojot starpnieku), |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program pasākumiem līdz 250 000 dolāru (izmantojot starpnieku),

| — | Export Working Capital Program ar galvojumu līdz pat 90 % apmērā, kredītlimits 1,5 miljoni dolāru, |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program ar galvojumu līdz pat 90 % apmērā, kredītlimits 1,5 miljoni dolāru,

| — | SBA Express pasākumiem līdz 350 000 dolāru un galvojums 50 % apmērā, |
| --- | --- |

—

SBA Express pasākumiem līdz 350 000 dolāru un galvojums 50 % apmērā,

| — | SBA Community Express pasākumiem līdz 250 000 dolāru, galvojums 75 % apmērā, |
| --- | --- |

—

SBA Community Express pasākumiem līdz 250 000 dolāru, galvojums 75 % apmērā,

| — | SBA Secondary Market Program un SBA Asset Sales Program, lai veicinātu vieglāku piekļuvi akciju tirgum, |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program un SBA Asset Sales Program, lai veicinātu vieglāku piekļuvi akciju tirgum,

| — | SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative, lai veicinātu sieviešu līdzdalību uzņēmējdarbībā. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative, lai veicinātu sieviešu līdzdalību uzņēmējdarbībā.

| 2.2.8.2 | SBIR iniciatīva, kas mazākiem uzņēmumiem sniedz valsts atbalstu jauninājumiem un pētniecībai, paredz starta kapitālu, lai veiktu priekšizpēti, 100 000 dolāru apmērā pirmajā posmā un līdz pat 750 000 dolāru otrajā posmā prototipu attīstīšanai. Trešajā posmā (ieviešana tirgū) nav paredzēts piešķirt SBIR līdzekļus, tomēr tiek sniegta palīdzība, meklējot valsts un privātos finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

2.2.8.2

SBIR iniciatīva, kas mazākiem uzņēmumiem sniedz valsts atbalstu jauninājumiem un pētniecībai, paredz starta kapitālu, lai veiktu priekšizpēti, 100 000 dolāru apmērā pirmajā posmā un līdz pat 750 000 dolāru otrajā posmā prototipu attīstīšanai. Trešajā posmā (ieviešana tirgū) nav paredzēts piešķirt SBIR līdzekļus, tomēr tiek sniegta palīdzība, meklējot valsts un privātos finanšu līdzekļus.

| 2.2.9 | Nesenajos

  EURAB
  (Eiropas Komisijas padomdevēja struktūra, kurā ietilpst Eiropas ekonomikas un rūpniecības pārstāvji) ieteikumos ir uzsvērts, ka gan Kopienas, gan valstu līmenī ir jāievieš līdzīgs mehānisms, kas papildinātu Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammu, kaut gan tiek norādīts, ka tādā gadījumā varētu būt nepieciešams grozīt valsts atbalsta noteikumus
   (18). |
| --- | --- |

2.2.9

Nesenajos

  EURAB
  (Eiropas Komisijas padomdevēja struktūra, kurā ietilpst Eiropas ekonomikas un rūpniecības pārstāvji) ieteikumos ir uzsvērts, ka gan Kopienas, gan valstu līmenī ir jāievieš līdzīgs mehānisms, kas papildinātu Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammu, kaut gan tiek norādīts, ka tādā gadījumā varētu būt nepieciešams grozīt valsts atbalsta noteikumus
   (18).

| 2.2.10 | Japānā Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra piedāvā dažādu veidu valsts atbalstu jauninājumu veicināšanai:






  — | “Start-up” programma piedāvā vienu daļu līdzekļu praktiskai pētniecības un attīstības pielietošanai, tehniskajam novērtējumam un patentu iegādei (atlaide 50 % apmērā reģistrācijas izmaksām un pagarinājums vēl uz 3 gadiem), |
| --- | --- | --- |

2.2.10

Japānā Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra piedāvā dažādu veidu valsts atbalstu jauninājumu veicināšanai:

—

“Start-up” programma piedāvā vienu daļu līdzekļu praktiskai pētniecības un attīstības pielietošanai, tehniskajam novērtējumam un patentu iegādei (atlaide 50 % apmērā reģistrācijas izmaksām un pagarinājums vēl uz 3 gadiem),

| — | pētniecības un attīstības programma inovatīvo tehnoloģiju jomā, |
| --- | --- |

—

pētniecības un attīstības programma inovatīvo tehnoloģiju jomā,

| — | pētniecības un attīstības programma jaunām ierosmēm vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

pētniecības un attīstības programma jaunām ierosmēm vietējā līmenī,

| — | programma, lai veicinātu rūpniecības, zinātnes, valsts amatpersonu un valdības sadarbību, |
| --- | --- |

—

programma, lai veicinātu rūpniecības, zinātnes, valsts amatpersonu un valdības sadarbību,

| — | Small Business Innovation Research System (japāņu ekvivalents SBIR) mērķis ir veicināt MVU tehnoloģisko spēju attīstību, piesaistīt valsts atbalstu to radošajām darbībām un finansēt pētniecības rezultātu komerciālo izmantošanu, |
| --- | --- |

—

Small Business Innovation Research System (japāņu ekvivalents SBIR) mērķis ir veicināt MVU tehnoloģisko spēju attīstību, piesaistīt valsts atbalstu to radošajām darbībām un finansēt pētniecības rezultātu komerciālo izmantošanu,

| — | finansiāla atbalsta programma, lai ieviestu un attīstītu informācijas tehnoloģijas uzņēmumos, izmantojot valsts līdzekļus, |
| --- | --- |

—

finansiāla atbalsta programma, lai ieviestu un attīstītu informācijas tehnoloģijas uzņēmumos, izmantojot valsts līdzekļus,

| — | programma, lai subsidētu jauninājumus MVU, |
| --- | --- |

—

programma, lai subsidētu jauninājumus MVU,

| — | atbalsta programma, lai veicinātu MVU attiecībā uz uzņēmuma resursiem, |
| --- | --- |

—

atbalsta programma, lai veicinātu MVU attiecībā uz uzņēmuma resursiem,

| — | programma “Atbrīvojums no pienākuma sniegt galvojumu”, |
| --- | --- |

—

programma “Atbrīvojums no pienākuma sniegt galvojumu”,

| — | pasākumi, lai samazinātu procentu likmes kredītiem, kas ir saņemti no Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) un Shoko Chukin Bank, |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai samazinātu procentu likmes kredītiem, kas ir saņemti no Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) un Shoko Chukin Bank,

| — | nodokļu atvieglojumu plāns MVU, |
| --- | --- |

—

nodokļu atvieglojumu plāns MVU,

| — | investīciju plāns līdz 300 000 jēnu apmērā no “Small and Medium Business Investment and Consultation Companies”, |
| --- | --- |

—

investīciju plāns līdz 300 000 jēnu apmērā no “Small and Medium Business Investment and Consultation Companies”,

| — | likumā par labāku nodarbinātības vadību MVU iekļautie impulsu mehānismi, lai noturētu darbaspēku un radītu kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas. |
| --- | --- |

—

likumā par labāku nodarbinātības vadību MVU iekļautie impulsu mehānismi, lai noturētu darbaspēku un radītu kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas.

| 2.2.11 | Daudzpusējā PTO nolīgumā“īpašs valsts atbalsts” ir nodēvēts par subsīdiju, kas tiek piešķirts tikai tam uzņēmumam, rūpniecības nozarei vai savstarpēji saistītu rūpniecības nozaru grupai, kas atrodas valstī, kura piešķir pabalstu. PTO noteikumi attiecas tikai uz šāda veida atbalstiem, izņemot lauksaimniecības nozari. Turklāt pastāv divas dažādas kategorijas: aizliegtais atbalsts un apstrīdamais atbalsts. |
| --- | --- |

2.2.11

Daudzpusējā PTO nolīgumā“īpašs valsts atbalsts” ir nodēvēts par subsīdiju, kas tiek piešķirts tikai tam uzņēmumam, rūpniecības nozarei vai savstarpēji saistītu rūpniecības nozaru grupai, kas atrodas valstī, kura piešķir pabalstu. PTO noteikumi attiecas tikai uz šāda veida atbalstiem, izņemot lauksaimniecības nozari. Turklāt pastāv divas dažādas kategorijas: aizliegtais atbalsts un apstrīdamais atbalsts.

| 2.2.12 | Aizliegts ir tiešs atbalsts, lai veicinātu eksportu vai dotu priekšroku vietējām precēm salīdzinot ar importētajām, jo tādējādi tiek kropļota starptautiskā tirdzniecība un tiek kavēta citu valstu tirdzniecība. PTO paātrinātā procedūrā veic minēto atbalstu pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecīgie pasākumi jāaizliedz vai arī cietusī valsts/cietušās valstis var veikt pretpasākumus muitas nodokļu formā. |
| --- | --- |

2.2.12

Aizliegts ir tiešs atbalsts, lai veicinātu eksportu vai dotu priekšroku vietējām precēm salīdzinot ar importētajām, jo tādējādi tiek kropļota starptautiskā tirdzniecība un tiek kavēta citu valstu tirdzniecība. PTO paātrinātā procedūrā veic minēto atbalstu pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecīgie pasākumi jāaizliedz vai arī cietusī valsts/cietušās valstis var veikt pretpasākumus muitas nodokļu formā.

| 2.2.13 | Valstij, kas ceļ iebildumus pret kādā citā valstī piešķirto atbalstu, attiecībā uz apstrīdamo atbalstu jāpierāda, ka tas negatīvi ietekmē valsts likumīgās intereses. Tas tiek veikts, pamatojoties uz 3 “kaitējumu” veidiem (19). Pretējā gadījumā valsts atbalstu drīkst piešķirt. Gadījumā, ja Strīdu izšķiršanas institūcija pierāda un atzīst, ka ir veikts kaitējums, attiecīgajai valstij jāatsauc piešķirtais atbalsts. Citādi valsts, kam ir nodarīti kaitējumi, var ieviest kompensācijas muitas nodokļus. |
| --- | --- |

2.2.13

Valstij, kas ceļ iebildumus pret kādā citā valstī piešķirto atbalstu, attiecībā uz apstrīdamo atbalstu jāpierāda, ka tas negatīvi ietekmē valsts likumīgās intereses. Tas tiek veikts, pamatojoties uz 3 “kaitējumu” veidiem (19). Pretējā gadījumā valsts atbalstu drīkst piešķirt. Gadījumā, ja Strīdu izšķiršanas institūcija pierāda un atzīst, ka ir veikts kaitējums, attiecīgajai valstij jāatsauc piešķirtais atbalsts. Citādi valsts, kam ir nodarīti kaitējumi, var ieviest kompensācijas muitas nodokļus.

2.3   Vispārējas piezīmes

| 2.3.1 | Komiteja atzinīgi vērtē šo Komisijas priekšlikumu, kurā ir izklāstīta pašreiz pastāvošā (uzlabojamā) saistība starp valsts atbalstu un jauninājumiem Eiropā. ES nepietiekamās konkurētspējas iemesls salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomiskajām telpām lielā mērā ir vāji attīstīti inovācijas procesi, kas vēl vairāk tiek kavēti globalizācijas procesu rezultātā. |
| --- | --- |

2.3.1

Komiteja atzinīgi vērtē šo Komisijas priekšlikumu, kurā ir izklāstīta pašreiz pastāvošā (uzlabojamā) saistība starp valsts atbalstu un jauninājumiem Eiropā. ES nepietiekamās konkurētspējas iemesls salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomiskajām telpām lielā mērā ir vāji attīstīti inovācijas procesi, kas vēl vairāk tiek kavēti globalizācijas procesu rezultātā.

| 2.3.1.1 | Komiteja arī atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta un jauninājumu kopsakarība ir iekļauta sabiedriskās apspriešanas procesā, kas šajā delikātajā jautājumā dod iespēju uzklausīt tieši ieinteresēto personu viedokļus. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Komiteja arī atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta un jauninājumu kopsakarība ir iekļauta sabiedriskās apspriešanas procesā, kas šajā delikātajā jautājumā dod iespēju uzklausīt tieši ieinteresēto personu viedokļus.

| 2.3.1.2 | Šajā paziņojumā ietvertie jautājumi ir apjomīgi, taču precīzi formulēti; tie apskata gandrīz visas problēmas, sākot ar tirgus nepilnībām un beidzot ar procedūru vienkāršošanas iespējām. Ņemot vērā laika un diskusiju iespēju trūkumu izpētes grupās, ziņotājs nevar padziļināti pievērsties atsevišķiem jautājumiem un nespēj nodrošināt pamatotas atbildes uz atsevišķiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Šajā paziņojumā ietvertie jautājumi ir apjomīgi, taču precīzi formulēti; tie apskata gandrīz visas problēmas, sākot ar tirgus nepilnībām un beidzot ar procedūru vienkāršošanas iespējām. Ņemot vērā laika un diskusiju iespēju trūkumu izpētes grupās, ziņotājs nevar padziļināti pievērsties atsevišķiem jautājumiem un nespēj nodrošināt pamatotas atbildes uz atsevišķiem jautājumiem.

| 2.3.2 | Komiteja apzinās, ka ES konkurētspējas problēmu nav iespējams atrisināt tikai ar valsts atbalsta palīdzību jauninājumiem. Virknē Kopienas dokumentu un dažādos Komitejas atzinumos ir norādīti ierobežojumi, ar kuriem Eiropas Savienība saskaras savu pasākumu īstenošanā:






  — | nepietiekams jauninājumu līmenis ne tikai tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Komiteja apzinās, ka ES konkurētspējas problēmu nav iespējams atrisināt tikai ar valsts atbalsta palīdzību jauninājumiem. Virknē Kopienas dokumentu un dažādos Komitejas atzinumos ir norādīti ierobežojumi, ar kuriem Eiropas Savienība saskaras savu pasākumu īstenošanā:

—

nepietiekams jauninājumu līmenis ne tikai tehnoloģiju jomā;

| — | nepietiekami kopīgi noteikumi un pasākumi; |
| --- | --- |

—

nepietiekami kopīgi noteikumi un pasākumi;

| — | vāji finanšu tirgi, kas joprojām ir pārāk sadrumstaloti; |
| --- | --- |

—

vāji finanšu tirgi, kas joprojām ir pārāk sadrumstaloti;

| — | pārāk zems nodarbinātības līmenis; |
| --- | --- |

—

pārāk zems nodarbinātības līmenis;

| — | produktu tirgu nepilnīga darbība; |
| --- | --- |

—

produktu tirgu nepilnīga darbība;

| — | nepietiekama politikas koordinācija; |
| --- | --- |

—

nepietiekama politikas koordinācija;

| — | grūtības tirgus pakalpojumu pieejamībā; |
| --- | --- |

—

grūtības tirgus pakalpojumu pieejamībā;

| — | nepietiekams atbalsts jauniem ražojumiem vai ražojumu kombinācijām, kam ir pievienotā vērtība, kas rada kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas un var nodrošināt Eiropai konkurences priekšrocības (20). |
| --- | --- |

—

nepietiekams atbalsts jauniem ražojumiem vai ražojumu kombinācijām, kam ir pievienotā vērtība, kas rada kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas un var nodrošināt Eiropai konkurences priekšrocības (20).

| 2.3.3 | Tā rezultātā ir izveidojusies zināma tiesiskā nenoteiktība, ko var novērst tikai ar padziļinātu valsts atbalsta robežu un iespēju pārbaudi šajā nozarē. |
| --- | --- |

2.3.3

Tā rezultātā ir izveidojusies zināma tiesiskā nenoteiktība, ko var novērst tikai ar padziļinātu valsts atbalsta robežu un iespēju pārbaudi šajā nozarē.

| 2.3.4 | Ražojumu un metožu jauninājumi (21) visos to aspektos ietekmē tirgu un līdz ar to var arī atstāt iespaidu uz pasākumiem, kam, iespējams, ir ievērojama ietekme uz konkurētspēju un tirdzniecību. |
| --- | --- |

2.3.4

Ražojumu un metožu jauninājumi (21) visos to aspektos ietekmē tirgu un līdz ar to var arī atstāt iespaidu uz pasākumiem, kam, iespējams, ir ievērojama ietekme uz konkurētspēju un tirdzniecību.

| 2.3.5 | Lai varētu izsniegt iepriekšējas atļaujas, partnerības un proaktīvas sadarbības starp Komisiju un dalībvalstīm ietvaros ir jānosaka īpašs, pārredzams un visiem pieņemams pamatprincipu kopums. |
| --- | --- |

2.3.5

Lai varētu izsniegt iepriekšējas atļaujas, partnerības un proaktīvas sadarbības starp Komisiju un dalībvalstīm ietvaros ir jānosaka īpašs, pārredzams un visiem pieņemams pamatprincipu kopums.

2.3.6   Jauninājumu un jauninājumu procesa definīcija.

| 2.3.6.1 | Komiteja apzinās, ka jauninājumu definīcija, kas ir noteikta Zaļajā grāmatā, ir jāatjauno, ņemot vērā pēdējo desmit gadu izmaiņas. No otras puses, ir izsmeļošāk jāpievēršas arī posmiem starp jauninājumu procesiem un to komerciālas izmantošanas uzsākšanu, lai nepieļautu pārmērīgu konkurences nosacījumu kropļošanu. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Komiteja apzinās, ka jauninājumu definīcija, kas ir noteikta Zaļajā grāmatā, ir jāatjauno, ņemot vērā pēdējo desmit gadu izmaiņas. No otras puses, ir izsmeļošāk jāpievēršas arī posmiem starp jauninājumu procesiem un to komerciālas izmantošanas uzsākšanu, lai nepieļautu pārmērīgu konkurences nosacījumu kropļošanu.

| 2.3.6.2 | Kādreiz sabiedrības attīstība bija pārāk lēna, lai vienas dzīves garumā to vispār būtu iespējams ievērot. Šodien tā ir tik ātra, ka ir grūti izprotama. Visā sabiedrībā, bet jo sevišķi uzņēmumos, pārvaldes un pakalpojumu jomā šodien norisinās ievērojamas pārmaiņas, kuru rezultātā iegūtās zināšanas bieži vien kļūst apšaubāmas. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Kādreiz sabiedrības attīstība bija pārāk lēna, lai vienas dzīves garumā to vispār būtu iespējams ievērot. Šodien tā ir tik ātra, ka ir grūti izprotama. Visā sabiedrībā, bet jo sevišķi uzņēmumos, pārvaldes un pakalpojumu jomā šodien norisinās ievērojamas pārmaiņas, kuru rezultātā iegūtās zināšanas bieži vien kļūst apšaubāmas.

| 2.3.6.3 | Tādējādi jauninājumi kļūst par visas sabiedrības norisi, kurā tie iedzīvotāji, iestādes un organizācijas, kurām ir visvairāk zināšanu, jo tās nodarbojas ar jauninājumu izpēti, palīdz “pārējiem” apzināties to rezultātus un izmantot tos savā profesionālajā darbībā, kā arī savstarpējās attiecībās. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Tādējādi jauninājumi kļūst par visas sabiedrības norisi, kurā tie iedzīvotāji, iestādes un organizācijas, kurām ir visvairāk zināšanu, jo tās nodarbojas ar jauninājumu izpēti, palīdz “pārējiem” apzināties to rezultātus un izmantot tos savā profesionālajā darbībā, kā arī savstarpējās attiecībās.

| 2.3.6.4 | Ja utopija ir kas tāds, kas īstenojas nākotnē, tad “attīstība ir visu utopiju īstenošana” (22). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Ja utopija ir kas tāds, kas īstenojas nākotnē, tad “attīstība ir visu utopiju īstenošana” (22).

| 2.3.6.5 | Pēc Zaļās grāmatas pieņemšanas Komisija ir atbilstoši nodēvējusi inovāciju par jauninājumu veiksmīgu radīšanu, iekļaušanu un pielietojumu ekonomikā un sabiedrībā (23). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Pēc Zaļās grāmatas pieņemšanas Komisija ir atbilstoši nodēvējusi inovāciju par jauninājumu veiksmīgu radīšanu, iekļaušanu un pielietojumu ekonomikā un sabiedrībā (23).

| 2.3.6.6 | Jauninājumi ir komplekss process. Bez pētniecības darbību attīstības un labāka tehnoloģiju pielietojuma arī daudzu citu reizēm nepastāvīgu faktoru un nosacījumu mijiedarbība var sekmēt jauninājumus. Cita starpā pie tādiem pieskaitāmi:






  — | uz jauninājumiem vērsta uzņēmumu kultūra; |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Jauninājumi ir komplekss process. Bez pētniecības darbību attīstības un labāka tehnoloģiju pielietojuma arī daudzu citu reizēm nepastāvīgu faktoru un nosacījumu mijiedarbība var sekmēt jauninājumus. Cita starpā pie tādiem pieskaitāmi:

—

uz jauninājumiem vērsta uzņēmumu kultūra;

| — | savstarpējo attiecību sistēma ar citiem uzņēmumiem, organizācijām un sabiedriskām iestādēm, kas ir nozīmīgas zināšanu un jauninājumu radīšanā un izplatībā; |
| --- | --- |

—

savstarpējo attiecību sistēma ar citiem uzņēmumiem, organizācijām un sabiedriskām iestādēm, kas ir nozīmīgas zināšanu un jauninājumu radīšanā un izplatībā;

| — | tiesisko pamatprincipu kopums, sevišķi attiecībā uz intelektuālo īpašumu; |
| --- | --- |

—

tiesisko pamatprincipu kopums, sevišķi attiecībā uz intelektuālo īpašumu;

| — | kapitāla tirgus pieejamība, sevišķi riska kapitāla un darbības uzsākšanas kapitāla izpratnē; |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgus pieejamība, sevišķi riska kapitāla un darbības uzsākšanas kapitāla izpratnē;

| — | izglītības un tālākās apmācības pakalpojumi, augstskolu un zinātnes nozares saistība ar attiecīgo uzņēmumu; |
| --- | --- |

—

izglītības un tālākās apmācības pakalpojumi, augstskolu un zinātnes nozares saistība ar attiecīgo uzņēmumu;

| — | struktūras jauninājumu nodošanai un atbalstam (piemēram, inkubatori, pētniecības kopu sistēma, kā arī rūpniecības un tehnoloģiju parki). |
| --- | --- |

—

struktūras jauninājumu nodošanai un atbalstam (piemēram, inkubatori, pētniecības kopu sistēma, kā arī rūpniecības un tehnoloģiju parki).

| 2.3.6.7 | Komiteja jau ir vērsusi uzmanību uz to, ka jauninājumi ir sabiedriska norise (24), kas balstīta uz pētniecību un attīstās konkurences apstākļos un ja attieksme pret izmaiņām un gatavību uzņemties risku ir pārsvarā labvēlīga. Tādā gadījumā rezultāts ir lielāka konkurētspēja, spēcīgāka kohēzija un augstāka dzīves kvalitāte saimnieciskā un sabiedriskā izpratnē. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Komiteja jau ir vērsusi uzmanību uz to, ka jauninājumi ir sabiedriska norise (24), kas balstīta uz pētniecību un attīstās konkurences apstākļos un ja attieksme pret izmaiņām un gatavību uzņemties risku ir pārsvarā labvēlīga. Tādā gadījumā rezultāts ir lielāka konkurētspēja, spēcīgāka kohēzija un augstāka dzīves kvalitāte saimnieciskā un sabiedriskā izpratnē.

| 2.3.6.8 | Lai būtu pieejami objektīvi kritēriji, Komiteja aicina Komisiju ar pilsoniskās sabiedrības palīdzību un Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) vadībā precizēt, tieši kādus ražošanas un pakalpojumu sniegšanas pasākumus šodien var uzskatīt par inovatīviem. Tas patiešām būtu ārkārtīgi noderīgi, ja būtu pieejamas vadlīnijas šai sarežģītajai un pastāvīgi attīstībā esošajai jomai. |
| --- | --- |

2.3.6.8

Lai būtu pieejami objektīvi kritēriji, Komiteja aicina Komisiju ar pilsoniskās sabiedrības palīdzību un Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) vadībā precizēt, tieši kādus ražošanas un pakalpojumu sniegšanas pasākumus šodien var uzskatīt par inovatīviem. Tas patiešām būtu ārkārtīgi noderīgi, ja būtu pieejamas vadlīnijas šai sarežģītajai un pastāvīgi attīstībā esošajai jomai.

| 2.3.6.9 | Atbalsts jauninājumiem (pēc Zaļās grāmatas definīcijas (25)). Kā jau pieminēts (26), pēc Komitejas domām pašreizējo ietvaru vajadzētu paplašināt, iekļaujot tajā jaunus atbalsta veidus, kas nav ietverti šobrīd spēkā esošajās vadlīnijās. Turklāt būtu nepieciešams noteikt papildu atbilstības kritērijus, kas pieļauj lielāku rīcības brīvību dalībvalstu pasākumiem bez ziņošanas pienākuma. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Atbalsts jauninājumiem (pēc Zaļās grāmatas definīcijas (25)). Kā jau pieminēts (26), pēc Komitejas domām pašreizējo ietvaru vajadzētu paplašināt, iekļaujot tajā jaunus atbalsta veidus, kas nav ietverti šobrīd spēkā esošajās vadlīnijās. Turklāt būtu nepieciešams noteikt papildu atbilstības kritērijus, kas pieļauj lielāku rīcības brīvību dalībvalstu pasākumiem bez ziņošanas pienākuma.

| 2.3.6.10 | Paziņojumā galvenā uzmanība ir veltīta MVU īpašajām vajadzībām, kas jau ir bijušas pieminētas arī Eiropas Parlamenta, Padomes, EESK un Komisijas dokumentos. Arī EESK ir pārliecināta, ka tieši inovatīvi, konkrēti un mērķtiecīgi pasākumi, kas ir paredzēti mikro, maziem un vidējiem uzņēmumiem, var dot spēcīgu impulsu konkurētspējai. |
| --- | --- |

2.3.6.10

Paziņojumā galvenā uzmanība ir veltīta MVU īpašajām vajadzībām, kas jau ir bijušas pieminētas arī Eiropas Parlamenta, Padomes, EESK un Komisijas dokumentos. Arī EESK ir pārliecināta, ka tieši inovatīvi, konkrēti un mērķtiecīgi pasākumi, kas ir paredzēti mikro, maziem un vidējiem uzņēmumiem, var dot spēcīgu impulsu konkurētspējai.

| 2.3.6.11 | Jauninājumu procesu priekšnosacījums ir visu nodarbināto iesaistīšana kā mazajos, tā arī lielajos uzņēmumos un aktīva rīcība dažādos līmeņos. To ir iespējams panākt tikai sadarbībai labvēlīgos apstākļos, ja pastāv vēlme ar interesi uzņemt stimulus radīt ko jaunu. Īpaši nozīmīga šī mērķa sasniegšanai ir mūžizglītība. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Jauninājumu procesu priekšnosacījums ir visu nodarbināto iesaistīšana kā mazajos, tā arī lielajos uzņēmumos un aktīva rīcība dažādos līmeņos. To ir iespējams panākt tikai sadarbībai labvēlīgos apstākļos, ja pastāv vēlme ar interesi uzņemt stimulus radīt ko jaunu. Īpaši nozīmīga šī mērķa sasniegšanai ir mūžizglītība.

| 2.3.6.12 | Pēc EESK domām visām dalībvalstīm būtu vairāk jācenšas panākt to, lai zinātne kļūtu labāk saprotama un lai par to interesētos vairāk jaunu cilvēku (27). Lielu ieguldījumu jauninājumu kultūrā varētu dot arī televīzijas raidījumi (28). Ar izglītības palīdzību (izmantojot arī televīziju) ir iespējams uzlabot saziņas iemaņas, kas savukārt uzlabotu informētību, jauninājumus un konkurētspēju. Mērķtiecīga, viegli saprotama informācija veicina iedzīvotāju lielāku izpratni par zinātni un jauninājumu attīstību. |
| --- | --- |

2.3.6.12

Pēc EESK domām visām dalībvalstīm būtu vairāk jācenšas panākt to, lai zinātne kļūtu labāk saprotama un lai par to interesētos vairāk jaunu cilvēku (27). Lielu ieguldījumu jauninājumu kultūrā varētu dot arī televīzijas raidījumi (28). Ar izglītības palīdzību (izmantojot arī televīziju) ir iespējams uzlabot saziņas iemaņas, kas savukārt uzlabotu informētību, jauninājumus un konkurētspēju. Mērķtiecīga, viegli saprotama informācija veicina iedzīvotāju lielāku izpratni par zinātni un jauninājumu attīstību.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ES 25 valstu augsto tehnoloģiju produkcijas apmērs eksporta tirgū 2003. gadā bija 17,8 % - salīdzinājumā ar Japānas 22,7 % un ASV 26,9 % (Avots: Eurostat, Zinātne un tehnoloģija, 8/2005).

1

Eurostat

(2)  Sal. ar INT. 268, 6.2. punktu.

2

(3)  Jāpārvar paradoksālā situācija, ka Eiropa – kaut arī pētniecības jomā līdera pozīcijā– atpaliek attiecībā uz pētniecības rezultātu izmantošanu ekonomikas jomā.

3

(4)  Sal. ar Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālo atbildību.

4

(5)  OV C 45, 17.2.1996., grozījumi OV C 48, 13.2.1998.

5

(6)  OV C 111, 8.5.2002.

6

(7)  Sal. ar finansiāli tehnisko īstenošanu un kredīta sociālo uzdevumu.

7

(8)  Sal. INT. 268

8

(9)  ES līgums, VI sadaļa, 2. nodaļa: Kopīgi noteikumi par konkurenci, nodokļiem un likumu tuvināšanu.

9

(10)  KOM(2005) 24 galīgā red., 2.2.2005.: “Dalībvalstīm jāsamazina un jāpārorientē valsts atbalsts, lai noteiktu tirgus nepilnības nozarēs ar augstu pieauguma potenciālu, kā arī lai veicinātu jauninājumus.”

10

(11)  Laikā no 1999.-2001. gadam tas bija 0,61 % ES IKP, no 2001.-2003. gadam – 0,59 %. KOM(2005) 147 galīgā red., 20.4.2005.

11

(12)  Avots: KOM(2005) 147 galīga red., 20.4.2005., 7. tabula: 23 % atvēlēti videi un energotaupībai, 21 % reģionālajai attīstībai, 13 % MVU, 3 % izglītībai, 3 % nodarbinātībai un 2 % kultūrai un pieminekļu aizsardzībai.

12

(13)  Rezolūcija PE_6TA(2005)0230 (EP 2005. gada 12. maija ziņojums Nr. A6_0148/2005, 36. punkts).

13

(14)  KOM(2005) 107 galīgā red. “Valsts atbalsta rīcības plāns – mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam”.

14

(15)  INT. 268

15

(16)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi, EP rezolūcijas 50. punktu.

16

(17)  Sal. ar SEC (2005) 795, 7.6.2005.

17

SEC (2005) 795

(18)  EURAB – Eiropas Pētniecības padomdevēja valde, 02.053 final “Improving innovation”, 2005.

18

EURAB

02.053 final “Improving innovation”,

(19)  Nolīgumā ir noteikti 3 “kaitējumu” veidi, ko atbalsts var radīt. Vienas valsts atbalsts var kaitēt importētājvalsts vietējai ražošanai. Tas var kaitēt konkurējošiem eksportētājiem no citas valsts, ja abas valstis ir sāncenses trešās valsts tirgū. Un vienas valsts iekšējās subsīdijas var kaitēt eksportētājiem, kas mēģina sacensties subsidējošās valsts iekšējā tirgū.

19

(20)  Eiropas Parlaments, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja. Atzinums Komisijai ITRE A-6 0148/2005, 4. punkts.

20

ITRE

(21)  Salīdzināt ar Zaļo grāmatu par jauninājumiem, KOM(1995) 688 galīgā red.

21

(22)  Oskars Vailds.

22

(23)  KOM(2003) 112 galīgā red.: “The successful production, assimilation and exploitation of novelty in the economic and social spheres”.

23

“The successful production, assimilation and exploitation of novelty in the economic and social spheres”.

(24)  Salīdzināt ar Zaļo grāmatu par jauninājumiem, Sirkeinen, Konitzer, OV C 212/1996.

24

Sirkeinen, Konitzer

(25)  KOM(1995) 688 galīgā red.

25

(26)  INT. 268

26

(27)  2003. gadā 27 % darbaspējīgo iedzīvotāju ES 25 (50 miljoni cilvēku) bija nodarbināti kā zinātniski tehniskie līdzstrādnieki vai tehniķi (HRSTO). Avots: Eurostat, Zinātne un tehnoloģija, 11/2004).

27

HRSTO

Eurostat

(28)  Saskaņā ar pieejamajiem statistikas datiem 7 no 10 cilvēkiem informācijas avots ir televīzija.

28

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/92

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas”

KOM(2005) 494 galīgā red.

(2006/C 65/17)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 13. oktobrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu

un Komiteja saskaņā ar Reglamenta 19. panta 1. punktu 421. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 26. un 27. oktobrī, nolēma izveidot apakškomiteju, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu.

Apakškomiteja, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu par tematu “Pārdomu laiks un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas”, savu atzinuma projektu pieņēma 2005. gada 1. decembrī. Ziņotāja bija
  Jillian van Turnhout
  kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 83 balsīm par, 7 balsīm pret un 13 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Kopsavilkums

Komiteja apzināti izlēma atbildēt uz Eiropas Komisijas paziņojumu īsi un operatīvi. Tās atbildē ierosināts īstenot dažus konkrētus pasākumus, ar kuru palīdzību Komiteja — viena pati vai sadarbībā ar citām iestādēm — varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu plašajās diskusijās pārdomu laikā un pēc tā. Divas galvenās domas: ar divu vienlīdz svarīgo pīlāru — pilsoniskā dialoga un nostiprinātā Eiropas sociālā dialoga — palīdzību īstenot līdzdalības demokrātiju dzīvē jau tagad, pirms tiek piemēroti Konstitucionālā līguma noteikumi par demokrātisko dzīvi Eiropas Savienībā; nodrošināt, ka plašajās diskusijās tiek uzklausīti organizētās pilsoniskās sabiedrības un tās pārstāvju viedokļi.

2.   Ievads

Ņemot vērā

| — | ļoti īso laiku, kas bija atvēlēts atzinuma projekta izstrādāšanai, |
| --- | --- |

—

ļoti īso laiku, kas bija atvēlēts atzinuma projekta izstrādāšanai,

| — | detalizētāko nostāju par pārdomu periodu, kas pausta Komitejas 2005. gada 26. oktobra atzinumā Eiropas Parlamentam (1), |
| --- | --- |

—

detalizētāko nostāju par pārdomu periodu, kas pausta Komitejas 2005. gada 26. oktobra atzinumā Eiropas Parlamentam (1),

| — | to, ka tuvākajā laikā Eiropas Komisija pieņems Balto grāmatu par komunikācijas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

to, ka tuvākajā laikā Eiropas Komisija pieņems Balto grāmatu par komunikācijas stratēģiju,

| — | 2005. gada 16. un 17. jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumos (2) pausto nodomu 2006. gada pirmajā pusē izvērtēt situāciju un faktu, ka iepriekš minētā iemesla dēļ steidzami jārosina pēc iespējas plašākas diskusijas Eiropas Savienības un dalībvalstu, tajā skaitā arī organizētās pilsoniskās sabiedrības līmenī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 16. un 17. jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumos (2) pausto nodomu 2006. gada pirmajā pusē izvērtēt situāciju un faktu, ka iepriekš minētā iemesla dēļ steidzami jārosina pēc iespējas plašākas diskusijas Eiropas Savienības un dalībvalstu, tajā skaitā arī organizētās pilsoniskās sabiedrības līmenī,

Komiteja nolēma — lai uzsāktu pēc iespējas plašākas diskusijas, kas veicinātu līdzdalības demokrātiju vietējā, reģionālajā, attiecīgo valstu un Eiropas Savienības līmenī, šajā atzinumā sniegt tikai dažus operatīvus ieteikumus, kas ļautu Komitejai pašai rosināt minētās diskusijas un pilnveidot savu darbību, kas vērsta uz Eiropas un organizētās pilsoniskās sabiedrības saiknes veidošanu.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pieņemto paziņojumu par “D plānu”. Taču Komiteja uzskata, ka izvirzīto priekšlikumu patiesā ietekme ir apšaubāma, neraugoties uz plāna patiesi ambiciozajiem mērķiem un it īpaši ņemot vērā, ka trūkst konkrētas norādes par to, kā ierosinātie pasākumi tiks īstenoti. Tāpēc Komiteja cer noteiktajā laikā saņemt un iepazīties ar konkrētajiem priekšlikumiem, kurus Komisijai būtu jāizstrādā. No savas puses Komiteja pauž gatavību palīdzēt uzlabot Komisijas priekšlikumu operativitāti, it īpaši tajās jomās, kas skar organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu.

3.   Ieteikumi

| 3.1 | Pamatojoties uz veiksmīgo izmēģinājuma programmu, paredzēts, ka visi Komitejas locekļi uzsāks lietot “elektronisko apmeklējuma karšu” sistēmu, kas ļaus nosūtīt individuālus biļetenus saskaņā ar e-pasta adresātu sarakstiem, tādējādi pastiprinot saikni, ko nodrošina tās locekļi. |
| --- | --- |

3.1

Pamatojoties uz veiksmīgo izmēģinājuma programmu, paredzēts, ka visi Komitejas locekļi uzsāks lietot “elektronisko apmeklējuma karšu” sistēmu, kas ļaus nosūtīt individuālus biļetenus saskaņā ar e-pasta adresātu sarakstiem, tādējādi pastiprinot saikni, ko nodrošina tās locekļi.

| 3.2 | Pamatojoties uz panākumiem, ko guva 2005. gada aprīlī un novembrī Briselē notikušajam Ieinteresēto pušu forumam par ilgstpējīgu attīstību un par to, kā “mazināt plaisu”, kā arī uz panākumiem, kas gūti, lietojot pielāgotu Atvērtās telpas metodes (“Open Space” method) variantu, Komiteja palīdzēs tās locekļiem un attiecīgo valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm organizēt līdzīga veida ieinteresēto pušu forumus dalībvalstu līmenī. Komiteja varētu sniegt atbalstu,






  — | iesaistot dažādos locekļu un viņu organizāciju tīklus, tādējādi izmantojot to iespējamo daudzkāršošanas ietekmi, |
| --- | --- | --- |

3.2

Pamatojoties uz panākumiem, ko guva 2005. gada aprīlī un novembrī Briselē notikušajam Ieinteresēto pušu forumam par ilgstpējīgu attīstību un par to, kā “mazināt plaisu”, kā arī uz panākumiem, kas gūti, lietojot pielāgotu Atvērtās telpas metodes (“Open Space” method) variantu, Komiteja palīdzēs tās locekļiem un attiecīgo valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm organizēt līdzīga veida ieinteresēto pušu forumus dalībvalstu līmenī. Komiteja varētu sniegt atbalstu,

—

iesaistot dažādos locekļu un viņu organizāciju tīklus, tādējādi izmantojot to iespējamo daudzkāršošanas ietekmi,

| — | daloties pieredzē par Atvērtās telpas metodes lietošanu, |
| --- | --- |

—

daloties pieredzē par Atvērtās telpas metodes lietošanu,

| — | izstrādājot rokasgrāmatu par Komitejas līdzšinējo pieredzi šādu forumu organizēšanā, |
| --- | --- |

—

izstrādājot rokasgrāmatu par Komitejas līdzšinējo pieredzi šādu forumu organizēšanā,

| — | cenšoties panākt citu iestāžu, it īpaši Eiropas Komisijas, iesaistīšanos forumu organizēšanā un darbībā. |
| --- | --- |

—

cenšoties panākt citu iestāžu, it īpaši Eiropas Komisijas, iesaistīšanos forumu organizēšanā un darbībā.

Šādi forumi paši par sevi nespēj atrisināt Eiropas Savienības komunikācijas problēmas, bet tie vienlaikus ar apspriešanās mehānismu uzlabošanu var veicināt plašas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos diskusijās par Eiropas Savienību.

| 3.3 | Pamatojoties uz ieteikumiem, kas pausti Komitejas atzinumā Eiropas Parlamentam par pārdomu periodu, tā arī turpmāk mudinās citas iestādes jau tagad piemērot Konstitucionālā līguma noteikumus, kas attiecas uz līdzdalības demokrātiju. EESK īpaši






  — | aicina Eiropas Komisiju izvirzīt vienu vai vairākus priekšlikumus jauniem paņēmieniem un procesiem, kas veicinātu organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu Eiropas Savienības politikas veidošanas un likumdošanas procesā atbilstoši Konstitucionālā līguma I-47. pantam; |
| --- | --- | --- |

3.3

Pamatojoties uz ieteikumiem, kas pausti Komitejas atzinumā Eiropas Parlamentam par pārdomu periodu, tā arī turpmāk mudinās citas iestādes jau tagad piemērot Konstitucionālā līguma noteikumus, kas attiecas uz līdzdalības demokrātiju. EESK īpaši

—

aicina Eiropas Komisiju izvirzīt vienu vai vairākus priekšlikumus jauniem paņēmieniem un procesiem, kas veicinātu organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu Eiropas Savienības politikas veidošanas un likumdošanas procesā atbilstoši Konstitucionālā līguma I-47. pantam;

| — | aicina Eiropas Komisiju īstenot konkrētus pasākumus, lai palielinātu iedzīvotāju tiešo līdzdalību politiskajos procesos ES līmenī, apsverot iespēju izvirzīt priekšlikumu par tiesiskā spēka piešķiršanu Eiropas pilsoņu iniciatīvai atbilstīgi Konstitucionālā līguma I-47.panta 4. punktam. |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisiju īstenot konkrētus pasākumus, lai palielinātu iedzīvotāju tiešo līdzdalību politiskajos procesos ES līmenī, apsverot iespēju izvirzīt priekšlikumu par tiesiskā spēka piešķiršanu Eiropas pilsoņu iniciatīvai atbilstīgi Konstitucionālā līguma I-47.panta 4. punktam.

| — | aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izvirzīt priekšlikumu par īstu komunikācijas politiku; |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izvirzīt priekšlikumu par īstu komunikācijas politiku;

| — | pauž cerību, ka pilnībā tiks īstenots un ievērots jaunais Eiropas Komisijas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbības protokols (3), kas paredz “pastiprināta dialoga un konsultāciju ar pilsonisko sabiedrību un tās pārstāvjiem kultūras ieviešanu ES politikas un lēmumu izstrādē un īstenošanā”. |
| --- | --- |

—

pauž cerību, ka pilnībā tiks īstenots un ievērots jaunais Eiropas Komisijas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbības protokols (3), kas paredz “pastiprināta dialoga un konsultāciju ar pilsonisko sabiedrību un tās pārstāvjiem kultūras ieviešanu ES politikas un lēmumu izstrādē un īstenošanā”.

| 3.4 | Atsaucoties uz Eiropas Komisijas “D plānu”, Komiteja aicina Eiropas Komisiju un īpaši tās pārstāvniecības dalībvalstīs iesaistīt Komitejas locekļus visās iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt diskusijas dalībvalstu līmenī, tādējādi garantējot sistemātiskāku un pienācīgāku organizētās pilsoniskās sabiedrības viedokļa uzklausīšanu. |
| --- | --- |

3.4

Atsaucoties uz Eiropas Komisijas “D plānu”, Komiteja aicina Eiropas Komisiju un īpaši tās pārstāvniecības dalībvalstīs iesaistīt Komitejas locekļus visās iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt diskusijas dalībvalstu līmenī, tādējādi garantējot sistemātiskāku un pienācīgāku organizētās pilsoniskās sabiedrības viedokļa uzklausīšanu.

| 3.5 | Šajā sakarā Komiteja atzīmē dažādos Komisijas ierosinātos īpašos pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašākas diskusijas sabiedrībā un pilsoņu līdzdalību demokrātiskajos procesos, un tā aicina Komisiju vienmēr iesaistīt Komiteju un tās locekļus, it īpaši tajos gadījumos, kad jāuzklausa organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklis. |
| --- | --- |

3.5

Šajā sakarā Komiteja atzīmē dažādos Komisijas ierosinātos īpašos pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašākas diskusijas sabiedrībā un pilsoņu līdzdalību demokrātiskajos procesos, un tā aicina Komisiju vienmēr iesaistīt Komiteju un tās locekļus, it īpaši tajos gadījumos, kad jāuzklausa organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklis.

| 3.6 | Šajā sakarā Komiteja atzīmē arī Paziņojuma 5. daļu par finansējumu un īpaši Komisijas viedokli, ka “atlikušie līdzekļi jāizmanto, lai atbalstītu dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas”. Kā jau iepriekš izskaidrots, Komiteja ir gatava decentralizēt veiksmīgā Ieinteresēto pušu foruma modeli, un tāpēc tā varētu kopā ar Eiropas Komisiju iesaistīties līdzīgos sadarbības pasākumos (arī to līdzfinansēšanā) dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

3.6

Šajā sakarā Komiteja atzīmē arī Paziņojuma 5. daļu par finansējumu un īpaši Komisijas viedokli, ka “atlikušie līdzekļi jāizmanto, lai atbalstītu dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas”. Kā jau iepriekš izskaidrots, Komiteja ir gatava decentralizēt veiksmīgā Ieinteresēto pušu foruma modeli, un tāpēc tā varētu kopā ar Eiropas Komisiju iesaistīties līdzīgos sadarbības pasākumos (arī to līdzfinansēšanā) dalībvalstu līmenī.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  “Pārdomu periods: struktūra, tēmas un mehānisms debašu par Eiropas Savienību novērtēšanai”.

1

(2)  Atsauces dokuments 10255/1/05 rev. 1.

2

(3)  Protokols tika parakstīts 2005. gada 7. novembrī Briselē, norāde. Tā teksts ir pieejams EESK tīmekļa vietnē.

3

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/94

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Ceļā uz Eiropas zināšanās balstītu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā”

(2006/C 65/18)

Nākamā ES prezidentvalsts Austrija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 22. aprīlī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu “Ceļā uz Eiropas zināšanās balstītu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā”

un saskaņā ar Reglamenta 19 (1) punkta noteikumiem Komiteja nolēma izveidot apakškomiteju, kuras uzdevums ir sagatavot dokumentu par minēto tematu.

Apakškomiteja pieņēma atzinuma projektu 9. novembrī. Ziņotājs — Jan Olsson kgs, līdzziņotāji — Eva Balabeld kdze. un Joost van Iersel kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē) ar 127 balsīm par, 1 — pret un 8 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Ieteikumi un secinājumi

| 1. | EESK aicina dalībvalstis un ES iestādes sākot ar 2010. gadu izveidot Kopēju Eiropas zināšanu telpu, kuras pamatā būtu pastiprināta sadarbība mācību, jauninājumu un pētniecības politikas jomā. Tas būs nopietns solis Lisabonas stratēģijas atkārtotā izvēršanā, kā arī Eiropas sabiedrības modeļa pamata izveidē, tādējādi mazinot plaisu starp Eiropu un tās pilsoņiem. |
| --- | --- |

1.

EESK aicina dalībvalstis un ES iestādes sākot ar 2010. gadu izveidot Kopēju Eiropas zināšanu telpu, kuras pamatā būtu pastiprināta sadarbība mācību, jauninājumu un pētniecības politikas jomā. Tas būs nopietns solis Lisabonas stratēģijas atkārtotā izvēršanā, kā arī Eiropas sabiedrības modeļa pamata izveidē, tādējādi mazinot plaisu starp Eiropu un tās pilsoņiem.

| 2. | Iepriekš minētās stratēģijas atjaunotai izvēršanai ir nepieciešams mobilizēt valsts iestādes un organizētu pilsonisko sabiedrību šā mērķa īstenošanai, nosakot galvenās prioritātes, ierosinot un īstenojot pasākumus gan individuāli, gan sadarbībā ar citām valstīm un atspoguļojot to valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

2.

Iepriekš minētās stratēģijas atjaunotai izvēršanai ir nepieciešams mobilizēt valsts iestādes un organizētu pilsonisko sabiedrību šā mērķa īstenošanai, nosakot galvenās prioritātes, ierosinot un īstenojot pasākumus gan individuāli, gan sadarbībā ar citām valstīm un atspoguļojot to valstu reformu programmās.

| 3. | Dalībvalstīm, Eiropas Komisijai, Eiropas un valstu parlamentiem, uzņēmējiem un finanšu iestādēm, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai ir jāveido Kopējā Eiropas zināšanu telpa, kas vērsta uz visiem iedzīvotājiem, organizācijām un uzņēmumiem un kuras pamatā ir skaidri definēti mērķi, kritēriji, termiņi un atbildības jomas. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstīm, Eiropas Komisijai, Eiropas un valstu parlamentiem, uzņēmējiem un finanšu iestādēm, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai ir jāveido Kopējā Eiropas zināšanu telpa, kas vērsta uz visiem iedzīvotājiem, organizācijām un uzņēmumiem un kuras pamatā ir skaidri definēti mērķi, kritēriji, termiņi un atbildības jomas.

| 4. | Iekšējais tirgus ir integrācijas procesa stūrakmens, ar kura palīdzību iespējams uzlabot ekonomiskos rādītājus, izveidot vairāk un labākas darbavietas, sasniegt sociālo progresu un ilgtspējību. Kopējās Eiropas zināšanu telpas un iekšējā tirgus mijiedarbība nodrošina jaunas prespektīvas izaugsmei. Tāpēc iespējami ātri ir jānovērš iekšējā tirgus šķēršļi, kas kavē pāreju uz zināšanu ekonomiku. |
| --- | --- |

4.

Iekšējais tirgus ir integrācijas procesa stūrakmens, ar kura palīdzību iespējams uzlabot ekonomiskos rādītājus, izveidot vairāk un labākas darbavietas, sasniegt sociālo progresu un ilgtspējību. Kopējās Eiropas zināšanu telpas un iekšējā tirgus mijiedarbība nodrošina jaunas prespektīvas izaugsmei. Tāpēc iespējami ātri ir jānovērš iekšējā tirgus šķēršļi, kas kavē pāreju uz zināšanu ekonomiku.

| 5. | Visi iedzīvotāji, nozares un reģioni ir jāmudina piedalīties un izmantot zināšanu sabiedrības priekšrocības, kas dod unikālu iespēju mazināt pastāvošās atšķirības. |
| --- | --- |

5.

Visi iedzīvotāji, nozares un reģioni ir jāmudina piedalīties un izmantot zināšanu sabiedrības priekšrocības, kas dod unikālu iespēju mazināt pastāvošās atšķirības.

| 6. | Mobilitāte ir viens no iemaņu gūšanas un nodošanas veidiem. Ir jāveicina darbaspēka, zinātnieku un studentu brīva aprite, kā arī jānodrošina pienācīgs atalgojums un darba apstākļi. |
| --- | --- |

6.

Mobilitāte ir viens no iemaņu gūšanas un nodošanas veidiem. Ir jāveicina darbaspēka, zinātnieku un studentu brīva aprite, kā arī jānodrošina pienācīgs atalgojums un darba apstākļi.

| 7. | ES, dalībvalstīm un reģioniem ir jānovirza valsts izdevumi izaugsmi veicinošām investīcijām. Dalībvalstīm sadarbībā ar privātā sektora ieinteresētajām personām un ar ES finansiālo atbalstu jāapņemas īstenot “Valsts programma zināšanu veicināšanai”. |
| --- | --- |

7.

ES, dalībvalstīm un reģioniem ir jānovirza valsts izdevumi izaugsmi veicinošām investīcijām. Dalībvalstīm sadarbībā ar privātā sektora ieinteresētajām personām un ar ES finansiālo atbalstu jāapņemas īstenot “Valsts programma zināšanu veicināšanai”.

| 8. | EESK neatlaidīgi aicina atbalstīt Eiropas Komisijas priekšlikumus par finansējuma zinātnei, jauninājumiem un mācībām iekļaušanu 2007. — 2013. gada finanšu plānā. Ir pilnībā jāīsteno ierosinātā 7. pētniecības pamatprogramma, un tā jāvirza uz Eiropas inovatīvās kapacitātes sasniegšanu. |
| --- | --- |

8.

EESK neatlaidīgi aicina atbalstīt Eiropas Komisijas priekšlikumus par finansējuma zinātnei, jauninājumiem un mācībām iekļaušanu 2007. — 2013. gada finanšu plānā. Ir pilnībā jāīsteno ierosinātā 7. pētniecības pamatprogramma, un tā jāvirza uz Eiropas inovatīvās kapacitātes sasniegšanu.

| 9. | EESK neatlaidīgi aicina uzņēmējus, finanšu iestādes un privātos fondus palielināt savus ieguldījumus zināšanu ekonomikā, kā arī aicina šādu rīcību atbalstīt ar fiskāliem veicināšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

9.

EESK neatlaidīgi aicina uzņēmējus, finanšu iestādes un privātos fondus palielināt savus ieguldījumus zināšanu ekonomikā, kā arī aicina šādu rīcību atbalstīt ar fiskāliem veicināšanas līdzekļiem.

| 10. | Eiropas Komisijai ir jāpiešķir plašākas pilnvaras noteikt politikas virzienus un uzraudzīt progresu. Tai jāpublicē ikgadējie progresa ziņojumi, kuri apspriežami Padomē, Eiropas Parlamentā un valstu parlamentos, kā arī ieinteresēto pušu un plašākas sabiedrības starpā. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Komisijai ir jāpiešķir plašākas pilnvaras noteikt politikas virzienus un uzraudzīt progresu. Tai jāpublicē ikgadējie progresa ziņojumi, kuri apspriežami Padomē, Eiropas Parlamentā un valstu parlamentos, kā arī ieinteresēto pušu un plašākas sabiedrības starpā.

| 11. | EESK iesaka uzsākt pastāvīgu un strukturētu diskusiju, lai motivētu visu līmeņu lēmējus un veicinātu dialogu ar iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

11.

EESK iesaka uzsākt pastāvīgu un strukturētu diskusiju, lai motivētu visu līmeņu lēmējus un veicinātu dialogu ar iedzīvotājiem.

| 12. | Valstu parlamentiem, kā arī ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska loma šajā jomā, un tām jāpiedalās diskusijās. Jāiesaista arī vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

12.

Valstu parlamentiem, kā arī ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska loma šajā jomā, un tām jāpiedalās diskusijās. Jāiesaista arī vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās puses.

| 13. | Privāto sektoru pārstāvošajām ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu palīdzību. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis mūžizglītības, inovāciju un tehnoloģiju politikas veicināšanai. |
| --- | --- |

13.

Privāto sektoru pārstāvošajām ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu palīdzību. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis mūžizglītības, inovāciju un tehnoloģiju politikas veicināšanai.

| 14. | Ar stabilas, uz izaugsmi un nodarbinātību vērstas makroekonomiskās politikas palīdzību ir jārada apstākļi zināšanu sabiedrības izveidošanai un jāpiešķir prioritāte pieprasījuma intensitātes politikai attiecībā uz jaunām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

14.

Ar stabilas, uz izaugsmi un nodarbinātību vērstas makroekonomiskās politikas palīdzību ir jārada apstākļi zināšanu sabiedrības izveidošanai un jāpiešķir prioritāte pieprasījuma intensitātes politikai attiecībā uz jaunām tehnoloģijām.

| 15. | Zināšanu sabiedrības izveidē būtiska loma ir mūžizglītībai. EESK atkārtoti izsaka aicinājumu īstenot Mūžizglītības hartu (Charter of Life Long Learning) visos līmeņos. Ir jānodrošina atbalsts tās īstenošanai, piesaistot valsts un privātās investīcijas, kā arī struktūrfondu līdzekļus. Ar nodarbinātības politikas un jaunu sociālās aizsardzības formu palīdzību ir jārada labvēlīgi apstākļi, lai strādājošie varētu pilnvērtīgi piedalīties mūžizglītības apguvē. Rosinošs piemērs varētu būt Dānijā ieviestā elastīguma un sociālās drošības pieeja. |
| --- | --- |

15.

Zināšanu sabiedrības izveidē būtiska loma ir mūžizglītībai. EESK atkārtoti izsaka aicinājumu īstenot Mūžizglītības hartu (Charter of Life Long Learning) visos līmeņos. Ir jānodrošina atbalsts tās īstenošanai, piesaistot valsts un privātās investīcijas, kā arī struktūrfondu līdzekļus. Ar nodarbinātības politikas un jaunu sociālās aizsardzības formu palīdzību ir jārada labvēlīgi apstākļi, lai strādājošie varētu pilnvērtīgi piedalīties mūžizglītības apguvē. Rosinošs piemērs varētu būt Dānijā ieviestā elastīguma un sociālās drošības pieeja.

| 16. | Tālejoši mērķi attiecībā uz veselības, ilgtspējīgas attīstības, pilsētu un lauku apvidu infrastruktūru kvalitātes, transporta risinājumu, drošu un pārveidotu darbvietu un kultūras mantojuma sekmēšanu veicinās jaunu tehnoloģiju un jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu ieviešanu, un šo virzību ir jāatbalsta ar labvēlīgu nosacījumu nodrošināšanu jauninājumu ieviešanai un jaunu darbavietu izveidei uzņēmumos. |
| --- | --- |

16.

Tālejoši mērķi attiecībā uz veselības, ilgtspējīgas attīstības, pilsētu un lauku apvidu infrastruktūru kvalitātes, transporta risinājumu, drošu un pārveidotu darbvietu un kultūras mantojuma sekmēšanu veicinās jaunu tehnoloģiju un jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu ieviešanu, un šo virzību ir jāatbalsta ar labvēlīgu nosacījumu nodrošināšanu jauninājumu ieviešanai un jaunu darbavietu izveidei uzņēmumos.

| 17. | Zināšanu izplatīšana ir būtisks faktors tajās politikās, kas vērstas un inovāciju un konkurētspējas palielināšanu. Ir jāsekmē rūpniecisko reģionu, tehnoloģisko parku un pārējās inovatīvās vides attīstība. |
| --- | --- |

17.

Zināšanu izplatīšana ir būtisks faktors tajās politikās, kas vērstas un inovāciju un konkurētspējas palielināšanu. Ir jāsekmē rūpniecisko reģionu, tehnoloģisko parku un pārējās inovatīvās vides attīstība.

1.   Ievads

| 1.1 | Šajā EESK atzinumā apskatīts organizētas pilsoniskās sabiedrības iespējamais ieguldījums zināšanu sabiedrības izveidē. Galvenā uzmanība tiek vērsta uz sociālo partneru un citu pilsonisko organizāciju lomu Kopējas Eiropas zināšanu telpas, kas ir viena no galvenajiem Lisabonas stratēģijas galvenajiem balstiem, izveidē. Atzinumā uzsvērts dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienākums mobilizēt spēkus minētā mērķa sasniegšanai. Atzinuma pamatā ir citi EESK atzinumi par saistītiem tematiem un Apkopojošs ziņojums, kas sagatavots sadarbībā ar valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm. |
| --- | --- |

1.1

Šajā EESK atzinumā apskatīts organizētas pilsoniskās sabiedrības iespējamais ieguldījums zināšanu sabiedrības izveidē. Galvenā uzmanība tiek vērsta uz sociālo partneru un citu pilsonisko organizāciju lomu Kopējas Eiropas zināšanu telpas, kas ir viena no galvenajiem Lisabonas stratēģijas galvenajiem balstiem, izveidē. Atzinumā uzsvērts dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienākums mobilizēt spēkus minētā mērķa sasniegšanai. Atzinuma pamatā ir citi EESK atzinumi par saistītiem tematiem un Apkopojošs ziņojums, kas sagatavots sadarbībā ar valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm.

2.   Konteksts un analīze

| 2.1 | Eiropa ir cilvēku radīts projekts cilvēkiem. Tomēr nesenās norises ir radījušas plaisu starp Eiropu un tās iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā pieaugošā globālā mēroga konkurence, iedzīvotāju novecošana un vides problēmas apdraud mūsu unikālā, uz demokrātijas principiem balstītā sabiedrības modeļa ilgtspējību, sociālo un pilsonisko dialogu, sociālo tirgus ekonomiku un kohēziju. Pašreizējās ES krīzes pamatā ir atšķirīga nostāja attiecībā uz vēlamajiem politikas virzieniem. Lai atgūtu ticību Eiropas projektam, pirmām kārtām politikas ir jāvirza uz to sākotnējiem mērķiem — ekonomisko un sociālo progresu, kā arī darba un dzīves apstākļu uzlabošanu. Krīze ir būtiska iespēja veikt politiku pārorientēšanu. |
| --- | --- |

2.1

Eiropa ir cilvēku radīts projekts cilvēkiem. Tomēr nesenās norises ir radījušas plaisu starp Eiropu un tās iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā pieaugošā globālā mēroga konkurence, iedzīvotāju novecošana un vides problēmas apdraud mūsu unikālā, uz demokrātijas principiem balstītā sabiedrības modeļa ilgtspējību, sociālo un pilsonisko dialogu, sociālo tirgus ekonomiku un kohēziju. Pašreizējās ES krīzes pamatā ir atšķirīga nostāja attiecībā uz vēlamajiem politikas virzieniem. Lai atgūtu ticību Eiropas projektam, pirmām kārtām politikas ir jāvirza uz to sākotnējiem mērķiem — ekonomisko un sociālo progresu, kā arī darba un dzīves apstākļu uzlabošanu. Krīze ir būtiska iespēja veikt politiku pārorientēšanu.

| 2.2 | Pārorientēšanas procesā galvenās ir tās politikas, kas paredzētas ilgtspējīgas izaugsmes sasniegšanai, vairāk un labāku darbavietu radīšanai, reālai ienākumu palielināšanai, izveidojot zināšanu sabiedrību, kuras pamatā ir cilvēkresursi, mācības, pētniecība un jauninājumi.
  Uzņēmumiem ir būtiska loma minētās pārorientēšanas īstenošanā. Tiem attiecīgi ir jānovirza ieguldījumi, taču, lai to veiktu, ir nepieciešami pamatnosacījumi, kas atbalstītu uzņēmumu potenciālu jauninājumu, izaugsmes un jaunu darbavietu radīšanas jomā. |
| --- | --- |

2.2

Pārorientēšanas procesā galvenās ir tās politikas, kas paredzētas ilgtspējīgas izaugsmes sasniegšanai, vairāk un labāku darbavietu radīšanai, reālai ienākumu palielināšanai, izveidojot zināšanu sabiedrību, kuras pamatā ir cilvēkresursi, mācības, pētniecība un jauninājumi.

Uzņēmumiem ir būtiska loma minētās pārorientēšanas īstenošanā. Tiem attiecīgi ir jānovirza ieguldījumi, taču, lai to veiktu, ir nepieciešami pamatnosacījumi, kas atbalstītu uzņēmumu potenciālu jauninājumu, izaugsmes un jaunu darbavietu radīšanas jomā.

| 2.3 | Zināšanu sabiedrībai, kas balstīta uz privāto un valsts ieinteresēto pušu atbildību, jāveido vienlīdzīgāka sabiedrība, kurā tiek apkarota visa veida nevienlīdzība. Savukārt sociālā kohēzija ir priekšnoteikums vienmērīgākai pārejai uz zināšanu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.3

Zināšanu sabiedrībai, kas balstīta uz privāto un valsts ieinteresēto pušu atbildību, jāveido vienlīdzīgāka sabiedrība, kurā tiek apkarota visa veida nevienlīdzība. Savukārt sociālā kohēzija ir priekšnoteikums vienmērīgākai pārejai uz zināšanu sabiedrību.

| 2.4 | Perspektīvas ir visai satraucošas (1). Kopš 2000. gada samazinās uzņēmēju finansēto pētījumu skaits. ES kopējie tēriņi pētniecībai un attīstībai ir nemainīgi un nesasniedz par mērķi izvirzītos 3 %. To apjoms ir 2 % salīdzinājumā ar šiem mērķiem atvēlētajiem 2,7 % ASV un vairāk kā 3 % Japānā. Ļoti satraucoša parādība ir arī intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Turklāt lielo jauno ekonomiku, piemēram, Ķīnas pētniecības izdevumu apjoms tuvojas ES līmenim.
  Eiropas progresa ziņojumā par jauninājumiem norādīts, ka Eiropa atpaliek no ASV, salīdzinot 10 no iespējamiem 11 rādītājiem. Šāda situācija radusies ASV aktīvās zinātnes un inovāciju atbalsta politikas rezultātā, kura cita starpā tiek īstenota ar valsts pasūtījuma, nodokļa atlaižu, riska kapitāla garantēšanas un MVU kreditēšanas palīdzību. |
| --- | --- |

2.4

Perspektīvas ir visai satraucošas (1). Kopš 2000. gada samazinās uzņēmēju finansēto pētījumu skaits. ES kopējie tēriņi pētniecībai un attīstībai ir nemainīgi un nesasniedz par mērķi izvirzītos 3 %. To apjoms ir 2 % salīdzinājumā ar šiem mērķiem atvēlētajiem 2,7 % ASV un vairāk kā 3 % Japānā. Ļoti satraucoša parādība ir arī intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Turklāt lielo jauno ekonomiku, piemēram, Ķīnas pētniecības izdevumu apjoms tuvojas ES līmenim.

Eiropas progresa ziņojumā par jauninājumiem norādīts, ka Eiropa atpaliek no ASV, salīdzinot 10 no iespējamiem 11 rādītājiem. Šāda situācija radusies ASV aktīvās zinātnes un inovāciju atbalsta politikas rezultātā, kura cita starpā tiek īstenota ar valsts pasūtījuma, nodokļa atlaižu, riska kapitāla garantēšanas un MVU kreditēšanas palīdzību.

| 2.5 | Tomēr, lai izvērtētu ES izdevumu apjomu pētniecībai un inovāciju rezultātus salīdzinājumā ar ASV, ir nepieciešama dziļāka un pamatīgāka analīze. Eiropai ir priekšrocības gan dalībvalstu, gan nozaru līmenī. Kā piemēru var minēt Eiropas sadarbību aeronautikas jomā un Galileo projekta ietvaros, kā arī faktu, ka tehniskās zinātnes studējošo skaits ir lielāks nekā ASV. Lai palielinātu inovāciju iespējas, Eiropai nepieciešamas lielākas investīcijas mūžizglītībā un zinātnieku skaita palielināšana līdz 700 000, vairāk tehnoloģisko centru un klasteru, atbalsts MVU un labākas zināšanu izplatīšanas metodes. |
| --- | --- |

2.5

Tomēr, lai izvērtētu ES izdevumu apjomu pētniecībai un inovāciju rezultātus salīdzinājumā ar ASV, ir nepieciešama dziļāka un pamatīgāka analīze. Eiropai ir priekšrocības gan dalībvalstu, gan nozaru līmenī. Kā piemēru var minēt Eiropas sadarbību aeronautikas jomā un Galileo projekta ietvaros, kā arī faktu, ka tehniskās zinātnes studējošo skaits ir lielāks nekā ASV. Lai palielinātu inovāciju iespējas, Eiropai nepieciešamas lielākas investīcijas mūžizglītībā un zinātnieku skaita palielināšana līdz 700 000, vairāk tehnoloģisko centru un klasteru, atbalsts MVU un labākas zināšanu izplatīšanas metodes.

| 2.6 | Valsts investīcijas izglītībā neprogresē tik ātri kā nepieciešams. PISA pētījumā norādītas vairākas izglītības sistēmas nepilnības. Līdzdalība pieaugušo izglītībā sasniedz tikai 65 % no 2010. gadam izvirzītā mērķa. Nemazinās no skolām atskaitīto skolēnu skaits. Augstskolu studenti pēc absolvēšanas saskaras ar bezdarba problēmu. Turklāt līdz 2015. gadam būs nepieciešams pieņemt darbā vairāk kā miljonu pamatskolas un vidusskolas pedagogu (2). Komisija varētu veikt pētījumu par pamatizglītības jautājumiem, lai apzinātu, kādi ir galvenie panākumu faktori PISA pētījumā minētajās veiksmīgākajās valstīs.
  Privātā un valsts sektora ieinteresētajām pusēm jāatzīst, ka lai uzlabotu rādītājus un nodrošinātu ikvienam cilvēkam no agras bērnības līdz vecumam iespēju aktīvi piedalīties zināšanu sabiedrībā, ir nepieciešama visas izglītības sistēmas reforma kopumā. Tām jānodrošina pilnīgs atbalsts minētajām reformām, kuru īstenošanai nepieciešamas arī jaunas pedagoģiskās koncepcijas un kvalificēts pedagoģiskais personāls. |
| --- | --- |

2.6

Valsts investīcijas izglītībā neprogresē tik ātri kā nepieciešams. PISA pētījumā norādītas vairākas izglītības sistēmas nepilnības. Līdzdalība pieaugušo izglītībā sasniedz tikai 65 % no 2010. gadam izvirzītā mērķa. Nemazinās no skolām atskaitīto skolēnu skaits. Augstskolu studenti pēc absolvēšanas saskaras ar bezdarba problēmu. Turklāt līdz 2015. gadam būs nepieciešams pieņemt darbā vairāk kā miljonu pamatskolas un vidusskolas pedagogu (2). Komisija varētu veikt pētījumu par pamatizglītības jautājumiem, lai apzinātu, kādi ir galvenie panākumu faktori PISA pētījumā minētajās veiksmīgākajās valstīs.

Privātā un valsts sektora ieinteresētajām pusēm jāatzīst, ka lai uzlabotu rādītājus un nodrošinātu ikvienam cilvēkam no agras bērnības līdz vecumam iespēju aktīvi piedalīties zināšanu sabiedrībā, ir nepieciešama visas izglītības sistēmas reforma kopumā. Tām jānodrošina pilnīgs atbalsts minētajām reformām, kuru īstenošanai nepieciešamas arī jaunas pedagoģiskās koncepcijas un kvalificēts pedagoģiskais personāls.

| 2.7 | Pāreja uz zināšanu sabiedrību ievieš izmaiņas darba organizācijā, kā arī uzņēmumu struktūrā. Uz zinātnes atziņām balstīta sabiedrība un jaunās tehnoloģijas piedāvā milzīgas iespējas, taču vienlaicīgi rada jaunus riskus. Tiek pārstrukturētas darbavietas un no jauna definēti darba uzdevumi.
  Pastāv arī risks, ka varētu tikt veikta uzņēmumu, pētnieciskā darba un ražošanas pārvietošana no Eiropas uz citām valstīm.
  Palielinot ieguldījumus apmācībā, jauninājumos un tehnoloģijās, ir jāizveido jaunas un labākas darbavietas. Pret intelektuālā darbaspēka aizplūšanu jācīnās, meklējot jaunas un pievilcīgas nodarbinātības iespējas augstskolu beidzējiem visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.7

Pāreja uz zināšanu sabiedrību ievieš izmaiņas darba organizācijā, kā arī uzņēmumu struktūrā. Uz zinātnes atziņām balstīta sabiedrība un jaunās tehnoloģijas piedāvā milzīgas iespējas, taču vienlaicīgi rada jaunus riskus. Tiek pārstrukturētas darbavietas un no jauna definēti darba uzdevumi.

Pastāv arī risks, ka varētu tikt veikta uzņēmumu, pētnieciskā darba un ražošanas pārvietošana no Eiropas uz citām valstīm.

Palielinot ieguldījumus apmācībā, jauninājumos un tehnoloģijās, ir jāizveido jaunas un labākas darbavietas. Pret intelektuālā darbaspēka aizplūšanu jācīnās, meklējot jaunas un pievilcīgas nodarbinātības iespējas augstskolu beidzējiem visās dalībvalstīs.

| 2.8 | Zināšanu sabiedrība ir viena no galvenajām iespējām turpmāko uzdevumu un problēmu risināšanā, un tā ietekmē daudzas politiku veidošanas jomas. Tās īstenošanai vajadzīga vispārēja un visaptveroša pieeja. Progress ceļā uz zināšanu sabiedrību vērtējams ilgtermiņa perspektīvā arī pēc 2010. gada. Politiku īstenošana jāpanāk mērķtiecīgi. |
| --- | --- |

2.8

Zināšanu sabiedrība ir viena no galvenajām iespējām turpmāko uzdevumu un problēmu risināšanā, un tā ietekmē daudzas politiku veidošanas jomas. Tās īstenošanai vajadzīga vispārēja un visaptveroša pieeja. Progress ceļā uz zināšanu sabiedrību vērtējams ilgtermiņa perspektīvā arī pēc 2010. gada. Politiku īstenošana jāpanāk mērķtiecīgi.

| 2.9 | Konkurētspējas palielināšana, paļaujoties uz iespējām izmantot zināšanas un pieredzi, kā arī iedzīvotāju radošo darbu, lai radītu produktus un pakalpojumus ar pievienotu vērtību, Eiropai ir gan uzdevums, gan iespēja. Resursus jānovirza izaugsmi veicinošām tehnoloģijām un inovatīvām sistēmām, nepieciešamības gadījumā pielāgojot Eiropas ekonomikas un sociālā modeļa pamatelementus ilgtspējīgas attīstībai plašākā nozīmē. |
| --- | --- |

2.9

Konkurētspējas palielināšana, paļaujoties uz iespējām izmantot zināšanas un pieredzi, kā arī iedzīvotāju radošo darbu, lai radītu produktus un pakalpojumus ar pievienotu vērtību, Eiropai ir gan uzdevums, gan iespēja. Resursus jānovirza izaugsmi veicinošām tehnoloģijām un inovatīvām sistēmām, nepieciešamības gadījumā pielāgojot Eiropas ekonomikas un sociālā modeļa pamatelementus ilgtspējīgas attīstībai plašākā nozīmē.

| 2.10 | Zināšanu izveidei, pielietojumam un izplatīšanai ir jāatbilst sabiedrības vajadzībām. Ikvienam ir tiesības izmantot zināšanu sabiedrības priekšrocības, taču ikviena pienākums ir piedalīties un dot savu ieguldījumu zināšanu sabiedrības veidošanā, ja tam tiek nodrošināts pietiekams atbalsts. |
| --- | --- |

2.10

Zināšanu izveidei, pielietojumam un izplatīšanai ir jāatbilst sabiedrības vajadzībām. Ikvienam ir tiesības izmantot zināšanu sabiedrības priekšrocības, taču ikviena pienākums ir piedalīties un dot savu ieguldījumu zināšanu sabiedrības veidošanā, ja tam tiek nodrošināts pietiekams atbalsts.

| 2.11 | Cilvēku izvirzīšana par svarīgāko prioritāti nozīmē koncentrēšanos uz apmācību, sapratni, civilizācijas un kultūras modeļiem, lai veicinātu tādu vidi, kas stimulē zināšanas visplašākajā nozīmē. Tas attiecas uz cilvēka tieksmi pēc zināšanām, kas nav virzītas uz tūlītēja labuma gūšanu, bet gan ir uzskatāmas par teorētisku zināšanu, sociālu un praktisku iemaņu apvienojumu, kas vajadzīgs nākotnē. |
| --- | --- |

2.11

Cilvēku izvirzīšana par svarīgāko prioritāti nozīmē koncentrēšanos uz apmācību, sapratni, civilizācijas un kultūras modeļiem, lai veicinātu tādu vidi, kas stimulē zināšanas visplašākajā nozīmē. Tas attiecas uz cilvēka tieksmi pēc zināšanām, kas nav virzītas uz tūlītēja labuma gūšanu, bet gan ir uzskatāmas par teorētisku zināšanu, sociālu un praktisku iemaņu apvienojumu, kas vajadzīgs nākotnē.

| 2.12 | Zināšanu sabiedrības izveidē būtiska loma ir mūžizglītībai. Kvalitatīva mūžizglītība, kuras pamatā ir modeļi, kas nodrošina izglītības un apmācības pieejamību ikvienam, dod iespēju cilvēkiem iedzīvināt viņu idejas, nepārtraukti pilnveidot iemaņas un uzņemties pilnvērtīgu lomu sabiedrībā, ģimenē un darbavietā. Minētais ir jauninājumu, darbaspēka mobilitātes un ražīguma pieauguma pamats. Motivācija izmantot mūžizglītības iespējas sākas agrā bērnība, veicinot bērna zinātkāri un tieksmi pēc zināšanām. |
| --- | --- |

2.12

Zināšanu sabiedrības izveidē būtiska loma ir mūžizglītībai. Kvalitatīva mūžizglītība, kuras pamatā ir modeļi, kas nodrošina izglītības un apmācības pieejamību ikvienam, dod iespēju cilvēkiem iedzīvināt viņu idejas, nepārtraukti pilnveidot iemaņas un uzņemties pilnvērtīgu lomu sabiedrībā, ģimenē un darbavietā. Minētais ir jauninājumu, darbaspēka mobilitātes un ražīguma pieauguma pamats. Motivācija izmantot mūžizglītības iespējas sākas agrā bērnība, veicinot bērna zinātkāri un tieksmi pēc zināšanām.

| 2.13 | Ļoti būtiski ir nostiprināt un koordinēt saikni starp zināšanu cikla daļām. Ir jānostiprina trijstūrveida struktūra, kas vieno privātās un valsts pētniecības iestādes, augstskolas un uzņēmumus (īpaši MVU). Lietderīga būtu arī nozaru un augstskolu kvalificēta personāla apmaiņa gan valsts, gan pārrobežu līmenī. Pamatizglītība — sākot ar pirmskolas audzināšanas iestādēm līdz pat vidusskolai — un mūžizglītība ir jāsaista ar augstskolu darbību, lai celtu pedagogu kvalifikācijas kvalitāti un papildinātu to zināšanas. |
| --- | --- |

2.13

Ļoti būtiski ir nostiprināt un koordinēt saikni starp zināšanu cikla daļām. Ir jānostiprina trijstūrveida struktūra, kas vieno privātās un valsts pētniecības iestādes, augstskolas un uzņēmumus (īpaši MVU). Lietderīga būtu arī nozaru un augstskolu kvalificēta personāla apmaiņa gan valsts, gan pārrobežu līmenī. Pamatizglītība — sākot ar pirmskolas audzināšanas iestādēm līdz pat vidusskolai — un mūžizglītība ir jāsaista ar augstskolu darbību, lai celtu pedagogu kvalifikācijas kvalitāti un papildinātu to zināšanas.

3.   Lisabonas stratēģijas nepilnības

| 3.1 | “Neskatoties uz nenoliedzamu progresu, Lisabonas stratēģijas īstenošanā ir ievērojamas nepilnības un kavēšanās”, 2005. gada martā vērtēja Eiropadome (3) |
| --- | --- |

3.1

“Neskatoties uz nenoliedzamu progresu, Lisabonas stratēģijas īstenošanā ir ievērojamas nepilnības un kavēšanās”, 2005. gada martā vērtēja Eiropadome (3)

| 3.2 | Minētajām nepilnībām un kavējumiem ir virkne iemeslu. |
| --- | --- |

3.2

Minētajām nepilnībām un kavējumiem ir virkne iemeslu.

| 3.2.1 | Trūkst patiesas apņemšanās īstenot stratēģiju. Jāatgādina, ka Eiropadome uzsāka Lisabonas stratēģiju, skaidri nenosakot Eiropas Komisijas lomu šajā procesā. Viena no galvenajām problēmām ir Eiropas stratēģijas, kas īstenojama galvenokārt valstu līmenī, nekonsekvence. Dalībvalstis nav izrādījušas pietiekamu apņemšanos sasniegt izvirzītos mērķus un veikt paredzētās darbības. Atklātā koordinācijas metode (AKC) nav devusi gaidītos rezultātus. Valstu rīcības plāni nodarbinātības, sociālās integrācijas un citās jomās ir pārvērtušies par birokrātiskiem ziņojumiem, un stratēģijā paredzētie nodomi tiek īstenoti tikai daļēji. Turpinās politikas jomu sadrumstalotība. ES budžeta finansējums ir pārāk mazs. Netiek ņemta vērā citu dalībvalstu labā prakse. Dalībvalstis pietiekami neņem vērā savu politiku sociālo un ekonomisko ietekmi uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.1

Trūkst patiesas apņemšanās īstenot stratēģiju. Jāatgādina, ka Eiropadome uzsāka Lisabonas stratēģiju, skaidri nenosakot Eiropas Komisijas lomu šajā procesā. Viena no galvenajām problēmām ir Eiropas stratēģijas, kas īstenojama galvenokārt valstu līmenī, nekonsekvence. Dalībvalstis nav izrādījušas pietiekamu apņemšanos sasniegt izvirzītos mērķus un veikt paredzētās darbības. Atklātā koordinācijas metode (AKC) nav devusi gaidītos rezultātus. Valstu rīcības plāni nodarbinātības, sociālās integrācijas un citās jomās ir pārvērtušies par birokrātiskiem ziņojumiem, un stratēģijā paredzētie nodomi tiek īstenoti tikai daļēji. Turpinās politikas jomu sadrumstalotība. ES budžeta finansējums ir pārāk mazs. Netiek ņemta vērā citu dalībvalstu labā prakse. Dalībvalstis pietiekami neņem vērā savu politiku sociālo un ekonomisko ietekmi uz citām dalībvalstīm.

| 3.2.2. | Eiropas Komisijai ir tikai neliela loma stratēģijas īstenošanā. Eiropas Komisijai ir jāpiešķir plašākas pilnvaras noteikt politikas virzienus un uzraudzīt progresu. Piemēram, atklātas koordinācijas metodē nav paredzēta sistēma, kas nodrošinātu iespēju izteikt brīdinājumus. |
| --- | --- |

3.2.2.

Eiropas Komisijai ir tikai neliela loma stratēģijas īstenošanā. Eiropas Komisijai ir jāpiešķir plašākas pilnvaras noteikt politikas virzienus un uzraudzīt progresu. Piemēram, atklātas koordinācijas metodē nav paredzēta sistēma, kas nodrošinātu iespēju izteikt brīdinājumus.

| 3.2.3. | Stratēģija ir pārāk abstrakta. Lisabonas stratēģija ir kļuvusi par birokrātu un ekspertu darbības jomu, un tādējādi ne plašākas sabiedrības uzskatos, ne plašsaziņas līdzekļos, ne politiskās diskusijās tā netiek atspoguļota un uztverta kā realitāte. Stratēģijas ietekme nav pamanāma. Sabiedriskā doma nešķiro starp globalizācijas, ES politikas un valsts politikas ietekmi uz sabiedrības dzīves un darba apstākļiem. Ir jānodrošina skaidrojums par atšķirībām un savstarpējo saikni starp dažādiem politikas līmeņiem, lai sabiedrībai rastos pilnīgs un skaidrāks priekšstats par ES būtību. |
| --- | --- |

3.2.3.

Stratēģija ir pārāk abstrakta. Lisabonas stratēģija ir kļuvusi par birokrātu un ekspertu darbības jomu, un tādējādi ne plašākas sabiedrības uzskatos, ne plašsaziņas līdzekļos, ne politiskās diskusijās tā netiek atspoguļota un uztverta kā realitāte. Stratēģijas ietekme nav pamanāma. Sabiedriskā doma nešķiro starp globalizācijas, ES politikas un valsts politikas ietekmi uz sabiedrības dzīves un darba apstākļiem. Ir jānodrošina skaidrojums par atšķirībām un savstarpējo saikni starp dažādiem politikas līmeņiem, lai sabiedrībai rastos pilnīgs un skaidrāks priekšstats par ES būtību.

| 3.2.4. | Stratēģija ir lejupvērsts process. Pat ja ir īstenots vajadzīgais konsultāciju process, īpaši tajās valstīs, kurās ir spēcīgas sociālā un pilsoniskā dialoga tradīcijas, dalībvalstīs vērojama pārāk maza organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. Tieši tāda situācija radusies attiecībā uz AKM pētniecības un izglītibas jomā. Konsultācijas bieži vien ir formālas, ierobežotas valsts līmenī un tādējādi nenodrošina pietiekamas līdzdalības iespējas visu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Ir jāveicina darba devēju un arodbiedrību, kā arī citu iesaistīto pušu izpratne par viņu pienākumiem un lomu. Zemais līdzdalības līmenis norāda arī to, ka reformas var nesasniegt mērķi un ka tām var būt negatīvas sociālās un ekonomiskās sekas. ES pārāk daudz koncentrējas uz strukturālajām reformām, taču tai joprojām trūkst politiku, ar kuru palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un tās organizācijām tiktu dotas iespējas reaģēt uz mainīgās pasaules izaicinājumiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

Stratēģija ir lejupvērsts process. Pat ja ir īstenots vajadzīgais konsultāciju process, īpaši tajās valstīs, kurās ir spēcīgas sociālā un pilsoniskā dialoga tradīcijas, dalībvalstīs vērojama pārāk maza organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. Tieši tāda situācija radusies attiecībā uz AKM pētniecības un izglītibas jomā. Konsultācijas bieži vien ir formālas, ierobežotas valsts līmenī un tādējādi nenodrošina pietiekamas līdzdalības iespējas visu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Ir jāveicina darba devēju un arodbiedrību, kā arī citu iesaistīto pušu izpratne par viņu pienākumiem un lomu. Zemais līdzdalības līmenis norāda arī to, ka reformas var nesasniegt mērķi un ka tām var būt negatīvas sociālās un ekonomiskās sekas. ES pārāk daudz koncentrējas uz strukturālajām reformām, taču tai joprojām trūkst politiku, ar kuru palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un tās organizācijām tiktu dotas iespējas reaģēt uz mainīgās pasaules izaicinājumiem.

4.   Lisabonas stratēģijas atkārtota izvēršana — Eiropadomes 2005. gada marta sanāksme

| 4.1. | Iepriekš minēto nepilnību un kavējumu rezultātā Eiropadome atkārtoti izvērsa Lisabonas stratēģiju, piešķirot prioritāti izaugsmei un nodarbinātībai. “Eiropai ir jāatjauno konkurētspējas pamats, jāpalielina izaugsmes potenciāls un ražīgums, jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno nozīmi piešķirot zināšanām, jauninājumiem un cilvēku kapitāla optimālai izmantošanai” (4). Padome turpina:
  “Ir jārosina patiess dialogs starp valsts un privātā sektora pārstāvjiem, kas tieši iesaistīti zināšanu sabiedrības izveidē.” (5)

  Eiropadome noteica skaidri definētus mērķus un ieteica vairākas darbības zināšanu un inovācijas veicināšanai (6).
  Tika izstrādātas divdesmit četras integrētas pamatnostādnes laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam, kurās norādītas trīs reformu jomas: makroekonomiskā, mikroekonomiskā un nodarbinātības joma (7). |
| --- | --- |

4.1.

Iepriekš minēto nepilnību un kavējumu rezultātā Eiropadome atkārtoti izvērsa Lisabonas stratēģiju, piešķirot prioritāti izaugsmei un nodarbinātībai. “Eiropai ir jāatjauno konkurētspējas pamats, jāpalielina izaugsmes potenciāls un ražīgums, jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno nozīmi piešķirot zināšanām, jauninājumiem un cilvēku kapitāla optimālai izmantošanai” (4). Padome turpina:

“Ir jārosina patiess dialogs starp valsts un privātā sektora pārstāvjiem, kas tieši iesaistīti zināšanu sabiedrības izveidē.” (5)

Eiropadome noteica skaidri definētus mērķus un ieteica vairākas darbības zināšanu un inovācijas veicināšanai (6).

Tika izstrādātas divdesmit četras integrētas pamatnostādnes laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam, kurās norādītas trīs reformu jomas: makroekonomiskā, mikroekonomiskā un nodarbinātības joma (7).

| 4.2. | Lai nodrošinātu Lisabonas stratēģijas novirzīšanu, Eiropadome aicināja uzlabot pārvaldību, pamatojot to uz aktīvāku dalībvalstu līdzdalību (8).
  Dalībvalstīm tika izvirzīta prasība līdz 15. oktobrim sagatavot valsts reformu programmas, kurās noteiktas turpmākās rīcības prioritātes, pamatojoties uz konsultācijām ir visām iesaistītajām pusēm. Ir jāsniedz skaidrojums par galveno iesaistīto pušu ieguldījumu un pienākumiem. Diemžēl politiskās situācijas pārmaiņas dažās valstīs ir izraisījušas kavējumus. Atsevišķās jomās tiks izmantota atklātā koordinācijas metode (AKC). |
| --- | --- |

4.2.

Lai nodrošinātu Lisabonas stratēģijas novirzīšanu, Eiropadome aicināja uzlabot pārvaldību, pamatojot to uz aktīvāku dalībvalstu līdzdalību (8).

Dalībvalstīm tika izvirzīta prasība līdz 15. oktobrim sagatavot valsts reformu programmas, kurās noteiktas turpmākās rīcības prioritātes, pamatojoties uz konsultācijām ir visām iesaistītajām pusēm. Ir jāsniedz skaidrojums par galveno iesaistīto pušu ieguldījumu un pienākumiem. Diemžēl politiskās situācijas pārmaiņas dažās valstīs ir izraisījušas kavējumus. Atsevišķās jomās tiks izmantota atklātā koordinācijas metode (AKC).

5.   Kopējā Eiropas zināšanu telpa

| 5.1 | EESK iesaka izveidot Kopējo Eiropas zināšanu telpu, kas dalībvalstīm un ES iestādēm ir jāīsteno pēc 2010. gada, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, izmantojot paplašinātu Eiropas līmeņa sadarbību apmācību, jauninājumu un pētniecības jomā. Minētais priekšlikums tika saskaņots ar valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm Luksemburgas deklarācijā (9). |
| --- | --- |

5.1

EESK iesaka izveidot Kopējo Eiropas zināšanu telpu, kas dalībvalstīm un ES iestādēm ir jāīsteno pēc 2010. gada, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, izmantojot paplašinātu Eiropas līmeņa sadarbību apmācību, jauninājumu un pētniecības jomā. Minētais priekšlikums tika saskaņots ar valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm Luksemburgas deklarācijā (9).

| 5.2 | Sadarbības pamatā ir jābūt skaidri definētiem mērķiem, ko papildina atbilstoši leģislatīvi un neleģislatīvi pasākumi. Būtiskākais faktors būs efektīvu sistēmu izveide zināšanu nodošanai un paraugprakses izmantošanai. |
| --- | --- |

5.2

Sadarbības pamatā ir jābūt skaidri definētiem mērķiem, ko papildina atbilstoši leģislatīvi un neleģislatīvi pasākumi. Būtiskākais faktors būs efektīvu sistēmu izveide zināšanu nodošanai un paraugprakses izmantošanai.

| 5.3 | EESK atzīst, ka Kopējās Eiropas zināšanu telpas konstitucionālā bāze atšķiras no KLP, EMS vai iekšējā tirgus. Taču, lai panāktu progresu, ir pilnībā jāizmanto visi Līguma attiecīgie noteikumi. Dalībvalstīm ir jākompensē konstitucionālās kompetences neesamība, izrādot politisku mērķtiecību, un jāīsteno kopējās Eiropas politikas ar labākas un efektīvākas sadarbības palīdzību, lai ieviestu Kopējo Eiropas zināšanu telpu. Ir jāpalielina Komisijas loma, lai nodrošinātu tai iespēju vadīt minēto procesu. |
| --- | --- |

5.3

EESK atzīst, ka Kopējās Eiropas zināšanu telpas konstitucionālā bāze atšķiras no KLP, EMS vai iekšējā tirgus. Taču, lai panāktu progresu, ir pilnībā jāizmanto visi Līguma attiecīgie noteikumi. Dalībvalstīm ir jākompensē konstitucionālās kompetences neesamība, izrādot politisku mērķtiecību, un jāīsteno kopējās Eiropas politikas ar labākas un efektīvākas sadarbības palīdzību, lai ieviestu Kopējo Eiropas zināšanu telpu. Ir jāpalielina Komisijas loma, lai nodrošinātu tai iespēju vadīt minēto procesu.

| 5.4 | Dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām arī ir jāuzņemas atbildība par progresu Kopējās Eiropas zināšanu telpas izveidē. Ir jāmobilizē nozīmīgākās privātā sektora ieinteresētās puses. Tādējādi tās kļūtu par galvenajiem dalībniekiem “patiesā dialogā”, uz kuru aicina Eiropadome un spētu daļēji kompensēt politiskās gribas trūkumu. Tām ir jānosaka galvenās prioritātes, kā arī jāiesaka un jāīsteno pasākumi gan pastāvīgi, gan saskaņojot ar valsts iestādēm. Turklāt ir jārisina jautājums par finanšu līdzekļiem. Sociālajiem partneriem ir jācenšas panākt vienošanās attiecībā uz zināšanu sabiedrības veicināšanu. Citiem organizētas pilsoniskās sabiedrības sektoriem, ieskaitot augstākās izglītības un zinātnes aprindas, arī ir jādod attiecīgs ieguldījums un jāizstrādā savas platformas reformai. |
| --- | --- |

5.4

Dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām arī ir jāuzņemas atbildība par progresu Kopējās Eiropas zināšanu telpas izveidē. Ir jāmobilizē nozīmīgākās privātā sektora ieinteresētās puses. Tādējādi tās kļūtu par galvenajiem dalībniekiem “patiesā dialogā”, uz kuru aicina Eiropadome un spētu daļēji kompensēt politiskās gribas trūkumu. Tām ir jānosaka galvenās prioritātes, kā arī jāiesaka un jāīsteno pasākumi gan pastāvīgi, gan saskaņojot ar valsts iestādēm. Turklāt ir jārisina jautājums par finanšu līdzekļiem. Sociālajiem partneriem ir jācenšas panākt vienošanās attiecībā uz zināšanu sabiedrības veicināšanu. Citiem organizētas pilsoniskās sabiedrības sektoriem, ieskaitot augstākās izglītības un zinātnes aprindas, arī ir jādod attiecīgs ieguldījums un jāizstrādā savas platformas reformai.

| 5.5 | Iekšējais tirgus ir integrācijas procesa stūrakmens, kā rezultātā iespējams uzlabot ekonomiskos rādītājus, panākt sociālo progresu un ilgtspējību. Savstarpējā mijiedarbība starp Kopējo Eiropas zināšanu telpu un iekšējo tirgu radīs sinerģētisku ietekmi, kas savukārt radīs jaunu izaugsmes potenciālu. Apmācības, inovācijas un pētniecības veicināšanas pasākumu rezultātā tiks palielināta konkurētspēja. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus dos iespēju ne vien brīvai preču, darbaspēka, pakalpojumu un kapitāla kustībai, bet arī zināšanu un ideju apritei. |
| --- | --- |

5.5

Iekšējais tirgus ir integrācijas procesa stūrakmens, kā rezultātā iespējams uzlabot ekonomiskos rādītājus, panākt sociālo progresu un ilgtspējību. Savstarpējā mijiedarbība starp Kopējo Eiropas zināšanu telpu un iekšējo tirgu radīs sinerģētisku ietekmi, kas savukārt radīs jaunu izaugsmes potenciālu. Apmācības, inovācijas un pētniecības veicināšanas pasākumu rezultātā tiks palielināta konkurētspēja. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus dos iespēju ne vien brīvai preču, darbaspēka, pakalpojumu un kapitāla kustībai, bet arī zināšanu un ideju apritei.

| 5.5.1 | Tādēļ iespējami ātri ir jālikvidē atsevišķi atlikušie iekšējā tirgus šķēršļi, kas kavē pāreju uz zināšanu ekonomiku. Lai īstenotu minētās sinerģijas un potenciālus, ir svarīgi pieņemt tiesību aktus Kopienas patentu un intelektuālo īpašumtiesību jomā. |
| --- | --- |

5.5.1

Tādēļ iespējami ātri ir jālikvidē atsevišķi atlikušie iekšējā tirgus šķēršļi, kas kavē pāreju uz zināšanu ekonomiku. Lai īstenotu minētās sinerģijas un potenciālus, ir svarīgi pieņemt tiesību aktus Kopienas patentu un intelektuālo īpašumtiesību jomā.

| 5.5.2 | Ir jāsekmē uzņēmumu un citu ieinteresēto pušu ieguldījumi apmācību, jauninājumu un pētniecības attīstībā, tajā skaitā ar valsts atbalsta un valsts pasūtījuma sistēmas palīdzību un atbilstoši konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

5.5.2

Ir jāsekmē uzņēmumu un citu ieinteresēto pušu ieguldījumi apmācību, jauninājumu un pētniecības attīstībā, tajā skaitā ar valsts atbalsta un valsts pasūtījuma sistēmas palīdzību un atbilstoši konkurences noteikumiem.

| 5.5.3 | Modernizēta ES rūpniecības politika, kam raksturīga nozaru pieeja, ir zināšanu sabiedrības pamats, kas apvieno izcilību un nodrošina stabilus un paredzamus pamatnosacījumus rūpniecības attīstībai. |
| --- | --- |

5.5.3

Modernizēta ES rūpniecības politika, kam raksturīga nozaru pieeja, ir zināšanu sabiedrības pamats, kas apvieno izcilību un nodrošina stabilus un paredzamus pamatnosacījumus rūpniecības attīstībai.

| 5.5.4 | Tāpat ir svarīgi nodrošināt lielāku vispārējo mobilitāti starp dalībvalstīm un stimulēt zinātnieku un studentu brīvu apriti. Mobilitāte ir dabisks veids kā iegūt un nodot tālāk iemaņas, taču līdz ar to jābūt nodrošinātām pienācīgām darba algām un darba apstākļiem. |
| --- | --- |

5.5.4

Tāpat ir svarīgi nodrošināt lielāku vispārējo mobilitāti starp dalībvalstīm un stimulēt zinātnieku un studentu brīvu apriti. Mobilitāte ir dabisks veids kā iegūt un nodot tālāk iemaņas, taču līdz ar to jābūt nodrošinātām pienācīgām darba algām un darba apstākļiem.

| 5.5.5 | Augstskolām un profesionālajām mācību iestādēm ir jāatbalsta Kopējo Eiropas zināšanu telpu, pielāgojot to darbībai Eiropas pieeju. Ir jāveicina esošo kvalifikācijas atzīšanas instrumentu izmantošana (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Augstskolām un profesionālajām mācību iestādēm ir jāatbalsta Kopējo Eiropas zināšanu telpu, pielāgojot to darbībai Eiropas pieeju. Ir jāveicina esošo kvalifikācijas atzīšanas instrumentu izmantošana (10).

| 5.6 | Kopējā Eiropas zināšanu telpa ir balstīta uz ikvienas personas pamattiesībām baudīt zinātnes sasniegumu, jauno tehnoloģiju, jauninājumu un apmācības sniegtās priekšrocības. Visiem iedzīvotājiem, visām nozarēm un reģioniem ir jāspēj piedalīties. Ir jānodrošina piemēroti apstākļi mūžizglītībai, dodot iespēju ikvienam cilvēkam izmantot tās sniegtās iespējas. Izglītība un arodapmācība ir zināšanu sabiedrības izveides priekšnoteikums, un tā kā tie ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, valsts iestādēm ir jāuzņemas to vadība, lai garantētu izglītības un arodapmācības vienlīdzīgu pieejamību ikvienam. |
| --- | --- |

5.6

Kopējā Eiropas zināšanu telpa ir balstīta uz ikvienas personas pamattiesībām baudīt zinātnes sasniegumu, jauno tehnoloģiju, jauninājumu un apmācības sniegtās priekšrocības. Visiem iedzīvotājiem, visām nozarēm un reģioniem ir jāspēj piedalīties. Ir jānodrošina piemēroti apstākļi mūžizglītībai, dodot iespēju ikvienam cilvēkam izmantot tās sniegtās iespējas. Izglītība un arodapmācība ir zināšanu sabiedrības izveides priekšnoteikums, un tā kā tie ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, valsts iestādēm ir jāuzņemas to vadība, lai garantētu izglītības un arodapmācības vienlīdzīgu pieejamību ikvienam.

| 5.6.1 | Zināšanu sabiedrībai nav jākļūst par elitāru projektu tiem, kas ir pārliecināti par jauno tehnoloģiju sniegtajiem labumiem. Gluži pretēji, tā uzskatāma par daļu no vispārēja projekta un saistāma ar citām politikām, kas aptver plašu sabiedrību. Tā ir saistīta ar personīgo attīstību, pilsonisko izglītošanu un mūžizglītību, kas atbilst 21. gadsimta prasībām. Tā ir unikāla iespēja mazināt esošās plaisas un likvidēt esošās barjeras. Šajā sakarā ir būtiski nodrošināt jauno tehnoloģiju pieejamību arī nelabvēlīgajām iedzīvotāju grupām, piemēram migrantiem, ka arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Tādēļ jaunās tehnoloģijas un jauninājumus lielākā mērā ir jārada iniciatīvu un lietotāju pieprasījuma rezultātā. |
| --- | --- |

5.6.1

Zināšanu sabiedrībai nav jākļūst par elitāru projektu tiem, kas ir pārliecināti par jauno tehnoloģiju sniegtajiem labumiem. Gluži pretēji, tā uzskatāma par daļu no vispārēja projekta un saistāma ar citām politikām, kas aptver plašu sabiedrību. Tā ir saistīta ar personīgo attīstību, pilsonisko izglītošanu un mūžizglītību, kas atbilst 21. gadsimta prasībām. Tā ir unikāla iespēja mazināt esošās plaisas un likvidēt esošās barjeras. Šajā sakarā ir būtiski nodrošināt jauno tehnoloģiju pieejamību arī nelabvēlīgajām iedzīvotāju grupām, piemēram migrantiem, ka arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Tādēļ jaunās tehnoloģijas un jauninājumus lielākā mērā ir jārada iniciatīvu un lietotāju pieprasījuma rezultātā.

| 5.6.2 | Kvalitatīvai pamatizglītībai ir būtiska nozīme. Ir svarīgi nodrošināt, lai ikviens apgūtu pamatiemaņas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu mērķi — izglītību visiem. Pirmsskolas vecuma bērnu audzināšanas iestāžu galvenais uzdevums ir nodrošināt visiem bērniem, neatkarīgi no viņu sociālā stāvokļa, vienādas mācību iespējas viņu dzīves agrīnākajos posmos. |
| --- | --- |

5.6.2

Kvalitatīvai pamatizglītībai ir būtiska nozīme. Ir svarīgi nodrošināt, lai ikviens apgūtu pamatiemaņas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu mērķi — izglītību visiem. Pirmsskolas vecuma bērnu audzināšanas iestāžu galvenais uzdevums ir nodrošināt visiem bērniem, neatkarīgi no viņu sociālā stāvokļa, vienādas mācību iespējas viņu dzīves agrīnākajos posmos.

6.   Zināšanu sabiedrības izveidei ir nepieciešama finansējuma palielināšana

| 6.1 | Lai izveidotu Kopējo Eiropas zināšanu telpu, ES, dalībvalstīm un reģioniem ir jāpārskata izdevumi, novirzot tos izaugsmi veicinošām investīcijām apmācību, inovāciju un pētniecības jomā. EESK iesaka dalībvalstīm sadarbībā ar privātā sektora ieinteresētajām pusēm pievērsties “Valsts programmas zināšanu veicināšanai” īstenošanai ar mērķi palielināt ieguldījumus zināšanu infrastruktūrās un visiem pieejamās apmācību iestādēs. |
| --- | --- |

6.1

Lai izveidotu Kopējo Eiropas zināšanu telpu, ES, dalībvalstīm un reģioniem ir jāpārskata izdevumi, novirzot tos izaugsmi veicinošām investīcijām apmācību, inovāciju un pētniecības jomā. EESK iesaka dalībvalstīm sadarbībā ar privātā sektora ieinteresētajām pusēm pievērsties “Valsts programmas zināšanu veicināšanai” īstenošanai ar mērķi palielināt ieguldījumus zināšanu infrastruktūrās un visiem pieejamās apmācību iestādēs.

| 6.2 | Minētā darba veikšanai, dalībvalstis un reģioni var saņemt atbalstu — ES finansējumu no struktūrfondiem vai kohēzijas fondiem. Būtiska loma būs arī 7. pētniecības un attīstības pamatprogrammai. Svarīgi atbalsta instrumenti ir Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP), Mūžizglītības programma un Progresa programma. |
| --- | --- |

6.2

Minētā darba veikšanai, dalībvalstis un reģioni var saņemt atbalstu — ES finansējumu no struktūrfondiem vai kohēzijas fondiem. Būtiska loma būs arī 7. pētniecības un attīstības pamatprogrammai. Svarīgi atbalsta instrumenti ir Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP), Mūžizglītības programma un Progresa programma.

| 6.3 | EESK neatlaidīgi aicina atbalstīt Eiropas Komisijas priekšlikumus par finansējuma zinātnei, inovācijām un apmācībai iekļaušanu 2007. — 2013. gada finanšu plānā. |
| --- | --- |

6.3

EESK neatlaidīgi aicina atbalstīt Eiropas Komisijas priekšlikumus par finansējuma zinātnei, inovācijām un apmācībai iekļaušanu 2007. — 2013. gada finanšu plānā.

| 6.4 | 7. pētniecības un attīstības programma zināmā mērā ir izmēģinājums Eiropas Komisija ir izvirzījusi priekšlikumu par līdzekļu divkāršu palielinājumu līdz 72 miljardiem EUR. Komiteja lūdz minēto apjomu saglabāt. Pretējā gadījumā tiks apdraudēta par mērķi izvirzītā 3 % finansējuma apjoma piešķiršana zinātnei un pētniecībai. Ja dalībvalstis izlems samazināt sākotnēji piedāvāto ES izdevumu apjomu, tām ir jānodrošina kompensācija, piešķirot papildu līdzekļus valsts mērogā. |
| --- | --- |

6.4

7. pētniecības un attīstības programma zināmā mērā ir izmēģinājums Eiropas Komisija ir izvirzījusi priekšlikumu par līdzekļu divkāršu palielinājumu līdz 72 miljardiem EUR. Komiteja lūdz minēto apjomu saglabāt. Pretējā gadījumā tiks apdraudēta par mērķi izvirzītā 3 % finansējuma apjoma piešķiršana zinātnei un pētniecībai. Ja dalībvalstis izlems samazināt sākotnēji piedāvāto ES izdevumu apjomu, tām ir jānodrošina kompensācija, piešķirot papildu līdzekļus valsts mērogā.

| 6.5 | EESK neatlaidīgi lūdz uzņēmumus, finanšu iestādes un privātos fondus uzņemties atbildību par investīciju palielināšanu zināšanu ekonomikā. Tā atbalsta valsts un privātā sektora partnerattiecības Eiropas, valsts un reģionālā līmenī kā ieguldījumu finansēšanas metodi. EESK ierosina izmantot fiskālos veicināšanas līdzekļus pētniecībai un attīstībai, paredzot dotācijas, nodokļu kredītus un aizdevumu garantijas, kas ieviešamas visā ES ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta šādi radīto zināšanu pieejamība. Īpaša finansiāla un cita veida palīdzība jāpiešķir MVU, ieskaitot sociālās ekonomikas organizācijas, lai tās varētu pilnvērtīgi iesaistīties Kopējā Eiropas zināšanu telpā. Tāpat, lai nodrošinātu pilsoņu un to organizāciju aktīvu līdzdalību, ir vajadzīgs pietiekams finansējums un stimuls. |
| --- | --- |

6.5

EESK neatlaidīgi lūdz uzņēmumus, finanšu iestādes un privātos fondus uzņemties atbildību par investīciju palielināšanu zināšanu ekonomikā. Tā atbalsta valsts un privātā sektora partnerattiecības Eiropas, valsts un reģionālā līmenī kā ieguldījumu finansēšanas metodi. EESK ierosina izmantot fiskālos veicināšanas līdzekļus pētniecībai un attīstībai, paredzot dotācijas, nodokļu kredītus un aizdevumu garantijas, kas ieviešamas visā ES ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta šādi radīto zināšanu pieejamība. Īpaša finansiāla un cita veida palīdzība jāpiešķir MVU, ieskaitot sociālās ekonomikas organizācijas, lai tās varētu pilnvērtīgi iesaistīties Kopējā Eiropas zināšanu telpā. Tāpat, lai nodrošinātu pilsoņu un to organizāciju aktīvu līdzdalību, ir vajadzīgs pietiekams finansējums un stimuls.

7.   Pārvaldības uzlabošana

| 7.1 | EESK atbalsta augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus par pilnveidotu pārvaldību, jo tie atbilst Komitejas neatlaidīgajiem aicinājumiem iesaistīt dalībvalstis, valdības un visas ieinteresētās puses reģionālā un valsts līmenī, ieskaitot parlamentāras iestādes. Komiteja tic, ka valstu reformu programmas tiks sagatavotas, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību un iesaistot ekonomikas un sociālo lietu padomes tajās valstīs, kurās tādas pastāv. Komiteja uzmanīgi sekos minētajai konsultāciju procedūrai. |
| --- | --- |

7.1

EESK atbalsta augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus par pilnveidotu pārvaldību, jo tie atbilst Komitejas neatlaidīgajiem aicinājumiem iesaistīt dalībvalstis, valdības un visas ieinteresētās puses reģionālā un valsts līmenī, ieskaitot parlamentāras iestādes. Komiteja tic, ka valstu reformu programmas tiks sagatavotas, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību un iesaistot ekonomikas un sociālo lietu padomes tajās valstīs, kurās tādas pastāv. Komiteja uzmanīgi sekos minētajai konsultāciju procedūrai.

| 7.2 | Padomes noteiktās integrētās vadlīnijas neatspoguļo vajadzību pēc dažādu reformu jomu kohēzijas, bet ir fragmentētas. Svarīgi ir tas, ka aptuveni desmit pamatnostādņu ir saistītas ar zināšanu sabiedrību. Padomei ir jāapsver pārformulēšanas iespēja, lai integrētu dažādas politiskās iniciatīvas, ar kuru palīdzību var izveidot Kopējo Eiropas zināšanu telpu. |
| --- | --- |

7.2

Padomes noteiktās integrētās vadlīnijas neatspoguļo vajadzību pēc dažādu reformu jomu kohēzijas, bet ir fragmentētas. Svarīgi ir tas, ka aptuveni desmit pamatnostādņu ir saistītas ar zināšanu sabiedrību. Padomei ir jāapsver pārformulēšanas iespēja, lai integrētu dažādas politiskās iniciatīvas, ar kuru palīdzību var izveidot Kopējo Eiropas zināšanu telpu.

| 7.3 | Komiteja uzsver, ka minētā procesa nozīmīgi elementi ir pārvalde un efektīva īstenošana. No vienas puses tā realizēšanai nepieciešami mērķi, kritēriji un grafiki, bet no otras puses — skaidri noteikti pienākumi izstrādāt, īstenot un uzraudzīt veicamās darbības. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja uzsver, ka minētā procesa nozīmīgi elementi ir pārvalde un efektīva īstenošana. No vienas puses tā realizēšanai nepieciešami mērķi, kritēriji un grafiki, bet no otras puses — skaidri noteikti pienākumi izstrādāt, īstenot un uzraudzīt veicamās darbības.

| 7.4 | Pat ja Lisabonas stratēģija ir dalībvalstu pārziņā, ir jāpastiprina Komisijas iespējas noteikt politikas virzienus, uzraudzīt progresu un izteikt brīdinājumus valstīm, kas nepilda savas valsts reformu programmās paredzētās saistības, piemēram:






  — | koordinējot attiecīgos Kopienas finanšu resursus, programmas un aģentūras integrētas ES programmas Kopējai Eiropas zināšanu telpai ietvaros;. |
| --- | --- | --- |

7.4

Pat ja Lisabonas stratēģija ir dalībvalstu pārziņā, ir jāpastiprina Komisijas iespējas noteikt politikas virzienus, uzraudzīt progresu un izteikt brīdinājumus valstīm, kas nepilda savas valsts reformu programmās paredzētās saistības, piemēram:

—

koordinējot attiecīgos Kopienas finanšu resursus, programmas un aģentūras integrētas ES programmas Kopējai Eiropas zināšanu telpai ietvaros;.

| — | pārskatot un nepieciešamības gadījumā adaptējot esošo progresa ziņojumu sistēmu, lai izvērtētu progresu ceļā uz Kopēju Eiropas zināšanu telpu, īpaši koncentrējoties uz mērķiem, termiņiem un dalībvalstu paveiktā darba izvērtēšanu; |
| --- | --- |

—

pārskatot un nepieciešamības gadījumā adaptējot esošo progresa ziņojumu sistēmu, lai izvērtētu progresu ceļā uz Kopēju Eiropas zināšanu telpu, īpaši koncentrējoties uz mērķiem, termiņiem un dalībvalstu paveiktā darba izvērtēšanu;

| — | izvērtējot iesaistīto pušu līdzdalību valstu reformu programmu izstrādē; |
| --- | --- |

—

izvērtējot iesaistīto pušu līdzdalību valstu reformu programmu izstrādē;

| — | izveidojot pamatu konverģencei, nosakot precīzus termiņus un panākot ieinteresēto pušu reālu līdzdalību AKM īstenošanā, īpaši attiecībā uz pētniecību, izglītību/ apmācību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

izveidojot pamatu konverģencei, nosakot precīzus termiņus un panākot ieinteresēto pušu reālu līdzdalību AKM īstenošanā, īpaši attiecībā uz pētniecību, izglītību/ apmācību un nodarbinātību;

| — | izstrādājot rādītājus, kritērijus un datus, kas atspoguļo iedzīvotāju cerības un vēlmes; |
| --- | --- |

—

izstrādājot rādītājus, kritērijus un datus, kas atspoguļo iedzīvotāju cerības un vēlmes;

| — | apkopojot datus par virzību uz zināšanu sabiedrību gada pārskatā. |
| --- | --- |

—

apkopojot datus par virzību uz zināšanu sabiedrību gada pārskatā.

| 7.5 | Konkurētspējas un nodarbinātības padomēm, kā arī Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāapspriež minētais gada pārskats, šajā procesā iesaistot arī ieinteresētās puses un plašāku sabiedrību. |
| --- | --- |

7.5

Konkurētspējas un nodarbinātības padomēm, kā arī Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ir jāapspriež minētais gada pārskats, šajā procesā iesaistot arī ieinteresētās puses un plašāku sabiedrību.

| 7.6 | EESK iesaka uzsākt pastāvīgu un strukturētu diskusiju, lai motivētu visu līmeņu lēmējus un sekmētu sabiedriska dialoga attīstību, un lai tiktu ņemtas vērā iedzīvotāju vēlmes un bažas, tādējādi mazinot arvien pieaugošo skepsi un apņemības trūkumu. Diskusijās jāaptver vietējais, reģionālais un Eiropas līmenis un jāizmanto inovatīvas metodes. Ir jārisina nākotnes uzdevumi un jāizdara stratēģiska izvēle. |
| --- | --- |

7.6

EESK iesaka uzsākt pastāvīgu un strukturētu diskusiju, lai motivētu visu līmeņu lēmējus un sekmētu sabiedriska dialoga attīstību, un lai tiktu ņemtas vērā iedzīvotāju vēlmes un bažas, tādējādi mazinot arvien pieaugošo skepsi un apņemības trūkumu. Diskusijās jāaptver vietējais, reģionālais un Eiropas līmenis un jāizmanto inovatīvas metodes. Ir jārisina nākotnes uzdevumi un jāizdara stratēģiska izvēle.

| 7.7 | Valstu parlamentiem ir būtiska loma, un tiem ir jāpiedalās minētajos procesos. EESK iesaka pirms kopējām debatēm Padomē organizēt diskusijas par valstu reformu programmām katras valsts parlamentā, vēlams — tajā pašā mēnesī un, ja iespējams, tajā pašā nedēļā. Valstu ekonomikas un sociālajām padomēm arī jāuzņemas atbildība šajā jomā, bet valstīs, kurās šādu padomju nav, diskusijas ir jāveicina sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

7.7

Valstu parlamentiem ir būtiska loma, un tiem ir jāpiedalās minētajos procesos. EESK iesaka pirms kopējām debatēm Padomē organizēt diskusijas par valstu reformu programmām katras valsts parlamentā, vēlams — tajā pašā mēnesī un, ja iespējams, tajā pašā nedēļā. Valstu ekonomikas un sociālajām padomēm arī jāuzņemas atbildība šajā jomā, bet valstīs, kurās šādu padomju nav, diskusijas ir jāveicina sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 7.8 | Inovācijas un mācību pamats ir vietējā mēroga norises. EESK uzsver reģionālā un vietējā līmeņa iesaistīto pušu līdzdalību Kopējas Eiropas zināšanu telpas izveidē un viņu pienākumu uzņemties līdzatbildību par Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Īpaša nozīme šajā jomā ir pilsētu reģioniem un pilsētu aglomerācijām, taču ir jāsekmē arī visu pārējo reģionu līdzdalība. EESK patiesi atbalsta faktu, ka viena no trim turpmākās kohēzijas politikas prioritātēm ir jauninājumu, uzņēmējdarbības un zināšanu ekonomikas sekmēšana. |
| --- | --- |

7.8

Inovācijas un mācību pamats ir vietējā mēroga norises. EESK uzsver reģionālā un vietējā līmeņa iesaistīto pušu līdzdalību Kopējas Eiropas zināšanu telpas izveidē un viņu pienākumu uzņemties līdzatbildību par Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Īpaša nozīme šajā jomā ir pilsētu reģioniem un pilsētu aglomerācijām, taču ir jāsekmē arī visu pārējo reģionu līdzdalība. EESK patiesi atbalsta faktu, ka viena no trim turpmākās kohēzijas politikas prioritātēm ir jauninājumu, uzņēmējdarbības un zināšanu ekonomikas sekmēšana.

8.   Organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalība — galveno ieinteresēto pušu ieguldījums

| 8.1 | Eiropadome aicināja EESK izveidot interaktīvu pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu tīklu, kas apvienotu dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomes un citas partnerorganizācijas ar mērķi veicināt stratēģijas īstenošanu (11). Minētais process šobrīd jau ir uzsākts. Nozīmīgs solis šajā virzienā ir sadarbība šā atzinuma un Apkopojošā ziņojuma sagatavošanā. Tiks uzsvērta organizētas pilsoniskās sabiedrības paraugprakse un pieredze attiecībā uz līdzdalību pasākumos un politikās, lai panāktu zināšanu sabiedrības izveidošanu (12). |
| --- | --- |

8.1

Eiropadome aicināja EESK izveidot interaktīvu pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu tīklu, kas apvienotu dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomes un citas partnerorganizācijas ar mērķi veicināt stratēģijas īstenošanu (11). Minētais process šobrīd jau ir uzsākts. Nozīmīgs solis šajā virzienā ir sadarbība šā atzinuma un Apkopojošā ziņojuma sagatavošanā. Tiks uzsvērta organizētas pilsoniskās sabiedrības paraugprakse un pieredze attiecībā uz līdzdalību pasākumos un politikās, lai panāktu zināšanu sabiedrības izveidošanu (12).

| 8.2 | Ir steidzama nepieciešmība novērst esošo iedzīvotāju informētības par Eiropu trūkumu. Jākoncentrējas uz iedzīvotāju vēlmēm un bažām. Ir vajadzīga moderna pieeja komunikācijas un informētības paaugstināšanas procesam, lai motivētu un, iespējams, pārliecinātu sabiedrību un iedzīvotājus uzņemties atbildību. Arī presei un citiem plašsaziņas līdzekļiem ir aktīvāk jāiesaistās diskusijās par Eiropas nākotni. Šajā sakarā Komiteja atsaucas uz Komisijas rīcības plānu, kuru izvirzījusi Wallstrom kundze un kura pamatā ir trīs principi: “Uzklausīt, informēt un rīkoties iedzīvotājiem tuvākajā līmenī” (13). Ir jānodrošina ieinteresēto pušu foruma, ko 7. un 8. novembrī rīkoja Komiteja sadarbībā ar Komisiju, secinājumu izpildes kontrole. |
| --- | --- |

8.2

Ir steidzama nepieciešmība novērst esošo iedzīvotāju informētības par Eiropu trūkumu. Jākoncentrējas uz iedzīvotāju vēlmēm un bažām. Ir vajadzīga moderna pieeja komunikācijas un informētības paaugstināšanas procesam, lai motivētu un, iespējams, pārliecinātu sabiedrību un iedzīvotājus uzņemties atbildību. Arī presei un citiem plašsaziņas līdzekļiem ir aktīvāk jāiesaistās diskusijās par Eiropas nākotni. Šajā sakarā Komiteja atsaucas uz Komisijas rīcības plānu, kuru izvirzījusi Wallstrom kundze un kura pamatā ir trīs principi: “Uzklausīt, informēt un rīkoties iedzīvotājiem tuvākajā līmenī” (13). Ir jānodrošina ieinteresēto pušu foruma, ko 7. un 8. novembrī rīkoja Komiteja sadarbībā ar Komisiju, secinājumu izpildes kontrole.

| 8.3 | Līdzdalība nozīmē arī to, ka privātā sektora ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu starpniecību. Ir jāatbalsta privātā sektora vadītas iniciatīvas, kas dod ieguldījumu Kopējās Eiropas zināšanu telpas izveidē. |
| --- | --- |

8.3

Līdzdalība nozīmē arī to, ka privātā sektora ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu starpniecību. Ir jāatbalsta privātā sektora vadītas iniciatīvas, kas dod ieguldījumu Kopējās Eiropas zināšanu telpas izveidē.

| 8.4 | EESK vēlas uzsvērt dažu galveno ieinteresēto pušu potenciālo ieguldījumu.






  — | Sociālais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis zināšanu sabiedrības veidošanā. Ir svarīgi dialogā iesaistīt MVU. To jautājumu skaitā, kas risināmi ar sociālā dialoga palīdzību, ir arī mūžizglītība, jauninājumi un papildu sociālā aizsardzība. |
| --- | --- | --- |

8.4

EESK vēlas uzsvērt dažu galveno ieinteresēto pušu potenciālo ieguldījumu.

—

Sociālais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis zināšanu sabiedrības veidošanā. Ir svarīgi dialogā iesaistīt MVU. To jautājumu skaitā, kas risināmi ar sociālā dialoga palīdzību, ir arī mūžizglītība, jauninājumi un papildu sociālā aizsardzība.

| — | Sociālie partneri daudzās dalībvalstīs ir devuši ievērojamu ieguldījumu, it īpaši kopēju deklarāciju un kolektīvo līgumu formā mūžizglītības jomā. Taču šādi koplīgumu neaptver visus strādājošos. Lai gan minētie pasākumi atšķiras pēc būtības, tiem tomēr ir kopējas nostādnes, piemēram visu strādājošo tiesības piedalīties pastāvīgā apmācību procesā, karjeras attīstības shēmu izveide un kvalifikācijas novērtēšanas pamatsistēmas. Ir jāizvērtē Eiropas sociālo partneru 2002. gadā noslēgtā ietvarlīguma izpilde valstu līmenī. |
| --- | --- |

—

Sociālie partneri daudzās dalībvalstīs ir devuši ievērojamu ieguldījumu, it īpaši kopēju deklarāciju un kolektīvo līgumu formā mūžizglītības jomā. Taču šādi koplīgumu neaptver visus strādājošos. Lai gan minētie pasākumi atšķiras pēc būtības, tiem tomēr ir kopējas nostādnes, piemēram visu strādājošo tiesības piedalīties pastāvīgā apmācību procesā, karjeras attīstības shēmu izveide un kvalifikācijas novērtēšanas pamatsistēmas. Ir jāizvērtē Eiropas sociālo partneru 2002. gadā noslēgtā ietvarlīguma izpilde valstu līmenī.

| — | Darba koplīgumu slēgšana var novērst nepilnības tajos uzņēmumos, kas neiegulda pietiekami daudz līdzekļu apmācībā (14). Ar nozaru un valsts mēroga darba koplīgumu slēgšanu tiek izveidoti vienlīdzīgi nosacījumi, dodot iespēju uzņēmumiem palielināt investīcijas apmācībā, kas paredzēta arī zemāk kvalificētajiem darbiniekiem. Pateicoties savstarpējiem ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā ir palielinājusies mūžizglītības pieejamība. |
| --- | --- |

—

Darba koplīgumu slēgšana var novērst nepilnības tajos uzņēmumos, kas neiegulda pietiekami daudz līdzekļu apmācībā (14). Ar nozaru un valsts mēroga darba koplīgumu slēgšanu tiek izveidoti vienlīdzīgi nosacījumi, dodot iespēju uzņēmumiem palielināt investīcijas apmācībā, kas paredzēta arī zemāk kvalificētajiem darbiniekiem. Pateicoties savstarpējiem ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā ir palielinājusies mūžizglītības pieejamība.

| — | Uzņēmēji ir vieni no galvenajiem jaunu un labāku darbavietu radītājiem Kopējā Eiropas zināšanu telpā. Tiem ir jāparedz pārmaiņas un jānodrošina to pārvaldība, veicot stratēģiskas investīcijas zināšanu veidošanā un izmantošanā, un jāsniedz atkāti ziņojumi par viņu veiktajām darbībām mūžizglītības, jauninājumu un pētniecības jomā, kā arī pārstrukturēšanas jomā, kas būtu daļa no viņu korporatīvās sociālās atbildības īstenošanas. |
| --- | --- |

—

Uzņēmēji ir vieni no galvenajiem jaunu un labāku darbavietu radītājiem Kopējā Eiropas zināšanu telpā. Tiem ir jāparedz pārmaiņas un jānodrošina to pārvaldība, veicot stratēģiskas investīcijas zināšanu veidošanā un izmantošanā, un jāsniedz atkāti ziņojumi par viņu veiktajām darbībām mūžizglītības, jauninājumu un pētniecības jomā, kā arī pārstrukturēšanas jomā, kas būtu daļa no viņu korporatīvās sociālās atbildības īstenošanas.

| — | Finanšu un riska kapitāla iestādes var nodrošināt inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši MVU, nepieciešamo privāto kapitālu, riska kapitālu un līdzekļus, un kopā ar valsts iestādēm izstrādāt integrētas atbalsta paketes. Tām jāizmanto jaunās iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP) (15) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), un jārod jauni finanšu risinājumi. |
| --- | --- |

—

Finanšu un riska kapitāla iestādes var nodrošināt inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši MVU, nepieciešamo privāto kapitālu, riska kapitālu un līdzekļus, un kopā ar valsts iestādēm izstrādāt integrētas atbalsta paketes. Tām jāizmanto jaunās iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP) (15) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), un jārod jauni finanšu risinājumi.

| — | Sociālās ekonomikas organizācijas, pamatojoties uz solidaritātes principiem, var veicināt gan ekonomiskus, gan sociālus jauninājumus, lai izveidotu jaunas darbavietas un cīnītos pret sociālo atstumtību, integrējot nelabvēlīgās iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

—

Sociālās ekonomikas organizācijas, pamatojoties uz solidaritātes principiem, var veicināt gan ekonomiskus, gan sociālus jauninājumus, lai izveidotu jaunas darbavietas un cīnītos pret sociālo atstumtību, integrējot nelabvēlīgās iedzīvotāju grupas.

| — | Neformālās mācību organizācijas, kas neietilpst valsts izglītības sistēmā, piemēram sociālo partneru vai apvienību vadītās mācību organizācijas, ir pierādījušas, ka tās spēj efektīvi darboties, nodrošinot un pielāgojot mūžizglītības struktūras un metodes tā, lai visām sociālajām grupām būtu iespēja kļūt par zināšanu sabiedrības daļu. |
| --- | --- |

—

Neformālās mācību organizācijas, kas neietilpst valsts izglītības sistēmā, piemēram sociālo partneru vai apvienību vadītās mācību organizācijas, ir pierādījušas, ka tās spēj efektīvi darboties, nodrošinot un pielāgojot mūžizglītības struktūras un metodes tā, lai visām sociālajām grupām būtu iespēja kļūt par zināšanu sabiedrības daļu.

| — | Patērētāji var atbalstīt un veicināt uz dzīves kvalitātes uzlabošanu virzītu jauninājumu un tehnoloģiju ieviešanu, ņemot vērā iespējamās sociālās un ētiskās sekas. |
| --- | --- |

—

Patērētāji var atbalstīt un veicināt uz dzīves kvalitātes uzlabošanu virzītu jauninājumu un tehnoloģiju ieviešanu, ņemot vērā iespējamās sociālās un ētiskās sekas.

| — | Jaunieši būs īpaši ieguvēji, jo viņi ir atvērti jaunām zināšanām un tehnoloģijām. Lisabonas stratēģijas ietvaros viņi savu ieguldījumu var dot Jaunatnes pakta īstenošanas ietvaros (16). Nozīmīgas darbības jomas ir nodarbinātības iespēju radīšana augstskolu studentiem un pasākumi, lai samazinātu no mācībām atskaitīto skolēnu skaitu. |
| --- | --- |

—

Jaunieši būs īpaši ieguvēji, jo viņi ir atvērti jaunām zināšanām un tehnoloģijām. Lisabonas stratēģijas ietvaros viņi savu ieguldījumu var dot Jaunatnes pakta īstenošanas ietvaros (16). Nozīmīgas darbības jomas ir nodarbinātības iespēju radīšana augstskolu studentiem un pasākumi, lai samazinātu no mācībām atskaitīto skolēnu skaitu.

| — | Zināšanu sabiedrībā noteikta loma ir arī dažādu profesiju pārstāvjiem un pašnodarbinātām personām, kas varētu iepazīstināt ar kvalifikācijas kritērijiem un mūžizglītības iespējam viņu pārstāvētajās jomās. |
| --- | --- |

—

Zināšanu sabiedrībā noteikta loma ir arī dažādu profesiju pārstāvjiem un pašnodarbinātām personām, kas varētu iepazīstināt ar kvalifikācijas kritērijiem un mūžizglītības iespējam viņu pārstāvētajās jomās.

| — | Universitātēm un citām augstskolām ir aktīvi jāpiedalās minētajā procesā, jo tās ir galvenās iestādes, kas var nodrošināt progresu ceļā uz zināšanu sabiedrību. Ir svarīgi veicināt sadarbību starp nozaru un akadēmisko aprindu pārstāvjiem pētniecības darba rezultātu pielietošanas un studentu starptautiskās mobilitātes sekmēšanā.. |
| --- | --- |

—

Universitātēm un citām augstskolām ir aktīvi jāpiedalās minētajā procesā, jo tās ir galvenās iestādes, kas var nodrošināt progresu ceļā uz zināšanu sabiedrību. Ir svarīgi veicināt sadarbību starp nozaru un akadēmisko aprindu pārstāvjiem pētniecības darba rezultātu pielietošanas un studentu starptautiskās mobilitātes sekmēšanā..

| — | Zinātniskās aprindas kopā ar dalībvalstīm var veicināt zinātnes kā profesionālās darbības veida vērtību un iesaistīt zinātniekus pārrobežu mēroga sadarbībā saskaņā ar Eiropas Zinātnieku hartu un rīcības kodeksu zinātnieku atlases procesam, tādējādi padarot karjeru zinātnes jomā pievilcīgāku. |
| --- | --- |

—

Zinātniskās aprindas kopā ar dalībvalstīm var veicināt zinātnes kā profesionālās darbības veida vērtību un iesaistīt zinātniekus pārrobežu mēroga sadarbībā saskaņā ar Eiropas Zinātnieku hartu un rīcības kodeksu zinātnieku atlases procesam, tādējādi padarot karjeru zinātnes jomā pievilcīgāku.

9.   Četri prioritārie priekšlikumi

9.1   Izveidot pozitīvu makroekonomikas politikas pamatu zināšanu sabiedrībai.

| 9.1.1 | Eiropadome augstākā līmeņa sanāksmē atbalstīja reformas ieviešanu attiecībā uz Stabilitātes un drošības paktu. Atbilstoši minētajai reformai galvenie risināmie jautājumi ir makroekonomikas stabilitātes nodrošināšana un atbilstība noteikumiem (17)Tomēr publiskā sektora izdevumu novirzīšana pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem ir viens no būtiskākajiem faktoriem, kas ES jāņem vērā, novērtējot īslaicīgo deficītu, kas pārsniedz 3 procentus, vai definējot dažādas korekcijas iespējas. |
| --- | --- |

9.1.1

Eiropadome augstākā līmeņa sanāksmē atbalstīja reformas ieviešanu attiecībā uz Stabilitātes un drošības paktu. Atbilstoši minētajai reformai galvenie risināmie jautājumi ir makroekonomikas stabilitātes nodrošināšana un atbilstība noteikumiem (17)Tomēr publiskā sektora izdevumu novirzīšana pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem ir viens no būtiskākajiem faktoriem, kas ES jāņem vērā, novērtējot īslaicīgo deficītu, kas pārsniedz 3 procentus, vai definējot dažādas korekcijas iespējas.

| 9.1.2 | Ir nepieciešama ekonomiskā izaugsme un nodarbinātība, jo tās veicina un atvieglo vairuma pārējo politisko mērķu sasniegšanu un izlīdzina reformu ietekmi. Taču pašreizējā ES politika nav pietiekami koncentrēta uz izaugsmi un nodarbinātību. Plašās ekonomikas politikas pamatnostādnēs minētais politiku apvienojums nav līdzsvarots, jo tā pamatā ir stabilitātes sasniegšana uz izaugsmes rēķina, un tas koncentrējas galvenokārt uz pasākumiem piedāvājuma jomā. Politiku apvienojumā nav ņemts vērā fakts, ka reformas izaugsmes potenciāla paaugstināšanai var papildināt ar pasākumiem, kas veicina efektīvu pieprasījumu. |
| --- | --- |

9.1.2

Ir nepieciešama ekonomiskā izaugsme un nodarbinātība, jo tās veicina un atvieglo vairuma pārējo politisko mērķu sasniegšanu un izlīdzina reformu ietekmi. Taču pašreizējā ES politika nav pietiekami koncentrēta uz izaugsmi un nodarbinātību. Plašās ekonomikas politikas pamatnostādnēs minētais politiku apvienojums nav līdzsvarots, jo tā pamatā ir stabilitātes sasniegšana uz izaugsmes rēķina, un tas koncentrējas galvenokārt uz pasākumiem piedāvājuma jomā. Politiku apvienojumā nav ņemts vērā fakts, ka reformas izaugsmes potenciāla paaugstināšanai var papildināt ar pasākumiem, kas veicina efektīvu pieprasījumu.

| 9.1.3 | Šajā sakarā nozīmīga ir ciešāka ekonomikas politikas koordinēšana starp dalībvalstīm, kā arī makroekonomiskā dialoga saistīšana ar sociālo partneru trīspusējo sammitu un plašu diskusiju uzsākšanu ar ECB. |
| --- | --- |

9.1.3

Šajā sakarā nozīmīga ir ciešāka ekonomikas politikas koordinēšana starp dalībvalstīm, kā arī makroekonomiskā dialoga saistīšana ar sociālo partneru trīspusējo sammitu un plašu diskusiju uzsākšanu ar ECB.

| 9.1.4 | Minētajos apstākļos makroekonomikas politikai, konkrēti — budžeta un nodokļu politikai ir jāveicina zināšanu sabiedrības izveide, it īpaši, piešķirot prioritāti demand pull??? Jaunajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

9.1.4

Minētajos apstākļos makroekonomikas politikai, konkrēti — budžeta un nodokļu politikai ir jāveicina zināšanu sabiedrības izveide, it īpaši, piešķirot prioritāti demand pull??? Jaunajām tehnoloģijām.

9.2   Nodrošināt pamatsistēmu un resursus mūžizglītībai.

| 9.2.1 | Pavasara sammitā tika noteikts, ka “Mūžizglītība ir obligāts priekšnosacījums Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai” (18). |
| --- | --- |

9.2.1

Pavasara sammitā tika noteikts, ka “Mūžizglītība ir obligāts priekšnosacījums Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai” (18).

| 9.2.2 | Jāatzīmē, ka valstīs, kuras sasniegušas labākos ekonomiskos un sociālos rādītājus, ir procentuāli lielākā daļa pieaugušo iedzīvotāju, kuri iegūst izglītību vai piedalās apmācībā, savukārt valstīm, kurās ir vissliktākie rādītāji, raksturīgs pretējais. Ir jāatzīst “jaunas iespējas” princips un visiem, kas nav izmantojuši pirmo, sākotnējas izglītības sniegto iespēju, jāpiedāvā līgums. Minēto ideju var īstenot, izmantojot dažādas metodes, piemēram, piedāvājot apmācību vai čeku, kas izmantojams piemērotā laikā jebkurā dzīves posmā, tādējādi ļaujot atgūt pamatzināšanas. |
| --- | --- |

9.2.2

Jāatzīmē, ka valstīs, kuras sasniegušas labākos ekonomiskos un sociālos rādītājus, ir procentuāli lielākā daļa pieaugušo iedzīvotāju, kuri iegūst izglītību vai piedalās apmācībā, savukārt valstīm, kurās ir vissliktākie rādītāji, raksturīgs pretējais. Ir jāatzīst “jaunas iespējas” princips un visiem, kas nav izmantojuši pirmo, sākotnējas izglītības sniegto iespēju, jāpiedāvā līgums. Minēto ideju var īstenot, izmantojot dažādas metodes, piemēram, piedāvājot apmācību vai čeku, kas izmantojams piemērotā laikā jebkurā dzīves posmā, tādējādi ļaujot atgūt pamatzināšanas.

| 9.2.3 | Ir būtiski sammita secinājumus pārvērst realitātē. EESK atkārto aicinājumu izveidot Eiropas mēroga Mūžizglītības hartu (19). ES un dalībvalstīm kopīgi ar galvenajām ieinteresētajām pusēm ir jānosaka galvenās prioritātes un darbības, nodrošinot tām tiesisku pamatojumu un pietiekamus finanšus resursus. Dalībvalstīm ir jāizrāda apņemšanās īstenot minēto hartu visos līmeņos ar “mūžizglītības paktu” vai tamlīdzīgu instrumentu palīdzību. Ir jānosaka gan valsts, gan privātā sektora loma un pienākumi, ņemot vērā, ka mūžizglītība ir vispārējas nozīmes pakalpojums. |
| --- | --- |

9.2.3

Ir būtiski sammita secinājumus pārvērst realitātē. EESK atkārto aicinājumu izveidot Eiropas mēroga Mūžizglītības hartu (19). ES un dalībvalstīm kopīgi ar galvenajām ieinteresētajām pusēm ir jānosaka galvenās prioritātes un darbības, nodrošinot tām tiesisku pamatojumu un pietiekamus finanšus resursus. Dalībvalstīm ir jāizrāda apņemšanās īstenot minēto hartu visos līmeņos ar “mūžizglītības paktu” vai tamlīdzīgu instrumentu palīdzību. Ir jānosaka gan valsts, gan privātā sektora loma un pienākumi, ņemot vērā, ka mūžizglītība ir vispārējas nozīmes pakalpojums.

| 9.2.4 | Ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi visos mūžiglītības posmos, tajā skaitā jau agrā bērnībā. Dalībvalstīm būtu jāvienojas par kvantitatīviem mērķiem, formulējot tos kā investīciju izglītībā procentuālo apjomu. Tomēr valsts budžets vien nespēs apmierināt visas izglītības un apmācību vajadzības, tādēļ papildus tam nepieciešami koplīgumi vai cita veida līgumi starp darba devējiem un darbiniekiem, uzņēmumu un privātpersonām atbilstoši viņu iespējām. Privātā un valsts sektora dalībniekiem ir jāmotivē iedzīvotāji piedalīties un uzņemties atbildību par pielāgošanos mainīgajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

9.2.4

Ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi visos mūžiglītības posmos, tajā skaitā jau agrā bērnībā. Dalībvalstīm būtu jāvienojas par kvantitatīviem mērķiem, formulējot tos kā investīciju izglītībā procentuālo apjomu. Tomēr valsts budžets vien nespēs apmierināt visas izglītības un apmācību vajadzības, tādēļ papildus tam nepieciešami koplīgumi vai cita veida līgumi starp darba devējiem un darbiniekiem, uzņēmumu un privātpersonām atbilstoši viņu iespējām. Privātā un valsts sektora dalībniekiem ir jāmotivē iedzīvotāji piedalīties un uzņemties atbildību par pielāgošanos mainīgajiem apstākļiem.

| 9.2.5 | ES un dalībvalstīm ir jāvienojas arī par mūžizglītībai piešķiramo minimālo struktūrfondu līdzekļu apjomu, piemēram, vienu trešdaļu no kopējā apjoma (20). Līdzekļi jāvirza “mūžizglītības paktu” atbalstīšanai, kas palielina apmācību pieejamību visiem strādājošajiem, kā arī iniciatīvām, kas izstrādātas, ņemot vērā nelabvēlīgo grupu vajadzības. Katrai dalībvalstij ir jānorāda, ka tā izmanto Eiropas Sociālā fonda līdzekļus valstu reformu programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

9.2.5

ES un dalībvalstīm ir jāvienojas arī par mūžizglītībai piešķiramo minimālo struktūrfondu līdzekļu apjomu, piemēram, vienu trešdaļu no kopējā apjoma (20). Līdzekļi jāvirza “mūžizglītības paktu” atbalstīšanai, kas palielina apmācību pieejamību visiem strādājošajiem, kā arī iniciatīvām, kas izstrādātas, ņemot vērā nelabvēlīgo grupu vajadzības. Katrai dalībvalstij ir jānorāda, ka tā izmanto Eiropas Sociālā fonda līdzekļus valstu reformu programmu īstenošanā.

| 9.2.6 | Vietējā līmenī ar plašas partnerības palīdzību var izveidot atvērtos mācību centrus, mūžizglītības sistēmas vai līdzīgas apmācību shēmas. Arī augstskolām jāuzņemas lielāka loma mūžizglītības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

9.2.6

Vietējā līmenī ar plašas partnerības palīdzību var izveidot atvērtos mācību centrus, mūžizglītības sistēmas vai līdzīgas apmācību shēmas. Arī augstskolām jāuzņemas lielāka loma mūžizglītības nodrošināšanā.

9.3   Lietotājiem draudzīga jauninājumu un tehnoloģiju politika.

| 9.3.1 | EESK stingri atbalsta pavasara Eiropadomes secinājumus attiecībā uz 7. pētniecības un attīstības pamatprogrammas īstenošanas veicināšanu, lai mazinātu tehnoloģiju atšķirības un apmierinātu dalībvalstu vajadzību izveidot visaptverošas jauninājumu politikas, kuras atbalsta CIP, it īpaši, lai veicinātu MVU konkurētspēju. Komiteja atbalsta arī priekšlikumu, ka Eiropai ir nepieciešama aktīva rūpniecības politika, kas īstenojama ar dažādu iniciatīvu tehnoloģiju jomā palīdzību (21). |
| --- | --- |

9.3.1

EESK stingri atbalsta pavasara Eiropadomes secinājumus attiecībā uz 7. pētniecības un attīstības pamatprogrammas īstenošanas veicināšanu, lai mazinātu tehnoloģiju atšķirības un apmierinātu dalībvalstu vajadzību izveidot visaptverošas jauninājumu politikas, kuras atbalsta CIP, it īpaši, lai veicinātu MVU konkurētspēju. Komiteja atbalsta arī priekšlikumu, ka Eiropai ir nepieciešama aktīva rūpniecības politika, kas īstenojama ar dažādu iniciatīvu tehnoloģiju jomā palīdzību (21).

| 9.3.2 | Ir nepieciešama pētniecības programmu stingrāka uzraudzība un novērtēšana, lai nodrošinātu līdzekļu novirzīšanu Eiropas inovatīvajai kapacitātei. Lai jauninājumi kļūtu par Eiropas sabiedrības modeļa pamatu, tie jākoncentrē ne vien uz procesiem, produktiem un tehnoloģijām, bet arī uz pārvaldību, ilgtspējīgu attīstību un sociālo jautājumu ekonomisku risināšanu. Jauninājumi ir jāiekļauj visos sabiedrībā notiekošajos procesos. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir turpmāko jauninājumu procesu papildinoši pasākumi. Strādājošo un citu ieinteresēto personu iesaistīšana jaunu produktu un tehnoloģiju koncepcijā daļēji izlīdzinās pārstrukturēšanas sekas. |
| --- | --- |

9.3.2

Ir nepieciešama pētniecības programmu stingrāka uzraudzība un novērtēšana, lai nodrošinātu līdzekļu novirzīšanu Eiropas inovatīvajai kapacitātei. Lai jauninājumi kļūtu par Eiropas sabiedrības modeļa pamatu, tie jākoncentrē ne vien uz procesiem, produktiem un tehnoloģijām, bet arī uz pārvaldību, ilgtspējīgu attīstību un sociālo jautājumu ekonomisku risināšanu. Jauninājumi ir jāiekļauj visos sabiedrībā notiekošajos procesos. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir turpmāko jauninājumu procesu papildinoši pasākumi. Strādājošo un citu ieinteresēto personu iesaistīšana jaunu produktu un tehnoloģiju koncepcijā daļēji izlīdzinās pārstrukturēšanas sekas.

| 9.3.3 | Tālejošie mērķi saistībā ar veselības, ilgtspējīgas attīstības, pilsētu un lauku apvidu infrastruktūras kvalitātes, transporta risinājumu, drošu un pārveidotu darbvietu ieviešanu un kultūras mantojumu veicinās jaunu tehnoloģiju un jaunu inovatīvus produktu un pakalpojumu ieviešanu. Jaunās tehnoloģijas un jauninājumi tādejādi var labvēlīgi ietekmēt dzīves un darba kvalitāti, apmierinot gan sociālās, gan tirgus vajadzības, vienlaicīgi ņemot vērā sociālās un ētiskās sekas. |
| --- | --- |

9.3.3

Tālejošie mērķi saistībā ar veselības, ilgtspējīgas attīstības, pilsētu un lauku apvidu infrastruktūras kvalitātes, transporta risinājumu, drošu un pārveidotu darbvietu ieviešanu un kultūras mantojumu veicinās jaunu tehnoloģiju un jaunu inovatīvus produktu un pakalpojumu ieviešanu. Jaunās tehnoloģijas un jauninājumi tādejādi var labvēlīgi ietekmēt dzīves un darba kvalitāti, apmierinot gan sociālās, gan tirgus vajadzības, vienlaicīgi ņemot vērā sociālās un ētiskās sekas.

| 9.3.4 | Lai palielinātu konkurētspēju, Eiropai daudz vairāk uzmanības jāpievērš tehnoloģiju nodošanas iespējām, izmantojot 7. pamatprogrammas rezultātus un veicinot jauninājumiem draudzīgus tirgus apstākļus. Ir jāpiešķir prioritāte un vairāk līdzekļu ES un valstu zināšanu izplatīšanas mehānismiem — gan attiecībā uz pētījumu rezultātiem, gan jaunajām tehnoloģijām, inovatīvām sistēmām un mācību metodēm. Kā zināšanu izplatīšanas modeli var izveidot jaunas paaudzes valsts un privātā sektora partnerattiecības. Lielāks darbs būtu jāiegulda tehnoloģisko sasniegumu ātrākā pārvēršanā komerciālos produktos un pakalpojumos. |
| --- | --- |

9.3.4

Lai palielinātu konkurētspēju, Eiropai daudz vairāk uzmanības jāpievērš tehnoloģiju nodošanas iespējām, izmantojot 7. pamatprogrammas rezultātus un veicinot jauninājumiem draudzīgus tirgus apstākļus. Ir jāpiešķir prioritāte un vairāk līdzekļu ES un valstu zināšanu izplatīšanas mehānismiem — gan attiecībā uz pētījumu rezultātiem, gan jaunajām tehnoloģijām, inovatīvām sistēmām un mācību metodēm. Kā zināšanu izplatīšanas modeli var izveidot jaunas paaudzes valsts un privātā sektora partnerattiecības. Lielāks darbs būtu jāiegulda tehnoloģisko sasniegumu ātrākā pārvēršanā komerciālos produktos un pakalpojumos.

| 9.3.5 | EESK aicina uz regulārāku un sistemātiskāku dialogu ar visām galvenajām ieinteresētajām personām visos līmeņos ar mērķi nodrošināt lietotājiem draudzīgu jauninājumu un tehnoloģiju politiku ieviešanu un uzraudzību. Eiropas Komisijai ir jāatbalsta minētā pieeja, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus, kā arī veicot labas prakses salīdzinošo novērtējumu. Šajā sakarā ir svarīgi veicināt rūpniecisko reģionu, tehnoloģisko parku un pārējās inovatīvās vides attīstību. |
| --- | --- |

9.3.5

EESK aicina uz regulārāku un sistemātiskāku dialogu ar visām galvenajām ieinteresētajām personām visos līmeņos ar mērķi nodrošināt lietotājiem draudzīgu jauninājumu un tehnoloģiju politiku ieviešanu un uzraudzību. Eiropas Komisijai ir jāatbalsta minētā pieeja, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus, kā arī veicot labas prakses salīdzinošo novērtējumu. Šajā sakarā ir svarīgi veicināt rūpniecisko reģionu, tehnoloģisko parku un pārējās inovatīvās vides attīstību.

| 9.3.6 | Īpaša uzmanība jāpievērš MVU, kā arī sociālās ekonomikas uzņēmumu iesaistīšanai un šo uzņēmumu vajadzību apmierināšanai, nodrošinot tiem piekļuvi pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un pētniecības pakalpojumiem, kā arī iesaistot tos pētniecības un tehnoloģiju attīstības procesos. MVU ir nozīmīga loma reģionālo izcilības klāsteru izveidē. Ir jāapsver iespējas veikt pasākumus MVU aizņemtās tirgus daļas palielināšanai, un šajā sakarā kā paraugu varētu izmantot ASV veiksmīgo pieredzi jaunu augsto tehnoloģiju jomā darbojošos mazo uzņēmumu izveides atbalstīšanā. |
| --- | --- |

9.3.6

Īpaša uzmanība jāpievērš MVU, kā arī sociālās ekonomikas uzņēmumu iesaistīšanai un šo uzņēmumu vajadzību apmierināšanai, nodrošinot tiem piekļuvi pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un pētniecības pakalpojumiem, kā arī iesaistot tos pētniecības un tehnoloģiju attīstības procesos. MVU ir nozīmīga loma reģionālo izcilības klāsteru izveidē. Ir jāapsver iespējas veikt pasākumus MVU aizņemtās tirgus daļas palielināšanai, un šajā sakarā kā paraugu varētu izmantot ASV veiksmīgo pieredzi jaunu augsto tehnoloģiju jomā darbojošos mazo uzņēmumu izveides atbalstīšanā.

| 9.3.7 | Uz rūpniecību vērstas tehnoloģiskās platformas, kuras 2003. gadā ar Komisijas atbalstu ieviesa iesaistītās personas, kļūs par spēcīgiem ES pētniecības politikas dalībniekiem un veidos ES rūpniecības politikas pamatu. EESK ierosina, ka rūpniecības nozarei pozitīvi jāreaģē uz tai izvirzīto Eiropas Komisijas prasību uzņemties vēl aktīvāku lomu tehnoloģisko platformu darbībā. Taču EESK uzskata, ka minētajām platformām ir jābūt atvērtām sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai arī tās varētu piedalīties pētniecības darba programmas sagatavošanā. |
| --- | --- |

9.3.7

Uz rūpniecību vērstas tehnoloģiskās platformas, kuras 2003. gadā ar Komisijas atbalstu ieviesa iesaistītās personas, kļūs par spēcīgiem ES pētniecības politikas dalībniekiem un veidos ES rūpniecības politikas pamatu. EESK ierosina, ka rūpniecības nozarei pozitīvi jāreaģē uz tai izvirzīto Eiropas Komisijas prasību uzņemties vēl aktīvāku lomu tehnoloģisko platformu darbībā. Taču EESK uzskata, ka minētajām platformām ir jābūt atvērtām sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai arī tās varētu piedalīties pētniecības darba programmas sagatavošanā.

9.4   Sociālajai aizsardzībai ir jāveicina pāreja uz zināšanu sabiedrību.

| 9.4.1 | Lai motivētu strādājošos aktīvi piedalīties pārejā uz zināšanu sabiedrību, ir jānodrošina, lai viņi justos droši par darbavietu stabilitāti. Elastīgums ir jāpapildina ar aktīvu politiku darba tirgus jomā, kas rosina strādājošos iesaistīties mūžizglītībā. Rosinošs piemērs varētu būt Dānijā ieviestā elastīguma un sociālās drošības (flexicurity) pieeja. |
| --- | --- |

9.4.1

Lai motivētu strādājošos aktīvi piedalīties pārejā uz zināšanu sabiedrību, ir jānodrošina, lai viņi justos droši par darbavietu stabilitāti. Elastīgums ir jāpapildina ar aktīvu politiku darba tirgus jomā, kas rosina strādājošos iesaistīties mūžizglītībā. Rosinošs piemērs varētu būt Dānijā ieviestā elastīguma un sociālās drošības (flexicurity) pieeja.

| 9.4.2 | Lai veicinātu prasmju un iemaņu pilnveidošanu, strādājošo profesionālo mobilitāti un līdzsvaru starp darbu, mācībām un ģimenes dzīvi, kā arī jaunu darba organizāciju un statusa maiņas iespējas, ir jānosaka jaunas sociālās aizsardzības formas. Ar to palīdzību ir jānovērš tādi darba līgumi un darba nosacījumi, kas apdraud strādājošo tiesības un kuri nelabvēlīgi ietekmē viņu līdzdalību zināšanu sabiedrībā. |
| --- | --- |

9.4.2

Lai veicinātu prasmju un iemaņu pilnveidošanu, strādājošo profesionālo mobilitāti un līdzsvaru starp darbu, mācībām un ģimenes dzīvi, kā arī jaunu darba organizāciju un statusa maiņas iespējas, ir jānosaka jaunas sociālās aizsardzības formas. Ar to palīdzību ir jānovērš tādi darba līgumi un darba nosacījumi, kas apdraud strādājošo tiesības un kuri nelabvēlīgi ietekmē viņu līdzdalību zināšanu sabiedrībā.

| 9.4.3 | Koka ziņojumā (22) minēts, ka darba apdrošināšanas un sociālās aizsardzības sistēmām ir jāatbalsta elastīgums, veicinot minēto pāreju ikvienas personas dzīves laikā. Varētu izveidot jaunas darba dzīves cikla apdrošināšanas formas, piemēram, personīgus “mācību kontus”, kuri daļēji tiktu finansēti no sociālajām iemaksām. |
| --- | --- |

9.4.3

Koka ziņojumā (22) minēts, ka darba apdrošināšanas un sociālās aizsardzības sistēmām ir jāatbalsta elastīgums, veicinot minēto pāreju ikvienas personas dzīves laikā. Varētu izveidot jaunas darba dzīves cikla apdrošināšanas formas, piemēram, personīgus “mācību kontus”, kuri daļēji tiktu finansēti no sociālajām iemaksām.

| 9.4.4 | EESK rosina Sociālās aizsardzības komiteju izskatīt minēto jautājumu un cita starpā apzināt labas prakses un ieteikt pamatnostādnes jaunām aizsardzības formām. Arī Komiteja sniegs savu ieguldījumu šajā jomā, sagatavojot atzinumu par elastīgumu un sociālo drošību (23). |
| --- | --- |

9.4.4

EESK rosina Sociālās aizsardzības komiteju izskatīt minēto jautājumu un cita starpā apzināt labas prakses un ieteikt pamatnostādnes jaunām aizsardzības formām. Arī Komiteja sniegs savu ieguldījumu šajā jomā, sagatavojot atzinumu par elastīgumu un sociālo drošību (23).

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas progresa ziņojums par jauninājumiem 2004 – Salīdzinošā jauninājumu sasniegumu analīze, Komisijas struktūrvienību darba dokuments, SEK(2004) 1475, 19.11.2004.

1

(2)  Lisabonas mērķi: Sasniegumi vispārējās un profesionālās izglītības jomā (Ziņojums 2005), Komisijas struktūrvienību darba dokuments, SEK(2005) 419, 22.03.2005.

2

(3)  2005. gada 22.-23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumi; 4. punkts

3

(4)  2005. gada 22.-23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumi; 5. punkts

4

(5)  Idem, 10. punkts

5

Idem

(6)  Idem, 20.-28. punkts

6

Idem

(7)  Skat. pielikumu

7

(8)  Idem. 38.-41. punkts

8

Idem

(9)  ES valstu ekonomikas un sociālo lietu padomju un EESK priekšsēdētāju Luksemburgas deklarācija. 2004. gada 26. novembris.

9

(10)  Piemēram: Eiropas kvalifikācijas pamatsistēma (EQF), Eiropas kredītpunktu pārnešanas sistēma (ECTS), Eiropas kredītpunktu pārnešanas sistēma arodapmācības programmās (ECVET)

10

EQF

ECTS

ECVET

(11)  Idem. 20.-28. punkti

11

Idem

(12)  Ir izveidota tīmekļa vietne: http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Plašāka informācija par minēto priekšlikumu atrodama EESK atzinumā “Lisabonas stratēģijas īstenošanas pilnveide”, 6.4.-6.9. punkts (OV. C 120, 2005. gada 20. maijs, 79. lpp.)

12

(13)  Rīcības plāns iedzīvotāju informēšanas par Eiropu uzlabošanai.

13

(14)  “Sastopoties ar izaicinājumu”, Vima Koka vadītās Augsta līmeņa grupas ziņojums 2004. gada novembrī.

14

(15)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (2007-2013), KOM (2005) 121 galīgā red., 6.4.2005.

15

(16)  2005. gada 22.-23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumi; 37. punkts un I. Pielikums.

16

(17)  Komiteja pašlaik gatavo atzinumu par tematu “Ekonomikas pārvaldības nostiprināšana – Stabilitātes un izaugsmes pakta reforma.” (ECO/160)

17

ECO

(18)  Prezidentūras secinājumi. 2005. gada 22.-23. marta Eiropadome, 34. punkts

18

(19)  EESK atzinums par Lisabonas stratēģijas īstenošanas uzlabošanu (OV C 120, 2005. gada 20. maijs, 79. lpp. )

19

(20)  37 % no Īrijai piešķirtajiem struktūrfondu līdzekļiem tika izmantoti investīcijām cilvēkresursos.

20

(21)  2005. gada 22.-23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumi; 13., 14. un 16. punkts

21

(22)  Augsta līmeņa darba grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātā Eiropas Savienībā. 2004. gada maijs.

22

(23)  Elastīgums un sociālā drošība: Dānijas paraugs (ECO/167), pieejams 2006. gadā.

23

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/103

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm”

KOM(2005) 89 galīgā red. — 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Padome 2005. gada 14. aprīlī saskaņā ar EK Līguma 93. pantu nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 8. novembrī. Ziņotājs bija Páleník kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē), ar 69 balsīm par, 1 — pret un 3 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Komisija 2005. gada martā iesniedza priekšlikumu Padomes direktīvai (1), ar ko groza Sesto PVN direktīvu (77/388/EEK), lai vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

1.1

Komisija 2005. gada martā iesniedza priekšlikumu Padomes direktīvai (1), ar ko groza Sesto PVN direktīvu (77/388/EEK), lai vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| 1.2 | Saskaņā ar Sestās PVN direktīvas 27. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut dalībvalstīm ieviest īpašus pasākumus, lai atkāptos no Sestās PVN direktīvas noteikumiem nolūkā vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru vai novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Šī norma tiek piemērota ļoti bieži, un šobrīd dalībvalstis var izmantot vairāk nekā 140 atkāpes. Komisija paredz, ka piešķirto atkāpju skaits tuvākajā nākotnē turpinās pieaugt, pateicoties jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.2

Saskaņā ar Sestās PVN direktīvas 27. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut dalībvalstīm ieviest īpašus pasākumus, lai atkāptos no Sestās PVN direktīvas noteikumiem nolūkā vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru vai novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Šī norma tiek piemērota ļoti bieži, un šobrīd dalībvalstis var izmantot vairāk nekā 140 atkāpes. Komisija paredz, ka piešķirto atkāpju skaits tuvākajā nākotnē turpinās pieaugt, pateicoties jaunajām dalībvalstīm.

2.   Komisijas priekšlikums — KOM(2005) 89 galīgā red.

| 2.1 | Savā stratēģijā, lai uzlabotu PVN sistēmas darbību iekšējā tirgū (2), Komisija apņēmās racionalizēt ļoti daudzās īpašās atkāpes. Daudzas no tām ir pierādījušas savu efektivitāti un ir izmantotas vairāk nekā vienā dalībvalstī. Tomēr katru šo īpašo atkāpju pieprasījumu Padome izskata individuāli, un tādēļ šis process ir ļoti ilgstošs. Tādēļ Komisijas dokumentā tiek ierosināts dažas bieži izmantojamas atkāpes padarīt pieejamas visām dalībvalstīm, izdarot grozījumu Sestajā PVN direktīvā. |
| --- | --- |

2.1

Savā stratēģijā, lai uzlabotu PVN sistēmas darbību iekšējā tirgū (2), Komisija apņēmās racionalizēt ļoti daudzās īpašās atkāpes. Daudzas no tām ir pierādījušas savu efektivitāti un ir izmantotas vairāk nekā vienā dalībvalstī. Tomēr katru šo īpašo atkāpju pieprasījumu Padome izskata individuāli, un tādēļ šis process ir ļoti ilgstošs. Tādēļ Komisijas dokumentā tiek ierosināts dažas bieži izmantojamas atkāpes padarīt pieejamas visām dalībvalstīm, izdarot grozījumu Sestajā PVN direktīvā.

| 2.2 | Komisijas dokumentā ir paredzēts papildināt Sesto PVN direktīvu ar šādiem pasākumiem:






  — | izmaiņas noteikumos attiecībā uz “apvienošanu” un “nodošanu bez darbības pārtraukšanas”, lai novērstu nepamatotu priekšrocību vai neizdevīgāka stāvokļa radīšanu iesaistītajām pusēm, |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisijas dokumentā ir paredzēts papildināt Sesto PVN direktīvu ar šādiem pasākumiem:

—

izmaiņas noteikumos attiecībā uz “apvienošanu” un “nodošanu bez darbības pārtraukšanas”, lai novērstu nepamatotu priekšrocību vai neizdevīgāka stāvokļa radīšanu iesaistītajām pusēm,

| — | pasākumi, lai novērstu izvairīšanos no PVN maksāšanas par zeltu, ko glabā ieguldījuma veidā un vēlāk izmanto kā izejvielu patēriņa preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai novērstu izvairīšanos no PVN maksāšanas par zeltu, ko glabā ieguldījuma veidā un vēlāk izmanto kā izejvielu patēriņa preču ražošanai,

| — | pārvērtēšana īpašos gadījumos, kad preču vai pakalpojumu apliekamā vērtība tiek noteikta, vadoties no to atvērtā tirgus vērtības, |
| --- | --- |

—

pārvērtēšana īpašos gadījumos, kad preču vai pakalpojumu apliekamā vērtība tiek noteikta, vadoties no to atvērtā tirgus vērtības,

| — | kapitāla pakalpojumu statusa skaidrojums un raksturojums, |
| --- | --- |

—

kapitāla pakalpojumu statusa skaidrojums un raksturojums,

| — | izmaiņas apgrieztās iekasēšanas mehānismā noteiktos rūpniecības sektoros. |
| --- | --- |

—

izmaiņas apgrieztās iekasēšanas mehānismā noteiktos rūpniecības sektoros.

| 2.3 | Attiecībā uz uzņēmumu apvienošanu un nodošanu bez darbības pārtraukšanas Komisija izmanto iespēju palielināt dalībvalstu kompetenci tādās jomās, kurās ir lielāka iespējamība izvairīties no nodokļu maksāšanas un nemaksāt nodokļus. Tādēļ savā priekšlikumā tā paredz iespēju dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šo noteikumu piemērošana nerada negodīgu vidi, kurā iesaistītajām personām tiktu nepamatoti radītas priekšrocības vai radīts neizdevīgāks stāvoklis. |
| --- | --- |

2.3

Attiecībā uz uzņēmumu apvienošanu un nodošanu bez darbības pārtraukšanas Komisija izmanto iespēju palielināt dalībvalstu kompetenci tādās jomās, kurās ir lielāka iespējamība izvairīties no nodokļu maksāšanas un nemaksāt nodokļus. Tādēļ savā priekšlikumā tā paredz iespēju dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šo noteikumu piemērošana nerada negodīgu vidi, kurā iesaistītajām personām tiktu nepamatoti radītas priekšrocības vai radīts neizdevīgāks stāvoklis.

| 2.4 | No PVN ir atbrīvots, piemēram, ieguldījumu zelts stienīšos vai plāksnēs. Pārdodot zeltu tādā veidā, kad tas vairs neatbilst ieguldījumu zelta statusam, piemēram, tas tiek izmantots juvelierizstrādājumu izgatavošanai, PVN ir jāmaksā. Ja klients apstrādei nodod savu zeltu, ar nodokli apliek tikai pakalpojumu. Pašam zeltam nodokli nepiemēro, pat ja šis zelts vairs neatbilst ieguldījumu zelta statusam un tam vairs nevar piemērot atbrīvojumu. Šī ir ļaunprātīga izmantošana, ko cenšas novērst ar esošajām atkāpēm, un tādēļ Komisija nāk klajā ar priekšlikumu par neobligātu normu, kas ļauj visām dalībvalstīm noteikt, ka apliekamajā summā jāiekļauj tā zelta vērtība, kas iestrādāts galaproduktā, to aprēķinot atbilstīgi tābrīža atvērtā tirgus vērtībai. |
| --- | --- |

2.4

No PVN ir atbrīvots, piemēram, ieguldījumu zelts stienīšos vai plāksnēs. Pārdodot zeltu tādā veidā, kad tas vairs neatbilst ieguldījumu zelta statusam, piemēram, tas tiek izmantots juvelierizstrādājumu izgatavošanai, PVN ir jāmaksā. Ja klients apstrādei nodod savu zeltu, ar nodokli apliek tikai pakalpojumu. Pašam zeltam nodokli nepiemēro, pat ja šis zelts vairs neatbilst ieguldījumu zelta statusam un tam vairs nevar piemērot atbrīvojumu. Šī ir ļaunprātīga izmantošana, ko cenšas novērst ar esošajām atkāpēm, un tādēļ Komisija nāk klajā ar priekšlikumu par neobligātu normu, kas ļauj visām dalībvalstīm noteikt, ka apliekamajā summā jāiekļauj tā zelta vērtība, kas iestrādāts galaproduktā, to aprēķinot atbilstīgi tābrīža atvērtā tirgus vērtībai.

| 2.5 | Lai cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, Komisijas priekšlikums ļauj dalībvalstīm pārvērtēt piegādes ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteikti kritēriji. Šo pārvērtēšanu var veikt tikai trijos precīzi definētos gadījumos un tikai tad, ja starp iesaistītajām pusēm pastāv saistība. Lai piemērotu minēto normu, dalībvalstīm attiecīgā saistība ir jādefinē direktīvā noteiktajās kategorijās. Priekšlikumā pārvērtēšanu ir paredzēts veikt, vadoties no atvērtā tirgus vērtības. Atvērtā tirgus vērtība ir pilna summa par attiecīgo preču vai pakalpojumu iegūšanu, kas klientam jāmaksā tajā tirdzniecības posmā, kur piegāde notiek, piegādes laikā un godīgas konkurences apstākļos. Priekšlikumā ir nepārprotami paredzēts, ka atvērtā tirgus vērtība nedrīkst būt mazāka par pašizmaksu piegādātājam, kurš veic attiecīgo piegādi, izņemot gadījumus, kad tas ir pamatots ar tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

2.5

Lai cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, Komisijas priekšlikums ļauj dalībvalstīm pārvērtēt piegādes ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteikti kritēriji. Šo pārvērtēšanu var veikt tikai trijos precīzi definētos gadījumos un tikai tad, ja starp iesaistītajām pusēm pastāv saistība. Lai piemērotu minēto normu, dalībvalstīm attiecīgā saistība ir jādefinē direktīvā noteiktajās kategorijās. Priekšlikumā pārvērtēšanu ir paredzēts veikt, vadoties no atvērtā tirgus vērtības. Atvērtā tirgus vērtība ir pilna summa par attiecīgo preču vai pakalpojumu iegūšanu, kas klientam jāmaksā tajā tirdzniecības posmā, kur piegāde notiek, piegādes laikā un godīgas konkurences apstākļos. Priekšlikumā ir nepārprotami paredzēts, ka atvērtā tirgus vērtība nedrīkst būt mazāka par pašizmaksu piegādātājam, kurš veic attiecīgo piegādi, izņemot gadījumus, kad tas ir pamatots ar tirgus apstākļiem.

| 2.6 | Komisija norāda, ka atskaitījumu pielāgošanu attiecībā uz pievienotās vērtības priekšnodokli par ražošanas līdzekļiem atbilstīgi Sestās direktīvas 20. pantam var piemērot arī pakalpojumiem, ja tiem ir kapitāla īpašības un paliekoša aktīva uzskaites vērtība. |
| --- | --- |

2.6

Komisija norāda, ka atskaitījumu pielāgošanu attiecībā uz pievienotās vērtības priekšnodokli par ražošanas līdzekļiem atbilstīgi Sestās direktīvas 20. pantam var piemērot arī pakalpojumiem, ja tiem ir kapitāla īpašības un paliekoša aktīva uzskaites vērtība.

| 2.7 | Vienlaicīgi Komisija paplašina neobligātā apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošanu konkrētām piegādēm, kas veiktas apliekamām personām tajās tautsaimniecības nozarēs, kuras ir grūti kontrolējamas. Šī mehānisma piemērošanas rezultātā nodokļa maksāšanas pienākums pāriet pakalpojuma saņēmējam. Attiecīgās jomas ir pakalpojumi saistībā ar ēkām, personāla nodrošināšana būvniecības pakalpojumiem, zeme un ēkas saskaņā ar 13. panta B daļas g) un h) punktu, ja piegādātājs ir izvēlējies nodokli atbilstīgi minētā panta C daļas b) punktam, un atkritumu, lūžņu un otrreizējo izejvielu piegādes no dažiem pārstrādes pakalpojumiem. Dalībvalstis var līdzīgā kārtā piemērot neobligāto apgrieztās iekasēšanas mehānismu īpašos gadījumos, kad piegādes veic pārdevējs, kas ir finansiālās grūtībās un nespēj nokārtot savas parādsaistības, tostarp saistības pret nodokļu iestādēm. Neobligātā apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošana dalībvalstīs ir veicama, konsultējoties ar PVN komiteju. |
| --- | --- |

2.7

Vienlaicīgi Komisija paplašina neobligātā apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošanu konkrētām piegādēm, kas veiktas apliekamām personām tajās tautsaimniecības nozarēs, kuras ir grūti kontrolējamas. Šī mehānisma piemērošanas rezultātā nodokļa maksāšanas pienākums pāriet pakalpojuma saņēmējam. Attiecīgās jomas ir pakalpojumi saistībā ar ēkām, personāla nodrošināšana būvniecības pakalpojumiem, zeme un ēkas saskaņā ar 13. panta B daļas g) un h) punktu, ja piegādātājs ir izvēlējies nodokli atbilstīgi minētā panta C daļas b) punktam, un atkritumu, lūžņu un otrreizējo izejvielu piegādes no dažiem pārstrādes pakalpojumiem. Dalībvalstis var līdzīgā kārtā piemērot neobligāto apgrieztās iekasēšanas mehānismu īpašos gadījumos, kad piegādes veic pārdevējs, kas ir finansiālās grūtībās un nespēj nokārtot savas parādsaistības, tostarp saistības pret nodokļu iestādēm. Neobligātā apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošana dalībvalstīs ir veicama, konsultējoties ar PVN komiteju.

| 2.8 | Komisija norāda, ka saskaņā ar Sestās PVN Direktīvas 27. pantu ir desmit lēmumi, ko aptver priekšlikuma noteikumi un kas tādējādi ar direktīvu tiek atcelti. Ir konstatēti septiņi lēmumi, ko aptver priekšlikuma noteikumi, bet kurus nav nepieciešams atcelt. |
| --- | --- |

2.8

Komisija norāda, ka saskaņā ar Sestās PVN Direktīvas 27. pantu ir desmit lēmumi, ko aptver priekšlikuma noteikumi un kas tādējādi ar direktīvu tiek atcelti. Ir konstatēti septiņi lēmumi, ko aptver priekšlikuma noteikumi, bet kurus nav nepieciešams atcelt.

3.   EESK piezīmes par priekšlikumu

| 3.1 | EESK atbalsta PVN sistēmas vienkāršošanu iekšējā tirgū, kā tas ir paredzēts Komisijas paziņojumā KOM(2000) 348 galīgā red. |
| --- | --- |

3.1

EESK atbalsta PVN sistēmas vienkāršošanu iekšējā tirgū, kā tas ir paredzēts Komisijas paziņojumā KOM(2000) 348 galīgā red.

| 3.2 | EESK ir vienisprātis ar Komisiju par to, ka ir jāracionalizē virkne īpašo pasākumu attiecībā uz atkāpēm no Sestās PVN direktīvas noteikumiem, jo tie apgrūtina izpratni par nodokļu sistēmu tiem, kas veic pārrobežu tirdzniecību. EESK atbalsta ierosinājumu padarīt pieejamas dažas bieži izmantojamas atkāpes visām dalībvalstīm, grozot un paplašinot Sesto PVN direktīvu. |
| --- | --- |

3.2

EESK ir vienisprātis ar Komisiju par to, ka ir jāracionalizē virkne īpašo pasākumu attiecībā uz atkāpēm no Sestās PVN direktīvas noteikumiem, jo tie apgrūtina izpratni par nodokļu sistēmu tiem, kas veic pārrobežu tirdzniecību. EESK atbalsta ierosinājumu padarīt pieejamas dažas bieži izmantojamas atkāpes visām dalībvalstīm, grozot un paplašinot Sesto PVN direktīvu.

| 3.3 | EESK uzskata, ka šie Sestās PVN direktīvas grozījumi un papildinājumi būs efektīvs instruments, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu, ja dalībvalstis tos pareizi ieviesīs. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka šie Sestās PVN direktīvas grozījumi un papildinājumi būs efektīvs instruments, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu, ja dalībvalstis tos pareizi ieviesīs.

| 3.4 | EESK neiebilst pret Komisijas priekšlikumu attiecībā uz uzņēmumu apvienošanu, nodošanu bez darbības pārtraukšanas un, piemēram, juvelierizstrādājumu izgatavošanā izmantojamā ieguldījumu zelta vērtības aplikšanu ar nodokli, un Komiteja saskata tajā loģisku risinājumu līdzšinējām nepilnībām. |
| --- | --- |

3.4

EESK neiebilst pret Komisijas priekšlikumu attiecībā uz uzņēmumu apvienošanu, nodošanu bez darbības pārtraukšanas un, piemēram, juvelierizstrādājumu izgatavošanā izmantojamā ieguldījumu zelta vērtības aplikšanu ar nodokli, un Komiteja saskata tajā loģisku risinājumu līdzšinējām nepilnībām.

| 3.5 | EESK atzīst, ka atsevišķos gadījumos, kad ir aizdomas par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, uzrādot nepamatoti augstas vai nepamatoti zemas darījumu vērtības, ar nodokli apliekamā summa jānosaka, vadoties no atvērtā tirgus vērtības. Tomēr praktiskajā piemērošanā, nosakot būtisku atšķirību starp darījuma vērtību un atvērtā tirgus vērtību, var rasties grūtības, jo nav skaidras definīcijas nedz atvērtā tirgus vērtības jēdzienam, kas ir atkarīga no iesaistīto pušu vērtējuma, nedz būtiskas vērtības starpības jēdzienam. EESK izsaka bažas par to, ka skaidrības trūkums var radīt nenoteiktību uzņēmējdarbībā. Tādēļ dalībvalstu normatīvajos aktos šis instruments būtu piemērojams ar nosacījumu, ka tiek dota precīza atvērtā tirgus vērtības definīcija un skaitliska norāde par to, kas ir uzskatāms būtisku atšķirību. |
| --- | --- |

3.5

EESK atzīst, ka atsevišķos gadījumos, kad ir aizdomas par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, uzrādot nepamatoti augstas vai nepamatoti zemas darījumu vērtības, ar nodokli apliekamā summa jānosaka, vadoties no atvērtā tirgus vērtības. Tomēr praktiskajā piemērošanā, nosakot būtisku atšķirību starp darījuma vērtību un atvērtā tirgus vērtību, var rasties grūtības, jo nav skaidras definīcijas nedz atvērtā tirgus vērtības jēdzienam, kas ir atkarīga no iesaistīto pušu vērtējuma, nedz būtiskas vērtības starpības jēdzienam. EESK izsaka bažas par to, ka skaidrības trūkums var radīt nenoteiktību uzņēmējdarbībā. Tādēļ dalībvalstu normatīvajos aktos šis instruments būtu piemērojams ar nosacījumu, ka tiek dota precīza atvērtā tirgus vērtības definīcija un skaitliska norāde par to, kas ir uzskatāms būtisku atšķirību.

| 3.6 | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir skaidri jānorāda, ka atskaitījumu pielāgošana attiecībā uz pievienotās vērtības priekšnodokli par ražošanas līdzekļiem attiecas arī uz tāda paša rakstura pakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.6

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir skaidri jānorāda, ka atskaitījumu pielāgošana attiecībā uz pievienotās vērtības priekšnodokli par ražošanas līdzekļiem attiecas arī uz tāda paša rakstura pakalpojumiem.

| 3.7 | EESK uzskata apgrieztās iekasēšanas mehānismu par instrumentu, kas varētu būt vajadzīgs, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu. Tas ir īpaši piemērots gadījumos, kad pārdevējs ir finansiālās grūtībās un ir pamatotas šaubas par viņa spēju nokārtot savas nodokļu maksāšanas saistības. Apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošanas praktiskā pieredze var atklāt arī citas jomas, attiecībā uz kurām varētu apsvērt minētā mehānisma neobligātu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.7

EESK uzskata apgrieztās iekasēšanas mehānismu par instrumentu, kas varētu būt vajadzīgs, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu. Tas ir īpaši piemērots gadījumos, kad pārdevējs ir finansiālās grūtībās un ir pamatotas šaubas par viņa spēju nokārtot savas nodokļu maksāšanas saistības. Apgrieztās iekasēšanas mehānisma piemērošanas praktiskā pieredze var atklāt arī citas jomas, attiecībā uz kurām varētu apsvērt minētā mehānisma neobligātu izmantošanu.

4.   Komitejas vispārējās piezīmes

| 4.1 | Priekšlikums Padomes direktīvai ir reāls ieviešanas ziņā un atbilst Komisijas mērķim, ko tā ir apliecinājusi savā 2000. gada 7. jūnija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam, — racionalizēt dažas no ļoti daudzajām šobrīd spēkā esošajām atkāpēm no Sestās PVN direktīvas noteikumiem. Tomēr EESK norāda, ka plašāka PVN tiesību normu pārstrādāšana un nodokļus reglamentējošo normatīvo aktu saskaņošana dotu daudz jūtamākus rezultātus, padarot PVN sistēmu kopumā vienkāršāku un efektīvāku. |
| --- | --- |

4.1

Priekšlikums Padomes direktīvai ir reāls ieviešanas ziņā un atbilst Komisijas mērķim, ko tā ir apliecinājusi savā 2000. gada 7. jūnija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam, — racionalizēt dažas no ļoti daudzajām šobrīd spēkā esošajām atkāpēm no Sestās PVN direktīvas noteikumiem. Tomēr EESK norāda, ka plašāka PVN tiesību normu pārstrādāšana un nodokļus reglamentējošo normatīvo aktu saskaņošana dotu daudz jūtamākus rezultātus, padarot PVN sistēmu kopumā vienkāršāku un efektīvāku.

| 4.2 | Jāatzīmē, ka ES normatīvo aktu un direktīvu pārmērīgā sarežģītība apgrūtina to pareizu un savlaicīgu piemērošanu un efektīvu ieviešanu dalībvalstīs. Šajā ziņā Komisijas priekšlikums, pieņemot, ka dalībvalstis to ieviesīs pareizi un pietiekoši ātri, ir solis pareizajā virzienā. EESK uzskata, ka pēc tam būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai vienkāršotu kopējo PVN sistēmu. |
| --- | --- |

4.2

Jāatzīmē, ka ES normatīvo aktu un direktīvu pārmērīgā sarežģītība apgrūtina to pareizu un savlaicīgu piemērošanu un efektīvu ieviešanu dalībvalstīs. Šajā ziņā Komisijas priekšlikums, pieņemot, ka dalībvalstis to ieviesīs pareizi un pietiekoši ātri, ir solis pareizajā virzienā. EESK uzskata, ka pēc tam būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai vienkāršotu kopējo PVN sistēmu.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89 galīgā red.

1

(2)  KOM(2000) 348 galīgā red. un KOM(2003) 614 galīgā red.

2

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/105

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Atjaunojamas enerģijas avoti”

(2006/C 65/20)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada 10. februārī saskaņā ar Reglamenta 29.panta 2. punktu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu “Atjaunojamas enerģijas avoti”.

Transporta, enerģijas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, savu atzinumu pieņēma 2005. gada 24. novembrī. Ziņotāja bija Sirkeinen kdze, un līdzziņotājs — Wolf kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē) ar 142 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Pēdējā laikā EESK strādājusi pie svarīgu atzinumu
   (1)
  pieņemšanas galvenajos enerģijas jautājumos. Līdz šim uzsvars likts uz atsevišķu veidu enerģiju un tās avotiem. Šo atzinumu sērijas, ko noslēdz šis atzinums un atzinums (TEN/212) par tradicionālo fosilo kurināmo: oglēm, naftu un dabas gāzi, stratēģiskais mērķis ir nodrošināt stingru pamatu praktiski īstenojamu un reālu iespēju izveidē attiecībā uz nākotnes enerģiju kombināciju. Pēc tam nākamais atzinums“ES enerģijas apgāde: optimālas enerģiju kombinācijas stratēģija”visus šos atzinumus apkopos.

1.   Ievads

| 1.1 | Izmantojama enerģija (2) ir galvenais mūsu tagadējā dzīvesveida un kultūras atbalsts. Tās vieglā pieejamība ir pamatā mūsu šodienas dzīves standartam. Vajadzība pēc drošas, lētas, videi nekaitīgas un ilgtspējīgas izmantojamas enerģijas apgādes ir Lisabonas, Gotenburgas un Barselonas Eiropas Padomes lēmumu uzmanības degpunktā. |
| --- | --- |

1.1

Izmantojama enerģija (2) ir galvenais mūsu tagadējā dzīvesveida un kultūras atbalsts. Tās vieglā pieejamība ir pamatā mūsu šodienas dzīves standartam. Vajadzība pēc drošas, lētas, videi nekaitīgas un ilgtspējīgas izmantojamas enerģijas apgādes ir Lisabonas, Gotenburgas un Barselonas Eiropas Padomes lēmumu uzmanības degpunktā.

| 1.2 | Mēs esam liecinieki straujam globālā pieprasījuma pieaugumam, īpaši tikko kā industrializētajās un dažās attīstības valstīs, raugoties pēc ierobežotajiem fosilās enerģijas resursiem. Liela apgādes daļa tiek saņemta no reģioniem, kuros nepiemēro parastos tirgus vai politiskos noteikumus, un enerģija arvien lielākā mērā iekļūst politiskās uzmanības centrā. Cenas ir nestabilas, un šī tendence turpina pieaugt. Kas attiecas uz enerģijas vides aspektiem, daži konkurenti par tiem domā mazāk nekā citi, jo īpaši par iespējamo ietekmi uz pasaules klimatu. Fosilā kurināmā enerģija ir atsevišķa EESK atzinuma, kas sagatavots vienlaikus ar šo, tēma. |
| --- | --- |

1.2

Mēs esam liecinieki straujam globālā pieprasījuma pieaugumam, īpaši tikko kā industrializētajās un dažās attīstības valstīs, raugoties pēc ierobežotajiem fosilās enerģijas resursiem. Liela apgādes daļa tiek saņemta no reģioniem, kuros nepiemēro parastos tirgus vai politiskos noteikumus, un enerģija arvien lielākā mērā iekļūst politiskās uzmanības centrā. Cenas ir nestabilas, un šī tendence turpina pieaugt. Kas attiecas uz enerģijas vides aspektiem, daži konkurenti par tiem domā mazāk nekā citi, jo īpaši par iespējamo ietekmi uz pasaules klimatu. Fosilā kurināmā enerģija ir atsevišķa EESK atzinuma, kas sagatavots vienlaikus ar šo, tēma.

| 1.3 | Enerģijas politikai ES jārisina trīs galvenie uzdevumi: jānodrošina enerģijas apgādes drošība, jāapmierina ekonomiskās vajadzības un jāsamazina iedarbība uz vidi. Apgādes drošība ES sastopas ar augstu un pieaugošu atkarību no ārējiem enerģijas resursiem. Lai nodrošinātu pilsoņu pamatvajadzības par pieņemamu cenu un nozaru konkurētspēju, enerģijas cenas nedrīkst paaugstināt mākslīgi politisku lēmumu rezultātā, bet tomēr vajadzētu paredzēt stimulus investīciju enerģijas nozarē piemērošanai. Vides problēmas jārisina rentabli, ietverot ārējās izmaksas enerģijas cenā un paturot prātā globālo konkurenci. |
| --- | --- |

1.3

Enerģijas politikai ES jārisina trīs galvenie uzdevumi: jānodrošina enerģijas apgādes drošība, jāapmierina ekonomiskās vajadzības un jāsamazina iedarbība uz vidi. Apgādes drošība ES sastopas ar augstu un pieaugošu atkarību no ārējiem enerģijas resursiem. Lai nodrošinātu pilsoņu pamatvajadzības par pieņemamu cenu un nozaru konkurētspēju, enerģijas cenas nedrīkst paaugstināt mākslīgi politisku lēmumu rezultātā, bet tomēr vajadzētu paredzēt stimulus investīciju enerģijas nozarē piemērošanai. Vides problēmas jārisina rentabli, ietverot ārējās izmaksas enerģijas cenā un paturot prātā globālo konkurenci.

| 1.4 | Vairākos atzinumos Komiteja ir atzīmējusi, ka enerģijas apgāde un lietojums pārmērīgi izmanto vidi, rada riskus, noplicina resursus un ir saistīta ar ārējas atkarības problēmu un vēl nenosakāmiem lielumiem. Runājot tehniskos terminos, neviena no varbūtējām nākotnes enerģijas apgādes iespējām un tehnoloģijām nav nevainojama. Neviena nav videi nekaitīga. Nevienas nav pietiekami, lai apmierinātu visas vajadzības, un ir grūti adekvāti noteikt to ilgtermiņa potenciālu. |
| --- | --- |

1.4

Vairākos atzinumos Komiteja ir atzīmējusi, ka enerģijas apgāde un lietojums pārmērīgi izmanto vidi, rada riskus, noplicina resursus un ir saistīta ar ārējas atkarības problēmu un vēl nenosakāmiem lielumiem. Runājot tehniskos terminos, neviena no varbūtējām nākotnes enerģijas apgādes iespējām un tehnoloģijām nav nevainojama. Neviena nav videi nekaitīga. Nevienas nav pietiekami, lai apmierinātu visas vajadzības, un ir grūti adekvāti noteikt to ilgtermiņa potenciālu.

| 1.5 | Lai nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas nākotni, Eiropai, pirmkārt, ir labāk jāizlieto esošās enerģijas potenciāls lielākas lietderības iegūšanai. EESK šajā jautājumā gatavo pētniecisku atzinumu (pēc ES Komisijas pieprasījuma). Otrkārt, atjaunojamas enerģijas avotiem šajā ziņā ir noteicošā nozīme, jo tie jau pēc savas definīcijas ir ilgtspējīgi. Šādus avotus iespējams uzturēt vietēji, un kā tādi tie neemitē siltumnīcas efekta gāzes, tādējādi nodrošinot gan apgādes drošību, gan novēršot klimata pārmaiņas. Tomēr paredzamā nākotnē tie vēl nevar apmierināt visas vajadzības vieni paši. EESK sāks darbu pie atzinuma par Eiropas nākotnes enerģijas kombināciju, pamatojoties uz atklājumiem savos atzinumos par dažādiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

1.5

Lai nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas nākotni, Eiropai, pirmkārt, ir labāk jāizlieto esošās enerģijas potenciāls lielākas lietderības iegūšanai. EESK šajā jautājumā gatavo pētniecisku atzinumu (pēc ES Komisijas pieprasījuma). Otrkārt, atjaunojamas enerģijas avotiem šajā ziņā ir noteicošā nozīme, jo tie jau pēc savas definīcijas ir ilgtspējīgi. Šādus avotus iespējams uzturēt vietēji, un kā tādi tie neemitē siltumnīcas efekta gāzes, tādējādi nodrošinot gan apgādes drošību, gan novēršot klimata pārmaiņas. Tomēr paredzamā nākotnē tie vēl nevar apmierināt visas vajadzības vieni paši. EESK sāks darbu pie atzinuma par Eiropas nākotnes enerģijas kombināciju, pamatojoties uz atklājumiem savos atzinumos par dažādiem enerģijas avotiem.

| 1.6 | Šī atzinuma temats ir šādu atjaunojamas enerģijas avotu pašreizējā situācija un attīstības potenciāls: maza mēroga hidroenerģija, vēja enerģija, biomasa, saules enerģija un ģeotermiskā enerģija. Tas ir saskaņā ar atjaunojamas enerģijas avotu definīciju direktīvā par elektrību no atjaunojamas enerģijas avotiem, neiekļaujot liela mēroga hidroenerģiju, kas, tehniskā valodā runājot, ir nepārprotami atjaunojama un parasti arī tiek ietverta enerģijas statistikā kā atjaunojama enerģija. |
| --- | --- |

1.6

Šī atzinuma temats ir šādu atjaunojamas enerģijas avotu pašreizējā situācija un attīstības potenciāls: maza mēroga hidroenerģija, vēja enerģija, biomasa, saules enerģija un ģeotermiskā enerģija. Tas ir saskaņā ar atjaunojamas enerģijas avotu definīciju direktīvā par elektrību no atjaunojamas enerģijas avotiem, neiekļaujot liela mēroga hidroenerģiju, kas, tehniskā valodā runājot, ir nepārprotami atjaunojama un parasti arī tiek ietverta enerģijas statistikā kā atjaunojama enerģija.

| 1.7 | Atzinums pētīs šo tehnoloģiju galvenos raksturlielumus no enerģijas politikas viedokļa (enerģijas apgādes drošība, dažādošana, piedāvājuma-pieprasījuma līdzsvars), no ekonomikas politikas viedokļa (rentabilitāte, konkurence dažādu enerģijas avotu starpā, atbalsta kārtība) un no vides aizsardzības politikas viedokļa (emisijas, Kioto protokols) un izvērtēs ieguldījumu, kādu šie avoti varētu reāli dot nākotnes enerģiju kombinācijā. |
| --- | --- |

1.7

Atzinums pētīs šo tehnoloģiju galvenos raksturlielumus no enerģijas politikas viedokļa (enerģijas apgādes drošība, dažādošana, piedāvājuma-pieprasījuma līdzsvars), no ekonomikas politikas viedokļa (rentabilitāte, konkurence dažādu enerģijas avotu starpā, atbalsta kārtība) un no vides aizsardzības politikas viedokļa (emisijas, Kioto protokols) un izvērtēs ieguldījumu, kādu šie avoti varētu reāli dot nākotnes enerģiju kombinācijā.

| 1.8 | Ūdeņraža lietojums ir jauna enerģijas tehnoloģija, kas saista daudz uzmanības un cerību. Kā enerģijas nesējs ūdeņradis varētu sniegt elektrības uzglabāšanas (no nestabiliem elektrības avotiem) problēmas risinājumu. Ūdeņradi var ražot no dabas gāzes — primārās fosilās enerģijas nesēja, pēc kura ir augsts pieprasījums citos nolūkos,— vai arī no ūdens ar lielas elektroenerģijas saturu. Joprojām jāveic izpēte un izstrāde, lai pēc iespējas priekšstatītu drošu un rentablu ūdeņraža ekonomiju. Ar efektīvu ūdeņraža lietojumu bieži vien tiek saistīta degvielas šūnu tehnoloģija, taču būtībā tas var funkcionēt arī ar citām degvielām, ieskaitot pārstrādātos atjaunojamos resursus. Šajā atzinumā šīs iespējas nav īpaši pētītas, taču tām nepieciešams pievērst turpmāku uzmanību. |
| --- | --- |

1.8

Ūdeņraža lietojums ir jauna enerģijas tehnoloģija, kas saista daudz uzmanības un cerību. Kā enerģijas nesējs ūdeņradis varētu sniegt elektrības uzglabāšanas (no nestabiliem elektrības avotiem) problēmas risinājumu. Ūdeņradi var ražot no dabas gāzes — primārās fosilās enerģijas nesēja, pēc kura ir augsts pieprasījums citos nolūkos,— vai arī no ūdens ar lielas elektroenerģijas saturu. Joprojām jāveic izpēte un izstrāde, lai pēc iespējas priekšstatītu drošu un rentablu ūdeņraža ekonomiju. Ar efektīvu ūdeņraža lietojumu bieži vien tiek saistīta degvielas šūnu tehnoloģija, taču būtībā tas var funkcionēt arī ar citām degvielām, ieskaitot pārstrādātos atjaunojamos resursus. Šajā atzinumā šīs iespējas nav īpaši pētītas, taču tām nepieciešams pievērst turpmāku uzmanību.

2.   Atjaunojamas enerģijas avotu (RES, Renewable Energy Sources — atjaunojamas enerģijas avoti) izstrāde

| 2.1 | Saskaņā ar ES Komisijas statistikas ziņām no 2002. gada ES 25 dalībvalstīs no gandrīz 20 000 TWh kopējā primārās enerģijas patēriņa tiek izmantotas tikai kādas 1 100 TWh atjaunojamās enerģijas. Tā ir 5,7 % daļa atjaunojamo resursu. No kopējās saražotās elektrības 3 018 TWh apmērā atjaunojamie resursi veido 387 TWh, kas lēšama kā 13 % robežai tuva atjaunojamo resursu daļa. |
| --- | --- |

2.1

Saskaņā ar ES Komisijas statistikas ziņām no 2002. gada ES 25 dalībvalstīs no gandrīz 20 000 TWh kopējā primārās enerģijas patēriņa tiek izmantotas tikai kādas 1 100 TWh atjaunojamās enerģijas. Tā ir 5,7 % daļa atjaunojamo resursu. No kopējās saražotās elektrības 3 018 TWh apmērā atjaunojamie resursi veido 387 TWh, kas lēšama kā 13 % robežai tuva atjaunojamo resursu daļa.

| 2.2 | ES ir ieņēmusi aktīvas vadības lomu atjaunojamas enerģijas avotu izstrādē, nosakot norādošu mērķi: palielināt RES daļu kopējā enerģiju kombinācijā no 6 % līdz 12 % un elektrībā — no 13 % līdz 21 % ES 25 dalībvalstīs. Saskaņā ar ES Komisijas starpposmu aplēsēm, šie mērķi, iespējams, netiks pilnībā īstenoti, un tomēr panāktais progress ir izteiksmīgs. Jautājumā par vienmērīga RES pieauguma nepieciešamību enerģiju kombinācijā un par pastāvīgu ekonomiskā atbalsta nepieciešamību valda vispārējs konsenss. |
| --- | --- |

2.2

ES ir ieņēmusi aktīvas vadības lomu atjaunojamas enerģijas avotu izstrādē, nosakot norādošu mērķi: palielināt RES daļu kopējā enerģiju kombinācijā no 6 % līdz 12 % un elektrībā — no 13 % līdz 21 % ES 25 dalībvalstīs. Saskaņā ar ES Komisijas starpposmu aplēsēm, šie mērķi, iespējams, netiks pilnībā īstenoti, un tomēr panāktais progress ir izteiksmīgs. Jautājumā par vienmērīga RES pieauguma nepieciešamību enerģiju kombinācijā un par pastāvīgu ekonomiskā atbalsta nepieciešamību valda vispārējs konsenss.

| 2.3 | Vēja enerģijas lietojums dažu beidzamo gadu laikā ir pieredzējis milzīgu pieauguma tempu, neraugoties uz pastiprinātu kritiku, pamatojoties gan uz vides aizsardzības, gan ekonomiskiem apsvērumiem. Tajā pašā laikā biomasas lietojuma pieaugums nav sasniedzis gaidīto robežu, tomēr arī biomasas lietojums ir nozīmīgs jau šobrīd. |
| --- | --- |

2.3

Vēja enerģijas lietojums dažu beidzamo gadu laikā ir pieredzējis milzīgu pieauguma tempu, neraugoties uz pastiprinātu kritiku, pamatojoties gan uz vides aizsardzības, gan ekonomiskiem apsvērumiem. Tajā pašā laikā biomasas lietojuma pieaugums nav sasniedzis gaidīto robežu, tomēr arī biomasas lietojums ir nozīmīgs jau šobrīd.

| 2.4 | Lai gan tekošu vai aizsprostotu iekšējo ūdeņu enerģijas izmantošanai ir sen iedibinātas kultūras tradīcija, jūras straumju, viļņu, paisuma un bēguma plūsmu lietojums joprojām ir savā attīstības fāzē. Vēlākā fāzē šiem aspektiem varētu veltīt atsevišķu atzinumu. |
| --- | --- |

2.4

Lai gan tekošu vai aizsprostotu iekšējo ūdeņu enerģijas izmantošanai ir sen iedibinātas kultūras tradīcija, jūras straumju, viļņu, paisuma un bēguma plūsmu lietojums joprojām ir savā attīstības fāzē. Vēlākā fāzē šiem aspektiem varētu veltīt atsevišķu atzinumu.

| 2.5 | Atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas līmenis dalībvalstīs ir ļoti dažāds atkarībā no dabas apstākļiem un valstu enerģijas politikas izvēlēm. Arī to lietojuma attīstība, atsaucoties uz ES politiku, ir ļoti atšķirīga, tāpat kā atšķiras pasākumi, ar kādiem dalībvalstis veicina savu pieaugošo ražošanu un lietojumu. Direktīva 2001/77/EK par elektrības ražošanu, balstoties uz atjaunojamas enerģijas avotiem (RES-E), atstāj atjaunojamo resursu atbalsta organizēšanu dalībvalstu ziņā, nemēģinot saskaņot atbalsta mehānismus. Tas nesekmē efektīvu iekšējo tirgu (skatīt 5.6. punktu). |
| --- | --- |

2.5

Atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas līmenis dalībvalstīs ir ļoti dažāds atkarībā no dabas apstākļiem un valstu enerģijas politikas izvēlēm. Arī to lietojuma attīstība, atsaucoties uz ES politiku, ir ļoti atšķirīga, tāpat kā atšķiras pasākumi, ar kādiem dalībvalstis veicina savu pieaugošo ražošanu un lietojumu. Direktīva 2001/77/EK par elektrības ražošanu, balstoties uz atjaunojamas enerģijas avotiem (RES-E), atstāj atjaunojamo resursu atbalsta organizēšanu dalībvalstu ziņā, nemēģinot saskaņot atbalsta mehānismus. Tas nesekmē efektīvu iekšējo tirgu (skatīt 5.6. punktu).

| 2.6 | Atbalstu atjaunojamas enerģijas avotiem pamato stratēģiski apgādes drošības un klimata politikas iemesli. To var skatīt arī ārējo izmaksu internalizācijas gaismā kā internalizācijas vai atbalsta trūkuma kompensāciju, kas tagad vai agrāk būtu vērsta uz kādiem tradicionālās enerģijas avotiem (3). Nav domājams, ka atbalsts varētu graut tirgus, ja to virza darbībā, kas ir vēl tālu no konkurences fāzes. |
| --- | --- |

2.6

Atbalstu atjaunojamas enerģijas avotiem pamato stratēģiski apgādes drošības un klimata politikas iemesli. To var skatīt arī ārējo izmaksu internalizācijas gaismā kā internalizācijas vai atbalsta trūkuma kompensāciju, kas tagad vai agrāk būtu vērsta uz kādiem tradicionālās enerģijas avotiem (3). Nav domājams, ka atbalsts varētu graut tirgus, ja to virza darbībā, kas ir vēl tālu no konkurences fāzes.

| 2.7 | Likumīgās tiesības var palēnināt pārmaiņas un kavēt godīgu konkurenci enerģijas tirgos. Tas sevī ietver valdību vajadzību pēc stabiliem nodokļiem vai citiem ieņēmumiem. Daži enerģijas avoti, jo īpaši naftas produkti, ES ir aplikti ar smagiem nodokļiem. |
| --- | --- |

2.7

Likumīgās tiesības var palēnināt pārmaiņas un kavēt godīgu konkurenci enerģijas tirgos. Tas sevī ietver valdību vajadzību pēc stabiliem nodokļiem vai citiem ieņēmumiem. Daži enerģijas avoti, jo īpaši naftas produkti, ES ir aplikti ar smagiem nodokļiem.

3.   Galvenie dažādu atjaunojamo enerģiju raksturlielumi un potenciāls

3.1   Maza mēroga hidroenerģija

| 3.1.1 | Pašreizējais pieaugums un attīstība. Hidroenerģijas ražošanu var iedalīt liela mēroga un maza mēroga hidroenerģijas ražošanā. Maza mēroga hidroenerģijas ražošanas (SHPP; mazāka par 10 MWe) resursu Eiropas Savienībā ir daudz, un joprojām pieejams arī ievērojams potenciāls (gandrīz 6 000 MW tikai ES-15 vien). Kopējā maza mēroga hidroenerģijas jauda, kas bija pieejama 2003. gada beigās ES-15, tika lēsta ap 10 700 MW. |
| --- | --- |

3.1.1

Pašreizējais pieaugums un attīstība. Hidroenerģijas ražošanu var iedalīt liela mēroga un maza mēroga hidroenerģijas ražošanā. Maza mēroga hidroenerģijas ražošanas (SHPP; mazāka par 10 MWe) resursu Eiropas Savienībā ir daudz, un joprojām pieejams arī ievērojams potenciāls (gandrīz 6 000 MW tikai ES-15 vien). Kopējā maza mēroga hidroenerģijas jauda, kas bija pieejama 2003. gada beigās ES-15, tika lēsta ap 10 700 MW.

| 3.1.2 | Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Būdama ideāli piemērota izolētu vietu elektrificēšanai, SHPP sniedz savu ieguldījumu arī valsts elektroenerģijas ražošanā, ja šīs elektrostacijas pieslēdz elektrības energosistēmai. Piekļuve energosistēmai ir pirmais un vissvarīgākais solis, kas ļauj neatkarīgiem ražotājiem efektīvi darboties tirgū. |
| --- | --- |

3.1.2

Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Būdama ideāli piemērota izolētu vietu elektrificēšanai, SHPP sniedz savu ieguldījumu arī valsts elektroenerģijas ražošanā, ja šīs elektrostacijas pieslēdz elektrības energosistēmai. Piekļuve energosistēmai ir pirmais un vissvarīgākais solis, kas ļauj neatkarīgiem ražotājiem efektīvi darboties tirgū.

| 3.1.3 | Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas.
  SHPP ir bijusi tehniski iespējama jau gadsimtiem ilgi, un, ja tai iedala labvēlīgu vietu, tā var būt ekonomiski pievilcīga. Investīciju izmaksas ES (2001) svārstās starp 1 000EUR/kW Grieķijā un Spānijā un 6 000EUR/kW Vācijā, un vidējās ražošanas izmaksas svārstās starp 1,8 centiem par kWh Beļģijā un 14 centiem par kWh Austrijā. |
| --- | --- |

3.1.3

Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas.
  SHPP ir bijusi tehniski iespējama jau gadsimtiem ilgi, un, ja tai iedala labvēlīgu vietu, tā var būt ekonomiski pievilcīga. Investīciju izmaksas ES (2001) svārstās starp 1 000EUR/kW Grieķijā un Spānijā un 6 000EUR/kW Vācijā, un vidējās ražošanas izmaksas svārstās starp 1,8 centiem par kWh Beļģijā un 14 centiem par kWh Austrijā.

| 3.1.4 | Pieejamība un nozīme apgādes drošībā.
  SHPP ir drošs avots un var sniegt savu ieguldījumu elektrības apgādes drošībā. SHPP ir iespēja elektrību ražot momentā, lai piegādātu gan pamatslodzes, gan maksimumslodzes elektrību; maza mēroga hidroelektrostacijām ir ilgs darbmūžs, tās ir nosacīti viegli uzturēt, un tām ir ļoti droša un rūpīgi pārdomāta tehnoloģija. |
| --- | --- |

3.1.4

Pieejamība un nozīme apgādes drošībā.
  SHPP ir drošs avots un var sniegt savu ieguldījumu elektrības apgādes drošībā. SHPP ir iespēja elektrību ražot momentā, lai piegādātu gan pamatslodzes, gan maksimumslodzes elektrību; maza mēroga hidroelektrostacijām ir ilgs darbmūžs, tās ir nosacīti viegli uzturēt, un tām ir ļoti droša un rūpīgi pārdomāta tehnoloģija.

| 3.1.5 | Veikums vides aizsardzībā. Maza mēroga hidroenerģija ir tīrs resurss, kas nav saistīts ar sadegšanu un tādēļ nerada piesārņojošus izmešus. Tomēr tai ir sava ietekme uz vides aizsardzību konkrētajā vietā, lielā mērā būvniecības aspektu un ūdens ekoloģijas izmaiņu dēļ (piemēram, aizprosti, kas kavē zivju migrāciju). Tomēr ir gan pieejami, gan piemērojami pasākumi, kā samazināt vai novērst šādu ietekmi. |
| --- | --- |

3.1.5

Veikums vides aizsardzībā. Maza mēroga hidroenerģija ir tīrs resurss, kas nav saistīts ar sadegšanu un tādēļ nerada piesārņojošus izmešus. Tomēr tai ir sava ietekme uz vides aizsardzību konkrētajā vietā, lielā mērā būvniecības aspektu un ūdens ekoloģijas izmaiņu dēļ (piemēram, aizprosti, kas kavē zivju migrāciju). Tomēr ir gan pieejami, gan piemērojami pasākumi, kā samazināt vai novērst šādu ietekmi.

| 3.1.6 | Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Pirmais mērķis, kas tika izvirzīts 2003. gadam, netika sasniegts (12 500 MW). Ņemot vērā 2010. gada mērķus, Eiropas SHPP jaudai būtu jāsasniedz aptuveni 12 000 MW, ja ievēro beidzamo četru gadu vidējo ikgadējo pieauguma tempu. Arī šis skaitlis būs mazāks par Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā noteiktajiem mērķa rādītājiem. |
| --- | --- |

3.1.6

Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Pirmais mērķis, kas tika izvirzīts 2003. gadam, netika sasniegts (12 500 MW). Ņemot vērā 2010. gada mērķus, Eiropas SHPP jaudai būtu jāsasniedz aptuveni 12 000 MW, ja ievēro beidzamo četru gadu vidējo ikgadējo pieauguma tempu. Arī šis skaitlis būs mazāks par Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā noteiktajiem mērķa rādītājiem.

3.2   Vēja enerģija

| 3.2.1 | Pašreizējais pieaugums un attīstība. Šobrīd vēja enerģija ir elektrības ražošanas tehnoloģija ar visātrāko pieaugumu. Noteiktās vietās ar labvēlīgiem apstākļiem tā var kļūt rentabla pat bez pastiprināta atbalsta. Ikgadējais pieauguma temps, kas pārsniedz 35 % laikā starp 1996. un 2004. gadu, Eiropu izvirzījis vēja enerģijas ražošanas līderpozīcijās. 2004. gada beigās nominālā vēja enerģijas jauda gandrīz sasniedza 35 GW ES-25 un vairāk nekā 47 GW visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.2.1

Pašreizējais pieaugums un attīstība. Šobrīd vēja enerģija ir elektrības ražošanas tehnoloģija ar visātrāko pieaugumu. Noteiktās vietās ar labvēlīgiem apstākļiem tā var kļūt rentabla pat bez pastiprināta atbalsta. Ikgadējais pieauguma temps, kas pārsniedz 35 % laikā starp 1996. un 2004. gadu, Eiropu izvirzījis vēja enerģijas ražošanas līderpozīcijās. 2004. gada beigās nominālā vēja enerģijas jauda gandrīz sasniedza 35 GW ES-25 un vairāk nekā 47 GW visā pasaulē.

| 3.2.2 | Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Intensīvais vēja enerģijas lietojums ir saistīts ar ievērojamiem operatīviem izaicinājumiem. Vēja enerģijas pieejamību lielākā daļā reģionu nav iespējams garantēt vienmēr. Tomēr minēto trūkumu var ievērojami samazināt, īstenojot enerģijas pieprasījuma pārvaldību saistībā ar citiem atjaunojamas enerģijas avotiem, piemēram, biomasu, biogāzi, hidroelektrostacijās iegūto elektroenerģiju un saules enerģiju, kā arī izstrādājot jaunus uzkrāšanas līdzekļus.
  Garantētā vēja enerģijas jauda (jaudas kredīts) nepārprotami mainās līdz ar gadalaiku. Piemēram, Vācijā no kopējās 36 000 MW nominālās vēja enerģijas jaudas, kas paredzēta 2015. gadā, aptuveni 1 820 MW — 2 300 MW jaudu var uzskatīt kā garantētu, lai segtu maksimālo sezonas slodzi (99 % enerģijas apgādes drošuma līmenī). Tas atbilst aptuveni 6 % daļai no nominālās vēja enerģijas jaudas. Nepieciešamais ar vēju saistītās regulēšanas un rezerves enerģijas apjoms ir atkarīgs no īstermiņa vēja enerģijas prognozēšanas kvalitātes un gala novirzes starp prognozēto un reālo vēja enerģijas padeves vērtību. |
| --- | --- |

3.2.2

Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Intensīvais vēja enerģijas lietojums ir saistīts ar ievērojamiem operatīviem izaicinājumiem. Vēja enerģijas pieejamību lielākā daļā reģionu nav iespējams garantēt vienmēr. Tomēr minēto trūkumu var ievērojami samazināt, īstenojot enerģijas pieprasījuma pārvaldību saistībā ar citiem atjaunojamas enerģijas avotiem, piemēram, biomasu, biogāzi, hidroelektrostacijās iegūto elektroenerģiju un saules enerģiju, kā arī izstrādājot jaunus uzkrāšanas līdzekļus.

Garantētā vēja enerģijas jauda (jaudas kredīts) nepārprotami mainās līdz ar gadalaiku. Piemēram, Vācijā no kopējās 36 000 MW nominālās vēja enerģijas jaudas, kas paredzēta 2015. gadā, aptuveni 1 820 MW — 2 300 MW jaudu var uzskatīt kā garantētu, lai segtu maksimālo sezonas slodzi (99 % enerģijas apgādes drošuma līmenī). Tas atbilst aptuveni 6 % daļai no nominālās vēja enerģijas jaudas. Nepieciešamais ar vēju saistītās regulēšanas un rezerves enerģijas apjoms ir atkarīgs no īstermiņa vēja enerģijas prognozēšanas kvalitātes un gala novirzes starp prognozēto un reālo vēja enerģijas padeves vērtību.

| 3.2.3 | Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Tā kā elektrības ražošana ļoti lielā mērā ir atkarīga no vēja apstākļiem, būtiski svarīga ir pareizas vietas izvēle, lai tuvotos ekonomiskai dzīvotspējai (skatīt tomēr 3.2.2. punktu). Vēja ģenerētas elektrības enerģijas ražošanas izmaksas līdz ar tehnoloģijas attīstību ir ļoti pazeminājušās. Attiecībā uz vēja enerģijas radīto elektrību pēdējo 15 gadu laikā notikusi izmaksu samazināšanās vairāk kā 50 % apmērā. Šobrīd vēja enerģija cenu konkurētspējas ziņā jau tuvojas citiem enerģijas veidiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē sauszemes vēja enerģijas ražošana šobrīd izmaksā 3,2 p/kWh (elektrības vairumtirdzniecības cena ir 3 p/kWh). Papildu izmaksas, kas saistītas ar pārtraukumu kompensēšanu (piemēram, dublējošo enerģiju), ir 0,17 p/kWh laikā, kad energosistēmā ir tikai 20 % vēja enerģijas vai mazāk. |
| --- | --- |

3.2.3

Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Tā kā elektrības ražošana ļoti lielā mērā ir atkarīga no vēja apstākļiem, būtiski svarīga ir pareizas vietas izvēle, lai tuvotos ekonomiskai dzīvotspējai (skatīt tomēr 3.2.2. punktu). Vēja ģenerētas elektrības enerģijas ražošanas izmaksas līdz ar tehnoloģijas attīstību ir ļoti pazeminājušās. Attiecībā uz vēja enerģijas radīto elektrību pēdējo 15 gadu laikā notikusi izmaksu samazināšanās vairāk kā 50 % apmērā. Šobrīd vēja enerģija cenu konkurētspējas ziņā jau tuvojas citiem enerģijas veidiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē sauszemes vēja enerģijas ražošana šobrīd izmaksā 3,2 p/kWh (elektrības vairumtirdzniecības cena ir 3 p/kWh). Papildu izmaksas, kas saistītas ar pārtraukumu kompensēšanu (piemēram, dublējošo enerģiju), ir 0,17 p/kWh laikā, kad energosistēmā ir tikai 20 % vēja enerģijas vai mazāk.

| 3.2.4 | Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Pieaugušais vēja enerģijas lietojums Eiropā ir izraisījis svārstības, kas šobrīd ir vērojamas arī ražošanas jomā, ņemot vērā vēja enerģijas padeves svārstīgo raksturu, kas attiecīgi palielina aizturēto pieprasījumu un izraisa energosistēmas izmaksu pieaugumu. Lai garantētu stabilu energosistēmas darbību, neraugoties uz lielo vēja enerģijas padeves nepastāvību, enerģijas pārvades sistēmu operatori ir atkarīgi no paredzamās vēja enerģijas ražošanas iespējami visprecīzākajām prognozēm.
  Paredzamā turpmākā vēja enerģijas izplatīšanās Eiropā nozīmē to, ka nākotnē būs nepieciešams pievērst lielāku uzmanību nekā iepriekš tam, lai, projektējot jaunus vēja enerģijas ģeneratorus, nodrošinātu uzticamību. Ņemot vērā masīvo un nepārtraukto jauno vēja enerģijas ekspansiju, ir kļuvis arvien grūtāk garantēt elektrības apgādes stabilitāti — jo īpaši sprieguma atteices gadījumā. Nākotnes piekrastes izstrādes var nodrošināt daudz augstāka ekvivalenta stundas salīdzinājumā ar sauszemes vēja ģenerēto jaudu. |
| --- | --- |

3.2.4

Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Pieaugušais vēja enerģijas lietojums Eiropā ir izraisījis svārstības, kas šobrīd ir vērojamas arī ražošanas jomā, ņemot vērā vēja enerģijas padeves svārstīgo raksturu, kas attiecīgi palielina aizturēto pieprasījumu un izraisa energosistēmas izmaksu pieaugumu. Lai garantētu stabilu energosistēmas darbību, neraugoties uz lielo vēja enerģijas padeves nepastāvību, enerģijas pārvades sistēmu operatori ir atkarīgi no paredzamās vēja enerģijas ražošanas iespējami visprecīzākajām prognozēm.

Paredzamā turpmākā vēja enerģijas izplatīšanās Eiropā nozīmē to, ka nākotnē būs nepieciešams pievērst lielāku uzmanību nekā iepriekš tam, lai, projektējot jaunus vēja enerģijas ģeneratorus, nodrošinātu uzticamību. Ņemot vērā masīvo un nepārtraukto jauno vēja enerģijas ekspansiju, ir kļuvis arvien grūtāk garantēt elektrības apgādes stabilitāti — jo īpaši sprieguma atteices gadījumā. Nākotnes piekrastes izstrādes var nodrošināt daudz augstāka ekvivalenta stundas salīdzinājumā ar sauszemes vēja ģenerēto jaudu.

| 3.2.5 | Veikums vides aizsardzībā. Vēja turbīnas savas darbības laikā virtuāli nerada nedz piesārņojumu, nedz izmešus, un ļoti nelielā mērā tas notiek šo turbīnu ražošanas, uzstādīšanas, tehniskās apkopes un noņemšanas laikā. Lai gan vēja enerģija ir tīra tehnoloģija, tā tomēr gluži nav bez savas ietekmes uz vidi. Galvenās problēmas ir saistītas ar vizuālo ietekmi. |
| --- | --- |

3.2.5

Veikums vides aizsardzībā. Vēja turbīnas savas darbības laikā virtuāli nerada nedz piesārņojumu, nedz izmešus, un ļoti nelielā mērā tas notiek šo turbīnu ražošanas, uzstādīšanas, tehniskās apkopes un noņemšanas laikā. Lai gan vēja enerģija ir tīra tehnoloģija, tā tomēr gluži nav bez savas ietekmes uz vidi. Galvenās problēmas ir saistītas ar vizuālo ietekmi.

| 3.2.6 | Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Saskaņā ar jaunākajiem Eiropas Komisijas plāniem ir paredzams, ka vēja enerģija Eiropā līdz 2010. gadam varētu sasniegt kopējo jaudu ap 70 GW. Ielūkojoties vēl tālākā nākotnē, EWEA (European Wind Energy Association — Eiropas Vēja enerģijas asociācija) ir izvirzījusi mērķi: līdz 2020. gadam sasniegt kopējo jaudu 180 GW apmērā, no kuras 70 GW tiktu saražots piekrastē. Paredzams, ka līdz 2010. gadam šī jauda būs 50 % no kopējā pieauguma un līdz 2020. gadam — lielāka par 70 %. |
| --- | --- |

3.2.6

Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Saskaņā ar jaunākajiem Eiropas Komisijas plāniem ir paredzams, ka vēja enerģija Eiropā līdz 2010. gadam varētu sasniegt kopējo jaudu ap 70 GW. Ielūkojoties vēl tālākā nākotnē, EWEA (European Wind Energy Association — Eiropas Vēja enerģijas asociācija) ir izvirzījusi mērķi: līdz 2020. gadam sasniegt kopējo jaudu 180 GW apmērā, no kuras 70 GW tiktu saražots piekrastē. Paredzams, ka līdz 2010. gadam šī jauda būs 50 % no kopējā pieauguma un līdz 2020. gadam — lielāka par 70 %.

3.3   Biomasa

| 3.3.1 | Pašreizējais pieaugums un attīstība. 2001. gadā kopējais biomasas lietojums enerģijas nolūkā bija 650 TWh. Lai panāktu RES 12 % mērķi līdz 2010. gadam, nepieciešams sasniegt 860 TWh rādītāju. Katram sektoram jānodrošina savs ieguldījums: elektrība 370 TWh, apkure 280 TWh, biokurināmais 210 TWh. Tā rezultātā kopējā biomasas akumulētās enerģijas ražošana 2010. gadā būs aptuveni 1 500 TWh. Šo papildu biomasas ražošanu īsā laikā iespējams panākt tikai ar spēcīgiem un mērķtiecīgiem pasākumiem un darbu visos trijos sektoros. Transportam paredzētā šķidrā biokurināmā daļa Eiropas patēriņā šobrīd tiek lēsta ap 1 %. Tomēr visticamāk, ka šis skaitlis strauji palielināsies, jo ES īpašā direktīvā ir izvirzījusi uzdevumu līdz 2005. gadam panākt 2 % rādītāju un līdz 2010. gadam — gandrīz 6 % rādītāju. Biodegviela būtu jāizmanto galvenokārt lauksaimniecībā un mežkopībā, kā arī, ņemot vērā to, ka minētā degviela noārdās dabiski, tā būtu jāizmanto arī ūdens transportlīdzekļos, kā arī citās vietās, kur tā var būt īpaši noderīga no vides aizsardzības viedokļa, piemēram, apdzīvotās vietās, kur liela daļa sabiedriskā transporta autobusu jau pašlaik darbojas, izmantojot bioenerģiju. |
| --- | --- |

3.3.1

Pašreizējais pieaugums un attīstība. 2001. gadā kopējais biomasas lietojums enerģijas nolūkā bija 650 TWh. Lai panāktu RES 12 % mērķi līdz 2010. gadam, nepieciešams sasniegt 860 TWh rādītāju. Katram sektoram jānodrošina savs ieguldījums: elektrība 370 TWh, apkure 280 TWh, biokurināmais 210 TWh. Tā rezultātā kopējā biomasas akumulētās enerģijas ražošana 2010. gadā būs aptuveni 1 500 TWh. Šo papildu biomasas ražošanu īsā laikā iespējams panākt tikai ar spēcīgiem un mērķtiecīgiem pasākumiem un darbu visos trijos sektoros. Transportam paredzētā šķidrā biokurināmā daļa Eiropas patēriņā šobrīd tiek lēsta ap 1 %. Tomēr visticamāk, ka šis skaitlis strauji palielināsies, jo ES īpašā direktīvā ir izvirzījusi uzdevumu līdz 2005. gadam panākt 2 % rādītāju un līdz 2010. gadam — gandrīz 6 % rādītāju. Biodegviela būtu jāizmanto galvenokārt lauksaimniecībā un mežkopībā, kā arī, ņemot vērā to, ka minētā degviela noārdās dabiski, tā būtu jāizmanto arī ūdens transportlīdzekļos, kā arī citās vietās, kur tā var būt īpaši noderīga no vides aizsardzības viedokļa, piemēram, apdzīvotās vietās, kur liela daļa sabiedriskā transporta autobusu jau pašlaik darbojas, izmantojot bioenerģiju.

| 3.3.2 | Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Biomasas elektrību var saražot enerģiju kultūru, lauksaimniecības un rūpniecības biomasas atkritumi vai arī to var iegūt biomasas fermentācijas procesā, kad to pārvērš biogāzē siltuma un elektrības kopīgās spēkstacijās. Biomasas spēkstacijām ir iespēja nodrošināt pamatslodzes jaudu. |
| --- | --- |

3.3.2

Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Biomasas elektrību var saražot enerģiju kultūru, lauksaimniecības un rūpniecības biomasas atkritumi vai arī to var iegūt biomasas fermentācijas procesā, kad to pārvērš biogāzē siltuma un elektrības kopīgās spēkstacijās. Biomasas spēkstacijām ir iespēja nodrošināt pamatslodzes jaudu.

| 3.3.3 | Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Biomasas ražošanas izmaksas ir dažādas atkarībā no izmantotās tehnoloģijas veida, elektrostacijas lieluma un no biomasas degvielas apgādes izmaksām. Eiropas valstīs ir dažādas atbalsta sistēmas un atšķirīgi līmeņi (2003. gadā). Fiksēto cenu sistēmas diapazons svārstās no 3 līdz pāri par 10 centiem par kWh, un kompensācijas no nodevām vai sertifikātu cenām svārstās no 0,6 centiem par kWh līdz 8 centiem par kWh. |
| --- | --- |

3.3.3

Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Biomasas ražošanas izmaksas ir dažādas atkarībā no izmantotās tehnoloģijas veida, elektrostacijas lieluma un no biomasas degvielas apgādes izmaksām. Eiropas valstīs ir dažādas atbalsta sistēmas un atšķirīgi līmeņi (2003. gadā). Fiksēto cenu sistēmas diapazons svārstās no 3 līdz pāri par 10 centiem par kWh, un kompensācijas no nodevām vai sertifikātu cenām svārstās no 0,6 centiem par kWh līdz 8 centiem par kWh.

| 3.3.4 | Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Biomasas potenciālu Eiropā uzskata par lielu un vēl nepietiekami izmantotu. Tas tā pavisam noteikti ir dažās dalībvalstīs. Biomasas var rasties virknē vietu vai resursu — mežā, lauksaimniecībā vai atkritumu plūsmās. Kokmateriāli no mežsaimniecības un tādām ražošanas nozarēm, kuru pamatā kokmateriāli, ir lielākie resursi, un sagādes loģistika no meža līdz pat bioenerģijas ražotnēm ir ievērojami jāuzlabo. Decentralizēta izmantošana, it īpaši — plantāciju retināšanas rezultātā iegūtu kokmateriālu un kokskaidu ražošanas procesā pāri palikušu koksnes atlieku decentralizēta izmantošana siltuma un strāvas ražošanai, kā arī koksnes granulu izgatavošana dod izcilu iespēju veicināt reģionālo ekonomisko apriti, radīt jaunas darba vietas lauku rajonos un samazināt ES jēlnaftas importu. Tomēr pastāv bažas par biomasas saražotās enerģijas lietojuma pārlieku stimulēšanu, kas varētu kaitēt citiem, neatbalstītiem lietojumiem. |
| --- | --- |

3.3.4

Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Biomasas potenciālu Eiropā uzskata par lielu un vēl nepietiekami izmantotu. Tas tā pavisam noteikti ir dažās dalībvalstīs. Biomasas var rasties virknē vietu vai resursu — mežā, lauksaimniecībā vai atkritumu plūsmās. Kokmateriāli no mežsaimniecības un tādām ražošanas nozarēm, kuru pamatā kokmateriāli, ir lielākie resursi, un sagādes loģistika no meža līdz pat bioenerģijas ražotnēm ir ievērojami jāuzlabo. Decentralizēta izmantošana, it īpaši — plantāciju retināšanas rezultātā iegūtu kokmateriālu un kokskaidu ražošanas procesā pāri palikušu koksnes atlieku decentralizēta izmantošana siltuma un strāvas ražošanai, kā arī koksnes granulu izgatavošana dod izcilu iespēju veicināt reģionālo ekonomisko apriti, radīt jaunas darba vietas lauku rajonos un samazināt ES jēlnaftas importu. Tomēr pastāv bažas par biomasas saražotās enerģijas lietojuma pārlieku stimulēšanu, kas varētu kaitēt citiem, neatbalstītiem lietojumiem.

| 3.3.5 | Veikums vides aizsardzībā. Koks ir atjaunojamā enerģija, ar ko visveiksmīgāk aizvietot fosilo kurināmo, turklāt tas ir vadošais atjaunojamais sektors primārās enerģijas ražošanā Eiropā. Tā lietojums enerģijas veidā sniedz savu ieguldījumu globālās sasilšanas apkarošanā, jo atšķirībā no fosilās enerģijas sadegšanas procesā emitēto oglekļa dioksīdu no jauna absorbē augošie meži. Uz kokmateriāliem bāzētās biomasas sadedzināšanas procesā tomēr tiek emitēti daži papildu piesārņotāji, ja nenotiek pienācīga filtrācija. Var būt risks, ka intensīvāka īpaši ātri augošu un ļoti produktīvu biomasas kultūru kultivācija var izraisīt ievērojamas reģionālas vai — gadījumā, ja biomasas ražošanai izcērt primāros mežus — pat pasaules mēroga problēmas, kas saistītas ar vidi un dabas aizsardzību un kas var radīt ievērojamus globālā vides līdzsvara traucējumus. |
| --- | --- |

3.3.5

Veikums vides aizsardzībā. Koks ir atjaunojamā enerģija, ar ko visveiksmīgāk aizvietot fosilo kurināmo, turklāt tas ir vadošais atjaunojamais sektors primārās enerģijas ražošanā Eiropā. Tā lietojums enerģijas veidā sniedz savu ieguldījumu globālās sasilšanas apkarošanā, jo atšķirībā no fosilās enerģijas sadegšanas procesā emitēto oglekļa dioksīdu no jauna absorbē augošie meži. Uz kokmateriāliem bāzētās biomasas sadedzināšanas procesā tomēr tiek emitēti daži papildu piesārņotāji, ja nenotiek pienācīga filtrācija. Var būt risks, ka intensīvāka īpaši ātri augošu un ļoti produktīvu biomasas kultūru kultivācija var izraisīt ievērojamas reģionālas vai — gadījumā, ja biomasas ražošanai izcērt primāros mežus — pat pasaules mēroga problēmas, kas saistītas ar vidi un dabas aizsardzību un kas var radīt ievērojamus globālā vides līdzsvara traucējumus.

| 3.3.6 | Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Vērā ņemama rūpniecības līdzdalība ir svarīga itin visā, ne tikai pamata izpētes darbībā, ja biomasas radītajai enerģijai paredzama efektīva nozīme ES politikas mērķos. |
| --- | --- |

3.3.6

Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Vērā ņemama rūpniecības līdzdalība ir svarīga itin visā, ne tikai pamata izpētes darbībā, ja biomasas radītajai enerģijai paredzama efektīva nozīme ES politikas mērķos.

| 3.3.7 | Biokurināmais. Nav runas par to (4), vai visos gadījumos, izmantojot šķidro biokurināmo, iespējams gūt tīru enerģijas ieguvumu vai pat tīru labumu apkārtējai videi, līdzsvarojot investēto enerģiju no, piemēram, mēslojuma, lauksaimniecības tehnikas, pārstrādes u. tml. ar potenciālu enerģijas ieguvumu no ražotajā biokurināmā. No otras puses, Komisijas pasūtītie pētījumi parāda vispārēju pozitīvu līdzsvaru, taču tīrais rezultāts acīmredzami atšķiras no vienas kultūras uz otru. Tāpēc Komiteja iesaka noskaidrot šo punktu, piemēram, veicot turpmākus pētījumus šajā jautājumā, jo problēmas, kas saistīta ar milzīgo globālo atkarību no naftas, risināšana ieņem vienu no pirmajām vietām politiskajā dienaskārtībā. Vēl viens saistošais jautājums, kurā nepieciešama izpratne, ir ES apgādes drošība un ar to saistītie ekonomikas un tirdzniecības aspekti palielinātā šķidrā biokurināmā izmantošanā. |
| --- | --- |

3.3.7

Biokurināmais. Nav runas par to (4), vai visos gadījumos, izmantojot šķidro biokurināmo, iespējams gūt tīru enerģijas ieguvumu vai pat tīru labumu apkārtējai videi, līdzsvarojot investēto enerģiju no, piemēram, mēslojuma, lauksaimniecības tehnikas, pārstrādes u. tml. ar potenciālu enerģijas ieguvumu no ražotajā biokurināmā. No otras puses, Komisijas pasūtītie pētījumi parāda vispārēju pozitīvu līdzsvaru, taču tīrais rezultāts acīmredzami atšķiras no vienas kultūras uz otru. Tāpēc Komiteja iesaka noskaidrot šo punktu, piemēram, veicot turpmākus pētījumus šajā jautājumā, jo problēmas, kas saistīta ar milzīgo globālo atkarību no naftas, risināšana ieņem vienu no pirmajām vietām politiskajā dienaskārtībā. Vēl viens saistošais jautājums, kurā nepieciešama izpratne, ir ES apgādes drošība un ar to saistītie ekonomikas un tirdzniecības aspekti palielinātā šķidrā biokurināmā izmantošanā.

3.4   Fotogalvanizācija (Photovoltaics, PV).

| 3.4.1 | Pašreizējais pieaugums un attīstība. 2003. gadā ES nodeva ekspluatācijā papildu 180 MWp jaudas fotogalvanisko iekārtu, kas kopējo Eiropas jaudu paaugstināja līdz aptuveni 570 MWp. Turklāt arvien lielāka šīs nominālās jaudas daļa šobrīd ir pieslēgta energosistēmai: energosistēmai pieslēgtās iekārtas tagad veido 86 % no kopējās uzkrātās Eiropas jaudas. |
| --- | --- |

3.4.1

Pašreizējais pieaugums un attīstība. 2003. gadā ES nodeva ekspluatācijā papildu 180 MWp jaudas fotogalvanisko iekārtu, kas kopējo Eiropas jaudu paaugstināja līdz aptuveni 570 MWp. Turklāt arvien lielāka šīs nominālās jaudas daļa šobrīd ir pieslēgta energosistēmai: energosistēmai pieslēgtās iekārtas tagad veido 86 % no kopējās uzkrātās Eiropas jaudas.

| 3.4.2 | Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Attīstītajā pasaulē vispopulārākās saules PV sistēmas iekārtas mājām un darbavietām ir pieslēgtas pie energosistēmas. Pieslēgums vietējam elektrotīklam ļauj jebkuru šādā veidā saražoto enerģiju pārdot uzņēmumam.
  Pretējā gadījumā, esot pilnībā neatkarīgai no energosistēmas, šādai sistēmai ir nepieciešams akumulators, kuram tā pievienota, lai nodrošinātu iespēju lietot parastas ierīces bez elektrotīkla enerģijas. Tipiskas energosistēmai nepieslēgtas iekārtas ir rūpnieciskās iekārtas, tādas kā mobilo tālruņu atkārtotājstacijas vai lauku elektrifikācijas iekārtas. |
| --- | --- |

3.4.2

Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Attīstītajā pasaulē vispopulārākās saules PV sistēmas iekārtas mājām un darbavietām ir pieslēgtas pie energosistēmas. Pieslēgums vietējam elektrotīklam ļauj jebkuru šādā veidā saražoto enerģiju pārdot uzņēmumam.

Pretējā gadījumā, esot pilnībā neatkarīgai no energosistēmas, šādai sistēmai ir nepieciešams akumulators, kuram tā pievienota, lai nodrošinātu iespēju lietot parastas ierīces bez elektrotīkla enerģijas. Tipiskas energosistēmai nepieslēgtas iekārtas ir rūpnieciskās iekārtas, tādas kā mobilo tālruņu atkārtotājstacijas vai lauku elektrifikācijas iekārtas.

| 3.4.3 | Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Salīdzinoši joprojām lielās investīciju izmaksas pašlaik ir viens no galvenajiem šķēršļiem PV tirgu izveidē īsā un vidējā termiņā, lai gan laika gaitā un palielinoties enerģijas ražošanas apjomam, kā arī pastāvīgu ar izmantošanu saistītu inovāciju dēļ ir vērojama nepārtraukta sistēmu cenu pazemināšanās. Tomēr vidēji beidzamo 20 gadu laikā moduļu cena ir samazinājusies par ~5 % gadā, joprojām turoties 0,5 EUR/kWh diapazonā. Pašreizējās tipiskas instalētas fotogalvaniskas sistēmas kapitāla izmaksas svārstās diapazonā no EUR 5/W līdz EUR 8/W, tādējādi padarot fotogalvanisko elektrību par pašlaik joprojām visdārgāko atjaunojamās enerģijas veidu. |
| --- | --- |

3.4.3

Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Salīdzinoši joprojām lielās investīciju izmaksas pašlaik ir viens no galvenajiem šķēršļiem PV tirgu izveidē īsā un vidējā termiņā, lai gan laika gaitā un palielinoties enerģijas ražošanas apjomam, kā arī pastāvīgu ar izmantošanu saistītu inovāciju dēļ ir vērojama nepārtraukta sistēmu cenu pazemināšanās. Tomēr vidēji beidzamo 20 gadu laikā moduļu cena ir samazinājusies par ~5 % gadā, joprojām turoties 0,5 EUR/kWh diapazonā. Pašreizējās tipiskas instalētas fotogalvaniskas sistēmas kapitāla izmaksas svārstās diapazonā no EUR 5/W līdz EUR 8/W, tādējādi padarot fotogalvanisko elektrību par pašlaik joprojām visdārgāko atjaunojamās enerģijas veidu.

| 3.4.4 | Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Saules radiācija nodrošina Zemei milzīgu enerģijas daudzumu. Kopējais enerģijas apjoms, kas no Saules nonāk līdz Zemes virsmai viena gada laikā, ir aptuveni 10 000 reižu lielāks par ikgadējo enerģijas patēriņu visā pasaulē. PV var nodrošināt elektrības apgādes drošības palielinājumu jebkurā gadījumā: sistēmās, kas pieslēgtas energosistēmai, neatkarīgās sistēmās vai jauktās sistēmās. |
| --- | --- |

3.4.4

Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Saules radiācija nodrošina Zemei milzīgu enerģijas daudzumu. Kopējais enerģijas apjoms, kas no Saules nonāk līdz Zemes virsmai viena gada laikā, ir aptuveni 10 000 reižu lielāks par ikgadējo enerģijas patēriņu visā pasaulē. PV var nodrošināt elektrības apgādes drošības palielinājumu jebkurā gadījumā: sistēmās, kas pieslēgtas energosistēmai, neatkarīgās sistēmās vai jauktās sistēmās.

| 3.4.5 | Veikums vides aizsardzībā. Lai gan solārās enerģijas ražošana nav saistīta ne ar kādiem piesārņojošiem izmešiem vai apkārtējās vides drošības problēmām, ko attiecina uz tradicionālajām enerģijas ražošanas metodēm, fotogalvanisko šūnu ražošana ir saistīta ar tehnoloģijām, kas izmanto arī indīgas vielas. Dažas ar ainavas izskatu saistītas un ekoloģiskas problēmas, ko izraisa lielas atklātā vietā uzstādītas iekārtas, nerodas saistībā ar tādām iekārtām, kas uzstādītas pie vai uz esošām ēkām. |
| --- | --- |

3.4.5

Veikums vides aizsardzībā. Lai gan solārās enerģijas ražošana nav saistīta ne ar kādiem piesārņojošiem izmešiem vai apkārtējās vides drošības problēmām, ko attiecina uz tradicionālajām enerģijas ražošanas metodēm, fotogalvanisko šūnu ražošana ir saistīta ar tehnoloģijām, kas izmanto arī indīgas vielas. Dažas ar ainavas izskatu saistītas un ekoloģiskas problēmas, ko izraisa lielas atklātā vietā uzstādītas iekārtas, nerodas saistībā ar tādām iekārtām, kas uzstādītas pie vai uz esošām ēkām.

| 3.4.6 | Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Bija plānots, ka 2003. gada beigās Eiropas Savienībā kopējā jauda būs aptuveni 520 MWp. Vācijā 2004. gadā bija uzstādīta jauda 800 MWp apmērā, kas 2004. gada laikā paaugstinājās par 94 %. Tādējādi “Atjaunojamas enerģijas iedibināšanas kampaņā” izvirzītais mērķis sasniegt jaudu 650 MWp apmērā tika ievērojami pārspēts. Tiek lēsts, ka gaidāmā Eiropas Savienība uzstādītā jauda 2010. gadā būs aptuveni 1 400 MWp. EPIA (European Photovoltaic Industry Association — Eiropas Fotogalvaniskās nozares asociācija) izdarītās prognozes ir daudz optimistiskākas. Eiropas Komisijas scenārijs, kas paredz 3 000 MWp 2010. gada beigās, kopumā ir īstenojams, taču tā sekmes galvenokārt ir atkarīgas no katras dalībvalsts politiskās gribas. |
| --- | --- |

3.4.6

Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Bija plānots, ka 2003. gada beigās Eiropas Savienībā kopējā jauda būs aptuveni 520 MWp. Vācijā 2004. gadā bija uzstādīta jauda 800 MWp apmērā, kas 2004. gada laikā paaugstinājās par 94 %. Tādējādi “Atjaunojamas enerģijas iedibināšanas kampaņā” izvirzītais mērķis sasniegt jaudu 650 MWp apmērā tika ievērojami pārspēts. Tiek lēsts, ka gaidāmā Eiropas Savienība uzstādītā jauda 2010. gadā būs aptuveni 1 400 MWp. EPIA (European Photovoltaic Industry Association — Eiropas Fotogalvaniskās nozares asociācija) izdarītās prognozes ir daudz optimistiskākas. Eiropas Komisijas scenārijs, kas paredz 3 000 MWp 2010. gada beigās, kopumā ir īstenojams, taču tā sekmes galvenokārt ir atkarīgas no katras dalībvalsts politiskās gribas.

3.5   Solāri termiskā enerģija

3.5.1   Pašreizējais pieaugums un attīstība.

Milzīgais solāri termiskās enerģijas potenciāls ir galvenais stimuls, kas virza apkures un dzesēšanas sektoru ilgtspējības, ietekmes uz vidi, kā arī enerģijas importa samazināšanas virzienā. Kopējais tehniskais potenciāls tiek vērtēts ap 1,4 biljoniem m2 kolektoru zonā, kas sniegtu ikgadēju solāro enerģiju gandrīz 700 TWh apmērā vienā gadā. ES tirgus ir palielinājies vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar 1990.-to gadu vidu un ir trīs reizes lielāks nekā 1980.-to gadu beigās. Laikposmā starp 1990. un 2001. gadu vidējais ikgadējais tirgus pieaugums ir bijis 13,6 %. Kopš 2000. gada tirgus ir nepārprotami pārsniedzis no jauna uzstādītu kolektoru 1 miljona m2 atzīmi vienā gadā. Pēc ievērojamas samazināšanās 2002. gadā, kas galvenokārt notika Vācijā, jauns maksimums, kas pārsniedz 1,4 miljonus m2, tika sasniegta 2003. gadā. Pagaidām solāri termiskās enerģijas lietojums ES ir izplatīts ļoti nevienmērīgi — Austrijai ir liels pārklājums, bet dažās Vidusjūras valstīs, neraugoties uz ļoti labvēlīgo klimatu šajā ziņā — tikpat kā nav nekādas attīstības, turpretī citās Vidusjūras valstīs (piemēram, Grieķijā) minētās enerģijas lietojums ir ļoti izplatīts; mazajai izplatībai par iemeslu nevar būt ekonomiska izdevīguma trūkums.

3.5.2   Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem.

Termisko enerģiju iespējams transportēt tikai tur, kur pastāv rajonu apkures sistēmas. Vēl nav vērojama tieša solāri termisko sistēmu ietekme uz elektrosistēmu. Saules siltuma pārvēršana elektroenerģijā, kas notiek koncentrētajās solāri termiskās enerģijas sistēmās (“solārajās ieplakās” vai “solārajos torņos”, liela mēroga spoguļu un fokusēšanas tehnoloģijā, kas paredzēta augstas temperatūras siltuma radīšanai, ko savukārt pārvērst elektrībā), tikai šobrīd pamet savu izpētes un izstrādes statusu (5) un ieiet demonstrācijas un komercializācijas fāzē dažās ražotnēs Spānijā.

3.5.3   Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas.

Solāri termiskā enerģija galvenokārt konkurē ar tradicionālajām apkures sistēmām, kuru darbība balstīta uz fosilo kurināmo vai elektrību. Salīdzinājumā ar šīm sistēmām solāri termiskajai enerģijai ir liels investīciju izmaksu koeficients (90 % — 99 % no kopējām izmaksām), toties visai zemas ekspluatācijas izmaksas. Kopējā tipiskas solārās mājas ūdens sistēmas izmaksa vienā ģimenes mājā vērtējama diapazonā no € 700 līdz € 5 000. Labi uzprojektētas solāri termiskās sistēmas šobrīd ražo/aizvieto siltumu par cenu, kuras diapazons ir 3 — 9 € centi par vienu kWh. Ņemot vērā elektrības, degvielas un gāzes pašreizējās cenas un sagaidāmo to paaugstināšanos, solāri termiskās sistēmas apvienojumā ar modernām uzkrāšanas sistēmām, kam ir efektīva siltumizolācija, būtu iespējams plaši izmantot siltā ūdens un siltuma ieguvei.

3.5.4   Pieejamība un nozīme apgādes drošībā.

Teorētiskais solārās enerģijas potenciāls ir milzīgs. Tomēr praktisko solāri termiskās enerģijas potenciālu ierobežo gan tehniski, gan sociāli ekonomiski faktori. Tāpat mākoņainās ziemas dienās, kad apkures pieprasījums ir vislielākais, enerģija savukārt ir vismazāk pieejama.

3.5.5   Veikums vides aizsardzībā.

Solāri termiskā enerģija savas darbības laikā virtuāli nerada nedz piesārņojumu, nedz izmešus. Ietekme ir lielāka šo sistēmu ražošanas, uzstādīšanas, tehniskās apkopes un noņemšanas laikā. Lai gan solāri termiskā enerģija ir tīra tehnoloģija, tā tomēr iedarbojas uz apkārtējo vidi.

3.5.6   Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme.

Ja solāri termiskās enerģijas atbalsta politiku intensitāte nemainīsies, ir paredzams, ka darbības lauks ES līmenī ik gadu pieaugs par gandrīz 12 %. Pieņemot, ka pieauguma temps būs nemainīgs, puse pieauguma absolūtajā izpratnē būs sasniegta laikā starp 2010. un 2015. gadu. Ja naftas cena paliks tikpat augsta kā šobrīd (ap 60 $/barels), solāri termiskās enerģijas lietojums strauji pieaugs Āzijas un Āfrikas solārajās joslās.

3.6   Ģeotermiskā enerģija

3.6.1   Pašreizējais pieaugums un attīstība

3.6.1.1   Elektrība

Tikai piecās Eiropas valstīs ir tādi dabas resursi, kas nepieciešami, lai ražotu elektrību no ģeotermiskās enerģijas un lai tas notiktu lietderīgi. 2003. gada beigās nominālā ģeotermiskā jauda Eiropas Savienībā elektrības ražošanā bija 820 MWe. Vairāk kā 96 % (790 MWe) šīs nominālās jaudas bija Itālijā.

3.6.1.2   Apkure

Apkures ražošanu no ģeotermiskās enerģijas var panākt divos ļoti atšķirīgos veidos. Pirmais veids ir tieša tādu ūdensnesējslāņu izmantošana, kuru temperatūra ir starp 30oC un 150 0C (tā saucamie zemas un vidējas enerģijas lietojumi). Otrs veids, kā ražot siltumu, ir saistīts ar ģeotermiskā siltuma sūkņu izmantošanu. Kopējā nominālā jauda zemas enerģijas ģeotermiskajā sektorā Eiropas Savienībā tika vērtēts ap 1130 MWth, t. i., 7,5 % pieaugums salīdzinājumā ar 2002. gadu.

| 3.6.2 | Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Līdz šim ģeotermiskā enerģija ir varējusi sniegt savu ieguldījumu elektrības ražošanā tikai tajos reģionos, kur pastāv ģeotermiskais potenciāls. |
| --- | --- |

3.6.2

Nozīme elektrosistēmās un ietekme uz elektrotīkliem. Līdz šim ģeotermiskā enerģija ir varējusi sniegt savu ieguldījumu elektrības ražošanā tikai tajos reģionos, kur pastāv ģeotermiskais potenciāls.

| 3.6.3 | Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Ģeotermiskās enerģijas ekspluatāciju uzskata par augstas riska pakāpes investīciju. Ieguldījuma gadījumā elektrības ražošanas iekārtās investīcijas attiecību katrā fāzē var spēcīgi ietekmēt šai vietai raksturīgie apstākļi.
  Siltuma ražošanas investīciju izmaksas un ekspluatācijas izmaksas ir ievērojami atšķirīgas kā dažādās valstīs, tā arī atkarībā no lietojuma veida un no resursa raksturlielumiem (vietējie ģeoloģiskie apstākļi), vietējā apkures pieprasījuma un apkures patēriņa modeļa (tāda kā rajonu apkures sistēmas vai individuālas, vai ēku ģeotermiskās siltuma sūkņu sistēmas). Raksturīgās izmaksas Eiropas Savienības valstīs iekļaujas šādā diapazonā:






  — | investīciju izmaksas svārstās EUR 0,2 — 1,2 miljoni /MW |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Ekonomika, ietverot atbalsta sistēmas. Ģeotermiskās enerģijas ekspluatāciju uzskata par augstas riska pakāpes investīciju. Ieguldījuma gadījumā elektrības ražošanas iekārtās investīcijas attiecību katrā fāzē var spēcīgi ietekmēt šai vietai raksturīgie apstākļi.

Siltuma ražošanas investīciju izmaksas un ekspluatācijas izmaksas ir ievērojami atšķirīgas kā dažādās valstīs, tā arī atkarībā no lietojuma veida un no resursa raksturlielumiem (vietējie ģeoloģiskie apstākļi), vietējā apkures pieprasījuma un apkures patēriņa modeļa (tāda kā rajonu apkures sistēmas vai individuālas, vai ēku ģeotermiskās siltuma sūkņu sistēmas). Raksturīgās izmaksas Eiropas Savienības valstīs iekļaujas šādā diapazonā:

—

investīciju izmaksas svārstās EUR 0,2 — 1,2 miljoni /MW

| — | ražošanas izmaksas svārstās EUR 5 — 45 /MW. |
| --- | --- |

—

ražošanas izmaksas svārstās EUR 5 — 45 /MW.

| 3.6.4 | Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Zemes termiskā enerģija ir milzīga, taču bez ļoti dziļiem urbumiem (tehnoloģija, izmaksas) ir iespējams izmantot tikai ļoti mazu tās daļu. Pagaidām šīs enerģijas izmantošana galvenokārt notikusi ierobežoti, ģeotermisko anomāliju zonās, kur ģeoloģiskie apstākļi ļauj nesējam pārvadīt siltumu no dziļajām karstuma zonām uz augšu līdz pat virsmai. Karsto sauso iežu (Hot Dry Rock, HDR) resursi vai citas dziļurbumu (no 3 līdz 5 km) tehnoloģijas (skatīt 3.6.6. punktu), kas šobrīd tiek pētītas, cerams, pavērs jaunas iespējas elektrības ražošanas jomā jau nākamās desmitgades laikā. |
| --- | --- |

3.6.4

Pieejamība un nozīme apgādes drošībā. Zemes termiskā enerģija ir milzīga, taču bez ļoti dziļiem urbumiem (tehnoloģija, izmaksas) ir iespējams izmantot tikai ļoti mazu tās daļu. Pagaidām šīs enerģijas izmantošana galvenokārt notikusi ierobežoti, ģeotermisko anomāliju zonās, kur ģeoloģiskie apstākļi ļauj nesējam pārvadīt siltumu no dziļajām karstuma zonām uz augšu līdz pat virsmai. Karsto sauso iežu (Hot Dry Rock, HDR) resursi vai citas dziļurbumu (no 3 līdz 5 km) tehnoloģijas (skatīt 3.6.6. punktu), kas šobrīd tiek pētītas, cerams, pavērs jaunas iespējas elektrības ražošanas jomā jau nākamās desmitgades laikā.

| 3.6.5 | Veikums vides aizsardzībā. Ģeotermiskās enerģijas izvietojuma izvēršanai varētu būt liela un pozitīva tīrā ietekme uz vidi salīdzinājumā ar fosilo degvielu izstrādi. Ģeotermisko staciju ekspluatācijas laikā rodas vides aizsardzības problēmas. Ģeotermiskie šķidrumi (tvaiki vai karstais ūdens) parasti satur gāzes, tādas kā ogļskābā gāze (CO2), sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), metāns (CH4) un nelieli citu gāzu piemaisījumi, kā arī izšķīdušas vielas, kuru koncentrācijas parasti palielinās līdz ar temperatūras paaugstināšanos. Vārāmais sāls (NaCl), bors (B), arsēns (As) un dzīvsudrabs (Hg) ir, piemēram, piesārņojuma avots, ja šīs vielas tiek izvadītas apkārtējā vidē. Hermētiskas koaksiālas caurules nepieļauj šo vielu izvadīšanu apkārtējā vidē. |
| --- | --- |

3.6.5

Veikums vides aizsardzībā. Ģeotermiskās enerģijas izvietojuma izvēršanai varētu būt liela un pozitīva tīrā ietekme uz vidi salīdzinājumā ar fosilo degvielu izstrādi. Ģeotermisko staciju ekspluatācijas laikā rodas vides aizsardzības problēmas. Ģeotermiskie šķidrumi (tvaiki vai karstais ūdens) parasti satur gāzes, tādas kā ogļskābā gāze (CO2), sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), metāns (CH4) un nelieli citu gāzu piemaisījumi, kā arī izšķīdušas vielas, kuru koncentrācijas parasti palielinās līdz ar temperatūras paaugstināšanos. Vārāmais sāls (NaCl), bors (B), arsēns (As) un dzīvsudrabs (Hg) ir, piemēram, piesārņojuma avots, ja šīs vielas tiek izvadītas apkārtējā vidē. Hermētiskas koaksiālas caurules nepieļauj šo vielu izvadīšanu apkārtējā vidē.

| 3.6.6 | Nākotnes pieauguma izredzes un nozīme. Pirmkārt, elektrība: pūliņi, jo īpaši Austrijā, Eiropas kopējo enerģiju palielinās līdz pat 1 GWe. Lai piegādātu enerģiju, kas ir tehniski izmantojama jo īpaši elektrības ražošanā, ģeotermiskajiem rezervuāriem jāatrodas pietiekami dziļi. Tā kā tām ir jābūt vismaz 2

  km dziļumā, taču, vēlams, 4 — 5 km vai vairāk, ir nepieciešama dārga dziļurbšana.Otrais Eiropas uzdevums ir saistīts ar siltuma ražošanu. Prognozes ir balstītas uz vidējo pieaugumu 50 MWth apmērā vienā gadā. Visiem šiem pūliņiem būtu jāsekmē sektora izaugsme līdz pat 8 200 MWth, kas ir ievērojami vairāk par plānoto 5 000 MWth. Zemas virsmas siltuma sūkņiem, ko arī bieži uzskata par attiecināmiem uz tēmu “ģeotermiskā enerģija”, tomēr ir liels potenciāls saistībā ar efektīviem zemas temperatūras lietojumiem, tādiem kā ēku apkure u. tml.
  Šajā stratēģijā pienācīgs uzsvars būtu jāliek uz izpētes un izstrādes pasākumiem, kādi nepieciešami, lai attīstītu ģeotermiskās enerģijas lietojumu tik lielā mērā, kad tas kļūst iespējams mainīgā enerģijas tirgus kontekstā, lai izstrādātu precīzāku ilgtermiņa izmaksu un šādas tehnoloģijas sniegtā potenciāla precīzākus aprēķinus un izvērtējumu. |
| --- | --- |

3.6.6

Formula

Otrais Eiropas uzdevums ir saistīts ar siltuma ražošanu. Prognozes ir balstītas uz vidējo pieaugumu 50 MWth apmērā vienā gadā. Visiem šiem pūliņiem būtu jāsekmē sektora izaugsme līdz pat 8 200 MWth, kas ir ievērojami vairāk par plānoto 5 000 MWth. Zemas virsmas siltuma sūkņiem, ko arī bieži uzskata par attiecināmiem uz tēmu “ģeotermiskā enerģija”, tomēr ir liels potenciāls saistībā ar efektīviem zemas temperatūras lietojumiem, tādiem kā ēku apkure u. tml.

Šajā stratēģijā pienācīgs uzsvars būtu jāliek uz izpētes un izstrādes pasākumiem, kādi nepieciešami, lai attīstītu ģeotermiskās enerģijas lietojumu tik lielā mērā, kad tas kļūst iespējams mainīgā enerģijas tirgus kontekstā, lai izstrādātu precīzāku ilgtermiņa izmaksu un šādas tehnoloģijas sniegtā potenciāla precīzākus aprēķinus un izvērtējumu.

4.   Viedokļi par atjaunojamo enerģiju nākotnes nozīmi laikā līdz 2030. — 2040. gadam

| 4.1 | ES Komisija ir izstrādājusi enerģijas scenārijus līdz pat 2030. gadam. Saskaņā ar Komisijas publikāciju “Eiropas enerģija un transports — tendences līdz 2030. gadam” (6), atjaunojamo resursu daļa atbilstoši pamata nosacījumiem, tostarp atjaunojamie vēja, hidroenerģijas, biomasas un citi resursi, laikā līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 8,6 % no primārās enerģijas lietojuma un 17 % no elektrības ražošanas kopapjoma. Šajā scenārijā nav ņemta vērā to ES atjaunojamo resursu politiku ietekme, kuras ieviestas šī gadsimta pirmo gadu laikā . |
| --- | --- |

4.1

ES Komisija ir izstrādājusi enerģijas scenārijus līdz pat 2030. gadam. Saskaņā ar Komisijas publikāciju “Eiropas enerģija un transports — tendences līdz 2030. gadam” (6), atjaunojamo resursu daļa atbilstoši pamata nosacījumiem, tostarp atjaunojamie vēja, hidroenerģijas, biomasas un citi resursi, laikā līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 8,6 % no primārās enerģijas lietojuma un 17 % no elektrības ražošanas kopapjoma. Šajā scenārijā nav ņemta vērā to ES atjaunojamo resursu politiku ietekme, kuras ieviestas šī gadsimta pirmo gadu laikā .

| 4.2 | Starptautiskā Enerģijas aģentūra — IEA — paredz elektrības pieprasījuma divkāršošanos laikā līdz 2030. gadam visā pasaulē, lielākoties tas notiks attīstības valstīs. Atjaunojamās enerģijas avoti laikā līdz 2030. gadam savu ieguldījumu visā pasaulē palielinās no 2 % līdz pat 6 %. ESAO valstīs atjaunojamo resursu daļa pieaugs no 6,4 % 2000. gadā līdz pat 8 % — 2030. gadā. |
| --- | --- |

4.2

Starptautiskā Enerģijas aģentūra — IEA — paredz elektrības pieprasījuma divkāršošanos laikā līdz 2030. gadam visā pasaulē, lielākoties tas notiks attīstības valstīs. Atjaunojamās enerģijas avoti laikā līdz 2030. gadam savu ieguldījumu visā pasaulē palielinās no 2 % līdz pat 6 %. ESAO valstīs atjaunojamo resursu daļa pieaugs no 6,4 % 2000. gadā līdz pat 8 % — 2030. gadā.

| 4.3 | Arī IEA ir izstrādājusi scenārijus elektrības ražošanai no atjaunojamajiem resursiem, paredzot, ka Eiropa vedīs industrializēto pasauli atjaunojamo resursu izstrādes un attīstības virzienā. Saskaņā ar aģentūras “atsauces scenāriju”, atjaunojamās elektrības daļa ESAO Eiropā līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 20 %. Ja Eiropā tiks realizēts pilns šobrīd apspriesto politikas instrumentu diapazons, atjaunojamās elektrības daļa līdz 2030. gadam varētu tuvināties 33 % (“alternatīvais scenārijs”). Tas neapšaubāmi prasītu arī pilnu atbalsta politiku diapazonu, kas būtu īstenojams vispilnīgākajā mērā. |
| --- | --- |

4.3

Arī IEA ir izstrādājusi scenārijus elektrības ražošanai no atjaunojamajiem resursiem, paredzot, ka Eiropa vedīs industrializēto pasauli atjaunojamo resursu izstrādes un attīstības virzienā. Saskaņā ar aģentūras “atsauces scenāriju”, atjaunojamās elektrības daļa ESAO Eiropā līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 20 %. Ja Eiropā tiks realizēts pilns šobrīd apspriesto politikas instrumentu diapazons, atjaunojamās elektrības daļa līdz 2030. gadam varētu tuvināties 33 % (“alternatīvais scenārijs”). Tas neapšaubāmi prasītu arī pilnu atbalsta politiku diapazonu, kas būtu īstenojams vispilnīgākajā mērā.

| 4.4 | Eiropas Elektrības nozaru asociācija — EURELECTRIC — izstrādā scenārijus, kuros atjaunojamo resursu, tostarp hidroenerģijas, daļa pieaugs no aptuveni 16 % 2000. gadā (ES-15) līdz pat 22,5 % 2020. gadā (ES-25), ieskaitot Norvēģiju un Šveici. |
| --- | --- |

4.4

Eiropas Elektrības nozaru asociācija — EURELECTRIC — izstrādā scenārijus, kuros atjaunojamo resursu, tostarp hidroenerģijas, daļa pieaugs no aptuveni 16 % 2000. gadā (ES-15) līdz pat 22,5 % 2020. gadā (ES-25), ieskaitot Norvēģiju un Šveici.

| 4.5 | Eiropas Atjaunojamās enerģijas padome — EREC — nesen kā publicējusi savu redzējumu, kura mērķis ir 50 % atjaunojamo resursu daļas globālajā primārās enerģijas patēriņā laikā līdz 2040. gadam. EREC paredz arī to, ka 80 % no globālās elektrības ražošanas līdz 2040. gadam būs balstīti uz atjaunojamajiem resursiem. |
| --- | --- |

4.5

Eiropas Atjaunojamās enerģijas padome — EREC — nesen kā publicējusi savu redzējumu, kura mērķis ir 50 % atjaunojamo resursu daļas globālajā primārās enerģijas patēriņā laikā līdz 2040. gadam. EREC paredz arī to, ka 80 % no globālās elektrības ražošanas līdz 2040. gadam būs balstīti uz atjaunojamajiem resursiem.

| 4.6 | Pasaules Enerģijas padome — WEC — lēš, ka atjaunojamajiem resursiem īstermiņā būs visai nenozīmīga loma pasaules mērogā, taču to nozīme ilgtermiņā pieaugs. WEC neatbalsta nekādus obligātus mērķus attiecībā uz atjaunojamo enerģiju. |
| --- | --- |

4.6

Pasaules Enerģijas padome — WEC — lēš, ka atjaunojamajiem resursiem īstermiņā būs visai nenozīmīga loma pasaules mērogā, taču to nozīme ilgtermiņā pieaugs. WEC neatbalsta nekādus obligātus mērķus attiecībā uz atjaunojamo enerģiju.

| 4.7 | Apkopojot iepriekšminēto scenāriju informāciju, iespējams secināt, ka dažādas organizācijas parasti paredz visai pakāpeniskas izmaiņas degvielas patēriņā; vērā ņemams izņēmums ir EREC, kas prognozē visai revolucionāru nākotnes redzējumu. |
| --- | --- |

4.7

Apkopojot iepriekšminēto scenāriju informāciju, iespējams secināt, ka dažādas organizācijas parasti paredz visai pakāpeniskas izmaiņas degvielas patēriņā; vērā ņemams izņēmums ir EREC, kas prognozē visai revolucionāru nākotnes redzējumu.

| 4.8 | Eiropas Parlaments (septembra plenārsēdē) ir nobalsojis par ziņojumu par atjaunojamo enerģiju, kurā ietverts priekšlikums attiecībā uz ES mērķi atjaunojamo resursu ziņā 20 % apmērā 2020. gadā. |
| --- | --- |

4.8

Eiropas Parlaments (septembra plenārsēdē) ir nobalsojis par ziņojumu par atjaunojamo enerģiju, kurā ietverts priekšlikums attiecībā uz ES mērķi atjaunojamo resursu ziņā 20 % apmērā 2020. gadā.

| 4.9 | Komisija publicēs savu paziņojumu par RES-E direktīvas īstenošanas stāvokli līdz 2005. gada beigām. Tajā būs ietverts vērtējums par to, kā notiek virzība uz izvirzītajiem 2010. gada mērķiem, kā arī iespējamie priekšlikumi attiecībā uz turpmāko darbību, ieskaitot atbalsta plānu saskaņošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.9

Komisija publicēs savu paziņojumu par RES-E direktīvas īstenošanas stāvokli līdz 2005. gada beigām. Tajā būs ietverts vērtējums par to, kā notiek virzība uz izvirzītajiem 2010. gada mērķiem, kā arī iespējamie priekšlikumi attiecībā uz turpmāko darbību, ieskaitot atbalsta plānu saskaņošanu dalībvalstīs.

5.   Secinājumi

| 5.1 | Iepriekšējās iedaļās ir atspoguļots tas, ka atjaunojamajai enerģijai ir svarīga nozīme Eiropas enerģiju kombinācijā un ka šajā enerģijā ir ievērojams potenciāls, lai palielinātu tās daļu gan kopējā enerģijas patēriņā, gan ražošanā Eiropā. Daudzi atjaunojamās enerģijas veidi ir īpaši labi piemēroti maza mēroga vietējiem risinājumiem. |
| --- | --- |

5.1

Iepriekšējās iedaļās ir atspoguļots tas, ka atjaunojamajai enerģijai ir svarīga nozīme Eiropas enerģiju kombinācijā un ka šajā enerģijā ir ievērojams potenciāls, lai palielinātu tās daļu gan kopējā enerģijas patēriņā, gan ražošanā Eiropā. Daudzi atjaunojamās enerģijas veidi ir īpaši labi piemēroti maza mēroga vietējiem risinājumiem.

| 5.2 | Neviens enerģijas veids vai sektors nevar apmierināt visaptverošo palielinātās Eiropas pieprasījumu un pieaugošo pieprasījumu visā pasaulē. ES ir nepieciešama izlīdzsvarota enerģiju kombinācija, kas atbilst ilgspējības stratēģijas mērķiem. Atjaunojamajiem resursiem ir potenciāls kļūt par nozīmīgu elementu šajā nākotnes enerģiju kombinācijā ilgstošā laika periodā, tomēr, lai izmantotu šo Komisijas un Eiropas Parlamenta paredzēto potenciālu, ir jāatrisina vēl daudzas problēmas. EESK pašlaik izstrādā atzinumu par minēto enerģiju kombināciju. |
| --- | --- |

5.2

Neviens enerģijas veids vai sektors nevar apmierināt visaptverošo palielinātās Eiropas pieprasījumu un pieaugošo pieprasījumu visā pasaulē. ES ir nepieciešama izlīdzsvarota enerģiju kombinācija, kas atbilst ilgspējības stratēģijas mērķiem. Atjaunojamajiem resursiem ir potenciāls kļūt par nozīmīgu elementu šajā nākotnes enerģiju kombinācijā ilgstošā laika periodā, tomēr, lai izmantotu šo Komisijas un Eiropas Parlamenta paredzēto potenciālu, ir jāatrisina vēl daudzas problēmas. EESK pašlaik izstrādā atzinumu par minēto enerģiju kombināciju.

| 5.3 | Liela daļa Eiropas RES izstrādes ir balstīta uz nepastāvīgiem avotiem, tādiem kā vēja enerģijas ģenerācija un fotogalvaniskie paneļi, kas, visdrīzāk, papildina, bet neaizvieto ražošanas jaudu un tīkla vajadzības. Tas izvirza jautājumus par pārvades pastiprinājumiem un operatīvajiem aspektiem elektrības apgādes drošības garantēšanā. Lai gan vēl nav panākts vispārējs konsenss attiecībā uz potenciālo apmēru, kādā elektrības sistēma var absorbēt nepastāvīgos avotus, bieži tiek minēta 15 % — 20 % robeža no kopējā elektroenerģijas ieguldījuma. Aiz šīs robežas varētu palīdzēt tikai papildu uzglabāšanas tehnoloģijas (piemēram, ūdeņradis). |
| --- | --- |

5.3

Liela daļa Eiropas RES izstrādes ir balstīta uz nepastāvīgiem avotiem, tādiem kā vēja enerģijas ģenerācija un fotogalvaniskie paneļi, kas, visdrīzāk, papildina, bet neaizvieto ražošanas jaudu un tīkla vajadzības. Tas izvirza jautājumus par pārvades pastiprinājumiem un operatīvajiem aspektiem elektrības apgādes drošības garantēšanā. Lai gan vēl nav panākts vispārējs konsenss attiecībā uz potenciālo apmēru, kādā elektrības sistēma var absorbēt nepastāvīgos avotus, bieži tiek minēta 15 % — 20 % robeža no kopējā elektroenerģijas ieguldījuma. Aiz šīs robežas varētu palīdzēt tikai papildu uzglabāšanas tehnoloģijas (piemēram, ūdeņradis).

| 5.4 | Politiskajā darba kārtībā visai augstu pacelts jautājums, kā izturēties pret globālo atkarību no naftas. Tādēļ Komiteja iesaka turpināt šo jautājumu par tīro enerģiju ieguvi un tīras vides ieguvumu no šķidrā biokurināmā, balstoties uz dažādām izejmateriālu kultūrām, izpēti. Tāpat nopietnu uzmanību nepieciešams pievērst jautājumiem par ES apgādes drošību un ar to saistītajiem ekonomikas un tirdzniecības aspektiem palielinātā šķidrā biokurināmā lietojumā. |
| --- | --- |

5.4

Politiskajā darba kārtībā visai augstu pacelts jautājums, kā izturēties pret globālo atkarību no naftas. Tādēļ Komiteja iesaka turpināt šo jautājumu par tīro enerģiju ieguvi un tīras vides ieguvumu no šķidrā biokurināmā, balstoties uz dažādām izejmateriālu kultūrām, izpēti. Tāpat nopietnu uzmanību nepieciešams pievērst jautājumiem par ES apgādes drošību un ar to saistītajiem ekonomikas un tirdzniecības aspektiem palielinātā šķidrā biokurināmā lietojumā.

| 5.5 | Ir nepieciešama tehniskā attīstība, lai pilnībā izmantotu visu atjaunojamo resursu potenciālu. Siltuma vai aukstuma ieguve no vides ar siltuma sūkņiem — tehnoloģija ar milzīgu potenciālu — tikpat kā nav saņēmusi nekādu uzmanību ES atjaunojamo enerģiju politikā. Līdzīgā kārtā pārsteidz, ka tikai neliela uzmanība RES izstrādē pievērsta solāri termiskajiem paneļiem karstā ūdens ražošanā — arī šī tehnoloģija daudz vairāk atbilst tirgus nosacījumiem lielā daļā Eiropas. EESK uzskata, ka pat pašlaik pastāv daudzas nozares, kurās fosilo enerģiju var ekonomiski aizstāt ar dažāda veida atjaunojamo enerģiju apkures nodrošināšanā. |
| --- | --- |

5.5

Ir nepieciešama tehniskā attīstība, lai pilnībā izmantotu visu atjaunojamo resursu potenciālu. Siltuma vai aukstuma ieguve no vides ar siltuma sūkņiem — tehnoloģija ar milzīgu potenciālu — tikpat kā nav saņēmusi nekādu uzmanību ES atjaunojamo enerģiju politikā. Līdzīgā kārtā pārsteidz, ka tikai neliela uzmanība RES izstrādē pievērsta solāri termiskajiem paneļiem karstā ūdens ražošanā — arī šī tehnoloģija daudz vairāk atbilst tirgus nosacījumiem lielā daļā Eiropas. EESK uzskata, ka pat pašlaik pastāv daudzas nozares, kurās fosilo enerģiju var ekonomiski aizstāt ar dažāda veida atjaunojamo enerģiju apkures nodrošināšanā.

| 5.6 | Atjaunojamajiem resursiem ir nepieciešams ekonomiskais atbalsts, jo šobrīd daudzas RES tehnoloģijas vēl nespēj konkurēt tirgū. Tomēr pārmaiņas pasaules enerģijas tirgos, jo īpaši paaugstinātās cenas un cenu nepastāvība, īpaši tas attiecas uz naftu, kā arī apsvērumi, kas saistīti ar apgādes drošību, maina atjaunojamo resursu situāciju. Potenciāls, kādu tie piedāvā jauninājumu un — pēc veiksmīga starta tirgū — jaunu uzņēmumu un darbavietu ziņā, ir jo sevišķi nozīmīgs. ES kā celmlauzis atjaunojamo resursu tehnoloģijās var stimulēt arī globālu darba veiksmi šajā sektorā. |
| --- | --- |

5.6

Atjaunojamajiem resursiem ir nepieciešams ekonomiskais atbalsts, jo šobrīd daudzas RES tehnoloģijas vēl nespēj konkurēt tirgū. Tomēr pārmaiņas pasaules enerģijas tirgos, jo īpaši paaugstinātās cenas un cenu nepastāvība, īpaši tas attiecas uz naftu, kā arī apsvērumi, kas saistīti ar apgādes drošību, maina atjaunojamo resursu situāciju. Potenciāls, kādu tie piedāvā jauninājumu un — pēc veiksmīga starta tirgū — jaunu uzņēmumu un darbavietu ziņā, ir jo sevišķi nozīmīgs. ES kā celmlauzis atjaunojamo resursu tehnoloģijās var stimulēt arī globālu darba veiksmi šajā sektorā.

| 5.7 | Lai gan atjaunojamās enerģijas lietojuma veicināšana rada pozitīvas iespējas jauniem uzņēmumiem un ar tiem saistītai nodarbinātībai, nepareizi pārvaldīta, tā var izvērsties arī par apgrūtinājumu lielā ekonomikas daļā, jo īpaši patērētājiem un enerģiju intensīvi patērējošām nozarēm. Politikas, kas izraisa arvien lielāku enerģijas cenu pieaugumu, var būt bīstamas situācijā, kad visi pūliņi jāvērš Lisabonas stratēģijas īstenošanas virzienā, t. i., konkurētspējas, ekonomiskās izaugsmes un vispārējas nodarbinātības labā Eiropā, ievērojot visa minētā ilgtspējību. Lai gan augstas naftas cenas skar visas ekonomikas visā pasaulē, pārmērīgas elektrības cenas var jo īpaši smagi skart tieši ES-25. |
| --- | --- |

5.7

Lai gan atjaunojamās enerģijas lietojuma veicināšana rada pozitīvas iespējas jauniem uzņēmumiem un ar tiem saistītai nodarbinātībai, nepareizi pārvaldīta, tā var izvērsties arī par apgrūtinājumu lielā ekonomikas daļā, jo īpaši patērētājiem un enerģiju intensīvi patērējošām nozarēm. Politikas, kas izraisa arvien lielāku enerģijas cenu pieaugumu, var būt bīstamas situācijā, kad visi pūliņi jāvērš Lisabonas stratēģijas īstenošanas virzienā, t. i., konkurētspējas, ekonomiskās izaugsmes un vispārējas nodarbinātības labā Eiropā, ievērojot visa minētā ilgtspējību. Lai gan augstas naftas cenas skar visas ekonomikas visā pasaulē, pārmērīgas elektrības cenas var jo īpaši smagi skart tieši ES-25.

| 5.8 | Dažiem pašreizējiem valstu atbalsta plāniem ir tendence uz sadārdzinātību, tādējādi apdraudot gan patērētāju intereses, gan Eiropas nozaru konkurētspēju. Atbalsta plānos un tīkla izmaksās, pieņemot, ka mērķi attiecībā uz ES atjaunojamajiem resursiem reāli tiks sasniegti 2010. gadā, paredz 13 % pieaugumu vairumtirdzniecības elektrības cenās vai pat 25 % pieaugumu, ja patiesi būtu nepieciešami tādi atbalsta līmeņi — kas šobrīd Vācijā jau piemēroti –, lai sasniegtu izvirzīto mērķi. Aplēsto tīkla un regulēšanas izmaksu iekļaušana vēl vairāk palielina minēto skaitli — līdz 34 %. Tā rezultātā aprēķinātā maksa par vienu tonnu CO2, no kā gribētu izvairīties, ir lēsta attiecīgi EUR 88, EUR 109 un EUR 150 apmērā. |
| --- | --- |

5.8

Dažiem pašreizējiem valstu atbalsta plāniem ir tendence uz sadārdzinātību, tādējādi apdraudot gan patērētāju intereses, gan Eiropas nozaru konkurētspēju. Atbalsta plānos un tīkla izmaksās, pieņemot, ka mērķi attiecībā uz ES atjaunojamajiem resursiem reāli tiks sasniegti 2010. gadā, paredz 13 % pieaugumu vairumtirdzniecības elektrības cenās vai pat 25 % pieaugumu, ja patiesi būtu nepieciešami tādi atbalsta līmeņi — kas šobrīd Vācijā jau piemēroti –, lai sasniegtu izvirzīto mērķi. Aplēsto tīkla un regulēšanas izmaksu iekļaušana vēl vairāk palielina minēto skaitli — līdz 34 %. Tā rezultātā aprēķinātā maksa par vienu tonnu CO2, no kā gribētu izvairīties, ir lēsta attiecīgi EUR 88, EUR 109 un EUR 150 apmērā.

| 5.9 | Tāpēc atbalsta mehānismi ir rūpīgi apsverami un izstrādājami. Tiem jābūt efektīviem un rentabliem, vēlamos rezultātus panākot par viszemāko cenu. Dažiem atjaunojamo resursu veidiem, kuru cena jau šobrīd tuvojas tirgus cenai, diez vai vispār ir nepieciešams kāds atbalsts, kurpretim citiem ir vajadzīgs tikai izpētes un izstrādes pasākumu atbalsts. Biomasas gadījumā jāņem vērā neatbalstīts produkta lietojums no ierobežotām zemes teritorijām. Vispārējas (galvenokārt fosilās) enerģijas cenu paaugstināšanās dod iemeslu pārvērtēt atbalsta vajadzību un līmeņus. Jo īpaši svarīga ir ES emisiju komercplāna ietekme, kas jau šobrīd ir izraisījusi elektrības cenu palielināšanos. Lai sasniegtu identisku mērķi, jāizvairās no dublējošiem pasākumiem vai pasākumiem, kas savstarpēji pārklājas. |
| --- | --- |

5.9

Tāpēc atbalsta mehānismi ir rūpīgi apsverami un izstrādājami. Tiem jābūt efektīviem un rentabliem, vēlamos rezultātus panākot par viszemāko cenu. Dažiem atjaunojamo resursu veidiem, kuru cena jau šobrīd tuvojas tirgus cenai, diez vai vispār ir nepieciešams kāds atbalsts, kurpretim citiem ir vajadzīgs tikai izpētes un izstrādes pasākumu atbalsts. Biomasas gadījumā jāņem vērā neatbalstīts produkta lietojums no ierobežotām zemes teritorijām. Vispārējas (galvenokārt fosilās) enerģijas cenu paaugstināšanās dod iemeslu pārvērtēt atbalsta vajadzību un līmeņus. Jo īpaši svarīga ir ES emisiju komercplāna ietekme, kas jau šobrīd ir izraisījusi elektrības cenu palielināšanos. Lai sasniegtu identisku mērķi, jāizvairās no dublējošiem pasākumiem vai pasākumiem, kas savstarpēji pārklājas.

| 5.10 | Lai gan jauno tehnoloģiju galīgajā izstrādē un ievadīšanā tirgū ir nepieciešami atbalsta plāni, tos nevar uzturēt bezgalīgi. Ir rūpīgi jāizsver ietekme uz nodarbinātību, lai neradītu darba vietas, kas tiks zaudētas, kolīdz atbalstu vairs nesniegs. |
| --- | --- |

5.10

Lai gan jauno tehnoloģiju galīgajā izstrādē un ievadīšanā tirgū ir nepieciešami atbalsta plāni, tos nevar uzturēt bezgalīgi. Ir rūpīgi jāizsver ietekme uz nodarbinātību, lai neradītu darba vietas, kas tiks zaudētas, kolīdz atbalstu vairs nesniegs.

| 5.11 | ES RES-E direktīva šāda atbalsta organizēšanu atstāj dalībvalstu ziņā. Tas ir novedis pie nesakarīgas un dažos gadījumos tirgu graujošas atbalsta mehānismu kompilācijas. Sekas ir sinerģijas zaudējums un — daļā ES — tirgus motivācijas un stimulu trūkums, savukārt citur vērojamas nevajadzīgi augstas izmaksas. Lielākoties no tā varētu izvairīties, izstrādājot vienotu Eiropas pieeju. EESLK šo problēmu ir jau risinājusi savā atzinumā par RES-E direktīvu (skatīt 1. parindi). Kaut arī vēl nav atrasts ideāls kopējs Eiropas risinājums, valstu atbalsta plānu izvēles, šķiet, virzās un plašāku zaļo sertifikātu izmantošanu. Uzkrājoties pieredzei, šī jautājuma izpēte un izstrāde ir jāturpina. |
| --- | --- |

5.11

ES RES-E direktīva šāda atbalsta organizēšanu atstāj dalībvalstu ziņā. Tas ir novedis pie nesakarīgas un dažos gadījumos tirgu graujošas atbalsta mehānismu kompilācijas. Sekas ir sinerģijas zaudējums un — daļā ES — tirgus motivācijas un stimulu trūkums, savukārt citur vērojamas nevajadzīgi augstas izmaksas. Lielākoties no tā varētu izvairīties, izstrādājot vienotu Eiropas pieeju. EESLK šo problēmu ir jau risinājusi savā atzinumā par RES-E direktīvu (skatīt 1. parindi). Kaut arī vēl nav atrasts ideāls kopējs Eiropas risinājums, valstu atbalsta plānu izvēles, šķiet, virzās un plašāku zaļo sertifikātu izmantošanu. Uzkrājoties pieredzei, šī jautājuma izpēte un izstrāde ir jāturpina.

| 5.12 | Pēc sākotnējās “pionierdarba” fāzes pavisam noteikti ir nepieciešams pārvērtēt ES politikas attiecībā uz atjaunojamās enerģijas avotiem. Jo īpaši jāņem vērā mainīgā situācija pasaules enerģijas tirgos ar augstām un nepastāvīgām cenām, ietekmi uz saistīto ES politiku un pasākumiem, jo īpaši uz emisiju tirdzniecību, kā arī Lisabonas stratēģijas mērķi. Galvenā uzmanība jāvērš uz stabilas ilgtermiņa attīstības nodrošināšanu, uzsvaru liekot uz izpēti un izstrādi un tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

5.12

Pēc sākotnējās “pionierdarba” fāzes pavisam noteikti ir nepieciešams pārvērtēt ES politikas attiecībā uz atjaunojamās enerģijas avotiem. Jo īpaši jāņem vērā mainīgā situācija pasaules enerģijas tirgos ar augstām un nepastāvīgām cenām, ietekmi uz saistīto ES politiku un pasākumiem, jo īpaši uz emisiju tirdzniecību, kā arī Lisabonas stratēģijas mērķi. Galvenā uzmanība jāvērš uz stabilas ilgtermiņa attīstības nodrošināšanu, uzsvaru liekot uz izpēti un izstrādi un tehnoloģiju attīstību.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Skatīt: Atjaunojamas enerģijas popularizēšana: darbības līdzekļi un finansēšanas instrumenti (OV C 108, 30.4.2004.), Atomkodola šķelšanās (OV C 302, 7.12.2004.), Ģeotermiskās enerģijas lietojums (OV C 108, 30.4.2004.).

1

Atjaunojamas enerģijas popularizēšana: darbības līdzekļi un finansēšanas instrumenti

Atomkodola šķelšanās

Ģeotermiskās enerģijas lietojums

(2)  Būtībā enerģija netiek vis patērēta, bet gan tikai pārvērsta un procesa gaitā lietota. Tas notiek tādos pārvēršanas procesos, kā ogļu sadegšana, vēja enerģijas pārvēršana elektrībā un atomkodola šķelšanās (enerģijas iekonservēšana; E = mc2). Tomēr lieto arī terminus “enerģijas apgāde”, “enerģijas ražošana” un “enerģijas patēriņš”.

2

2

(3)  Dažās dalībvalstīs (Vācija) viss enerģijas lietojums – ar ļoti nedaudziem izņēmumiem – ir pakļauts aplikšanai ar nodokli (Öko-Steuer)

3

Öko-Steuer

(4)  David Pimentel un Ted. W. Patzek, Natural Resources Research (Dabas resursu izpēte) 14. sēj., Nr. 1, 2005

4

David Pimentel

Ted. W. Patzek

Natural Resources Research

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

5

(6)  ES Komisija, Enerģijas un transporta ģenerāldirektorāts, 2003. gada janvāris

6

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/113

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Zaļā grāmata — Hipotekārais kredīts ES”

KOM(2005) 327 galīgā red.

(2006/C 65/21)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 19. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par šādu dokumentu: “Zaļā grāmata — Hipotekārais kredīts ES”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 11. novembrī. Ziņotājs bija BURANI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē) ar 97 balsīm par un 1 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Komitejas nostājas kopsavilkums

| 1.1 | Zaļā grāmata par hipotekārajiem kredītiem ES ir finanšu pakalpojumu pasākumu Kopienas līmenī integrācijas daļa. Pašreiz to izmeģina attiecīgās ieinteresētās aprindas. |
| --- | --- |

1.1

Zaļā grāmata par hipotekārajiem kredītiem ES ir finanšu pakalpojumu pasākumu Kopienas līmenī integrācijas daļa. Pašreiz to izmeģina attiecīgās ieinteresētās aprindas.

| 1.2 | Komiteja atbalsta Komisijas nospraustos mērķus, tomēr pārstāv viedokli, ka īsā laikā pilnīgu integrāciju sasniegt nebūs iespējams. Ir jāņem vērā, ka ES hipotekāro kredītu tirgi ļoti atšķiras un tiem visiem ir raksturīgas īpašas iezīmes. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja atbalsta Komisijas nospraustos mērķus, tomēr pārstāv viedokli, ka īsā laikā pilnīgu integrāciju sasniegt nebūs iespējams. Ir jāņem vērā, ka ES hipotekāro kredītu tirgi ļoti atšķiras un tiem visiem ir raksturīgas īpašas iezīmes.

| 1.3 | Komisija Zaļajā grāmatā formulē dažādus jautājumus, uz kuriem Komiteja sava atzinuma ietvaros mēģina rast atbildi. Pirmais jautājumu loks attiecas uz patērētāju aizsardzību: attiecīgos kodeksus Komiteja aicina izstrādāt Eiropas finanšu iestāžu apvienībām sadarbībā ar patērētāju asociācijām; tos kontrolē valsts ombuds un reģistrē tiesas vai tirdzniecības kameras. Papildus tiek izteiks priekšlikums vākt saturiski skaidru un pārskatāmu informāciju (proti, arī informāciju, kas ir aktuāla pirms līguma noslēgšanas), kura ir svarīga — un varbūt arī vēl vairāk — kredītu mākleriem. Attiecībā uz priekšlaicīgo atmaksu EESK uzskata, ka aprēķini ir jāpamato ar finansiāli matemātiskām formulām, kurās ir ņemts vērā kredīta devēja patiesais ieguldījums. Attiecībā uz jautājumu, vai arī izmaksu faktoriem un aprēķinu metodēm ir nepieciešams ES standarts, Komiteja pārstāv viedokli, ka arī zem vismazākā kopsaucēja varētu apvienot apstrādes izmaksas, hipotēkas pasūtījuma izmaksas, viennozīmīgi nosakāmās pārvaldes izmaksas un apdrošināšanas izmaksas. Tomēr Komiteja norāda, ka ierosinātā kredītlīgumu standartizācija nedrīkst aizkavēt jaunu produktu piedāvājumu, tai tādējādi pārvēršoties par inovāciju kavētāju. Papildus, EESK atbalsta attiecīgu starpniecības mehānismu radīšanu, bet neatbalsta radīt mehānismus strīdu izšķiršanai, jo tas patērētāju aizsardzības jomā vairs neietilpst. |
| --- | --- |

1.3

Komisija Zaļajā grāmatā formulē dažādus jautājumus, uz kuriem Komiteja sava atzinuma ietvaros mēģina rast atbildi. Pirmais jautājumu loks attiecas uz patērētāju aizsardzību: attiecīgos kodeksus Komiteja aicina izstrādāt Eiropas finanšu iestāžu apvienībām sadarbībā ar patērētāju asociācijām; tos kontrolē valsts ombuds un reģistrē tiesas vai tirdzniecības kameras. Papildus tiek izteiks priekšlikums vākt saturiski skaidru un pārskatāmu informāciju (proti, arī informāciju, kas ir aktuāla pirms līguma noslēgšanas), kura ir svarīga — un varbūt arī vēl vairāk — kredītu mākleriem. Attiecībā uz priekšlaicīgo atmaksu EESK uzskata, ka aprēķini ir jāpamato ar finansiāli matemātiskām formulām, kurās ir ņemts vērā kredīta devēja patiesais ieguldījums. Attiecībā uz jautājumu, vai arī izmaksu faktoriem un aprēķinu metodēm ir nepieciešams ES standarts, Komiteja pārstāv viedokli, ka arī zem vismazākā kopsaucēja varētu apvienot apstrādes izmaksas, hipotēkas pasūtījuma izmaksas, viennozīmīgi nosakāmās pārvaldes izmaksas un apdrošināšanas izmaksas. Tomēr Komiteja norāda, ka ierosinātā kredītlīgumu standartizācija nedrīkst aizkavēt jaunu produktu piedāvājumu, tai tādējādi pārvēršoties par inovāciju kavētāju. Papildus, EESK atbalsta attiecīgu starpniecības mehānismu radīšanu, bet neatbalsta radīt mehānismus strīdu izšķiršanai, jo tas patērētāju aizsardzības jomā vairs neietilpst.

| 1.4 | Otrais jautājumu loks attiecas uz tiesību jautājumiem. EESK šajā atzinumā vēlas izteikt tikai dažas pārdomas. Tā īpaši atzīmē, ka piedāvājumu nozīmīgi ierobežo tās valsts principi, kurā patērētājs dzīvo; papildus, Komiteja norāda, ka ir viennozīmīgi jānosaka līgumā, saskarē un vēstulēs izmantojamā valoda. |
| --- | --- |

1.4

Otrais jautājumu loks attiecas uz tiesību jautājumiem. EESK šajā atzinumā vēlas izteikt tikai dažas pārdomas. Tā īpaši atzīmē, ka piedāvājumu nozīmīgi ierobežo tās valsts principi, kurā patērētājs dzīvo; papildus, Komiteja norāda, ka ir viennozīmīgi jānosaka līgumā, saskarē un vēstulēs izmantojamā valoda.

| 1.5 | Trešais jautājumu loks attiecas uz hipotekārajām garantijām. Pēc Komitejas domām, Komisijai ir jāturpina veicināt īpašnieku un par Zemes grāmatām atbildīgo personu sadarbību (un par rezultātiem jāaizdod gada ziņojums). Pamatā EESK pārstāv viedokli, ka “Eiro-hipotēkas”(Euromortgage) pasākums ir jāveicina un jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.5

Trešais jautājumu loks attiecas uz hipotekārajām garantijām. Pēc Komitejas domām, Komisijai ir jāturpina veicināt īpašnieku un par Zemes grāmatām atbildīgo personu sadarbību (un par rezultātiem jāaizdod gada ziņojums). Pamatā EESK pārstāv viedokli, ka “Eiro-hipotēkas”(Euromortgage) pasākums ir jāveicina un jāatbalsta.

| 1.6 | Pēdējais jautājums attiecas uz hipotekāro kredītu finansēšanu. Komiteja pievienojas Komisijas priekšlikumam par Viseiropas refinansēšanas sistēmu; pēc Komitejas domām, šādu mērķi var sasniegt tikai ilgtermiņā, un savu precizēto nostāju tā vēlas paust vēlāk. |
| --- | --- |

1.6

Pēdējais jautājums attiecas uz hipotekāro kredītu finansēšanu. Komiteja pievienojas Komisijas priekšlikumam par Viseiropas refinansēšanas sistēmu; pēc Komitejas domām, šādu mērķi var sasniegt tikai ilgtermiņā, un savu precizēto nostāju tā vēlas paust vēlāk.

2.   Pamatojums

| 2.1 | Veicot pasākumus finanšu pakalpojumu tirgu integrēšanai, Komisija izskata tematu par hipotekāro kredītu ES nolūkā veikt konkrētus likumdošanas pasākumus, ja no aktuālajiem pētījumiem un pārrunām izrietēs, ka ar minēto pasākumu palīdzību visbeidzot varētu izdoties izveidot “efektīvāku un konkurētspējīgāku vienoto tirgu visu interesēs”. Pašlaik apspriestā Zaļā grāmata pamatojas uz foruma grupas “Hipotekārais kredīts” (Forum Group on Mortgage Credit — FGMC) veikto pētījumu “ES hipotekāro kredītu tirgu integrācija” (“The Integration of the EU Mortgage Credit Markets”), ko tā veikusi Komisijas uzdevumā, taču tā pilnībā nesaskan ar pētījumā rakstīto. |
| --- | --- |

2.1

Veicot pasākumus finanšu pakalpojumu tirgu integrēšanai, Komisija izskata tematu par hipotekāro kredītu ES nolūkā veikt konkrētus likumdošanas pasākumus, ja no aktuālajiem pētījumiem un pārrunām izrietēs, ka ar minēto pasākumu palīdzību visbeidzot varētu izdoties izveidot “efektīvāku un konkurētspējīgāku vienoto tirgu visu interesēs”. Pašlaik apspriestā Zaļā grāmata pamatojas uz foruma grupas “Hipotekārais kredīts” (Forum Group on Mortgage Credit — FGMC) veikto pētījumu “ES hipotekāro kredītu tirgu integrācija” (“The Integration of the EU Mortgage Credit Markets”), ko tā veikusi Komisijas uzdevumā, taču tā pilnībā nesaskan ar pētījumā rakstīto.

| 2.2 | Attiecīgo nozaru dalībnieku reakcija attiecībā uz Zaļo grāmatu būs zināma līdz 2005. gada novembra beigām, pēc tam decembrī notiks uzklausīšana. Vēlāk Komisija pārbaudīs, vai un kādi pasākumi tai ir jāveic. |
| --- | --- |

2.2

Attiecīgo nozaru dalībnieku reakcija attiecībā uz Zaļo grāmatu būs zināma līdz 2005. gada novembra beigām, pēc tam decembrī notiks uzklausīšana. Vēlāk Komisija pārbaudīs, vai un kādi pasākumi tai ir jāveic.

3.   Zaļā grāmata — Komitejas piezīmes

3.1   Komisijas intervences pamatotības izvērtēšana (Zaļās grāmatas I nodaļa)

| 3.1.1 | Komisija uzsver to, ka hipotekārā kredīta tirgus ir viens no vissarežģītākajiem finanšu tirgu veidiem gan daudzo iesaistīto dalībnieku, gan kredīta daudzveidīgo tehnisko formu dēļ. Turklāt pastāv tieša saistība starp hipotekāro kredītu tirgu un makroekonomiku, jo katra konjunktūras svārstība un procentu likmju izmaiņa ietekmē hipotekāro kredītu apjomu un attīstību. Tādējādi hipotekāro kredītu piešķiršana ES tika atbalstīta gan ar makroekonomisko faktoru (procentu likmju samazināšanās un strauji augošās nekustamā īpašuma cenas daudzās valstīs), gan ar strukturālo faktoru (pastiprināta liberalizācija un finanšu tirgu integrācija) palīdzību. |
| --- | --- |

3.1.1

Komisija uzsver to, ka hipotekārā kredīta tirgus ir viens no vissarežģītākajiem finanšu tirgu veidiem gan daudzo iesaistīto dalībnieku, gan kredīta daudzveidīgo tehnisko formu dēļ. Turklāt pastāv tieša saistība starp hipotekāro kredītu tirgu un makroekonomiku, jo katra konjunktūras svārstība un procentu likmju izmaiņa ietekmē hipotekāro kredītu apjomu un attīstību. Tādējādi hipotekāro kredītu piešķiršana ES tika atbalstīta gan ar makroekonomisko faktoru (procentu likmju samazināšanās un strauji augošās nekustamā īpašuma cenas daudzās valstīs), gan ar strukturālo faktoru (pastiprināta liberalizācija un finanšu tirgu integrācija) palīdzību.

| 3.1.2 | Taču, neskatoties uz minētajām kopīgajām tendencēm, ES hipotekāro kredītu tirgi vēl joprojām ir ļoti atšķirīgi. Katram no tiem piemīt savas īpatnības attiecībā uz produktiem, kredīta ņēmēju profilu, izplatīšanas struktūrām, aizdevumu termiņiem, nekustamā īpašuma nodokļiem un refinansēšanas mehānismiem. Minētās atšķirības var izskaidrot ar to, ka dalībvalstīs rīcības veidi ir dažādi reglamentēti, taču arī ar vēsturiskiem, ekonomiskiem un sociāliem faktoriem, kuriem bieži vien nav tik viegli atrast kopsaucēju. Situācija kļūst vēl sarežģītāka valsts intervences dēļ tādās jomās kā sociālo mājokļu celtniecība, nodokļi un uzraudzības noteikumi, konkurences līmenis un maksātnespējas riski, kas ir atšķirīgi katrā valstī. |
| --- | --- |

3.1.2

Taču, neskatoties uz minētajām kopīgajām tendencēm, ES hipotekāro kredītu tirgi vēl joprojām ir ļoti atšķirīgi. Katram no tiem piemīt savas īpatnības attiecībā uz produktiem, kredīta ņēmēju profilu, izplatīšanas struktūrām, aizdevumu termiņiem, nekustamā īpašuma nodokļiem un refinansēšanas mehānismiem. Minētās atšķirības var izskaidrot ar to, ka dalībvalstīs rīcības veidi ir dažādi reglamentēti, taču arī ar vēsturiskiem, ekonomiskiem un sociāliem faktoriem, kuriem bieži vien nav tik viegli atrast kopsaucēju. Situācija kļūst vēl sarežģītāka valsts intervences dēļ tādās jomās kā sociālo mājokļu celtniecība, nodokļi un uzraudzības noteikumi, konkurences līmenis un maksātnespējas riski, kas ir atšķirīgi katrā valstī.

| 3.1.3 | Tādēļ minētās situācijas dēļ nav pārsteigums, ka tirgi ir nepietiekami integrēti, tomēr ir jāņem vērā tas, ka pārrobežu nekustamā īpašumu pārdošanas apjoms ir mazāks par 1 % kopējā mājokļu tirgus. Pēc Komisijas domām, integrācijas iespējamās priekšrocības varētu būt hipotēku izmaksu pazemināšanās, augstāks, ar likumu garantēts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, kā arī lielāks potenciālo kredīta ņēmēju skaits, tostarp arī tādu, kuru kredītspēja tika uzskatīta par zemu vai nepilnīgu. |
| --- | --- |

3.1.3

Tādēļ minētās situācijas dēļ nav pārsteigums, ka tirgi ir nepietiekami integrēti, tomēr ir jāņem vērā tas, ka pārrobežu nekustamā īpašumu pārdošanas apjoms ir mazāks par 1 % kopējā mājokļu tirgus. Pēc Komisijas domām, integrācijas iespējamās priekšrocības varētu būt hipotēku izmaksu pazemināšanās, augstāks, ar likumu garantēts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, kā arī lielāks potenciālo kredīta ņēmēju skaits, tostarp arī tādu, kuru kredītspēja tika uzskatīta par zemu vai nepilnīgu.

| 3.1.4 | Komiteja piekrīt Komisijas izvirzītajiem mērķiem, tomēr uzskata, ka Komisijas uzskaitīto atšķirību (vēl nenosauktās tiks minētas šajā dokumentā) starp atsevišķiem tirgiem daudzums un veidi liek nojaust, ka īsā laikā būs ļoti grūti sasniegt pilnīgu integrāciju. Jāsāk ar tām jomām, kurās saskaņošana nesagādā pārmērīgas grūtības, kaut gan katrreiz ir jāapsver, vai ir vērts to darīt, un nedrīkst ļauties godkārei; pieņemot vai grozot noteikumus tikai un vienīgi tādēļ, lai tie atbilstu programmām vai ideoloģiskiem uzskatiem. |
| --- | --- |

3.1.4

Komiteja piekrīt Komisijas izvirzītajiem mērķiem, tomēr uzskata, ka Komisijas uzskaitīto atšķirību (vēl nenosauktās tiks minētas šajā dokumentā) starp atsevišķiem tirgiem daudzums un veidi liek nojaust, ka īsā laikā būs ļoti grūti sasniegt pilnīgu integrāciju. Jāsāk ar tām jomām, kurās saskaņošana nesagādā pārmērīgas grūtības, kaut gan katrreiz ir jāapsver, vai ir vērts to darīt, un nedrīkst ļauties godkārei; pieņemot vai grozot noteikumus tikai un vienīgi tādēļ, lai tie atbilstu programmām vai ideoloģiskiem uzskatiem.

| 3.1.5 | Īpaši jāņem vērā šāds aspekts — kā jau tika minēts, pārrobežu nekustamā īpašuma pirkumu apjoms ir tikai 1 % kopējā tirgus un attiecas gandrīz tikai uz mājokļiem brīvdienu pavadīšanai un pierobežu nekustamajiem īpašumiem. Tādēļ šķiet neticami, ka Komisija ņem vērā galvenokārt šo niecīgo tirgus segmentu. Komisijai daudzkārt svarīgāks ir iepriekšējā 3.1.3. punktā minētais stratēģiskais mērķis. Citiem vārdiem: Komisija cenšas panākt integrāciju, kas katram ES pilsonim dod iespēju iegādāties nekustamo īpašumu savā vai citā valstī un šajā nolūkā griezties pie savas valsts vai valsts, kurā atrodas nekustamais īpašums, vai arī trešās valsts kredīta starpnieka. |
| --- | --- |

3.1.5

Īpaši jāņem vērā šāds aspekts — kā jau tika minēts, pārrobežu nekustamā īpašuma pirkumu apjoms ir tikai 1 % kopējā tirgus un attiecas gandrīz tikai uz mājokļiem brīvdienu pavadīšanai un pierobežu nekustamajiem īpašumiem. Tādēļ šķiet neticami, ka Komisija ņem vērā galvenokārt šo niecīgo tirgus segmentu. Komisijai daudzkārt svarīgāks ir iepriekšējā 3.1.3. punktā minētais stratēģiskais mērķis. Citiem vārdiem: Komisija cenšas panākt integrāciju, kas katram ES pilsonim dod iespēju iegādāties nekustamo īpašumu savā vai citā valstī un šajā nolūkā griezties pie savas valsts vai valsts, kurā atrodas nekustamais īpašums, vai arī trešās valsts kredīta starpnieka.

3.2   Patērētāju tiesību aizsardzība (Zaļās grāmatas II nodaļa)

| 3.2.1 | Attiecībā uz problēmu, kas ir saistīta ar informāciju, Komisija izvirza četrus jautājumus. Saistībā ar pirmo jautājumu, kas attiecas uz rīcības kodeksiem
   (1), Komiteja konstatē, ka to pielietojums saskaņā ar definīciju ir brīvprātīgs. Problēmas būtība ir teksta saturs, ko Komitejas skatījumā vajadzētu izstrādāt Eiropas finanšu iestāžu asociācijām sadarbībā ar patērētāju organizācijām, un kurā uzreiz vajadzētu iestrādāt sankciju mehānismus vai arī šo kodeksu ievērošanu vajadzētu pārbaudīt pie valstu tiesām vai tirdzniecības kamerām reģistrētiem starpniekiem. Minētos kodeksus būtu jāparaksta visu nozaru locekļiem, un līgumos, kā arī informatīvos dokumentos skaidri jāuzsver tas, ka kredīta devējs uzņemas saistības ievērot rīcības kodeksu. |
| --- | --- |

3.2.1

Attiecībā uz problēmu, kas ir saistīta ar informāciju, Komisija izvirza četrus jautājumus. Saistībā ar pirmo jautājumu, kas attiecas uz rīcības kodeksiem
   (1), Komiteja konstatē, ka to pielietojums saskaņā ar definīciju ir brīvprātīgs. Problēmas būtība ir teksta saturs, ko Komitejas skatījumā vajadzētu izstrādāt Eiropas finanšu iestāžu asociācijām sadarbībā ar patērētāju organizācijām, un kurā uzreiz vajadzētu iestrādāt sankciju mehānismus vai arī šo kodeksu ievērošanu vajadzētu pārbaudīt pie valstu tiesām vai tirdzniecības kamerām reģistrētiem starpniekiem. Minētos kodeksus būtu jāparaksta visu nozaru locekļiem, un līgumos, kā arī informatīvos dokumentos skaidri jāuzsver tas, ka kredīta devējs uzņemas saistības ievērot rīcības kodeksu.

| 3.2.2 | Otrais jautājums attiecas uz informācijas saturu un ir ļoti nozīmīgs. Patērētājam tik tiešām jābūt skaidrībā par visiem līguma (juridiskiem, finanšu un grāmatvedības) aspektiem, taču nav viegli atrast līdzsvaru starp pārredzamību, precizitāti un saprotamību. Teksti tehnisko terminu skaidrojumu dēļ kļūst garāki, bet ne saprotamāki. Turklāt informācijā ir jāiekļauj arī atsevišķu līguma laušanas gadījumu un ar to saistīto seku izklāsts. EESK iesaka rīcības kodeksos iekļaut informāciju par visbiežāk minētajiem aspektiem standartteksta veidā. |
| --- | --- |

3.2.2

Otrais jautājums attiecas uz informācijas saturu un ir ļoti nozīmīgs. Patērētājam tik tiešām jābūt skaidrībā par visiem līguma (juridiskiem, finanšu un grāmatvedības) aspektiem, taču nav viegli atrast līdzsvaru starp pārredzamību, precizitāti un saprotamību. Teksti tehnisko terminu skaidrojumu dēļ kļūst garāki, bet ne saprotamāki. Turklāt informācijā ir jāiekļauj arī atsevišķu līguma laušanas gadījumu un ar to saistīto seku izklāsts. EESK iesaka rīcības kodeksos iekļaut informāciju par visbiežāk minētajiem aspektiem standartteksta veidā.

| 3.2.3 | Par trešo jautājumu — iepriekš minētais vismaz daļēji attiecas arī uz informāciju pirms līguma noslēgšanas. Tas dotu iespēju salīdzināt ar citiem piedāvājumiem un tādējādi veicinātu kompetenta lēmuma pieņemšanu attiecīgajā dalībvalstī, taču šajā posmā tas maz palīdzētu attiecībā uz salīdzinājumu ar citu valstu piedāvātajiem kredītiem. Šajā sakarā jau pastāv Eiropas iniciatīva, ko veicina attiecīgā finanšu sektora apvienības, kas ir pieņēmušas ar patērētāju organizāciju līdzdalību izstrādāto “Eiropas informācijas lapu” (“European Information Sheet”). Kaut arī minēto iniciatīvu atbalsta vairākums finanšu institūtu, tās īstenošana praksē atsevišķās valstīs nav pārliecinoša. Komisija pašlaik izskata minēto jautājumu, un vajadzības gadījumā tā varētu izmantot piespiedu līdzekļus, iespējams, iekļaujot regulā neizpildīto līgumu tekstu. |
| --- | --- |

3.2.3

Par trešo jautājumu — iepriekš minētais vismaz daļēji attiecas arī uz informāciju pirms līguma noslēgšanas. Tas dotu iespēju salīdzināt ar citiem piedāvājumiem un tādējādi veicinātu kompetenta lēmuma pieņemšanu attiecīgajā dalībvalstī, taču šajā posmā tas maz palīdzētu attiecībā uz salīdzinājumu ar citu valstu piedāvātajiem kredītiem. Šajā sakarā jau pastāv Eiropas iniciatīva, ko veicina attiecīgā finanšu sektora apvienības, kas ir pieņēmušas ar patērētāju organizāciju līdzdalību izstrādāto “Eiropas informācijas lapu” (“European Information Sheet”). Kaut arī minēto iniciatīvu atbalsta vairākums finanšu institūtu, tās īstenošana praksē atsevišķās valstīs nav pārliecinoša. Komisija pašlaik izskata minēto jautājumu, un vajadzības gadījumā tā varētu izmantot piespiedu līdzekļus, iespējams, iekļaujot regulā neizpildīto līgumu tekstu.

| 3.2.4 | Par ceturto jautājumu — ir pilnīgi skaidrs, ka noteikumi, kas saistīti ar informāciju, jāpiemēro arī attiecībā uz kredīta starpniekiem (mākleriem u.c.) — varbūt pat vēl lielākā mērā. |
| --- | --- |

3.2.4

Par ceturto jautājumu — ir pilnīgi skaidrs, ka noteikumi, kas saistīti ar informāciju, jāpiemēro arī attiecībā uz kredīta starpniekiem (mākleriem u.c.) — varbūt pat vēl lielākā mērā.

| 3.2.5 | Attiecībā uz kredīta ņēmēju konsultāciju Komisija izvirza divus jautājumus. Pirmais skar problēmu, ko jau apspriež ilgu — vai par kredīta devēja konsultēšana par labāko aizdevuma veidu, ilgumu, kā arī cenu utt. ir jāuzskata par kredīta ņēmēja pienākumu? Komisija uzsver, ka konsultācija rakstiskā veidā, kā to pieprasa patērētāji, kredīta devējiem varētu izraisīt juridiska rakstura riskus un prasības pēc atlīdzības. Diez vai kredīta devējs būs tam gatavs, īpaši ņemot vērā to, ka viņam pēc notikušā būs grūti pierādīt, ka viņa rīcībā nebija visa novērtēšanai nepieciešamā informācija vai ka viņš ņēma vērā iespējamo turpmāko attīstību. Pienākums konsultēt nozīmētu ievērojamu kredītu piedāvājuma samazināšanos, un tādēļ tas nav vēlams; taču vienlaicīgi nevajadzētu izslēgt iespēju, ka daži kredīta devēji vai starpnieki konkurences spiesti varētu izlemt piedāvāt šāda veida pakalpojumus par velti vai pret samaksu. |
| --- | --- |

3.2.5

Attiecībā uz kredīta ņēmēju konsultāciju Komisija izvirza divus jautājumus. Pirmais skar problēmu, ko jau apspriež ilgu — vai par kredīta devēja konsultēšana par labāko aizdevuma veidu, ilgumu, kā arī cenu utt. ir jāuzskata par kredīta ņēmēja pienākumu? Komisija uzsver, ka konsultācija rakstiskā veidā, kā to pieprasa patērētāji, kredīta devējiem varētu izraisīt juridiska rakstura riskus un prasības pēc atlīdzības. Diez vai kredīta devējs būs tam gatavs, īpaši ņemot vērā to, ka viņam pēc notikušā būs grūti pierādīt, ka viņa rīcībā nebija visa novērtēšanai nepieciešamā informācija vai ka viņš ņēma vērā iespējamo turpmāko attīstību. Pienākums konsultēt nozīmētu ievērojamu kredītu piedāvājuma samazināšanos, un tādēļ tas nav vēlams; taču vienlaicīgi nevajadzētu izslēgt iespēju, ka daži kredīta devēji vai starpnieki konkurences spiesti varētu izlemt piedāvāt šāda veida pakalpojumus par velti vai pret samaksu.

| 3.2.6 | Otrajā jautājumā, kas attiecas uz atbildību par jebkura veida rakstisku konsultāciju vai informāciju — gan brīvprātīgi, gan obligāti sniegto, ir jāizšķir starp
  konsultāciju un informāciju
  . Attiecībā uz pirmo atbilde ir sniegta iepriekšējā punktā. Turpretī kredīta devējs atbild par jebkura veida nepareizu vai noklusētu informāciju, kas sniegta ar iepriekšēju nodomu vai aiz nolaidības. Taču šajā gadījumā ir nepārprotami jānosaka informācijas apjoms. Informācija nedrīkst aptvert tikai tehnisko aspektu izklāstu, tai jānodrošina tas vai vajadzētu nodrošināt to, ka patērētājam ir zināmi arī visi citi faktori, kas palīdzētu pieņemt neatkarīgu un pārdomātu lēmumu. Rīcības kodeksi vai — vajadzības gadījumā — civilkodeksa noteikumi ir jāizmanto kā vadlīnijas iespējamo domstarpību izšķiršanai. |
| --- | --- |

3.2.6

Otrajā jautājumā, kas attiecas uz atbildību par jebkura veida rakstisku konsultāciju vai informāciju — gan brīvprātīgi, gan obligāti sniegto, ir jāizšķir starp
  konsultāciju un informāciju
  . Attiecībā uz pirmo atbilde ir sniegta iepriekšējā punktā. Turpretī kredīta devējs atbild par jebkura veida nepareizu vai noklusētu informāciju, kas sniegta ar iepriekšēju nodomu vai aiz nolaidības. Taču šajā gadījumā ir nepārprotami jānosaka informācijas apjoms. Informācija nedrīkst aptvert tikai tehnisko aspektu izklāstu, tai jānodrošina tas vai vajadzētu nodrošināt to, ka patērētājam ir zināmi arī visi citi faktori, kas palīdzētu pieņemt neatkarīgu un pārdomātu lēmumu. Rīcības kodeksi vai — vajadzības gadījumā — civilkodeksa noteikumi ir jāizmanto kā vadlīnijas iespējamo domstarpību izšķiršanai.

| 3.2.7 | Attiecībā uz pirmstermiņa atmaksu Komisija izvirza trīs jautājumus. Pirmais jautājums izvirza priekšplānā jau kopš ilgiem laikiem apspriesto problēmu: vai attiecībā uz pirmstermiņa atmaksas veikšanu patērētājam jāpiešķir juridiskas tiesības, vai arī minēto aspektu jāatstāj abu pušu ziņā? Parasti patērētājs pieprasa pirmstermiņa atmaksas iespēju, ja gan mainīgās, gan nemainīgās aizņēmumu procentu likmes kļūst viņam neizdevīgas, piemēram, kā tas pagātnē pēc augstas inflācijas notika dažās valstīs. Jebkurā gadījumā pirmstermiņa atmaksa vienmēr notiek pēc patērētāja pieprasījuma, un neatkarīgi no tā, vai pirmstermiņa atmaksa ir paredzēta līgumā vai nē, kredīta devējs ļoti reti to noraida. Problēma nav tik daudz saistīta ar to, vai pirmstermiņa atmaksa ir iespējama vai nē, bet gan ar nākamajā apakšpunktā izvirzīto jautājumu. |
| --- | --- |

3.2.7

Attiecībā uz pirmstermiņa atmaksu Komisija izvirza trīs jautājumus. Pirmais jautājums izvirza priekšplānā jau kopš ilgiem laikiem apspriesto problēmu: vai attiecībā uz pirmstermiņa atmaksas veikšanu patērētājam jāpiešķir juridiskas tiesības, vai arī minēto aspektu jāatstāj abu pušu ziņā? Parasti patērētājs pieprasa pirmstermiņa atmaksas iespēju, ja gan mainīgās, gan nemainīgās aizņēmumu procentu likmes kļūst viņam neizdevīgas, piemēram, kā tas pagātnē pēc augstas inflācijas notika dažās valstīs. Jebkurā gadījumā pirmstermiņa atmaksa vienmēr notiek pēc patērētāja pieprasījuma, un neatkarīgi no tā, vai pirmstermiņa atmaksa ir paredzēta līgumā vai nē, kredīta devējs ļoti reti to noraida. Problēma nav tik daudz saistīta ar to, vai pirmstermiņa atmaksa ir iespējama vai nē, bet gan ar nākamajā apakšpunktā izvirzīto jautājumu.

| 3.2.8 | Kā jāaprēķina maksa par aizdevuma nosacījumu maiņu pirmstermiņa atmaksas gadījumā? Hipotekāro kredītu finansēšanas veidi katrā valstī ir atšķirīgi, taču parasti aizdevuma devējs sagādā līdzekļus, izdodot obligācijas, kas ir nodrošinātas ar hipotēku un kuras viņš pārdod sākotnējā vai otrreizējā tirgū. Metodes un produkti, tajā skaitā pilnīgi jaunie tā sauktie patēriņa kredīti, kas ir nodrošināti ar hipotēku, būtiski atšķiras arī aizdevuma ilguma, nemainīgo vai mainīgo procentu likmju, maksājumu, tirgus metožu un procedūru ziņā. Ar pirmstermiņa atmaksu ir saistītas ne tikai patērētāju priekšrocības, bet arī kredīta devēja izdevumi, jo viņam, vienkārši izsakoties, pirms termiņa saņemtā summa ir jāiegulda no jauna, lai izpirktu obligācijas, kas ne vienmēr ir nodrošinātas. Finanšu matemātikā ir formulas, kā aprēķināt kredīta devēja izdevumus, kuri ir atkarīgi no vēl atlikušā termiņa garuma, procentu likmju attīstības un tirgus situācijas. EESK uzskata, ka atbilde uz minēto jautājumu ir vienlīdzības principa izmantošana — jābūt līdzsvarotiem patērētāju ieguvumam un kredīta devēja izdevumiem, kas reāli rodas pirmstermiņa atmaksas dēļ. |
| --- | --- |

3.2.8

Kā jāaprēķina maksa par aizdevuma nosacījumu maiņu pirmstermiņa atmaksas gadījumā? Hipotekāro kredītu finansēšanas veidi katrā valstī ir atšķirīgi, taču parasti aizdevuma devējs sagādā līdzekļus, izdodot obligācijas, kas ir nodrošinātas ar hipotēku un kuras viņš pārdod sākotnējā vai otrreizējā tirgū. Metodes un produkti, tajā skaitā pilnīgi jaunie tā sauktie patēriņa kredīti, kas ir nodrošināti ar hipotēku, būtiski atšķiras arī aizdevuma ilguma, nemainīgo vai mainīgo procentu likmju, maksājumu, tirgus metožu un procedūru ziņā. Ar pirmstermiņa atmaksu ir saistītas ne tikai patērētāju priekšrocības, bet arī kredīta devēja izdevumi, jo viņam, vienkārši izsakoties, pirms termiņa saņemtā summa ir jāiegulda no jauna, lai izpirktu obligācijas, kas ne vienmēr ir nodrošinātas. Finanšu matemātikā ir formulas, kā aprēķināt kredīta devēja izdevumus, kuri ir atkarīgi no vēl atlikušā termiņa garuma, procentu likmju attīstības un tirgus situācijas. EESK uzskata, ka atbilde uz minēto jautājumu ir vienlīdzības principa izmantošana — jābūt līdzsvarotiem patērētāju ieguvumam un kredīta devēja izdevumiem, kas reāli rodas pirmstermiņa atmaksas dēļ.

| 3.2.9 | Noteikumi aprēķināšana ir jāiekļauj rīcības kodeksā vai — tas būtu vēl labāk — arī katrā līgumā. Vienīgais iespējamā standarta noteikums šajā jomā ir finanšu matemātika. Priekšrocību un zaudējumu aprēķināšana, pamatojoties uz pagājušā un atlikušā termiņa garumu, līguma un aktuālo procentu likmēm nesagādā īpašas grūtības. Finanšu matemātikas rezultātu būtu jāpapildina, aprēķinot peļņu un zaudējumus, kas finanšu iestādei rodas, atkārtoti ieguldot pirms termiņa iegūtos likvīdos līdzekļus. Jebkurā gadījumā ir jāizslēdz līgumsoda maksājumi. |
| --- | --- |

3.2.9

Noteikumi aprēķināšana ir jāiekļauj rīcības kodeksā vai — tas būtu vēl labāk — arī katrā līgumā. Vienīgais iespējamā standarta noteikums šajā jomā ir finanšu matemātika. Priekšrocību un zaudējumu aprēķināšana, pamatojoties uz pagājušā un atlikušā termiņa garumu, līguma un aktuālo procentu likmēm nesagādā īpašas grūtības. Finanšu matemātikas rezultātu būtu jāpapildina, aprēķinot peļņu un zaudējumus, kas finanšu iestādei rodas, atkārtoti ieguldot pirms termiņa iegūtos likvīdos līdzekļus. Jebkurā gadījumā ir jāizslēdz līgumsoda maksājumi.

| 3.2.10 | Trešais jautājums, t.i., kādā veidā vajadzētu informēt patērētāju par iespēju veikt pirmstermiņa maksājumu, jau tika izklāstīts iepriekšējā punkta pēdējā daļā. EESK neredz nekādu iemeslu, kāpēc pirmstermiņa maksājuma iespēju nevajadzētu iekļaut gan pirms līguma noslēgšanas sniedzamajā, gan pastāvīgā informācijā, bet būtu vēl labāk, ja to iekļautu arī līgumā. |
| --- | --- |

3.2.10

Trešais jautājums, t.i., kādā veidā vajadzētu informēt patērētāju par iespēju veikt pirmstermiņa maksājumu, jau tika izklāstīts iepriekšējā punkta pēdējā daļā. EESK neredz nekādu iemeslu, kāpēc pirmstermiņa maksājuma iespēju nevajadzētu iekļaut gan pirms līguma noslēgšanas sniedzamajā, gan pastāvīgā informācijā, bet būtu vēl labāk, ja to iekļautu arī līgumā.

| 3.2.11 | Četri jautājumi attiecas uz efektīvo gada procentu likmi

  (annual percentage rate
  —
  APR)

  . Pirmā jautājuma tēma ir plaši iztirzāta jau sagatavojot attiecīgo direktīvu pieņemšanai, proti, jautājums par to, vai efektīvā gada procentu likme kalpo ar informāciju vai ar salīdzināšanu saistītiem mērķiem vai arī abiem šiem mērķiem. Fakts, ka Komisija pēc vairākiem gadiem šo jautājumu izvirza no jauna, šķiet, liecina par to, ka šajā sakarā joprojām pastāv šaubas. Efektīvās gada likmes aprēķināšanai izmantotā formula atbilst precīzai matemātiskai un ekonomikas loģikai, un saskaņā ar likumdevēja vēlmi tai ir jāatbilst arī kritērijiem, kas attiecas uz informāciju, pārredzamību un salīdzināšanas iespējām. Tomēr praksē patērētājam, kurš nav eksperts finanšu matemātikas jautājumos, neatliek nekas cits, kā vien pieņemt zināšanai viņam paziņotos skaitļus. Tādējādi prasības attiecībā uz informāciju un pārredzamību tiek izpildītas tikai formāli. Salīdzinājums ar citiem piedāvājumiem ir iespējams tikai tad, ja dažādi piedāvātāji piedāvā

  tieši

  to pašu produktu un ir izmantojuši vienādas aprēķina metodes un tad, ja ir precīzi norādīti visi kalkulācijai izmantotie skaitļi. |
| --- | --- |

3.2.11

Četri jautājumi attiecas uz efektīvo gada procentu likmi

  (annual percentage rate
  —
  APR)

  . Pirmā jautājuma tēma ir plaši iztirzāta jau sagatavojot attiecīgo direktīvu pieņemšanai, proti, jautājums par to, vai efektīvā gada procentu likme kalpo ar informāciju vai ar salīdzināšanu saistītiem mērķiem vai arī abiem šiem mērķiem. Fakts, ka Komisija pēc vairākiem gadiem šo jautājumu izvirza no jauna, šķiet, liecina par to, ka šajā sakarā joprojām pastāv šaubas. Efektīvās gada likmes aprēķināšanai izmantotā formula atbilst precīzai matemātiskai un ekonomikas loģikai, un saskaņā ar likumdevēja vēlmi tai ir jāatbilst arī kritērijiem, kas attiecas uz informāciju, pārredzamību un salīdzināšanas iespējām. Tomēr praksē patērētājam, kurš nav eksperts finanšu matemātikas jautājumos, neatliek nekas cits, kā vien pieņemt zināšanai viņam paziņotos skaitļus. Tādējādi prasības attiecībā uz informāciju un pārredzamību tiek izpildītas tikai formāli. Salīdzinājums ar citiem piedāvājumiem ir iespējams tikai tad, ja dažādi piedāvātāji piedāvā

  tieši

  to pašu produktu un ir izmantojuši vienādas aprēķina metodes un tad, ja ir precīzi norādīti visi kalkulācijai izmantotie skaitļi.

| 3.2.12 | Uz otro jautājumu, proti, vai būtu vajadzīgs ES standarts gan attiecībā uz aprēķina metodi, gan uz faktoriem, kas saistīti ar izmaksām, nešauboties var sniegt principā pozitīvu atbildi. Tomēr praksē šādu standartu nevarēs noteikt tik ilgi, kamēr nebūs saskaņotu sistēmu, precīzi salīdzināmu produktu un standartizētu pārvaldes procedūru. Tuvākajā nākotnē šis mērķis nav viegli sasniedzams. |
| --- | --- |

3.2.12

Uz otro jautājumu, proti, vai būtu vajadzīgs ES standarts gan attiecībā uz aprēķina metodi, gan uz faktoriem, kas saistīti ar izmaksām, nešauboties var sniegt principā pozitīvu atbildi. Tomēr praksē šādu standartu nevarēs noteikt tik ilgi, kamēr nebūs saskaņotu sistēmu, precīzi salīdzināmu produktu un standartizētu pārvaldes procedūru. Tuvākajā nākotnē šis mērķis nav viegli sasniedzams.

| 3.2.13 | Attiecībā uz trešo jautājumu, proti, kādi ar izmaksām saistīti faktori būtu iekļaujami ES standartā, EESK uzskata, ka būtu jāatrod mazākais apstrādes izmaksu, hipotekārā kredīta pasūtīšanas, viennozīmīgi nosakāmu pārvaldes izmaksu un apdrošināšanas izmaksu kopsaucējs. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu tas varētu būt pietiekami, lai patērētājs spētu salīdzināt dažādus piedāvājumus. Tomēr katram kredīta devējam vajadzētu skaidri brīdināt patērētājus par to, ka nevajadzētu izšķirties pārāk viegli un pamatoties tikai uz atbilstoši iepriekšminētajai metodei aprēķinātu efektīvo gada procentu likmi. |
| --- | --- |

3.2.13

Attiecībā uz trešo jautājumu, proti, kādi ar izmaksām saistīti faktori būtu iekļaujami ES standartā, EESK uzskata, ka būtu jāatrod mazākais apstrādes izmaksu, hipotekārā kredīta pasūtīšanas, viennozīmīgi nosakāmu pārvaldes izmaksu un apdrošināšanas izmaksu kopsaucējs. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu tas varētu būt pietiekami, lai patērētājs spētu salīdzināt dažādus piedāvājumus. Tomēr katram kredīta devējam vajadzētu skaidri brīdināt patērētājus par to, ka nevajadzētu izšķirties pārāk viegli un pamatoties tikai uz atbilstoši iepriekšminētajai metodei aprēķinātu efektīvo gada procentu likmi.

| 3.2.14 | Var sniegt divas atšķirīgas atbildes uz pēdējo jautājumu, proti, vai kredīta devējam būtu atsevišķi jānorāda visas izmaksas, kas nav iekļautas efektīvās gada likmes aprēķinā, kā arī šo izmaksu konkrēta ietekme uz efektīvo gada procentu likmi, mēneša maksu un aizdevuma kopējām izmaksām. Uz jautājuma pirmo daļu EESK atbild apstiprinoši — arī tādēļ, ka, norādot efektīvajā gada procentu likmē neiekļautas izmaksas, cita starpā rastos iespēja izkliedēt iebildumus pret iepriekšējā punktā izklāstīto noteikumu salīdzināšanu. Attiecībā uz efektīvās gada procentu likmes ietekmes norādīšanu “konkrētos” skaitļos — kā to ir formulējusi Komisija — EESK uzskata, ka tas, bez šaubām, ir iespējams un ka ir datu apstrādes programmas, ar kuru palīdzību šī vajadzība ir apmierināma — ja vien tiešām ir tāda vajadzība. Šajā sakarā 3.2.11 punktā izklāstīto iemeslu dēļ pastāv šaubas — patērētājs var apjukt vēl vairāk, ja viņam vienlaicīgi ar atmaksas plānu, kas viņam tiešām ir noderīgs, iedod arī otru plānu, kas gan no finanšu matemātikas viedokļa ir pareizāks, taču atšķiras no pirmā. |
| --- | --- |

3.2.14

Var sniegt divas atšķirīgas atbildes uz pēdējo jautājumu, proti, vai kredīta devējam būtu atsevišķi jānorāda visas izmaksas, kas nav iekļautas efektīvās gada likmes aprēķinā, kā arī šo izmaksu konkrēta ietekme uz efektīvo gada procentu likmi, mēneša maksu un aizdevuma kopējām izmaksām. Uz jautājuma pirmo daļu EESK atbild apstiprinoši — arī tādēļ, ka, norādot efektīvajā gada procentu likmē neiekļautas izmaksas, cita starpā rastos iespēja izkliedēt iebildumus pret iepriekšējā punktā izklāstīto noteikumu salīdzināšanu. Attiecībā uz efektīvās gada procentu likmes ietekmes norādīšanu “konkrētos” skaitļos — kā to ir formulējusi Komisija — EESK uzskata, ka tas, bez šaubām, ir iespējams un ka ir datu apstrādes programmas, ar kuru palīdzību šī vajadzība ir apmierināma — ja vien tiešām ir tāda vajadzība. Šajā sakarā 3.2.11 punktā izklāstīto iemeslu dēļ pastāv šaubas — patērētājs var apjukt vēl vairāk, ja viņam vienlaicīgi ar atmaksas plānu, kas viņam tiešām ir noderīgs, iedod arī otru plānu, kas gan no finanšu matemātikas viedokļa ir pareizāks, taču atšķiras no pirmā.

| 3.2.15 | Komiteja izvirza četrus jautājumus par reglamentatīvām normām, kas vērstas pret augļošanu un mainīgām procentu likmēm. Pirmais jautājums attiecas uz (dažās dalībvalstīs pastāvošu) pret augļošanu vērstu noteikumu ietekmi uz tirgus integrāciju, un šajā sakarā ir nepieciešams izdarīt iepriekšēju piezīmi. EESK uzskata, ka ir skaidri redzams, ka dalībvalstīs, kur ir spēkā tiesiski saistoši ierobežojumi attiecībā uz procentu likmes maksimālo apjomu, šos ierobežojumus nosakot, ir domāts par patēriņa kredītu, kredīta pārtēriņu un personiskiem kredītiem, nevis hipotekārajiem kredītiem. Tomēr šī ir delikāta problēma, jo šādus ierobežojumus noteikusi dalībvalsts var iesūdzēt tiesā citas dalībvalsts kredīta devēju tāda noteikuma neievērošanas dēļ, kurš neattiecas uz šo kredīta devēju, bet ir spēkā attiecībā uz viņa teritorijā noslēgtu līgumu. Jebkurā gadījumā dalībvalstu reglamentatīvās normas, kas vērstas pret augļošanu, traucē tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

3.2.15

Komiteja izvirza četrus jautājumus par reglamentatīvām normām, kas vērstas pret augļošanu un mainīgām procentu likmēm. Pirmais jautājums attiecas uz (dažās dalībvalstīs pastāvošu) pret augļošanu vērstu noteikumu ietekmi uz tirgus integrāciju, un šajā sakarā ir nepieciešams izdarīt iepriekšēju piezīmi. EESK uzskata, ka ir skaidri redzams, ka dalībvalstīs, kur ir spēkā tiesiski saistoši ierobežojumi attiecībā uz procentu likmes maksimālo apjomu, šos ierobežojumus nosakot, ir domāts par patēriņa kredītu, kredīta pārtēriņu un personiskiem kredītiem, nevis hipotekārajiem kredītiem. Tomēr šī ir delikāta problēma, jo šādus ierobežojumus noteikusi dalībvalsts var iesūdzēt tiesā citas dalībvalsts kredīta devēju tāda noteikuma neievērošanas dēļ, kurš neattiecas uz šo kredīta devēju, bet ir spēkā attiecībā uz viņa teritorijā noslēgtu līgumu. Jebkurā gadījumā dalībvalstu reglamentatīvās normas, kas vērstas pret augļošanu, traucē tirgus integrāciju.

| 3.2.16 | Otrais jautājums attiecas uz to, vai ar augļošanas procentiem saistītie jautājumi būtu jārisina plašākā kontekstā, nevis tikai hipotekāro kredītu jomā. Uz šo jautājumu EESK atbild apstiprinoši. Gadījumā, ja plašāku pētījumu rezultātā atklātos, ka ir šāda vajadzība, dalībvalstu atšķirīgās tiesību normas varētu aizstāt Kopienas noteikumi. Tomēr EESK brīdina no virspusējiem risinājumiem, jo vienota augļošanas procentu likme var izraisīt risku, ka netiks ievērotas tirgu individuālās īpatnības. Kamēr nav atrisināta 3.2.15 punkta pēdējā daļā minētā problēma, vienotas procentu likmes noteikšana būtu it īpaši nepārdomāta un tā būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā. |
| --- | --- |

3.2.16

Otrais jautājums attiecas uz to, vai ar augļošanas procentiem saistītie jautājumi būtu jārisina plašākā kontekstā, nevis tikai hipotekāro kredītu jomā. Uz šo jautājumu EESK atbild apstiprinoši. Gadījumā, ja plašāku pētījumu rezultātā atklātos, ka ir šāda vajadzība, dalībvalstu atšķirīgās tiesību normas varētu aizstāt Kopienas noteikumi. Tomēr EESK brīdina no virspusējiem risinājumiem, jo vienota augļošanas procentu likme var izraisīt risku, ka netiks ievērotas tirgu individuālās īpatnības. Kamēr nav atrisināta 3.2.15 punkta pēdējā daļā minētā problēma, vienotas procentu likmes noteikšana būtu it īpaši nepārdomāta un tā būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.

| 3.2.17 | Trešais jautājums attiecas uz to, vai dažās dalībvalstīs pastāvošie ierobežojumi attiecībā uz kumulatīvām procentu likmēm kavē tirgus integrāciju. EESK atbilde tieši tāda pati, kāda tā ir attiecībā uz jautājumu par augļošanas procentiem (skatīt iepriekšējo punktu). Tomēr Komisijai vajadzētu kontrolēt vienkāršo procentu likmju līmeni tajās valstīs, kur nepiemēro kumulatīvas procentu likmes. Ja to vidējais līmenis saistībā ar līdzīgiem darījumiem ir augstāks par procentu likmju līmeni citās valstīs, var rasties aizdomas, ka kumulatīvo procentu likmju trūkumu kompensē ar augstāku parasto procentu likmju palīdzību, kas nekādā ziņā neatbilst pārredzama tirgus loģikai un nerada priekšrocības patērētājiem. |
| --- | --- |

3.2.17

Trešais jautājums attiecas uz to, vai dažās dalībvalstīs pastāvošie ierobežojumi attiecībā uz kumulatīvām procentu likmēm kavē tirgus integrāciju. EESK atbilde tieši tāda pati, kāda tā ir attiecībā uz jautājumu par augļošanas procentiem (skatīt iepriekšējo punktu). Tomēr Komisijai vajadzētu kontrolēt vienkāršo procentu likmju līmeni tajās valstīs, kur nepiemēro kumulatīvas procentu likmes. Ja to vidējais līmenis saistībā ar līdzīgiem darījumiem ir augstāks par procentu likmju līmeni citās valstīs, var rasties aizdomas, ka kumulatīvo procentu likmju trūkumu kompensē ar augstāku parasto procentu likmju palīdzību, kas nekādā ziņā neatbilst pārredzama tirgus loģikai un nerada priekšrocības patērētājiem.

| 3.2.18 | Ceturtais jautājums attiecas uz patēriņa kredītiem, kas nodrošināti ar hipotēku, un ar kumulatīvo procentu likmēm saistīto ierobežojumu ietekmi uz šādu kredītu attīstību. Tā kā runa ir par jaunu produktu, par kuru vēl nav pietiekami daudz zināšanu, EESK atturas izteikt viedokli un atbildi uz šo jautājumu nodod to speciālistu ziņā, kuri tirgū ir guvuši attiecīgu pieredzi. |
| --- | --- |

3.2.18

Ceturtais jautājums attiecas uz patēriņa kredītiem, kas nodrošināti ar hipotēku, un ar kumulatīvo procentu likmēm saistīto ierobežojumu ietekmi uz šādu kredītu attīstību. Tā kā runa ir par jaunu produktu, par kuru vēl nav pietiekami daudz zināšanu, EESK atturas izteikt viedokli un atbildi uz šo jautājumu nodod to speciālistu ziņā, kuri tirgū ir guvuši attiecīgu pieredzi.

| 3.2.19 | Attiecībā uz kredītlīgumu standartizāciju Komisija konstatē, ka šo jautājumu vajadzētu pārbaudīt plašākas Eiropas līgumu tiesisko normu iniciatīvas kontekstā. Vienādošanu varētu veikt vai nu izmantojot klasisko saskaņošanas metodi, vai tā saucamo “26. režīmu” — juridisku instrumentu, kas pastāv paralēli valsts noteikumiem un kuru, savstarpēji vienojoties, līgumslēdzējas puses var izmantot kā šo noteikumu alternatīvu. EESK uzskata, ka vēl nav pienācis īstais laiks pirmajam no iepriekšminētajiem pasākumiem, taču otrais pasākums varētu būt reāla iespēja pēc tam, kad būtu rūpīgi pārbaudītas visu 25 dalībvalstu tiesību normas un līgumi un būtu konstatēts, ka “paralēlais” instruments nav pretrunā ar kādas dalībvalsts noteikumiem un tiesisko regulējumu. Standartizācijas noteikumi nekādā gadījumā nedrīkst kavēt jaunu produktu piedāvāšanu, tādējādi kļūstot par inovācijas “bremzi”. Tomēr, kamēr tiek gaidīts dažādo problēmu risinājums, nevarētu būt pārāk grūti panākt saprašanos starp finanšu iestādēm, patērētājiem un Komisiju par līguma paraugu, kurā ir iekļauti vismaz izplatītākie un visu veida līgumos bieži izmantotie noteikumi. |
| --- | --- |

3.2.19

Attiecībā uz kredītlīgumu standartizāciju Komisija konstatē, ka šo jautājumu vajadzētu pārbaudīt plašākas Eiropas līgumu tiesisko normu iniciatīvas kontekstā. Vienādošanu varētu veikt vai nu izmantojot klasisko saskaņošanas metodi, vai tā saucamo “26. režīmu” — juridisku instrumentu, kas pastāv paralēli valsts noteikumiem un kuru, savstarpēji vienojoties, līgumslēdzējas puses var izmantot kā šo noteikumu alternatīvu. EESK uzskata, ka vēl nav pienācis īstais laiks pirmajam no iepriekšminētajiem pasākumiem, taču otrais pasākums varētu būt reāla iespēja pēc tam, kad būtu rūpīgi pārbaudītas visu 25 dalībvalstu tiesību normas un līgumi un būtu konstatēts, ka “paralēlais” instruments nav pretrunā ar kādas dalībvalsts noteikumiem un tiesisko regulējumu. Standartizācijas noteikumi nekādā gadījumā nedrīkst kavēt jaunu produktu piedāvāšanu, tādējādi kļūstot par inovācijas “bremzi”. Tomēr, kamēr tiek gaidīts dažādo problēmu risinājums, nevarētu būt pārāk grūti panākt saprašanos starp finanšu iestādēm, patērētājiem un Komisiju par līguma paraugu, kurā ir iekļauti vismaz izplatītākie un visu veida līgumos bieži izmantotie noteikumi.

| 3.2.20 | Divi pēdējie jautājumi attiecas uz patērētāju tiesību aizsardzības tiesiskajiem mehānismiem. Katrā dalībvalstī ir alternatīvas tiesvedības sistēmai, kas no patērētāju viedokļa bieži ir lēna un dārga, piemēram, starpniecība vai samierināšana. Pirmām kārtām Komisija lūdz atzinumu par iespēju saistībā ar hipotekārajiem kredītiem uzlikt dalībvalstīm par pienākumu īpašu starpniecības un samierināšanas iestāžu izveidi. EESK principā atbalsta starpniecību un noraida samierināšanu, jo samierināšana pārsniedz patērētāju tiesību aizsardzības ietvarus. Komiteja norāda, ka hipotekāro kredītu tiesības jau pēc to rakstura ir saistītas ar daudziem citiem likumdošanas aktos iekļautiem noteikumiem un reglamentatīvām normām — civilprocesa tiesībām, mantojuma tiesībām, bankrota tiesībām, īpašumtiesībām, zemes reģistra normām un nodokļu likumiem. Struktūra, kas pastāv kā tiesu alternatīva un spēj pieņemt lēmumus, kurus ir grūti apstrīdēt, varētu būt spiesta veidot tādas pašas struktūras un resursus, kādus jau lieto tiesas. Tā kā šķiet, ka dažas dalībvalstis pret šādu iespēju ir noskaņotas pozitīvi, pēc atbilstīga izmēģinājumu perioda tās varētu sniegt ziņojumu un informēt par varbūtējai vispārējai piemērošanai noderīgu pieredzi. |
| --- | --- |

3.2.20

Divi pēdējie jautājumi attiecas uz patērētāju tiesību aizsardzības tiesiskajiem mehānismiem. Katrā dalībvalstī ir alternatīvas tiesvedības sistēmai, kas no patērētāju viedokļa bieži ir lēna un dārga, piemēram, starpniecība vai samierināšana. Pirmām kārtām Komisija lūdz atzinumu par iespēju saistībā ar hipotekārajiem kredītiem uzlikt dalībvalstīm par pienākumu īpašu starpniecības un samierināšanas iestāžu izveidi. EESK principā atbalsta starpniecību un noraida samierināšanu, jo samierināšana pārsniedz patērētāju tiesību aizsardzības ietvarus. Komiteja norāda, ka hipotekāro kredītu tiesības jau pēc to rakstura ir saistītas ar daudziem citiem likumdošanas aktos iekļautiem noteikumiem un reglamentatīvām normām — civilprocesa tiesībām, mantojuma tiesībām, bankrota tiesībām, īpašumtiesībām, zemes reģistra normām un nodokļu likumiem. Struktūra, kas pastāv kā tiesu alternatīva un spēj pieņemt lēmumus, kurus ir grūti apstrīdēt, varētu būt spiesta veidot tādas pašas struktūras un resursus, kādus jau lieto tiesas. Tā kā šķiet, ka dažas dalībvalstis pret šādu iespēju ir noskaņotas pozitīvi, pēc atbilstīga izmēģinājumu perioda tās varētu sniegt ziņojumu un informēt par varbūtējai vispārējai piemērošanai noderīgu pieredzi.

| 3.2.21 | Tāpēc Komisija lūdz, lai tai iesniedz priekšlikumus attiecībā uz to, kā būtu iespējams palielināt uzticību pašlaik pastāvošajām alternatīvajām apelācijas sistēmām hipotekāro kredītu jomā. Saskaņā ar EESK rīcībā esošo informāciju pašreizējām sistēmām ir patiesi labi rezultāti, kurus daudzos gadījumos varētu vēl uzlabot, paātrinot lēmuma pieņemšanas procedūru. Tieši attiecībā uz hipotekārajiem kredītiem Komiteja, atsaucoties arī uz iepriekšējiem punktiem, atzīmē, ka starpniecības un samierināšanas iestādēm jāizpelnās abu pušu — ne tikai patērētāju — uzticība. Ievērojot to, ka vidējā summa, par kādu izceļas visi strīdi, ir augsta, lēmumiem ir jābūt taisnīgiem un tiesiskā ziņā grūti apstrīdamiem, lai izvairītos no vēlākas apelācijas tiesā. |
| --- | --- |

3.2.21

Tāpēc Komisija lūdz, lai tai iesniedz priekšlikumus attiecībā uz to, kā būtu iespējams palielināt uzticību pašlaik pastāvošajām alternatīvajām apelācijas sistēmām hipotekāro kredītu jomā. Saskaņā ar EESK rīcībā esošo informāciju pašreizējām sistēmām ir patiesi labi rezultāti, kurus daudzos gadījumos varētu vēl uzlabot, paātrinot lēmuma pieņemšanas procedūru. Tieši attiecībā uz hipotekārajiem kredītiem Komiteja, atsaucoties arī uz iepriekšējiem punktiem, atzīmē, ka starpniecības un samierināšanas iestādēm jāizpelnās abu pušu — ne tikai patērētāju — uzticība. Ievērojot to, ka vidējā summa, par kādu izceļas visi strīdi, ir augsta, lēmumiem ir jābūt taisnīgiem un tiesiskā ziņā grūti apstrīdamiem, lai izvairītos no vēlākas apelācijas tiesā.

3.3   Tiesību jautājumi (Zaļās grāmatas III nodaļa)

| 3.3.1 | Komisija uzskata par mērķtiecīgu hipotēku kredītiem piemērojamos tiesību aktus apskatīt 1980. gada Romas konvencijas, kurai ir jātop par ES regulu, pašreizējās pārstrādes ietvarā. Attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem pašreiz tiek pārbaudītas trīs pieejas:






  — | īpašu pasākumu noteikšana attiecībā uz tiesību aktiem, kuri piemērojami hipotekāro kredītu jomā: šādos līgumos piemērojamos tiesību aktus varētu piemērot tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas nekustamais īpašums; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komisija uzskata par mērķtiecīgu hipotēku kredītiem piemērojamos tiesību aktus apskatīt 1980. gada Romas konvencijas, kurai ir jātop par ES regulu, pašreizējās pārstrādes ietvarā. Attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem pašreiz tiek pārbaudītas trīs pieejas:

—

īpašu pasākumu noteikšana attiecībā uz tiesību aktiem, kuri piemērojami hipotekāro kredītu jomā: šādos līgumos piemērojamos tiesību aktus varētu piemērot tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas nekustamais īpašums;

| — | Romas konvencijas vispārējo principu ievērošana; līgumslēdzējām pusēm tiek atstāta brīva izvēle noteikt viņu līgumos piemērojamos tiesību aktus, tomēr ievērojot patērētāja valsts saistošajos priekšrakstos noteikto; |
| --- | --- |

—

Romas konvencijas vispārējo principu ievērošana; līgumslēdzējām pusēm tiek atstāta brīva izvēle noteikt viņu līgumos piemērojamos tiesību aktus, tomēr ievērojot patērētāja valsts saistošajos priekšrakstos noteikto;

| — | hipotekārā aizdevuma līgumam nepiemērot patērētāju aizsardzības obligātos priekšrakstus, jo ES līmenī patērētāju aizsardzība lielā mērā jau tiek īstenota; |
| --- | --- |

—

hipotekārā aizdevuma līgumam nepiemērot patērētāju aizsardzības obligātos priekšrakstus, jo ES līmenī patērētāju aizsardzība lielā mērā jau tiek īstenota;

| — | attiecībā uz garantijas objektu Komisija neredz nekādu iemeslu atkāpties no jau nostiprinātā principa, saskaņā ar kuru tiek piemēroti tās valsts tiesību akti, kurā atrodas nekustamais īpašums — un šajā jautājumā EESK Komisijai pilnīgi piekrīt. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz garantijas objektu Komisija neredz nekādu iemeslu atkāpties no jau nostiprinātā principa, saskaņā ar kuru tiek piemēroti tās valsts tiesību akti, kurā atrodas nekustamais īpašums — un šajā jautājumā EESK Komisijai pilnīgi piekrīt.

| 3.3.1.1 | Būtībā šīs trīs pieejas (skat. iepriekšējos punktus) būtu jāiztirzā atsevišķi detalizētā atzinumā, jo temats ir daudzpusējs un katrai pieejai ir priekšrocības un trūkumi.Tādējādi EESK vēlas minēt tikai dažus pamatapsvērumus:






  a) | jebkurš šo triju risinājumu pielietojums ir problemātisks gadījumā, kad patērētājs dzīvo valstī A un kredīta devējs valstī B, un nekustamais īpašums atrodas valstī C (kas arī varētu nebūt ES dalībvalsts); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

Būtībā šīs trīs pieejas (skat. iepriekšējos punktus) būtu jāiztirzā atsevišķi detalizētā atzinumā, jo temats ir daudzpusējs un katrai pieejai ir priekšrocības un trūkumi.Tādējādi EESK vēlas minēt tikai dažus pamatapsvērumus:

a)

jebkurš šo triju risinājumu pielietojums ir problemātisks gadījumā, kad patērētājs dzīvo valstī A un kredīta devējs valstī B, un nekustamais īpašums atrodas valstī C (kas arī varētu nebūt ES dalībvalsts);

| b) | valsts, kurā patērētājs dzīvo, likumi piedāvājuma iespējas ievērojami ierobežo, vai, precīzāk izsakoties, tie ierobežo patērētāja pieeju citā valstī esoša kreditora pakalpojumiem: kreditoram ir problemātiski noslēgt līgumu, pamatojoties uz likumiem, kurus viņš nezina, un apzinoties to, ka strīdu gadījumā viņam būs jāizmanto ārzemju tiesību sargājošo institūciju palīdzība un svešvaloda; |
| --- | --- |

b)

valsts, kurā patērētājs dzīvo, likumi piedāvājuma iespējas ievērojami ierobežo, vai, precīzāk izsakoties, tie ierobežo patērētāja pieeju citā valstī esoša kreditora pakalpojumiem: kreditoram ir problemātiski noslēgt līgumu, pamatojoties uz likumiem, kurus viņš nezina, un apzinoties to, ka strīdu gadījumā viņam būs jāizmanto ārzemju tiesību sargājošo institūciju palīdzība un svešvaloda;

| c) | viennozīmīgi ir jānosaka līgumā, saskarē un vēstulēs izmantojamā valoda; ja tiek izlemts pielietot patērētāja valodu, tas papildus punktā b) minētajiem iemesliem kreditoru vēl vairāk attur no darījumu noslēgšanas. |
| --- | --- |

c)

viennozīmīgi ir jānosaka līgumā, saskarē un vēstulēs izmantojamā valoda; ja tiek izlemts pielietot patērētāja valodu, tas papildus punktā b) minētajiem iemesliem kreditoru vēl vairāk attur no darījumu noslēgšanas.

| 3.3.2 | Pēc tam Komisija pievēršas jautājumam par kredīta ņēmēju maksātspējas pārbaudi un izvirza dažādas problēmas, kuras ir apskatītas jau saistībā ar līdzīgu jomu (patērētāju kredīti). Komisijas uzskata, ka vissteidzamākais jautājums ir nediskriminējošas piekļuves nodrošināšana citu dalībvalstu datu bāzēm. Pēc EESK domām, ir nepieciešamas
  piekļuves tiesības
  , tomēr, lai šo ideju īstenotu, ir jāizstrādā attiecīgi priekšraksti par to, kurš, ar kādiem nosacījumiem un ar kādam patērētāju garantijām šis tiesības var īstenotEESK aicina pievērst uzmanību kādam līdz šim nepieminētam aspektam: bieži nekustamā īpašuma — vai tā būtu dzīvojamā māja vai vasarnīca — pircēju datu bāze nemaz neuzrāda, jo viņš kredītu vēl nekad nav ņēmis; šajā gadījumā ticamas informācijas sagāde būs problemātiska, ilgstoša un dārga. |
| --- | --- |

3.3.2

Pēc tam Komisija pievēršas jautājumam par kredīta ņēmēju maksātspējas pārbaudi un izvirza dažādas problēmas, kuras ir apskatītas jau saistībā ar līdzīgu jomu (patērētāju kredīti). Komisijas uzskata, ka vissteidzamākais jautājums ir nediskriminējošas piekļuves nodrošināšana citu dalībvalstu datu bāzēm. Pēc EESK domām, ir nepieciešamas
  piekļuves tiesības
  , tomēr, lai šo ideju īstenotu, ir jāizstrādā attiecīgi priekšraksti par to, kurš, ar kādiem nosacījumiem un ar kādam patērētāju garantijām šis tiesības var īstenotEESK aicina pievērst uzmanību kādam līdz šim nepieminētam aspektam: bieži nekustamā īpašuma — vai tā būtu dzīvojamā māja vai vasarnīca — pircēju datu bāze nemaz neuzrāda, jo viņš kredītu vēl nekad nav ņēmis; šajā gadījumā ticamas informācijas sagāde būs problemātiska, ilgstoša un dārga.

| 3.3.3 | Pēc tam Komisija pievēršas tēmai par zemes gabalu un ēku novērtējumu un jautā, vai šajā gadījumā būtu piemērojams ES standarts, vai arī būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis dažādu valstu standartu savstarpēja atzīšana. EESK pārstāv viedokli, ka pirmā iespēja ir jānoraida jau no paša sākuma un par to tālākas diskusijas nav nepieciešamas. Attiecībā uz valstu un arī tikai reģionālajiem standartiem speciālisti norāda, ka tā ir utopija, no kuras ir jāizsargājas. Galvenokārt vietēja rakstura nekustama īpašuma tirgus būtību ietekmē daudzi faktori. Jebkurš apvienošanas mēģinājums būtu maldīgs. EESK šim uzskatam pievienojas. |
| --- | --- |

3.3.3

Pēc tam Komisija pievēršas tēmai par zemes gabalu un ēku novērtējumu un jautā, vai šajā gadījumā būtu piemērojams ES standarts, vai arī būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis dažādu valstu standartu savstarpēja atzīšana. EESK pārstāv viedokli, ka pirmā iespēja ir jānoraida jau no paša sākuma un par to tālākas diskusijas nav nepieciešamas. Attiecībā uz valstu un arī tikai reģionālajiem standartiem speciālisti norāda, ka tā ir utopija, no kuras ir jāizsargājas. Galvenokārt vietēja rakstura nekustama īpašuma tirgus būtību ietekmē daudzi faktori. Jebkurš apvienošanas mēģinājums būtu maldīgs. EESK šim uzskatam pievienojas.

| 3.3.4 | Pēc tam diskusijai tiek izvirzīts cits svarīgs aspekts, proti, hipotēkas objekta piespiedu izsole. Zaļajā grāmatā ir konstatēta šajā jomā pastāvošā īpašā tādu procesu daudzveidība, kurai savstarpēji atšķiras ilguma un izmaksu ziņā, un tas attiecīgi kavē pārrobežu sadarbību kredītu jautājumos. Tādējādi tiek ierosināts veikt pakāpeniskus uzlabojumus piespiedu izsoles procesos, t.i., vispirms apkopot informāciju par šo procesu izmaksām un ilgumu, un šo informāciju iesniegt regulāri atjaunināmas tabulas veidā un, ja tā ilgtermiņā izrādīsies neefektīva, ierosināt stingrākus pasākumus. EESK ir pārliecināta, ka informācijas vākšana un tabulas izveide būtu morāls stimuls tām dalībvalstīm, kurās process ir mazāk efektīvs vai dārgs; tas kredītu devējiem un patērētāju organizācijām varētu noderēt kā labs arguments, lai īstenotu spiedienu uz savu valstu iekšējam iestādēm nolūkā panākt attiecīgus uzlabojošus pasākumus. Tālāki soļi un iespējamo “stingrāku pasākumu” draudi tomēr liekas nereāli. Šādai iniciatīvai dalībvalstis nekad nepiekristu. Ja pārrobežu hipotekāro kredītu veicināšanai (kuri kopēji sastāda tikai 1 % no ES kopējiem darījumiem un kuru apjoms labākajā gadījumā, pamatojoties uz prognozēm, pieaugs līdz 5 %) iekustina visu tiesas spriedumu izpildes sistēmu, tiek pārkāpts samērīguma princips. |
| --- | --- |

3.3.4

Pēc tam diskusijai tiek izvirzīts cits svarīgs aspekts, proti, hipotēkas objekta piespiedu izsole. Zaļajā grāmatā ir konstatēta šajā jomā pastāvošā īpašā tādu procesu daudzveidība, kurai savstarpēji atšķiras ilguma un izmaksu ziņā, un tas attiecīgi kavē pārrobežu sadarbību kredītu jautājumos. Tādējādi tiek ierosināts veikt pakāpeniskus uzlabojumus piespiedu izsoles procesos, t.i., vispirms apkopot informāciju par šo procesu izmaksām un ilgumu, un šo informāciju iesniegt regulāri atjaunināmas tabulas veidā un, ja tā ilgtermiņā izrādīsies neefektīva, ierosināt stingrākus pasākumus. EESK ir pārliecināta, ka informācijas vākšana un tabulas izveide būtu morāls stimuls tām dalībvalstīm, kurās process ir mazāk efektīvs vai dārgs; tas kredītu devējiem un patērētāju organizācijām varētu noderēt kā labs arguments, lai īstenotu spiedienu uz savu valstu iekšējam iestādēm nolūkā panākt attiecīgus uzlabojošus pasākumus. Tālāki soļi un iespējamo “stingrāku pasākumu” draudi tomēr liekas nereāli. Šādai iniciatīvai dalībvalstis nekad nepiekristu. Ja pārrobežu hipotekāro kredītu veicināšanai (kuri kopēji sastāda tikai 1 % no ES kopējiem darījumiem un kuru apjoms labākajā gadījumā, pamatojoties uz prognozēm, pieaugs līdz 5 %) iekustina visu tiesas spriedumu izpildes sistēmu, tiek pārkāpts samērīguma princips.

| 3.3.5 | Tirgu pilnīgas integrācijas cits kavēklis, kas pašreiz ir nepārvarams, ir problēma attiecībā uz aplikšanu ar nodokļiem. Komisija ir reālistiska un tāpēc šajā jomā veikt harmonizācijas pasākumus neplāno. Tomēr ir arī citi ļoti labi pārvarami šķēršļi. Vairākas dalībvalstis atsakās piemērot nodokļu atvieglojumus savu nodokļu maksātāju no ārzemēm saņemto hipotekāro kredītu procentiem. Citos gadījumos ar nodokli tiek aplikti no vietējiem pakalpojumu sniedzējiem saņemtie procenti, izņemot procentus par aizdevuma refinansēšanu, kamēr ārzemju pakalpojumu sniedzējiem jāmaksā nodokļi no vietējo parādnieku maksāto procentu bruto summas. Abos gadījumos tas ir līgumu, proti, Kopienas tiesību aktu pārkāpums. Pirmais gadījums ir pretrunā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 49. un 56. pantu, ko apstiprina arī Eiropas Kopienu tiesas divi lēmumi. Pret otro Komisija veiks tiešus pasākumus, un EESK to pilnībā atbalstīs. |
| --- | --- |

3.3.5

Tirgu pilnīgas integrācijas cits kavēklis, kas pašreiz ir nepārvarams, ir problēma attiecībā uz aplikšanu ar nodokļiem. Komisija ir reālistiska un tāpēc šajā jomā veikt harmonizācijas pasākumus neplāno. Tomēr ir arī citi ļoti labi pārvarami šķēršļi. Vairākas dalībvalstis atsakās piemērot nodokļu atvieglojumus savu nodokļu maksātāju no ārzemēm saņemto hipotekāro kredītu procentiem. Citos gadījumos ar nodokli tiek aplikti no vietējiem pakalpojumu sniedzējiem saņemtie procenti, izņemot procentus par aizdevuma refinansēšanu, kamēr ārzemju pakalpojumu sniedzējiem jāmaksā nodokļi no vietējo parādnieku maksāto procentu bruto summas. Abos gadījumos tas ir līgumu, proti, Kopienas tiesību aktu pārkāpums. Pirmais gadījums ir pretrunā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 49. un 56. pantu, ko apstiprina arī Eiropas Kopienu tiesas divi lēmumi. Pret otro Komisija veiks tiešus pasākumus, un EESK to pilnībā atbalstīs.

3.4   Hipotekārās garantijas (Zaļās grāmatas IV nodaļa)

| 3.4.1 | Zemes grāmatu reģistrs ir būtisks īpašumtiesību garants; tomēr ieraksti ne vienmēr sniedz izskaidrojumu par trešo personu tiesībām uz īpašumu. Skaidrība par zemes reģistru saturu un darbības veidu ir pārrobežu hipotekāro kredītu darījumu (ieskaitot to refinansēšanu) netraucētas norises priekšnoteikums. Komisija ir finansējusi pilotprojektu
  (EULIS), kura mērķis ir uzlabot īpašnieku un par zemes reģistriem atbildīgo personu sadarbību. Daudzās jaunajās dalībvalstīs šis projekts varētu izrādīties ļoti lietderīgs. Tiek jautāts, vai Komisijai šīs iniciatīvas ietvaros aktīvi ir jāpiedalās arī turpmāk un vai šādās iniciatīvās konceptuāls un finansiāls ieguldījums, ņemot vērā interesi par zemes reģistriem, būtu jāsniedz arī kredītu devējiem un investoriem. EESK uzskata, ka Komisijai kā sadarbības veicinātājai savs vērtīgais darbs ir jāturpina un papildus tam ir jāizdod gada ziņojums par sasniegtajiem rezultātiem. Turpretim EESK neuzskata, ka sadarbības projektu finansēšana ir vienas vienīgas lietotāju grupas (kura pat nav pati svarīgākā) pienākums, jo zemes reģistru eksistence atbilst valsts un sabiedrības interesēm, un par ierakstu veikšanu un pieeju ir jāmaksā. |
| --- | --- |

3.4.1

Zemes grāmatu reģistrs ir būtisks īpašumtiesību garants; tomēr ieraksti ne vienmēr sniedz izskaidrojumu par trešo personu tiesībām uz īpašumu. Skaidrība par zemes reģistru saturu un darbības veidu ir pārrobežu hipotekāro kredītu darījumu (ieskaitot to refinansēšanu) netraucētas norises priekšnoteikums. Komisija ir finansējusi pilotprojektu
  (EULIS), kura mērķis ir uzlabot īpašnieku un par zemes reģistriem atbildīgo personu sadarbību. Daudzās jaunajās dalībvalstīs šis projekts varētu izrādīties ļoti lietderīgs. Tiek jautāts, vai Komisijai šīs iniciatīvas ietvaros aktīvi ir jāpiedalās arī turpmāk un vai šādās iniciatīvās konceptuāls un finansiāls ieguldījums, ņemot vērā interesi par zemes reģistriem, būtu jāsniedz arī kredītu devējiem un investoriem. EESK uzskata, ka Komisijai kā sadarbības veicinātājai savs vērtīgais darbs ir jāturpina un papildus tam ir jāizdod gada ziņojums par sasniegtajiem rezultātiem. Turpretim EESK neuzskata, ka sadarbības projektu finansēšana ir vienas vienīgas lietotāju grupas (kura pat nav pati svarīgākā) pienākums, jo zemes reģistru eksistence atbilst valsts un sabiedrības interesēm, un par ierakstu veikšanu un pieeju ir jāmaksā.

| 3.4.2 | “Eirohipotēkas” pasākums (Euromortgage) nav nekas jauns, tomēr līdz šim tirgū — pat kā pilotprojekts — tas nav izmēģināts. Principā eirohipotēkas mērķis ir samazināt hipotēkas atkarību no garantijas priekšmeta — tas tiktu iekļauts hipotekāro garantijas priekšmetu Eiropas fondā tirgū esošo vērtspapīru nodrošināšanai. Pasākums liekas daudzsološs un atbilstu priekšstatam par integrētu Eiropas nekustamā īpašuma tirgu. EESK uzskata, ka šis projekts ir jāveicina un jāatbalsta. Ja projektu īstenos, tas būtu pirmais solis ceļā uz tirgus integrāciju: šo integrāciju būtu izraisījis pats tirgus, nevis regulu spiediens. |
| --- | --- |

3.4.2

“Eirohipotēkas” pasākums (Euromortgage) nav nekas jauns, tomēr līdz šim tirgū — pat kā pilotprojekts — tas nav izmēģināts. Principā eirohipotēkas mērķis ir samazināt hipotēkas atkarību no garantijas priekšmeta — tas tiktu iekļauts hipotekāro garantijas priekšmetu Eiropas fondā tirgū esošo vērtspapīru nodrošināšanai. Pasākums liekas daudzsološs un atbilstu priekšstatam par integrētu Eiropas nekustamā īpašuma tirgu. EESK uzskata, ka šis projekts ir jāveicina un jāatbalsta. Ja projektu īstenos, tas būtu pirmais solis ceļā uz tirgus integrāciju: šo integrāciju būtu izraisījis pats tirgus, nevis regulu spiediens.

3.5   Hipotekāro kredītu finansēšana (Zaļas grāmatas V nodaļa)

| 3.5.1 | Dažādu valstu refinansēšanas sistēmas atšķiras, tomēr to pamats lielā mērā ir ķīlu zīmes, kuru garantiju investoram veido ar vienu hipotēku apgrūtināts nekustamais īpašums. Ieinteresētajās aprindās aizvien vairāk izplatās ideja, ka tirgus integrāciju varētu veicināt šo vērtspapīru tirgus visas Eiropas līmenī. Komisija tam piekrīt, tomēr ir jāapsver, vai šis jautājums nebūtu jāizpēta pamatīgāk. Pēc Komisijas domām, visai Eiropai kopējas refinansēšanas sistēmas priekšrocība būtu iespēja palielināt finansēšanas avotu skaitu, paaugstināt tirgu likviditāti un vispār padarīt iespējamu risku diversifikāciju. Papildus, tā atvieglotu sekundāro tirgu integrāciju, kuras priekšnoteikums tomēr ir primāro tirgu integrācija. EESK tam piekrīt, tomēr uzskata, ka tas ir ilgtermiņa mērķis. |
| --- | --- |

3.5.1

Dažādu valstu refinansēšanas sistēmas atšķiras, tomēr to pamats lielā mērā ir ķīlu zīmes, kuru garantiju investoram veido ar vienu hipotēku apgrūtināts nekustamais īpašums. Ieinteresētajās aprindās aizvien vairāk izplatās ideja, ka tirgus integrāciju varētu veicināt šo vērtspapīru tirgus visas Eiropas līmenī. Komisija tam piekrīt, tomēr ir jāapsver, vai šis jautājums nebūtu jāizpēta pamatīgāk. Pēc Komisijas domām, visai Eiropai kopējas refinansēšanas sistēmas priekšrocība būtu iespēja palielināt finansēšanas avotu skaitu, paaugstināt tirgu likviditāti un vispār padarīt iespējamu risku diversifikāciju. Papildus, tā atvieglotu sekundāro tirgu integrāciju, kuras priekšnoteikums tomēr ir primāro tirgu integrācija. EESK tam piekrīt, tomēr uzskata, ka tas ir ilgtermiņa mērķis.

| 3.5.2 | Pamata priekšnoteikums ir hipotekāro kredītu pārņemšanas iespējas. Komisija plāno izveidot ieinteresēto personu ad hoc darba grupu, lai refinansēšanas jomā izpētītu šādu pasākumu nepieciešamību un raksturu. Tā ir ieinteresēta izvērtēt, vai visas Eiropas kopēja hipotekārā finansējuma tirgu var veicināt tirgus vadītas iniciatīvas (piemēram., izstrādājot dokumentācijas standartus un pārrobežu finansēšanas darbībās izmantojamos modeļus). Uz šiem jautājumiem EESK ļauj atbildēt tirgus dalībniekiem, jo viņiem kā vienīgajiem ir nepieciešamās zināšanas, kas novērtēšanai ļauj sniegt uz pieredzi pamatotus faktus. |
| --- | --- |

3.5.2

Pamata priekšnoteikums ir hipotekāro kredītu pārņemšanas iespējas. Komisija plāno izveidot ieinteresēto personu ad hoc darba grupu, lai refinansēšanas jomā izpētītu šādu pasākumu nepieciešamību un raksturu. Tā ir ieinteresēta izvērtēt, vai visas Eiropas kopēja hipotekārā finansējuma tirgu var veicināt tirgus vadītas iniciatīvas (piemēram., izstrādājot dokumentācijas standartus un pārrobežu finansēšanas darbībās izmantojamos modeļus). Uz šiem jautājumiem EESK ļauj atbildēt tirgus dalībniekiem, jo viņiem kā vienīgajiem ir nepieciešamās zināšanas, kas novērtēšanai ļauj sniegt uz pieredzi pamatotus faktus.

| 3.5.3 | Sava pēdējā jautājuma ietvaros Komisija pievēršas tirgus nākotni ietekmējošai ļoti svarīgai problēmai. Vai hipotekārā kreditēšana piespiedu kārtā ir jāierobežo un to jāturpina veikt tikai kredītiestādēm, vai arī šādu darbību noteiktos gadījumos varētu veikt iestādes, kas nepiesaista noguldījumus un kas tādēļ neietilpst ES “kredītiestādes” definīcijā, un līdz ar to tām nav piemērojami attiecīgie uzraudzības noteikumi, un ja jā, tad kādi ir nosacījumi. EESK vispirms aicina apdomāt to, ka nepietiek ar to iestāžu kontroli, kas uzrauga nekustamā īpašuma tirgu, lai nodrošinātu tirgus stabilitāti un solidaritāti, bet gan ir nepieciešama visu tirgū iesaistīto finansu institūciju īstenota efektīva kontrole. Patērētāju aizsardzība ir veicinajusi radīt ar uzraudzību saistītus tiesiskus priekšrakstus, un, šo ņemot vērā, ir jāpārbauda katrs jauns priekšlikums. |
| --- | --- |

3.5.3

Sava pēdējā jautājuma ietvaros Komisija pievēršas tirgus nākotni ietekmējošai ļoti svarīgai problēmai. Vai hipotekārā kreditēšana piespiedu kārtā ir jāierobežo un to jāturpina veikt tikai kredītiestādēm, vai arī šādu darbību noteiktos gadījumos varētu veikt iestādes, kas nepiesaista noguldījumus un kas tādēļ neietilpst ES “kredītiestādes” definīcijā, un līdz ar to tām nav piemērojami attiecīgie uzraudzības noteikumi, un ja jā, tad kādi ir nosacījumi. EESK vispirms aicina apdomāt to, ka nepietiek ar to iestāžu kontroli, kas uzrauga nekustamā īpašuma tirgu, lai nodrošinātu tirgus stabilitāti un solidaritāti, bet gan ir nepieciešama visu tirgū iesaistīto finansu institūciju īstenota efektīva kontrole. Patērētāju aizsardzība ir veicinajusi radīt ar uzraudzību saistītus tiesiskus priekšrakstus, un, šo ņemot vērā, ir jāpārbauda katrs jauns priekšlikums.

| 3.5.4 | Šāda veida iestādēm ir jāsaimnieko, izmantojot
  tikai

  savus līdzekļus; tas ir grūti īstenojams, un, lai kontrolētu sākuma nosacījumu ilglaicīgu noturību, jebkurā gadījumā būtu nepieciešama pastāvīga pārbaude. Jebkurā citā gadījumā citu līdzekļu izmantošana — vienalga kādā tehniskā formā — būtu nenovēršama. Tādējādi, EESK secina, ka Komisijas raksturojumam atbilstošās šāda veida iestādes ir

  jāpakļauj

  vienalga kādām, vai banku uzraudzības vai cita veida, uzraudzības kontrolēm. Otrkārt, ir svarīgi saglabāt
  vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; šī iemesla dēļ kredītiestāžu priekšrakstiem
  —
  īpaši maksātspējas un likviditātes priekšrakstiem
  — ir jābūt piemērojamiem arī šajās citās iestādēs. Ja uzraudzības pamatprincipiem ir kāda nozīme, nav saprotams, kādēļ ir jāpieļauj izņēmumi. |
| --- | --- |

3.5.4

Šāda veida iestādēm ir jāsaimnieko, izmantojot
  tikai

  savus līdzekļus; tas ir grūti īstenojams, un, lai kontrolētu sākuma nosacījumu ilglaicīgu noturību, jebkurā gadījumā būtu nepieciešama pastāvīga pārbaude. Jebkurā citā gadījumā citu līdzekļu izmantošana — vienalga kādā tehniskā formā — būtu nenovēršama. Tādējādi, EESK secina, ka Komisijas raksturojumam atbilstošās šāda veida iestādes ir

  jāpakļauj

  vienalga kādām, vai banku uzraudzības vai cita veida, uzraudzības kontrolēm. Otrkārt, ir svarīgi saglabāt
  vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; šī iemesla dēļ kredītiestāžu priekšrakstiem
  —
  īpaši maksātspējas un likviditātes priekšrakstiem
  — ir jābūt piemērojamiem arī šajās citās iestādēs. Ja uzraudzības pamatprincipiem ir kāda nozīme, nav saprotams, kādēļ ir jāpieļauj izņēmumi.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 221, 8.9.2005.

1

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/120

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”

KOM(2005) 184 galīgā red.

(2006/C 65/22)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 10. maijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto jautājumu.

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2005. gada 14. novembrī. Ziņotājs bija PARIZA kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē) ar 98 balsīm par, 2 balsīm pret un 7 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropadome 2004. gada 4. un 5. novembrī pieņēma otro daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas radīšanai Eiropas Savienībā — Hāgas programmu (1). Minētajā programmā ir izklāstītas vispārējas un konkrētas ievirzes nākamajiem pieciem gadiem (2005. - 2009.) attiecībā uz politikām, ar kuru starpniecību attīsta brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (AFSJ). |
| --- | --- |

1.1

Eiropadome 2004. gada 4. un 5. novembrī pieņēma otro daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas radīšanai Eiropas Savienībā — Hāgas programmu (1). Minētajā programmā ir izklāstītas vispārējas un konkrētas ievirzes nākamajiem pieciem gadiem (2005. - 2009.) attiecībā uz politikām, ar kuru starpniecību attīsta brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (AFSJ).

| 1.2 | Eiropadome uzaicināja Komisiju izstrādāt rīcības plānu, kurā Hāgas programmā noteiktās ievirzes būtu pārvērstas konkrētos pasākumos. Eiropas Komisija 2005. gada 10. maijā publicēja paziņojumu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (2), kurā ir noteikti stratēģiskie mērķi nākamajiem pieciem gadiem un ir iekļauts grafiks politiku un likumdošanas iniciatīvu paketes pieņemšanai minētajās jomās. |
| --- | --- |

1.2

Eiropadome uzaicināja Komisiju izstrādāt rīcības plānu, kurā Hāgas programmā noteiktās ievirzes būtu pārvērstas konkrētos pasākumos. Eiropas Komisija 2005. gada 10. maijā publicēja paziņojumu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (2), kurā ir noteikti stratēģiskie mērķi nākamajiem pieciem gadiem un ir iekļauts grafiks politiku un likumdošanas iniciatīvu paketes pieņemšanai minētajās jomās.

2.   Secinājumi

| 2.1 | Šobrīd — piecus gadus pēc Tamperes sanāksmes — izvirzītie mērķi vēl nav sasniegti. ES nav kopēja brīvības, drošības un tiesiskuma telpa. Lai arī Hāgas programma nav pietiekami ambicioza, tās mērķi ir ļoti nozīmīgi. |
| --- | --- |

2.1

Šobrīd — piecus gadus pēc Tamperes sanāksmes — izvirzītie mērķi vēl nav sasniegti. ES nav kopēja brīvības, drošības un tiesiskuma telpa. Lai arī Hāgas programma nav pietiekami ambicioza, tās mērķi ir ļoti nozīmīgi.

| 2.2 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei būtu jānodrošina atbilstošs līdzsvars starp trīs dimensijām. Hāgas programma nenodrošina pietiekamu līdzsvaru. Drošības politikai ir jānodrošina brīvības un tiesiskuma vērtību aizsardzība. EESK uzskata, ka pamatbrīvību un pamattiesību aizsardzībai, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija un ES Pamattiesību harta, ir jākļūst par iepriekšminēto politiku pamatu. |
| --- | --- |

2.2

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei būtu jānodrošina atbilstošs līdzsvars starp trīs dimensijām. Hāgas programma nenodrošina pietiekamu līdzsvaru. Drošības politikai ir jānodrošina brīvības un tiesiskuma vērtību aizsardzība. EESK uzskata, ka pamatbrīvību un pamattiesību aizsardzībai, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija un ES Pamattiesību harta, ir jākļūst par iepriekšminēto politiku pamatu.

| 2.3 | EESK uzskata, ka drošības politikai jābūt efektīvai, jānodrošina pilsoņu aizsardzība brīvā un atklātā sabiedrībā, ievērojot tiesiskuma principus un likuma varu. Diena, kad terorisma apkarošanas vārdā tiek pieņemti neatbilstoši tiesību akti, kuros drošības labad tiek upurētas cilvēktiesības, ir diena, kurā mēs pasniedzam teroristiem viņu pirmo uzvaru. Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai jāuzņemas izšķiroša un aktīva loma šajā procesā. |
| --- | --- |

2.3

EESK uzskata, ka drošības politikai jābūt efektīvai, jānodrošina pilsoņu aizsardzība brīvā un atklātā sabiedrībā, ievērojot tiesiskuma principus un likuma varu. Diena, kad terorisma apkarošanas vārdā tiek pieņemti neatbilstoši tiesību akti, kuros drošības labad tiek upurētas cilvēktiesības, ir diena, kurā mēs pasniedzam teroristiem viņu pirmo uzvaru. Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai jāuzņemas izšķiroša un aktīva loma šajā procesā.

| 2.4 | EESK vēlas, lai tiktu attīstīta aktīva Eiropas Savienības pilsonība. Mēs aicinām nodrošināt kvalitatīvāku, atvērtāku, uz vienlīdzīgiem pamatiem balstītu, ietverošu pilsonību, nepieļaujot diskrimināciju. |
| --- | --- |

2.4

EESK vēlas, lai tiktu attīstīta aktīva Eiropas Savienības pilsonība. Mēs aicinām nodrošināt kvalitatīvāku, atvērtāku, uz vienlīdzīgiem pamatiem balstītu, ietverošu pilsonību, nepieļaujot diskrimināciju.

| 2.5 | Eiropas Savienībai ir būtiski izstrādāt kopējas patvēruma procedūras un vienotu statusu, pamatojoties uz Ženēvas Konvenciju. |
| --- | --- |

2.5

Eiropas Savienībai ir būtiski izstrādāt kopējas patvēruma procedūras un vienotu statusu, pamatojoties uz Ženēvas Konvenciju.

| 2.6 | ES ir jāizveido kopēja imigrācijas politika ar saskaņotiem tiesību aktiem ne vien tādēļ, lai novērstu nelegālo imigrāciju un apkarotu ar cilvēku tirdzniecību saistītos noziegumus, bet arī lai uzņemtu legālos imigrantus, ievērojot pārskatāmas un elastīgas juridiskās procedūras. |
| --- | --- |

2.6

ES ir jāizveido kopēja imigrācijas politika ar saskaņotiem tiesību aktiem ne vien tādēļ, lai novērstu nelegālo imigrāciju un apkarotu ar cilvēku tirdzniecību saistītos noziegumus, bet arī lai uzņemtu legālos imigrantus, ievērojot pārskatāmas un elastīgas juridiskās procedūras.

| 2.7 | Jānodrošina tāda vienlīdzīga attieksme pret imigrantiem un patvēruma meklētājiem, kas atbilst aktiem cilvēktiesību jomā, Pamattiesību hartai un tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā. Ir jāizstrādā uzņemšanas un integrācijas politika. |
| --- | --- |

2.7

Jānodrošina tāda vienlīdzīga attieksme pret imigrantiem un patvēruma meklētājiem, kas atbilst aktiem cilvēktiesību jomā, Pamattiesību hartai un tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā. Ir jāizstrādā uzņemšanas un integrācijas politika.

| 2.8 | Hāgas programmai ir jāstiprina brīvība, drošība un tiesiskums, kā arī jākonsolidē efektivitāte, leģitimitāte, savstarpēja uzticēšanās, vienlīdzība un proporcionalitāte; lai to panāktu, jāizmanto ES tiesību akti un visi pieejamie institucionālie mehānismi. |
| --- | --- |

2.8

Hāgas programmai ir jāstiprina brīvība, drošība un tiesiskums, kā arī jākonsolidē efektivitāte, leģitimitāte, savstarpēja uzticēšanās, vienlīdzība un proporcionalitāte; lai to panāktu, jāizmanto ES tiesību akti un visi pieejamie institucionālie mehānismi.

| 2.9 | Ir būtiski reaģēt uz minēto politiku šobrīd sarežģīto tiesisko un institucionālo struktūru. Tas, ka šī komplicētā struktūra pastāv starpvaldību līmenī (ES trešais pīlārs), ierobežo Kopienas metodes efektivitāti un pielietošanas apjomu. Konstitucionālā līguma projektā paredzēts efektīvs un vienots risinājums daudzām problēmām, kas saistītas ar sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. |
| --- | --- |

2.9

Ir būtiski reaģēt uz minēto politiku šobrīd sarežģīto tiesisko un institucionālo struktūru. Tas, ka šī komplicētā struktūra pastāv starpvaldību līmenī (ES trešais pīlārs), ierobežo Kopienas metodes efektivitāti un pielietošanas apjomu. Konstitucionālā līguma projektā paredzēts efektīvs un vienots risinājums daudzām problēmām, kas saistītas ar sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā.

| 2.10 | Kaut arī Konstitucionālā līguma projektā ir iekļauts jauns juridiskais pamatojums minēto politiku attīstībai, šobrīd spēkā esošajā līgumā arī ir ietverti lietderīgi instrumenti, kas būtu jāizmanto. |
| --- | --- |

2.10

Kaut arī Konstitucionālā līguma projektā ir iekļauts jauns juridiskais pamatojums minēto politiku attīstībai, šobrīd spēkā esošajā līgumā arī ir ietverti lietderīgi instrumenti, kas būtu jāizmanto.

| 2.11 | Eiropas tiesiskuma telpa ir jāveido, pamatojoties uz savstarpēju uzticību un savstarpēju tiesas lēmumu atzīšanu. Tāpat ir nepieciešami jauni tiesiskie instrumenti. |
| --- | --- |

2.11

Eiropas tiesiskuma telpa ir jāveido, pamatojoties uz savstarpēju uzticību un savstarpēju tiesas lēmumu atzīšanu. Tāpat ir nepieciešami jauni tiesiskie instrumenti.

| 2.12 | Visi likumdošanas pasākumi, kas attiecas uz drošību, ir rūpīgi un regulāri jāizvērtē, kā arī jānodrošina demokrātiska šo pasākumu uzraudzība, ko veic Eiropas Parlaments un Eiropas Kopienu Tiesa. Tikai šādi iespējams izveidot patiesu kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

2.12

Visi likumdošanas pasākumi, kas attiecas uz drošību, ir rūpīgi un regulāri jāizvērtē, kā arī jānodrošina demokrātiska šo pasākumu uzraudzība, ko veic Eiropas Parlaments un Eiropas Kopienu Tiesa. Tikai šādi iespējams izveidot patiesu kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| 2.13 | Neviens no Hāgas programmā un rīcības plānā izvirzītajiem mērķiem nav sasniedzams, ja tam netiek piešķirts pietiekams finansējums. Eiropas Komisija ir iesniegusi priekšlikumus trijām ietvarprogrammām (2005. gada aprīlī); EESK gatavo atzinumus (3) par tiem. |
| --- | --- |

2.13

Neviens no Hāgas programmā un rīcības plānā izvirzītajiem mērķiem nav sasniedzams, ja tam netiek piešķirts pietiekams finansējums. Eiropas Komisija ir iesniegusi priekšlikumus trijām ietvarprogrammām (2005. gada aprīlī); EESK gatavo atzinumus (3) par tiem.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Pēc tam, kad līdz ar Amsterdamas līguma stāšanos spēkā tieslietas un iekšlietas tika iekļautas Kopienas sistēmā, Eiropadomes Tamperes sanāksmē (1999. gada 15. un 16. oktobrī) pieņēma pirmo daudzgadu programmu attiecībā uz minētajām politikas jomām — Tamperes programmu. |
| --- | --- |

3.1

Pēc tam, kad līdz ar Amsterdamas līguma stāšanos spēkā tieslietas un iekšlietas tika iekļautas Kopienas sistēmā, Eiropadomes Tamperes sanāksmē (1999. gada 15. un 16. oktobrī) pieņēma pirmo daudzgadu programmu attiecībā uz minētajām politikas jomām — Tamperes programmu.

| 3.2 | Piecus gadus vēlāk ir sasniegti ievērojami panākumi, lai radītu kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Padome konstatēja: kopējas patvēruma un imigrācijas politikas pamati ir izveidoti, robežkontroles saskaņošana ir sagatavota, policijas sadarbība ir uzlabota un sagatavošanas darbs tiesiskajai sadarbībai, pamatojoties uz tiesas lēmumu un spriedumu savstarpēju atzīšanu, ir ievērojami pavirzījies uz priekšu (4). |
| --- | --- |

3.2

Piecus gadus vēlāk ir sasniegti ievērojami panākumi, lai radītu kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Padome konstatēja: kopējas patvēruma un imigrācijas politikas pamati ir izveidoti, robežkontroles saskaņošana ir sagatavota, policijas sadarbība ir uzlabota un sagatavošanas darbs tiesiskajai sadarbībai, pamatojoties uz tiesas lēmumu un spriedumu savstarpēju atzīšanu, ir ievērojami pavirzījies uz priekšu (4).

| 3.3 | Eiropas Komisijas jaunākajā divgadu pārskatā vai “progresa ziņojumā”, kurā novērtēti 2004. gada pirmajā pusē (5) gūtie panākumi, tomēr konstatēts, ka dažādo politikas jomu konverģences pakāpe ir zemāka, nekā tika paredzēts. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Komisijas jaunākajā divgadu pārskatā vai “progresa ziņojumā”, kurā novērtēti 2004. gada pirmajā pusē (5) gūtie panākumi, tomēr konstatēts, ka dažādo politikas jomu konverģences pakāpe ir zemāka, nekā tika paredzēts.

| 3.4 | Jāizprot, ka kopēju politiku un saskaņotu standartu pieņemšanai jautājumos saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu ir nopietni šķēršļi: atšķiras gan tiesību sistēmas, gan politikas ievirzes, gan dažreiz arī valstu intereses. Eiropas integrācijas pieredze citās politikas jomās pierāda, ka ar dalībvalstu stingru politisko gribu un Komisijas pārliecinošā vadībā minētos šķēršļus iespējams pārvarēt. |
| --- | --- |

3.4

Jāizprot, ka kopēju politiku un saskaņotu standartu pieņemšanai jautājumos saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu ir nopietni šķēršļi: atšķiras gan tiesību sistēmas, gan politikas ievirzes, gan dažreiz arī valstu intereses. Eiropas integrācijas pieredze citās politikas jomās pierāda, ka ar dalībvalstu stingru politisko gribu un Komisijas pārliecinošā vadībā minētos šķēršļus iespējams pārvarēt.

| 3.5 | EESK uzskata, ka kopumā gūtie panākumi ir pārak niecīgi. Daudzi no konkrētajiem mērķiem, par ko vienojās Tamperē, nav sasniegti un daudzām pieņemtajām politikām ir nestandarta kvalitāte. |
| --- | --- |

3.5

EESK uzskata, ka kopumā gūtie panākumi ir pārak niecīgi. Daudzi no konkrētajiem mērķiem, par ko vienojās Tamperē, nav sasniegti un daudzām pieņemtajām politikām ir nestandarta kvalitāte.

| 3.6 | Hāgas programmai tagad ir grūtais uzdevums konsolidēt un veicināt brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas izveidi. Tas saistīts ar dažādām un sarežģītām problēmām (6). |
| --- | --- |

3.6

Hāgas programmai tagad ir grūtais uzdevums konsolidēt un veicināt brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas izveidi. Tas saistīts ar dažādām un sarežģītām problēmām (6).

| 3.7 | Pretstatā Tamperes programmai Hāgas programma neizvirza nekādas inovatīvas politikas. Programmas pieticīgā darbības joma pamatojas uz to, ka efektīvāk jāīsteno un jāizvērtē tās esošās politikas, kas saistītas ar brīvību, drošību un tiesiskumu. |
| --- | --- |

3.7

Pretstatā Tamperes programmai Hāgas programma neizvirza nekādas inovatīvas politikas. Programmas pieticīgā darbības joma pamatojas uz to, ka efektīvāk jāīsteno un jāizvērtē tās esošās politikas, kas saistītas ar brīvību, drošību un tiesiskumu.

| 3.8 | Bez tam nav paredzēti nekādi instrumenti, kas vajadzīgi, lai sekmīgi pārvarētu šķēršļus, kuri līdz šim brīdim ir kavējuši politiku lielāku konverģenci. EESK uzskata, ka Hāgas programmas neambiciozo mērķu dēļ nebūs iespējams izveidot konsekventu, kvalitatīvu, plašu un efektīvu likumīgo pamatu, kas nodrošina brīvības, drošības un tiesiskuma pareizo savstarpējo līdzsvaru. |
| --- | --- |

3.8

Bez tam nav paredzēti nekādi instrumenti, kas vajadzīgi, lai sekmīgi pārvarētu šķēršļus, kuri līdz šim brīdim ir kavējuši politiku lielāku konverģenci. EESK uzskata, ka Hāgas programmas neambiciozo mērķu dēļ nebūs iespējams izveidot konsekventu, kvalitatīvu, plašu un efektīvu likumīgo pamatu, kas nodrošina brīvības, drošības un tiesiskuma pareizo savstarpējo līdzsvaru.

| 3.9 | Minētos šķēršļus joprojām rada dalībvalstu politikas, kurām trūkst efektivitātes, solidaritātes, pārredzamības, savstarpējas uzticēšanās, proporcionalitātes un brīvības, drošības un tiesiskuma savstarpējā līdzsvara. |
| --- | --- |

3.9

Minētos šķēršļus joprojām rada dalībvalstu politikas, kurām trūkst efektivitātes, solidaritātes, pārredzamības, savstarpējas uzticēšanās, proporcionalitātes un brīvības, drošības un tiesiskuma savstarpējā līdzsvara.

| 3.10 | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir noteikusi pamattiesību un pilsonības aizsardzību un ievērošanu kā pirmo no desmit prioritātēm turpmākajiem desmit gadiem, kas noteiktas Komisijas rīcības plānā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei. |
| --- | --- |

3.10

EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir noteikusi pamattiesību un pilsonības aizsardzību un ievērošanu kā pirmo no desmit prioritātēm turpmākajiem desmit gadiem, kas noteiktas Komisijas rīcības plānā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei.

| 3.11 | Jāuzsver, ka pozitīvi ir tas, ka līdz ar Hāgas programmas pieņemšanu tika pieņemts lēmums piemērot koplēmuma procedūru un kvalificēta vairākuma balsojumu visiem IV sadaļā paredzētajiem pasākumiem, kas dod iespēju likvidēt vismaz vienu no pašreizējiem visievērojamākajiem šķēršļiem. Mēs tomēr izsakām nožēlu, ka minētajā pasākumā nav iekļauta nelegālā imigrācija. |
| --- | --- |

3.11

Jāuzsver, ka pozitīvi ir tas, ka līdz ar Hāgas programmas pieņemšanu tika pieņemts lēmums piemērot koplēmuma procedūru un kvalificēta vairākuma balsojumu visiem IV sadaļā paredzētajiem pasākumiem, kas dod iespēju likvidēt vismaz vienu no pašreizējiem visievērojamākajiem šķēršļiem. Mēs tomēr izsakām nožēlu, ka minētajā pasākumā nav iekļauta nelegālā imigrācija.

| 3.12 | Hāgas programmas konkrētajās politikas ievirzēs ir sajaukti aspekti, kas attiecas uz “drošību”, ar aspektiem, kuri attiecas uz “brīvību”. Politikām, kas tieši attiecas uz drošību, ir acīmredzama prioritāte un tās ietekmē ar brīvību un tiesiskumu saistītos aspektus. Tā, piemēram, ir attiecībā uz iniciatīvām, kas pamatojas uz biometrisko sistēmu un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, datu bāzu savietojamību, iekšējo un ārējo robežu lielāku kontroli un nelegālās imigrācijas efektīvāku apkarošanu, kuras visas paradoksāli ir iekļautas nodaļā ar virsrakstu “Brīvības stiprināšana”. |
| --- | --- |

3.12

Hāgas programmas konkrētajās politikas ievirzēs ir sajaukti aspekti, kas attiecas uz “drošību”, ar aspektiem, kuri attiecas uz “brīvību”. Politikām, kas tieši attiecas uz drošību, ir acīmredzama prioritāte un tās ietekmē ar brīvību un tiesiskumu saistītos aspektus. Tā, piemēram, ir attiecībā uz iniciatīvām, kas pamatojas uz biometrisko sistēmu un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, datu bāzu savietojamību, iekšējo un ārējo robežu lielāku kontroli un nelegālās imigrācijas efektīvāku apkarošanu, kuras visas paradoksāli ir iekļautas nodaļā ar virsrakstu “Brīvības stiprināšana”.

| 3.13 | Brīvības, drošības un tiesiskuma visaptverošā stiprināšanā stingri jāievēro minēto trīs dimensiju atbilstošs līdzsvars, lai neaizskartu pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskos principus (likuma varu), kas ir kopīgi visai ES. Brīvība nebūtu jāierindo otrajā vietā aiz drošības. Daži priekšlikumi politikas jomā tikai atkārto iepriekšējo kļūdu: brīvības upurēšana drošības uzlabošanas labad. Vēsture ir pierādījusi, ka tieši atvērta un brīva sabiedrība visefektīvāk aizsargā drošību. Cilvēka pamattiesību aizsardzība ir mūsu šodienas kopīgo vērtību centrā. Diena, kad terorisma apkarošanas vārdā tiek pieņemti neatbilstoši tiesību akti, kuros drošības labad tiek upurētas cilvēktiesības, ir diena, kurā mēs pasniedzam teroristiem viņu pirmo uzvaru. Tieši brīvības vērtības dod mums spēku stāties pretī teroristiem. Eiropas politikām ir jānodrošina efektīva drošība un pamattiesību un brīvības aizsardzība. |
| --- | --- |

3.13

Brīvības, drošības un tiesiskuma visaptverošā stiprināšanā stingri jāievēro minēto trīs dimensiju atbilstošs līdzsvars, lai neaizskartu pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskos principus (likuma varu), kas ir kopīgi visai ES. Brīvība nebūtu jāierindo otrajā vietā aiz drošības. Daži priekšlikumi politikas jomā tikai atkārto iepriekšējo kļūdu: brīvības upurēšana drošības uzlabošanas labad. Vēsture ir pierādījusi, ka tieši atvērta un brīva sabiedrība visefektīvāk aizsargā drošību. Cilvēka pamattiesību aizsardzība ir mūsu šodienas kopīgo vērtību centrā. Diena, kad terorisma apkarošanas vārdā tiek pieņemti neatbilstoši tiesību akti, kuros drošības labad tiek upurētas cilvēktiesības, ir diena, kurā mēs pasniedzam teroristiem viņu pirmo uzvaru. Tieši brīvības vērtības dod mums spēku stāties pretī teroristiem. Eiropas politikām ir jānodrošina efektīva drošība un pamattiesību un brīvības aizsardzība.

| 3.14 | Šāda Kopienas politiku neatbilstība ir acīmredzama arī finanšu plānā; drošībai ir piešķirta budžeta lielākā daļa (7). |
| --- | --- |

3.14

Šāda Kopienas politiku neatbilstība ir acīmredzama arī finanšu plānā; drošībai ir piešķirta budžeta lielākā daļa (7).

| 3.15 | Hāgas programmai ir jāveicina, jāstiprina un jākonsolidē efektivitāte, leģitimitāte, savstarpēja uzticēšanās, vienlīdzība un proporcionalitāte, kā arī jānosaka brīvības, drošības un tiesiskuma pareizais savstarpējais līdzsvars. Būtiski svarīgi ir pārvarēt pašreizējo tiesvedības un institucionālo sarežģītību un sniegt stingru garantiju, ka uz drošības politiku attiecas atbilstoša demokrātiska kontrole, ko veic Eiropas Parlaments, un tiesas uzraudzība, kuru realizē Eiropas Tiesa Luksemburgā. |
| --- | --- |

3.15

Hāgas programmai ir jāveicina, jāstiprina un jākonsolidē efektivitāte, leģitimitāte, savstarpēja uzticēšanās, vienlīdzība un proporcionalitāte, kā arī jānosaka brīvības, drošības un tiesiskuma pareizais savstarpējais līdzsvars. Būtiski svarīgi ir pārvarēt pašreizējo tiesvedības un institucionālo sarežģītību un sniegt stingru garantiju, ka uz drošības politiku attiecas atbilstoša demokrātiska kontrole, ko veic Eiropas Parlaments, un tiesas uzraudzība, kuru realizē Eiropas Tiesa Luksemburgā.

| 3.16 | Brīvības veicināšana un stingra aizsardzība ir visefektīvākais veids, kādā cīnīties ar problēmām, ar kurām sastopas ES 21. gadsimtā, ieskaitot terorisma draudus. |
| --- | --- |

3.16

Brīvības veicināšana un stingra aizsardzība ir visefektīvākais veids, kādā cīnīties ar problēmām, ar kurām sastopas ES 21. gadsimtā, ieskaitot terorisma draudus.

| 3.17 | Cilvēktiesību organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti liela nozīme, izstrādājot politikas, kas izriet no Hāgas programmas. |
| --- | --- |

3.17

Cilvēktiesību organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti liela nozīme, izstrādājot politikas, kas izriet no Hāgas programmas.

| 3.18 | EESK joprojām veicina kopdarbības ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām politiku, lai nodrošinātu to, ka Hāgas programmas attīstība līdzsvaro stāvokli Eiropas Savienībā, jo brīvība, drošība un tiesiskums ir visas sabiedrības un tādējādi arī uzņēmēju, sociālo partneru un NVO interesēs. |
| --- | --- |

3.18

EESK joprojām veicina kopdarbības ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām politiku, lai nodrošinātu to, ka Hāgas programmas attīstība līdzsvaro stāvokli Eiropas Savienībā, jo brīvība, drošība un tiesiskums ir visas sabiedrības un tādējādi arī uzņēmēju, sociālo partneru un NVO interesēs.

| 3.19 | Nenoteiktības periods pēc referendumiem Francijā un Nīderlandē rada jaunu problēmu migrācijas un patvēruma politikas attīstībā, kā arī attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, kas iekļauti Hāgas programmas īstenošanas rīcības plānā. Kaut arī Konstitucionālā līguma projektā ir iekļauts jauns juridiskais pamatojums minēto politiku attīstībai, šobrīd spēkā esošajā līgumā arī ir ietverti lietderīgi instrumenti, kas būtu jāizmanto. |
| --- | --- |

3.19

Nenoteiktības periods pēc referendumiem Francijā un Nīderlandē rada jaunu problēmu migrācijas un patvēruma politikas attīstībā, kā arī attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, kas iekļauti Hāgas programmas īstenošanas rīcības plānā. Kaut arī Konstitucionālā līguma projektā ir iekļauts jauns juridiskais pamatojums minēto politiku attīstībai, šobrīd spēkā esošajā līgumā arī ir ietverti lietderīgi instrumenti, kas būtu jāizmanto.

4.   Īpašas piezīmes par brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanu

4.1   Brīvības stiprināšana

| 4.1.1 | Pamattiesību un pilsonisko brīvību ievērošana ir viens no Eiropas integrācijas pīlāriem un viens no ES galvenajiem mērķiem. Lai izveidotu kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, pilnībā jārespektē brīvības dimensija, kas kopā ar citiem pamatinstrumentiem ietver Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu. |
| --- | --- |

4.1.1

Pamattiesību un pilsonisko brīvību ievērošana ir viens no Eiropas integrācijas pīlāriem un viens no ES galvenajiem mērķiem. Lai izveidotu kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, pilnībā jārespektē brīvības dimensija, kas kopā ar citiem pamatinstrumentiem ietver Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu.

| 4.1.2 | Hāgas programmā ir konstatēts, ka Eiropadome ir atzinīgi novērtējusi Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra pilnvaru attiecināšanu arī uz Pamattiesību aģentūru, lai aizsargātu pamattiesības un sekmētu to ievērošanu. Eiropas Komisija 2005. gada jūnija beigās publicēja priekšlikumu regulai (8) par šādas aģentūras izveidi. Minētajai aģentūrai būs izšķiroša nozīme jautājumos saistībā ar brīvību, nodrošinot Kopienas iestādes un dalībvalstis ar līdzekļiem, lai garantētu pamattiesību ievērošanu Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā. Bez tam aģentūra būs teicams kontakpunkts sakariem ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.1.2

Hāgas programmā ir konstatēts, ka Eiropadome ir atzinīgi novērtējusi Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra pilnvaru attiecināšanu arī uz Pamattiesību aģentūru, lai aizsargātu pamattiesības un sekmētu to ievērošanu. Eiropas Komisija 2005. gada jūnija beigās publicēja priekšlikumu regulai (8) par šādas aģentūras izveidi. Minētajai aģentūrai būs izšķiroša nozīme jautājumos saistībā ar brīvību, nodrošinot Kopienas iestādes un dalībvalstis ar līdzekļiem, lai garantētu pamattiesību ievērošanu Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā. Bez tam aģentūra būs teicams kontakpunkts sakariem ar pilsonisko sabiedrību.

4.1.3   Eiropas Savienības pilsonība

| 4.1.3.1 | Lai attīstītu labāku, aktīvāku, iesaistošu un vienlīdzīgu Eiropas pilsonību, jālikvidē turpmākie šķēršļi esošo tiesību īstenošanai, un tiesības attiecīgi jāpaplašina. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Lai attīstītu labāku, aktīvāku, iesaistošu un vienlīdzīgu Eiropas pilsonību, jālikvidē turpmākie šķēršļi esošo tiesību īstenošanai, un tiesības attiecīgi jāpaplašina.

| 4.1.3.2 | Joprojām grūtības rada atsevišķu tiesību izmantošana saistībā ar Eiropas pilsonību, piem., tiesības brīvi pārvietoties ES vai tiesības balsot vai kandidēt vietējās vai Eiropas līmeņa vēlēšanās. Jāizstrādā pasākumi minēto grūtību likvidēšanai. Bez tam dažu valstu tiesību aktos nav pienācīgi transponētas direktīvas par diskriminācijas novēršanu. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Joprojām grūtības rada atsevišķu tiesību izmantošana saistībā ar Eiropas pilsonību, piem., tiesības brīvi pārvietoties ES vai tiesības balsot vai kandidēt vietējās vai Eiropas līmeņa vēlēšanās. Jāizstrādā pasākumi minēto grūtību likvidēšanai. Bez tam dažu valstu tiesību aktos nav pienācīgi transponētas direktīvas par diskriminācijas novēršanu.

| 4.1.3.3 | Jauno dalībvalstu pilsoņiem nekavējoties jāpiešķir visas esošās tiesības Eiropas pilsonībai. Viņu tiesību pagaidu ierobežojumi ir anomālija, kas likvidējama iespējami īsā laikā. Minētie ierobežojumi izraisa daudzas nodarbinātības un sociālās problēmas, un jauno dalībvalstu pilsoņu uzskatīšana par “otrās šķiras pilsoņiem” izraisa nepieļaujamu diskrimināciju. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Jauno dalībvalstu pilsoņiem nekavējoties jāpiešķir visas esošās tiesības Eiropas pilsonībai. Viņu tiesību pagaidu ierobežojumi ir anomālija, kas likvidējama iespējami īsā laikā. Minētie ierobežojumi izraisa daudzas nodarbinātības un sociālās problēmas, un jauno dalībvalstu pilsoņu uzskatīšana par “otrās šķiras pilsoņiem” izraisa nepieļaujamu diskrimināciju.

| 4.1.3.4 | EESK ir ierosinājusi (9), ka ES pilsonība jāpiešķir, pamatojoties uz jaunu kritēriju: tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir Eiropas Savienībā pastāvīgi dzīvojošas personas, jāpiešķir pilsonība. Pilsonības tiesības, jo īpaši politiskās tiesības municipālajās vēlēšanās ir migrantu integrācijas pamatā. |
| --- | --- |

4.1.3.4

EESK ir ierosinājusi (9), ka ES pilsonība jāpiešķir, pamatojoties uz jaunu kritēriju: tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir Eiropas Savienībā pastāvīgi dzīvojošas personas, jāpiešķir pilsonība. Pilsonības tiesības, jo īpaši politiskās tiesības municipālajās vēlēšanās ir migrantu integrācijas pamatā.

| 4.1.3.5 | Migrantu integrācija ir būtiska sociālās kohēzijas nodrošināšanai dalībvalstīs. Pretējā gadījumā pastāv minēto migrantu, viņu bērnu un mazbērnu, kas dzimuši un uzauguši ES, sociālās atstumtības un atsvešināšanās risks. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Migrantu integrācija ir būtiska sociālās kohēzijas nodrošināšanai dalībvalstīs. Pretējā gadījumā pastāv minēto migrantu, viņu bērnu un mazbērnu, kas dzimuši un uzauguši ES, sociālās atstumtības un atsvešināšanās risks.

4.1.4   Kopīga patvēruma zona. (10)

| 4.1.4.1 | ES ir piešķīrusi sev vēl piecus gadus, lai sasniegtu mērķi, kas bija izvirzīts jau pirms pieciem gadiem: noteikt kopīgu patvēruma piešķiršanas procedūru un vienādu statusu tiem, kam piešķir patvērumu vai papildu aizsardzību. Pieci gadi šķiet pietiekami ilgs termiņš minētā mērķa sasniegšanai, tomēr ir skaidrs, ka, lai veiktu nepieciešamos pasākumus, joprojām jāpārvar zināma pretestība. Bez tam, tā kā svarīga nozīme ir tūlītējam progresam, tikpat svarīgi ir balstīt šādu progresu uz noteikumiem, kas atbilst pamattiesībām saistībā ar patvēruma piešķiršanu. Kvalificētā vairākuma balsojuma sistēma Padomē un koplēmuma procedūra Parlamentā paaugstinās pieņemto tiesību aktu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.1.4.1

ES ir piešķīrusi sev vēl piecus gadus, lai sasniegtu mērķi, kas bija izvirzīts jau pirms pieciem gadiem: noteikt kopīgu patvēruma piešķiršanas procedūru un vienādu statusu tiem, kam piešķir patvērumu vai papildu aizsardzību. Pieci gadi šķiet pietiekami ilgs termiņš minētā mērķa sasniegšanai, tomēr ir skaidrs, ka, lai veiktu nepieciešamos pasākumus, joprojām jāpārvar zināma pretestība. Bez tam, tā kā svarīga nozīme ir tūlītējam progresam, tikpat svarīgi ir balstīt šādu progresu uz noteikumiem, kas atbilst pamattiesībām saistībā ar patvēruma piešķiršanu. Kvalificētā vairākuma balsojuma sistēma Padomē un koplēmuma procedūra Parlamentā paaugstinās pieņemto tiesību aktu kvalitāti.

| 4.1.4.2 | Rīcības plānā ir paredzēts 2007. gadā veikt spēkā esošo patvēruma piešķiršanas instrumentu transponēšanas un īstenošanas novērtējumu. Šādai novērtēšanai neapšaubāmi ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā pašreizējās atšķirības spēkā esošo direktīvu transponēšanā un īstenošanā (pagaidu aizsardzība, minimālie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai, Dublina II utt.). Novērtējums jākoncentrē uz mērķi nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu īstenošanas atbilstību saistībām, kas izriet no starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām un Ženēvas 1951. gada konvencijas. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Rīcības plānā ir paredzēts 2007. gadā veikt spēkā esošo patvēruma piešķiršanas instrumentu transponēšanas un īstenošanas novērtējumu. Šādai novērtēšanai neapšaubāmi ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā pašreizējās atšķirības spēkā esošo direktīvu transponēšanā un īstenošanā (pagaidu aizsardzība, minimālie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai, Dublina II utt.). Novērtējums jākoncentrē uz mērķi nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu īstenošanas atbilstību saistībām, kas izriet no starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām un Ženēvas 1951. gada konvencijas.

| 4.1.4.3 | Attiecībā uz ierosinātajiem jaunajiem aktiem EESK uzskata, ka tie ir pozitīvs solis ceļā uz dalībvalstu patvēruma piešķiršanas prakses saskaņošanu, valstī pastāvīgi dzīvojošas personas statusa piešķiršanu bēgļiem, Eiropas Bēgļu fonda īstenošanas izvērtēšanu u.c. |
| --- | --- |

4.1.4.3

Attiecībā uz ierosinātajiem jaunajiem aktiem EESK uzskata, ka tie ir pozitīvs solis ceļā uz dalībvalstu patvēruma piešķiršanas prakses saskaņošanu, valstī pastāvīgi dzīvojošas personas statusa piešķiršanu bēgļiem, Eiropas Bēgļu fonda īstenošanas izvērtēšanu u.c.

| 4.1.4.4 | Mēs tomēr nevaram gribēt, lai patvēruma pieteikumus izskatītu ārpus ES. EESK piekrīt, ka ES jāsekmē cilvēktiesību aizsardzības standartu pilnveidošana trešās valstīs, bet nav ierobežojamas starptautiski atzītās tiesības cilvēkiem, kam vajadzīga aizsardzība, lai ieceļotu ES patvēruma pieteikuma iesniegšanas nolūkā. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Mēs tomēr nevaram gribēt, lai patvēruma pieteikumus izskatītu ārpus ES. EESK piekrīt, ka ES jāsekmē cilvēktiesību aizsardzības standartu pilnveidošana trešās valstīs, bet nav ierobežojamas starptautiski atzītās tiesības cilvēkiem, kam vajadzīga aizsardzība, lai ieceļotu ES patvēruma pieteikuma iesniegšanas nolūkā.

4.1.5   Likumīgā migrācija un uzņemšanas kārtība.

| 4.1.5.1 | Kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes ir pagājuši pieci gadi un mērķis par ES kopēju imigrācijas politiku joprojām nav sasniegts. Zināmi panākumi ir gūti — Komisija ir izstrādājusi virkni priekšlikumu politikas un likumdošanas jomā, bet Parlaments ir apstiprinājis daudzas rezolūcijas un iniciatīvas, kuras tomēr nav attiecīgi apspriestas Padomē. EESK ir aktīvi darbojusies kopā ar Komisiju un Parlamentu un ir izstrādājusi daudzus atzinumus, kuru mērķis ir veicināt faktiskas kopējas politikas un saskaņotu tiesību aktu izstrādi. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes ir pagājuši pieci gadi un mērķis par ES kopēju imigrācijas politiku joprojām nav sasniegts. Zināmi panākumi ir gūti — Komisija ir izstrādājusi virkni priekšlikumu politikas un likumdošanas jomā, bet Parlaments ir apstiprinājis daudzas rezolūcijas un iniciatīvas, kuras tomēr nav attiecīgi apspriestas Padomē. EESK ir aktīvi darbojusies kopā ar Komisiju un Parlamentu un ir izstrādājusi daudzus atzinumus, kuru mērķis ir veicināt faktiskas kopējas politikas un saskaņotu tiesību aktu izstrādi.

| 4.1.5.2 | ES kopējai imigrācijas politikai jānodrošina ieguvums visām ieinteresētajām pusēm,






  — | lai cilvēki, kas ierodas ES, varētu atrast iespējas un pret viņiem būtu taisnīga attieksme, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

ES kopējai imigrācijas politikai jānodrošina ieguvums visām ieinteresētajām pusēm,

—

lai cilvēki, kas ierodas ES, varētu atrast iespējas un pret viņiem būtu taisnīga attieksme,

| — | uzņēmējas valsts sabiedrībai, |
| --- | --- |

—

uzņēmējas valsts sabiedrībai,

| — | un attiecībā uz izcelsmes valstu attīstību. |
| --- | --- |

—

un attiecībā uz izcelsmes valstu attīstību.

| 4.1.5.3 | Turpmākajos gados Eiropai vajadzēs jaunus ekonomiskos migrantus, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību (11). Demokrātiskā situācija norāda, ka Lisabonas stratēģija varētu sabrukt, ja mēs neizmainīsim imigrācijas politiku. Mums ir vajadzīga aktīva politika gan augsti kvalificētu, gan zemāk kvalificētu darbinieku uzņemšanai. Kaut arī katrai dalībvalstij ir savas vajadzības un rādītāji, visām dalībvalstīm trūkst politisko un juridisko līdzekļu, lai jaunie migranti varētu ieceļot legāli, saglabājot darba tirgu līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.1.5.3

Turpmākajos gados Eiropai vajadzēs jaunus ekonomiskos migrantus, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību (11). Demokrātiskā situācija norāda, ka Lisabonas stratēģija varētu sabrukt, ja mēs neizmainīsim imigrācijas politiku. Mums ir vajadzīga aktīva politika gan augsti kvalificētu, gan zemāk kvalificētu darbinieku uzņemšanai. Kaut arī katrai dalībvalstij ir savas vajadzības un rādītāji, visām dalībvalstīm trūkst politisko un juridisko līdzekļu, lai jaunie migranti varētu ieceļot legāli, saglabājot darba tirgu līdzsvaru.

| 4.1.5.4 | Nav izprotams tas, ka Eiropas Savienības Padomē dažas valdības ir noteikušas veto Komisijas likumdošanas iniciatīvām un grib saglabāt vecās, ierobežojošās politikas. Pa to laiku ēnu ekonomika un nelegālā nodarbinātība pieaug, radot reālu “pievilkšanas faktoru” bezdokumentu migrantiem. Tā kā nav kopēju Eiropas tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus ar ļoti atšķirīgām politiskajām programmām, radot vel vairāk šķēršļu saskaņošanai. Dažādās politiskās programmas un tiesību aktu atšķirības rada pilsoņiem neskaidrības un nenoteiktību. |
| --- | --- |

4.1.5.4

Nav izprotams tas, ka Eiropas Savienības Padomē dažas valdības ir noteikušas veto Komisijas likumdošanas iniciatīvām un grib saglabāt vecās, ierobežojošās politikas. Pa to laiku ēnu ekonomika un nelegālā nodarbinātība pieaug, radot reālu “pievilkšanas faktoru” bezdokumentu migrantiem. Tā kā nav kopēju Eiropas tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus ar ļoti atšķirīgām politiskajām programmām, radot vel vairāk šķēršļu saskaņošanai. Dažādās politiskās programmas un tiesību aktu atšķirības rada pilsoņiem neskaidrības un nenoteiktību.

| 4.1.5.5 | ES Padomei jāatsakās no vienprātības prasības un jāpieņem lēmumi ar kvalificētu balsu vairākumu un koplēmumā ar Parlamentu. Tas ir vienīgais veids, kā izstrādāt patiesi labus tiesību aktus. Minētajām izmaiņām jānotiek tagad, pirms jauno likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas. Pieņemtajiem tiesību aktiem jābūt ar augstu saskaņotības pakāpi. Eiropas tiesību akti, kuros ievērota minimālisma pieeja un galvenie aspekti deleģēti attiecīgās valsts tiesību aktiem, saglabās pašreizējās problēmas. |
| --- | --- |

4.1.5.5

ES Padomei jāatsakās no vienprātības prasības un jāpieņem lēmumi ar kvalificētu balsu vairākumu un koplēmumā ar Parlamentu. Tas ir vienīgais veids, kā izstrādāt patiesi labus tiesību aktus. Minētajām izmaiņām jānotiek tagad, pirms jauno likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas. Pieņemtajiem tiesību aktiem jābūt ar augstu saskaņotības pakāpi. Eiropas tiesību akti, kuros ievērota minimālisma pieeja un galvenie aspekti deleģēti attiecīgās valsts tiesību aktiem, saglabās pašreizējās problēmas.

| 4.1.5.6 | Attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā kopumā priekšroka dodama nevis nozaru tiesību aktiem, bet gan horizontālo tiesību aktu sistēmai (12). Komisijas izstrādātais un EESK atbalstītais priekšlikums attiecībā uz direktīvu par uzņemšanas nosacījumiem, ņemot vērā dažas izmaiņas (13), ir uzskatāms par labu likumdošanas iniciatīvu. Bez tam būtu ieteicams izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz nozaru jautājumiem un konkrētām situācijām. Ja ES Padome izvēlētos sektorālo pieeju, kas vērsta vienīgi uz augsti kvalificētu migrantu uzņemšanu, šāda pieeja īpaši neattiektos uz migrāciju un arī būtu diskriminējoša. Minētais variants varētu būt vieglāks Padomei, bet tas neatbilst Eiropas vajadzībām. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā kopumā priekšroka dodama nevis nozaru tiesību aktiem, bet gan horizontālo tiesību aktu sistēmai (12). Komisijas izstrādātais un EESK atbalstītais priekšlikums attiecībā uz direktīvu par uzņemšanas nosacījumiem, ņemot vērā dažas izmaiņas (13), ir uzskatāms par labu likumdošanas iniciatīvu. Bez tam būtu ieteicams izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz nozaru jautājumiem un konkrētām situācijām. Ja ES Padome izvēlētos sektorālo pieeju, kas vērsta vienīgi uz augsti kvalificētu migrantu uzņemšanu, šāda pieeja īpaši neattiektos uz migrāciju un arī būtu diskriminējoša. Minētais variants varētu būt vieglāks Padomei, bet tas neatbilst Eiropas vajadzībām.

| 4.1.5.7 | Konsitucionālā līguma projektā ir noteikti Kopienas tiesību aktu ierobežojumi, ieskaitot dalībvalstu tiesības “noteikt migrantu uzņemšanas apjomu” savā valstī. Minētie ierobežojumi nekavē sasniegt tiesību aktu saskaņošanas augstu pakāpi. Tie drīzāk stimulē izmantot pārredzamas procedūras valstu ekonomiskās migrācijas pārvaldībā. Saskaņā ar Kopienas likumdošanu pilnvaras izdot darba un uzturēšanās atļaujas būtu piešķirtas dalībvalstīm. Tādējādi katra dalībvalsts sadarbībā ar sociālajiem partneriem varētu izlemt, kāda veida migranti tai ir nepieciešami: augsti kvalificēti vai zemāk kvalificēti, darbam rūpniecībā, lauksaimniecībā, būvniecībā vai pakalpojumu nozarē, vai visās minētajās nozarēs. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Konsitucionālā līguma projektā ir noteikti Kopienas tiesību aktu ierobežojumi, ieskaitot dalībvalstu tiesības “noteikt migrantu uzņemšanas apjomu” savā valstī. Minētie ierobežojumi nekavē sasniegt tiesību aktu saskaņošanas augstu pakāpi. Tie drīzāk stimulē izmantot pārredzamas procedūras valstu ekonomiskās migrācijas pārvaldībā. Saskaņā ar Kopienas likumdošanu pilnvaras izdot darba un uzturēšanās atļaujas būtu piešķirtas dalībvalstīm. Tādējādi katra dalībvalsts sadarbībā ar sociālajiem partneriem varētu izlemt, kāda veida migranti tai ir nepieciešami: augsti kvalificēti vai zemāk kvalificēti, darbam rūpniecībā, lauksaimniecībā, būvniecībā vai pakalpojumu nozarē, vai visās minētajās nozarēs.

| 4.1.5.8 | Ekonomiskā migrācija ir cieši saistīta ar darba tirgiem; tādēļ sociālie partneri pietiekamā apmērā ir jāiesaista attiecīgo politiku izstrādē un pārvaldībā. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Ekonomiskā migrācija ir cieši saistīta ar darba tirgiem; tādēļ sociālie partneri pietiekamā apmērā ir jāiesaista attiecīgo politiku izstrādē un pārvaldībā.

| 4.1.5.9 | Tikai tad, kad ES būs kopēja likumdošana attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu darba nolūkā, uzlabosies visu dalībvalstu sadarbība migrācijas plūsmu pārvaldībā un procedūru pārredzamības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Tikai tad, kad ES būs kopēja likumdošana attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu darba nolūkā, uzlabosies visu dalībvalstu sadarbība migrācijas plūsmu pārvaldībā un procedūru pārredzamības nodrošināšanā.

| 4.1.5.10 | Uzņemšanas kārtībā jāietver divi aspekti: ekonomisko vajadzību pārbaude un pagaidu uzturēšanās atļauja darba meklēšanai no sešiem mēnešiem līdz vienam gadam, un šādu kārtību katra dalībvalsts pārvaldītu sadarbībā ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Uzņemšanas kārtībā jāietver divi aspekti: ekonomisko vajadzību pārbaude un pagaidu uzturēšanās atļauja darba meklēšanai no sešiem mēnešiem līdz vienam gadam, un šādu kārtību katra dalībvalsts pārvaldītu sadarbībā ar sociālajiem partneriem.

| 4.1.5.11 | Cilvēki, kas ierodas Eiropā, ir pelnījuši godprātīgu attieksmi. Kopienas tiesību aktos uzņemšanas jomā jāietver migrantu tiesības. Tiesību aktiem imigrācijas jomā jāatbilst starptautiskajām konvencijām par cilvēktiesībām, ILO standartiem un ES Pamattiesību hartai. Saskaņā ar direktīvām par diskriminācijas novēršanu migrējošajiem darba ņēmējiem jābūt tādām pašām ekonomiskajām, darba un sociālajām tiesībām (ieskaitot sociālo nodrošinājumu), kādas ir Kopienas darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.1.5.11

Cilvēki, kas ierodas Eiropā, ir pelnījuši godprātīgu attieksmi. Kopienas tiesību aktos uzņemšanas jomā jāietver migrantu tiesības. Tiesību aktiem imigrācijas jomā jāatbilst starptautiskajām konvencijām par cilvēktiesībām, ILO standartiem un ES Pamattiesību hartai. Saskaņā ar direktīvām par diskriminācijas novēršanu migrējošajiem darba ņēmējiem jābūt tādām pašām ekonomiskajām, darba un sociālajām tiesībām (ieskaitot sociālo nodrošinājumu), kādas ir Kopienas darba ņēmējiem.

| 4.1.5.12 | Direktīva par pastāvīgi dzīvojošas personas statusu attiecas uz plašāku tiesību klāstu saistībā ar minētā statusa aizsardzību un mobilitāti ES. EESK ir ierosinājusi, ka šādām personām būtu piešķiramas arī pilsonības tiesības. Komiteja ir izstrādājusi Konventam adresētu pašiniciatīvas atzinumu, ierosinot, ka ES pilsonība jāpiešķir tiem trešo valstu pilsoņiem, kas stabili uzturas attiecīgajā valstī vai kuriem ir pastāvīgo iedzīvotāju statuss. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Direktīva par pastāvīgi dzīvojošas personas statusu attiecas uz plašāku tiesību klāstu saistībā ar minētā statusa aizsardzību un mobilitāti ES. EESK ir ierosinājusi, ka šādām personām būtu piešķiramas arī pilsonības tiesības. Komiteja ir izstrādājusi Konventam adresētu pašiniciatīvas atzinumu, ierosinot, ka ES pilsonība jāpiešķir tiem trešo valstu pilsoņiem, kas stabili uzturas attiecīgajā valstī vai kuriem ir pastāvīgo iedzīvotāju statuss.

| 4.1.5.13 | Būtiski svarīgi ir stiprināt sadarbību ar izcelsmes valstīm ne tikai tādēļ, lai novērstu nelegālo imigrāciju, bet arī tādēļ, lai migrācija varētu kļūt par ekonomisko un sociālo attīstību ietekmējošu faktoru minētajās valstīs. EESK piekrīt tam, ko pagājušajā gadā Eiropas Parlamentā teica ANO Ģenerālsekretārs Kofi Annans, kurš ierosināja, lai starptautiskā sabiedrība pievērstos migrācijas jautājumam, izmantojot daudzpusēju pieeju. |
| --- | --- |

4.1.5.13

Būtiski svarīgi ir stiprināt sadarbību ar izcelsmes valstīm ne tikai tādēļ, lai novērstu nelegālo imigrāciju, bet arī tādēļ, lai migrācija varētu kļūt par ekonomisko un sociālo attīstību ietekmējošu faktoru minētajās valstīs. EESK piekrīt tam, ko pagājušajā gadā Eiropas Parlamentā teica ANO Ģenerālsekretārs Kofi Annans, kurš ierosināja, lai starptautiskā sabiedrība pievērstos migrācijas jautājumam, izmantojot daudzpusēju pieeju.

| 4.1.5.14 | EESK izstrādāja pašiniciatīvas atzinumu (14), kurā ierosināja, ka dalībvalstīm jāparaksta Starptautiskā Konvencija par migrējošiem darba ņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem. Minēto konvenciju pieņēma ANO Ģenerālā asambleja 1990. gadā; konvencija stājās spēkā 2003. gadā, bet ES dalībvalstis to vēl nav ratificējušas. |
| --- | --- |

4.1.5.14

EESK izstrādāja pašiniciatīvas atzinumu (14), kurā ierosināja, ka dalībvalstīm jāparaksta Starptautiskā Konvencija par migrējošiem darba ņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem. Minēto konvenciju pieņēma ANO Ģenerālā asambleja 1990. gadā; konvencija stājās spēkā 2003. gadā, bet ES dalībvalstis to vēl nav ratificējušas.

| 4.1.5.15 | Kopējā imigrācijas politika, ko vēlas EESK, ir plašāka nekā tiesību akti personu uzņemšanas jomā. Jāievieš Kopienas koordinācijas metode, lai pilnveidotu






  — | ēnu ekonomikas un nelegālās nodarbinātības apkarošana, robežkontrole un cīņa pret noziedzības tīkliem, kas nodarbojas ar cilvēktirdzniecību, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

Kopējā imigrācijas politika, ko vēlas EESK, ir plašāka nekā tiesību akti personu uzņemšanas jomā. Jāievieš Kopienas koordinācijas metode, lai pilnveidotu

—

ēnu ekonomikas un nelegālās nodarbinātības apkarošana, robežkontrole un cīņa pret noziedzības tīkliem, kas nodarbojas ar cilvēktirdzniecību,

| — | integrācijas politikas, par ko EESK ir izstrādājusi dažādus atzinumus. |
| --- | --- |

—

integrācijas politikas, par ko EESK ir izstrādājusi dažādus atzinumus.

| — | 4.1.5.16 |
| --- | --- |

—

4.1.5.16

| Uzskats, ka migrējošie darba ņēmēji uzturēsies Eiropā kā pagaidu viesstrādnieki, ir kļūdains. Daži no viņiem brīvprātīgi atgriezīsies mājās, bet citi apmetīsies uz pastāvīgu vai stabilu dzīvi attiecīgajā valstī. EESK 2002. gadā organizēja konferenci nolūkā, lai integrācija kļūtu par Eiropas jaunās imigrācijas politikas pamataspektu. Konferencē piedalījās daudz ekspertu, sociālo partneru un lielākās NVO no visām 25 dalībvalstīm. Konferences secinājumos tika ierosināts, ka Eiropas Komisijai jāizveido integrācijas programma. | 4.1.5.17 |
| --- | --- |

Uzskats, ka migrējošie darba ņēmēji uzturēsies Eiropā kā pagaidu viesstrādnieki, ir kļūdains. Daži no viņiem brīvprātīgi atgriezīsies mājās, bet citi apmetīsies uz pastāvīgu vai stabilu dzīvi attiecīgajā valstī. EESK 2002. gadā organizēja konferenci nolūkā, lai integrācija kļūtu par Eiropas jaunās imigrācijas politikas pamataspektu. Konferencē piedalījās daudz ekspertu, sociālo partneru un lielākās NVO no visām 25 dalībvalstīm. Konferences secinājumos tika ierosināts, ka Eiropas Komisijai jāizveido integrācijas programma.

4.1.5.17

| EESK izsaka apmierinājumu par to, ka Eiropas Komisija ir ierosinājusi Eiropas pamatprogrammu integrācijas jomā un ka integrācijas mērķi ir iekļauti Hāgas programmā. Komisija atbalsta arī to, ka 2007. - 2013. gada finanšu plānā iekļauj lielu budžetu integrācijas politiku vajadzībām. | 4.1.5.18 |
| --- | --- |

EESK izsaka apmierinājumu par to, ka Eiropas Komisija ir ierosinājusi Eiropas pamatprogrammu integrācijas jomā un ka integrācijas mērķi ir iekļauti Hāgas programmā. Komisija atbalsta arī to, ka 2007. - 2013. gada finanšu plānā iekļauj lielu budžetu integrācijas politiku vajadzībām.

4.1.5.18

| Integrācija (15) ir divpusējs process, kas risinās starp uzņēmējsabiedrību un imigrantiem. Politiskie un budžeta instrumenti tomēr ir valdību, vietējo un reģionālo varu un Eiropas Savienības rokās. | 4.1.5.19 |
| --- | --- |

Integrācija (15) ir divpusējs process, kas risinās starp uzņēmējsabiedrību un imigrantiem. Politiskie un budžeta instrumenti tomēr ir valdību, vietējo un reģionālo varu un Eiropas Savienības rokās.

4.1.5.19

| Integrācijas programmā cita starpā jāiekļauj šādi aspekti: | sākotnējā uzņemšana: informācija un konsultācijas, valodas un paražu mācīšana;






  — | integrācija darba tirgū, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi. Šajā jautājumā izšķiroša nozīme ir sociālajiem partneriem, un tādēļ Eiropas sociālos partnerus aicina iekļaut minēto jautājumu savā sociālā dialoga programmā; |
| --- | --- | --- |

Integrācijas programmā cita starpā jāiekļauj šādi aspekti:

sākotnējā uzņemšana: informācija un konsultācijas, valodas un paražu mācīšana;

—

integrācija darba tirgū, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi. Šajā jautājumā izšķiroša nozīme ir sociālajiem partneriem, un tādēļ Eiropas sociālos partnerus aicina iekļaut minēto jautājumu savā sociālā dialoga programmā;

| — | izglītības pieejamība bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

—

izglītības pieejamība bez diskriminācijas;

| — | integrēšanās pilsētās, izvairoties no nabadzībā novestiem, nošķirtiem pilsētu geto; |
| --- | --- |

—

integrēšanās pilsētās, izvairoties no nabadzībā novestiem, nošķirtiem pilsētu geto;

| — | vietējām un reģionālajām varām jāuzņemas jaunas politiskās saistības; |
| --- | --- |

—

vietējām un reģionālajām varām jāuzņemas jaunas politiskās saistības;

| — | veselības aprūpes un citu sabiedrisko pakalpojumu pieejamība, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes un citu sabiedrisko pakalpojumu pieejamība, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi;

| — | Eiropas jaunā sabiedrība ir daudzkultūru sabiedrība; kultūras identitāte nav izmantojama segregācijas vai ksenofobijas veicināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

—

Eiropas jaunā sabiedrība ir daudzkultūru sabiedrība; kultūras identitāte nav izmantojama segregācijas vai ksenofobijas veicināšanas nolūkā.

| 4.1.5.20 | Pieņemtās pret diskrimināciju vērstās direktīvas ir lieliski tiesiskie instrumenti, bet tas neatrisina visas problēmas. Pilsoniskajai sabiedrībai jāizstrādā jaunas politikas un jāuzņemas jaunas saistības, lai veicinātu tādu sociālo nostāju, kas atbalsta integrāciju. EESK turpinās sekmēt pilsoniskās sabiedrības organizāciju savstarpējo dialogu; tālab turpmākajos mēnešos mēs izstrādāsim jaunu pašiniciatīvas atzinumu, ar ko veicināsim vietējo un reģionālo varu jaunas saistības integrācijas jomā. |
| --- | --- |

4.1.5.20

Pieņemtās pret diskrimināciju vērstās direktīvas ir lieliski tiesiskie instrumenti, bet tas neatrisina visas problēmas. Pilsoniskajai sabiedrībai jāizstrādā jaunas politikas un jāuzņemas jaunas saistības, lai veicinātu tādu sociālo nostāju, kas atbalsta integrāciju. EESK turpinās sekmēt pilsoniskās sabiedrības organizāciju savstarpējo dialogu; tālab turpmākajos mēnešos mēs izstrādāsim jaunu pašiniciatīvas atzinumu, ar ko veicināsim vietējo un reģionālo varu jaunas saistības integrācijas jomā.

4.1.6   Nelegālās imigrācijas apkarošana.

| 4.1.6.1 | Hāgas programmā uzmanība ir vērsta uz nelegālās imigrācijas apkarošanu robežkontroles jomā. EESK ir izteikusi atzinību saistībā ar Robežu pārvaldības aģentūras izveidi (16), Eiropas Robežapsardzības sistēmas izveidi vidēji ilgā laikā un valstu robežkontroles dienestu koordinēšanas pilnveidošanu. Mērķim ir jābūt divējādam: lielāka efektivitāte gan to noziedzīgo tīklu apkarošanā, kas nodarbojas ar kontrabandu un cilvēktirdzniecību, gan cilvēka cienīgas humānas un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšana. |
| --- | --- |

4.1.6.1

Hāgas programmā uzmanība ir vērsta uz nelegālās imigrācijas apkarošanu robežkontroles jomā. EESK ir izteikusi atzinību saistībā ar Robežu pārvaldības aģentūras izveidi (16), Eiropas Robežapsardzības sistēmas izveidi vidēji ilgā laikā un valstu robežkontroles dienestu koordinēšanas pilnveidošanu. Mērķim ir jābūt divējādam: lielāka efektivitāte gan to noziedzīgo tīklu apkarošanā, kas nodarbojas ar kontrabandu un cilvēktirdzniecību, gan cilvēka cienīgas humānas un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšana.

| 4.1.6.2 | EESK pilnībā atbalsta instrumentus, kurus ES ir paredzējusi kontrabandas un cilvēktirdzniecības apkarošanai, jo īpaši Padomes direktīvu, ar ko definē nelegālas imigrācijas veicināšanu (17), ietvarlēmumu par cilvēktirdzniecības apkarošanu (18) un direktīvu par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, un kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (19). Kaut arī EESK ir kritizējusi minēto instrumentu atsevišķus aspektus, Komiteja atbalsta to visaptverošo pieeju. |
| --- | --- |

4.1.6.2

EESK pilnībā atbalsta instrumentus, kurus ES ir paredzējusi kontrabandas un cilvēktirdzniecības apkarošanai, jo īpaši Padomes direktīvu, ar ko definē nelegālas imigrācijas veicināšanu (17), ietvarlēmumu par cilvēktirdzniecības apkarošanu (18) un direktīvu par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, un kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (19). Kaut arī EESK ir kritizējusi minēto instrumentu atsevišķus aspektus, Komiteja atbalsta to visaptverošo pieeju.

| 4.1.6.3 | Nelegālās imigrācijas apkarošanai tomēr ir vajadzīga rīcība arī pārējās jomās. Būtiski svarīgi ir piedāvāt migrantiem likumīgas, pārredzamas un elastīgas uzņemšanas procedūras. Mums jāapkaro arī ēnu ekonomika un nelegālā nodarbinātība, likvidējot ekspluatējošus darba apstākļus, kādi bieži jāpacieš daudziem nelegālajiem migrantiem. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Nelegālās imigrācijas apkarošanai tomēr ir vajadzīga rīcība arī pārējās jomās. Būtiski svarīgi ir piedāvāt migrantiem likumīgas, pārredzamas un elastīgas uzņemšanas procedūras. Mums jāapkaro arī ēnu ekonomika un nelegālā nodarbinātība, likvidējot ekspluatējošus darba apstākļus, kādi bieži jāpacieš daudziem nelegālajiem migrantiem.

| 4.1.6.4 | Nelegālās imigrācijas novēršanā un cilvēktirdzniecības apkarošanā svarīgi ir pilnveidot sadarbību ar kaimiņvalstīm un tranzītvalstīm. |
| --- | --- |

4.1.6.4

Nelegālās imigrācijas novēršanā un cilvēktirdzniecības apkarošanā svarīgi ir pilnveidot sadarbību ar kaimiņvalstīm un tranzītvalstīm.

4.2   Drošības stiprināšana

| 4.2.1 | Hāgas programmā ir konstatēts, ka “Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošība atkal ir steidzami risināms jautājums”, ņemot vērā uzbrukumus ASV (2001. gada 11. septembrī) un Spānijā (2004. gada 11. martā). Programmā ir ierosināta saskaņota rīcība, kas ir efektīvāka kopējo robežapsardzības problēmu risināšanā, jo īpaši drošības jomā. |
| --- | --- |

4.2.1

Hāgas programmā ir konstatēts, ka “Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošība atkal ir steidzami risināms jautājums”, ņemot vērā uzbrukumus ASV (2001. gada 11. septembrī) un Spānijā (2004. gada 11. martā). Programmā ir ierosināta saskaņota rīcība, kas ir efektīvāka kopējo robežapsardzības problēmu risināšanā, jo īpaši drošības jomā.

| 4.2.2 | Eiropas Drošības stratēģijā, kas pieņemta 2003. gada 12. decembrī (20) un kurā noteikta ES loma un atbildība jaunajā vispārējās drošības situācijā, terorisms ir noteikts kā viens no gadsimta galvenajiem draudiem. Stratēģijā ir uzsvērta arī drošības iekšējo un ārējo aspektu pastāvīgā saikne Eiropā, kurai ir kopīgas ārējās robežas un kurā ir nodrošināta cilvēku brīva pārvietošanās teritorijā bez iekšējām robežām. |
| --- | --- |

4.2.2

Eiropas Drošības stratēģijā, kas pieņemta 2003. gada 12. decembrī (20) un kurā noteikta ES loma un atbildība jaunajā vispārējās drošības situācijā, terorisms ir noteikts kā viens no gadsimta galvenajiem draudiem. Stratēģijā ir uzsvērta arī drošības iekšējo un ārējo aspektu pastāvīgā saikne Eiropā, kurai ir kopīgas ārējās robežas un kurā ir nodrošināta cilvēku brīva pārvietošanās teritorijā bez iekšējām robežām.

| 4.2.3 | Terorisms apdraud demokrātijas un tiesiskuma pašus pamatus: pilsoņu cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības, ieskaitot viņu tiesības uz dzīvību. Patiesībā īpaši svarīga ir ES saskaņota rīcība. Lai nodrošinātu brīvību un tiesību izmantošanu pilnībā, ES jāgarantē augsts drošības līmenis. Saskaņā ar ESL 29. pantu ES “jānodrošina pilsoņiem augsts drošības līmenis brīvības, drošības tiesiskuma telpā”. Neviena dalībvalsts nespēj cīnīties ar terorismu viena pati. Eiropas mēroga sadarbība un koordinēšana pret noziedzību un pārrobežu organizēto noziedzību jāstiprina, izveidojot kopēju stratēģiju. |
| --- | --- |

4.2.3

Terorisms apdraud demokrātijas un tiesiskuma pašus pamatus: pilsoņu cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības, ieskaitot viņu tiesības uz dzīvību. Patiesībā īpaši svarīga ir ES saskaņota rīcība. Lai nodrošinātu brīvību un tiesību izmantošanu pilnībā, ES jāgarantē augsts drošības līmenis. Saskaņā ar ESL 29. pantu ES “jānodrošina pilsoņiem augsts drošības līmenis brīvības, drošības tiesiskuma telpā”. Neviena dalībvalsts nespēj cīnīties ar terorismu viena pati. Eiropas mēroga sadarbība un koordinēšana pret noziedzību un pārrobežu organizēto noziedzību jāstiprina, izveidojot kopēju stratēģiju.

| 4.2.4 | Uzbrukumi Londonā 2005. gada jūlijā ir vēlreiz izvirzījuši vienu no mūsdienu lielākajām problēmām: kā efektīvi novērst un apkarot terorismu, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības un pilsoniskās brīvības un stiprinot demokrātiju un tiesiskumu. |
| --- | --- |

4.2.4

Uzbrukumi Londonā 2005. gada jūlijā ir vēlreiz izvirzījuši vienu no mūsdienu lielākajām problēmām: kā efektīvi novērst un apkarot terorismu, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības un pilsoniskās brīvības un stiprinot demokrātiju un tiesiskumu.

| 4.2.5 | Ārkārtas sēdē 2005. gada 13. jūlijā ES Padome pieņēma Deklarāciju par Eiropas Savienības atbildi uz teroristu sarīkotajiem sprādzieniem Londonā, kurā tā uzsvēra, ka jāpaātrina 2001. gada 21. septembrī pieņemtā ES Rīcības plāna terorisma apkarošanai īstenošana. Daudzas minētajā deklarācijā ierosinātās likumdošanas iniciatīvas ir saņēmušas Eiropas parlamenta, NVO un pilsoniskās sabiedrības kritiku. Minēto kritiku izraisa šaubas par deklarācijas atbilstību leģitimitātes, proporcionalitātes un efektivitātes principam. (21) |
| --- | --- |

4.2.5

Ārkārtas sēdē 2005. gada 13. jūlijā ES Padome pieņēma Deklarāciju par Eiropas Savienības atbildi uz teroristu sarīkotajiem sprādzieniem Londonā, kurā tā uzsvēra, ka jāpaātrina 2001. gada 21. septembrī pieņemtā ES Rīcības plāna terorisma apkarošanai īstenošana. Daudzas minētajā deklarācijā ierosinātās likumdošanas iniciatīvas ir saņēmušas Eiropas parlamenta, NVO un pilsoniskās sabiedrības kritiku. Minēto kritiku izraisa šaubas par deklarācijas atbilstību leģitimitātes, proporcionalitātes un efektivitātes principam. (21)

| 4.2.6 | Eiropas kopējās drošības stratēģijas neefektivitāti nosaka daudzi faktori: neefektīvs tiesiskais regulējums, kas ir minēto politiku izstrādes pamatā; Eiropas Parlamenta un Eiropas Tiesas neiekļaušana; starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības sakņu, cēloņu un darbības veidu sarežģītība; dažu dalībvalstu nevēlēšanās atzīt un pētīt specifiskos faktorus; Eiropas/starptautiskas kopējas definīcijas par to, kas veido terorismu, neesība; dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu savstarpējas uzticēšanās trūkums. |
| --- | --- |

4.2.6

Eiropas kopējās drošības stratēģijas neefektivitāti nosaka daudzi faktori: neefektīvs tiesiskais regulējums, kas ir minēto politiku izstrādes pamatā; Eiropas Parlamenta un Eiropas Tiesas neiekļaušana; starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības sakņu, cēloņu un darbības veidu sarežģītība; dažu dalībvalstu nevēlēšanās atzīt un pētīt specifiskos faktorus; Eiropas/starptautiskas kopējas definīcijas par to, kas veido terorismu, neesība; dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu savstarpējas uzticēšanās trūkums.

| 4.2.7 | Tādu drošības politiku īstenošana, kas atbilstoši nelīdzsvaro cilvēktiesību ievērošanu, ir kļūda, kura vājina terorisma apkarošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

4.2.7

Tādu drošības politiku īstenošana, kas atbilstoši nelīdzsvaro cilvēktiesību ievērošanu, ir kļūda, kura vājina terorisma apkarošanas efektivitāti.

| 4.2.8 | Viens no Eiropas sadarbības drošības jomā lielākajiem trūkumiem ir tas, ka minētās politikas nav iekļautas Kopienas sistēmā un tās izstrādā galvenokārt saskaņā ar starpvaldību metodi (ES trešais pīlārs). ES loma tādēļ ir ļoti ierobežota. Tas ir radījis virkni negatīvu seku, kā, piemēram, lēmumu pieņemšanas procesa efektivitātes trūkumu (galvenokārt vienprātības prasības dēļ) un pārredzamības trūkumu, Eiropas Parlamenta un Eiropas Tiesas neiekļaušanu likumdošanas procesā. Attiecībā uz Tiesas piekritību trešajam pīlāram dalībvalstīm tā būtu jāakceptē ar deklarāciju (22). |
| --- | --- |

4.2.8

Viens no Eiropas sadarbības drošības jomā lielākajiem trūkumiem ir tas, ka minētās politikas nav iekļautas Kopienas sistēmā un tās izstrādā galvenokārt saskaņā ar starpvaldību metodi (ES trešais pīlārs). ES loma tādēļ ir ļoti ierobežota. Tas ir radījis virkni negatīvu seku, kā, piemēram, lēmumu pieņemšanas procesa efektivitātes trūkumu (galvenokārt vienprātības prasības dēļ) un pārredzamības trūkumu, Eiropas Parlamenta un Eiropas Tiesas neiekļaušanu likumdošanas procesā. Attiecībā uz Tiesas piekritību trešajam pīlāram dalībvalstīm tā būtu jāakceptē ar deklarāciju (22).

| 4.2.9 | Skaidrs piemērs tam, ka “brīvības, drošības un tiesiskuma” dimensija joprojām tiek attīstīta tikai valdības kompetences ietvaros, ir 2005. gada 27. maija Primas līgums (Šengena III) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši saistībā ar terorisma apkarošanu, pārrobežu noziedzību un nelegālo imigrāciju. Minēto līgumu apsprieda un pieņēma tikai septiņas dalībvalstis (23). Lemumu pieņemšanas process nebija pārredzams, neraugoties uz izskatāmajām politikām un tēmām. (24) |
| --- | --- |

4.2.9

Skaidrs piemērs tam, ka “brīvības, drošības un tiesiskuma” dimensija joprojām tiek attīstīta tikai valdības kompetences ietvaros, ir 2005. gada 27. maija Primas līgums (Šengena III) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši saistībā ar terorisma apkarošanu, pārrobežu noziedzību un nelegālo imigrāciju. Minēto līgumu apsprieda un pieņēma tikai septiņas dalībvalstis (23). Lemumu pieņemšanas process nebija pārredzams, neraugoties uz izskatāmajām politikām un tēmām. (24)

| 4.2.10 | Šāda veida starpvaldību sadarbība vājina Eiropas projektu un visu brīvības, drošības un tiesiskuma kopējo telpu, tādējādi samazinot Eiropas dimensiju. Eiropas dimensijas pastiprināšana minētajās politikas jomās jāveicina un jānodrošina, izmantojot Kopienas metodi un atbilstošu institucionālo sistēmu. Kopienas pasākumi paredz integrētāku, efektīvāku, visaptverošāku un konsekventāku pieeju un sistēmu, kādā veidā risināt mūsdienu problēmas |
| --- | --- |

4.2.10

Šāda veida starpvaldību sadarbība vājina Eiropas projektu un visu brīvības, drošības un tiesiskuma kopējo telpu, tādējādi samazinot Eiropas dimensiju. Eiropas dimensijas pastiprināšana minētajās politikas jomās jāveicina un jānodrošina, izmantojot Kopienas metodi un atbilstošu institucionālo sistēmu. Kopienas pasākumi paredz integrētāku, efektīvāku, visaptverošāku un konsekventāku pieeju un sistēmu, kādā veidā risināt mūsdienu problēmas

| 4.2.11 | Eiropas Parlamenta iesaistīšana lēmumu pieņemšanā un vispārējas piekritības piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai attiecībā uz minētajām politikām ir būtiski svarīga demokrātisko vērtību un tiesiskuma ievērošanā. Jānodrošina parlamentārā un tiesiskā uzraudzība visiem tiem tiesību aktiem, kas attiecas uz drošību un ir ierosināti un pieņemti saskaņā ar ES trešo pīlāru, kā arī Eiropas aģentūru (Eiropola, Eurojust, Eiropas Policijas koledžas — CEPOL, ES Policijas priekšnieku darba grupas, Eiropas Robežapsardzības aģentūras u.c.) veiktajiem pasākumiem un darbībai. |
| --- | --- |

4.2.11

Eiropas Parlamenta iesaistīšana lēmumu pieņemšanā un vispārējas piekritības piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai attiecībā uz minētajām politikām ir būtiski svarīga demokrātisko vērtību un tiesiskuma ievērošanā. Jānodrošina parlamentārā un tiesiskā uzraudzība visiem tiem tiesību aktiem, kas attiecas uz drošību un ir ierosināti un pieņemti saskaņā ar ES trešo pīlāru, kā arī Eiropas aģentūru (Eiropola, Eurojust, Eiropas Policijas koledžas — CEPOL, ES Policijas priekšnieku darba grupas, Eiropas Robežapsardzības aģentūras u.c.) veiktajiem pasākumiem un darbībai.

| 4.2.12 | Hāgas programmas centrā ir drošība, un tā ir galvenais stratēģiskais mērķis turpmākajiem pieciem gadiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Drošība ir iekļauta programmas iedaļās, kas attiecas uz brīvību un tiesiskumu. Tādējādi nodaļā “Brīvības stiprināšana” kļūdaini ir iekļautas šādas jomas: nelegālās imigrācijas apkarošana, biometrija un informācijas sistēmas (datu bāzu attīstība un sinerģija), repatriācijas un atpakaļuzņemšanas politika, pilnveidota robežkontrole, vīzu politika u.c |
| --- | --- |

4.2.12

Hāgas programmas centrā ir drošība, un tā ir galvenais stratēģiskais mērķis turpmākajiem pieciem gadiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Drošība ir iekļauta programmas iedaļās, kas attiecas uz brīvību un tiesiskumu. Tādējādi nodaļā “Brīvības stiprināšana” kļūdaini ir iekļautas šādas jomas: nelegālās imigrācijas apkarošana, biometrija un informācijas sistēmas (datu bāzu attīstība un sinerģija), repatriācijas un atpakaļuzņemšanas politika, pilnveidota robežkontrole, vīzu politika u.c

| 4.2.13 | Bez tam Hāgas programmā prioritāte ir piešķirta nepieciešamībai efektīvāk un atbilstošāk īstenot un izvērtēt pasākumus, ko jau veic saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu (25). Pirms jebkādas politikas izstrādes un veicināšanas vienā no minētajām trim jomām jāveic pētījums par šādu pasākumu efektivitāti, proporcionalitāti un leģitimitāti, t.i., ir vajadzīgi augstas kvalitātes tiesību akti. |
| --- | --- |

4.2.13

Bez tam Hāgas programmā prioritāte ir piešķirta nepieciešamībai efektīvāk un atbilstošāk īstenot un izvērtēt pasākumus, ko jau veic saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu (25). Pirms jebkādas politikas izstrādes un veicināšanas vienā no minētajām trim jomām jāveic pētījums par šādu pasākumu efektivitāti, proporcionalitāti un leģitimitāti, t.i., ir vajadzīgi augstas kvalitātes tiesību akti.

| 4.2.14 | Nepieciešams izveidot skaidru un saskaņotu likumīgu pamatu personiskās informācijas pilnīgai aizsardzībai un noteikt tiesisku un parlamentāru uzraudzību. Eiropas Komisijas priekšlikums atļaut attiecīgajiem departamentiem sistemātiski, regulāri un pamatīgi (izmantojot ietekmes novērtējumu) pārbaudīt likumdošanas iniciatīvu atbilstību Pamattiesību hartai ir vērtējams ļoti pozitīvi (26). Iepriekš minēto vajadzētu veikt attiecībā arī uz Padomes noteikto pasākumu galīgo variantu. Visos lēmumu pieņemšanas un praktiskās izpildes posmos jāievēro līdzsvars starp tiesībām uz privāto dzīvi, informācijas aizsardzību (brīvību) — Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pants un, piem., Direktīva 95/46/EK (27) — un drošību, kad notiek informācijas aprite starp tiesībaizsardzības iestādēm un citiem drošības dienestiem. |
| --- | --- |

4.2.14

Nepieciešams izveidot skaidru un saskaņotu likumīgu pamatu personiskās informācijas pilnīgai aizsardzībai un noteikt tiesisku un parlamentāru uzraudzību. Eiropas Komisijas priekšlikums atļaut attiecīgajiem departamentiem sistemātiski, regulāri un pamatīgi (izmantojot ietekmes novērtējumu) pārbaudīt likumdošanas iniciatīvu atbilstību Pamattiesību hartai ir vērtējams ļoti pozitīvi (26). Iepriekš minēto vajadzētu veikt attiecībā arī uz Padomes noteikto pasākumu galīgo variantu. Visos lēmumu pieņemšanas un praktiskās izpildes posmos jāievēro līdzsvars starp tiesībām uz privāto dzīvi, informācijas aizsardzību (brīvību) — Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pants un, piem., Direktīva 95/46/EK (27) — un drošību, kad notiek informācijas aprite starp tiesībaizsardzības iestādēm un citiem drošības dienestiem.

| 4.2.15 | ES Pamattiesību aizsardzības aģentūras uzdevuma paplašināšana, iekļaujot tajā ES trešo pīlāru (ESL VI sadaļa) būtu pamatnosacījums, lai ES izstrādātajās politikās saglabātu brīvības, drošības un tiesiskuma atbilstošu līdzsvaru (28). |
| --- | --- |

4.2.15

ES Pamattiesību aizsardzības aģentūras uzdevuma paplašināšana, iekļaujot tajā ES trešo pīlāru (ESL VI sadaļa) būtu pamatnosacījums, lai ES izstrādātajās politikās saglabātu brīvības, drošības un tiesiskuma atbilstošu līdzsvaru (28).

| 4.2.16 | Hāgas programmā liela nozīme ir piešķirta pasākumu kopumam attiecībā uz terorismu, kuru mērķis galvenokārt ir stiprināt dalībvalstu izlūkošanas un drošības dienestu informācijas apmaiņu par draudiem iekšējai un ārējai drošībai; cīņa pret terorismu; izlūkošanas un drošības dienestu un Eiropola veikta terorisma draudu stratēģiskā analīze; kritisko infrastruktūru aizsardzība un seku pārvaldība. |
| --- | --- |

4.2.16

Hāgas programmā liela nozīme ir piešķirta pasākumu kopumam attiecībā uz terorismu, kuru mērķis galvenokārt ir stiprināt dalībvalstu izlūkošanas un drošības dienestu informācijas apmaiņu par draudiem iekšējai un ārējai drošībai; cīņa pret terorismu; izlūkošanas un drošības dienestu un Eiropola veikta terorisma draudu stratēģiskā analīze; kritisko infrastruktūru aizsardzība un seku pārvaldība.

| 4.2.17 | Viens no visnovatoriskākajiem priekšlikumiem, kas iekļauts Hāgas programmas iedaļā “Drošības stiprināšana”, ir informācijas pieejamības princips. Minētais princips iezīmē jaunu pieeju, lai pilnveidotu tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņu ES, pamatojoties uz to, ka vienas valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbinieks var iegūt no otras dalībvalsts visu informāciju, kas viņam vajadzīga izmeklēšanas veikšanai (29). Šāda revolucionāra principa precīzais saturs, faktiskā ietekme, darbības joma un izmantošanas nosacījumi vēl nav skaidri. Lai minētais princips darbotos, jānodrošina attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu augstāka savstarpējās uzticēšanās pakāpe. Uzticēšanās trūkums līdz šim laikam ir bijis viens no lielākajiem šķēršļiem Eiropas sadarbībā. Jāstiprina ES aģentūru, iestāžu un attiecīgo dalībnieku, kas darbojas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, sadarbība. Bez tam jānodrošina no pieejamības principa izrietošo darbību un pasākumu tiesiskā uzraudzība. EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu par to personas datu aizsardzību, kas apstrādāti saskaņā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (30). |
| --- | --- |

4.2.17

Viens no visnovatoriskākajiem priekšlikumiem, kas iekļauts Hāgas programmas iedaļā “Drošības stiprināšana”, ir informācijas pieejamības princips. Minētais princips iezīmē jaunu pieeju, lai pilnveidotu tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņu ES, pamatojoties uz to, ka vienas valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbinieks var iegūt no otras dalībvalsts visu informāciju, kas viņam vajadzīga izmeklēšanas veikšanai (29). Šāda revolucionāra principa precīzais saturs, faktiskā ietekme, darbības joma un izmantošanas nosacījumi vēl nav skaidri. Lai minētais princips darbotos, jānodrošina attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu augstāka savstarpējās uzticēšanās pakāpe. Uzticēšanās trūkums līdz šim laikam ir bijis viens no lielākajiem šķēršļiem Eiropas sadarbībā. Jāstiprina ES aģentūru, iestāžu un attiecīgo dalībnieku, kas darbojas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, sadarbība. Bez tam jānodrošina no pieejamības principa izrietošo darbību un pasākumu tiesiskā uzraudzība. EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu par to personas datu aizsardzību, kas apstrādāti saskaņā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (30).

| 4.2.18 | EESK pieprasa Eiropas aģentūru pienācīgu sadarbību jautājumos saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu. Hāgas programmā ir paredzēta tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu un muitas iestāžu, kā arī minēto iestāžu un Eiropola spēcīgāka praktiskā sadarbība un darbības koordinēšana valsts līmenī. Dalībvalstīm jāveicina Eiropola kā Eiropas aģentūras darbība un jāpiešķir tam kopā ar Eurojust izšķirošā nozīme organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Nav pieņemams, ka visas dalībvalstis vēl nav ratificējušas vai ieviesušas protokolus, ar kuriem groza Eiropola konvenciju. Tas ir jo īpaši steidzams jautājums, lai Eiropols saņemtu atbalstu un resursus, kas vajadzīgi tā kā Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības stūrakmens efektīvai darbībai. Pirms no jauna definēt Eiropola uzdevumu, dalībvalstīm jābūt pārliecinātām par tā priekšrocībām un nepieciešamību pilnībā ar to sadarboties. Bez tam programmā ir norādīts, ka no 2006. gada 1. janvāra Eiropols ikgadējos pārskatus par noziedzības stāvokli ES aizstās ar “apdraudējuma novērtējumu” attiecībā uzorganizētās noziedzības smagākajiem veidiem. Eiropola praktiskā nozīmīguma pieaugums jāpapildina tā darbības visaptverošu demokrātisku novērtējumu. Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem līdz ar Eiropas Kopienu Tiesu jābūt galvenajām struktūrām Eiropola darbības demokrātiskā uzraudzībā un tiesiskā kontrolē. |
| --- | --- |

4.2.18

EESK pieprasa Eiropas aģentūru pienācīgu sadarbību jautājumos saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskumu. Hāgas programmā ir paredzēta tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu un muitas iestāžu, kā arī minēto iestāžu un Eiropola spēcīgāka praktiskā sadarbība un darbības koordinēšana valsts līmenī. Dalībvalstīm jāveicina Eiropola kā Eiropas aģentūras darbība un jāpiešķir tam kopā ar Eurojust izšķirošā nozīme organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Nav pieņemams, ka visas dalībvalstis vēl nav ratificējušas vai ieviesušas protokolus, ar kuriem groza Eiropola konvenciju. Tas ir jo īpaši steidzams jautājums, lai Eiropols saņemtu atbalstu un resursus, kas vajadzīgi tā kā Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības stūrakmens efektīvai darbībai. Pirms no jauna definēt Eiropola uzdevumu, dalībvalstīm jābūt pārliecinātām par tā priekšrocībām un nepieciešamību pilnībā ar to sadarboties. Bez tam programmā ir norādīts, ka no 2006. gada 1. janvāra Eiropols ikgadējos pārskatus par noziedzības stāvokli ES aizstās ar “apdraudējuma novērtējumu” attiecībā uzorganizētās noziedzības smagākajiem veidiem. Eiropola praktiskā nozīmīguma pieaugums jāpapildina tā darbības visaptverošu demokrātisku novērtējumu. Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem līdz ar Eiropas Kopienu Tiesu jābūt galvenajām struktūrām Eiropola darbības demokrātiskā uzraudzībā un tiesiskā kontrolē.

| 4.2.19 | Vēl viens politiskās programmas neapšaubāmi prioritāru jautājumu kopums ir jautājumi saistībā ar biometriju un informācijas sistēmām. Eiropas Parlamenta Pilsonisko brīvību, tiesiskuma un iekšlietu komiteja (31) un cilvēktiesību aizsardzības organizācijas ir regulāri kritizējušas minēto pasākumu lielākās daļas neatbilstību leģitimitātes, proporcionalitātes un efektivitātes principam. Minētos argumentus pastiprina atbilstošu drošības pasākumu un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkums. Neraugoties uz iepriekš minēto instrumentu kritiku, 2005. gada 13. jūlijā pieņemtajā deklarācijā par ES atbildi uz teroristu izraisītajiem sprādzieniem Londonā ir uzsvērts, ka šādu instrumentu pieņemšana ir steidzama (32). |
| --- | --- |

4.2.19

Vēl viens politiskās programmas neapšaubāmi prioritāru jautājumu kopums ir jautājumi saistībā ar biometriju un informācijas sistēmām. Eiropas Parlamenta Pilsonisko brīvību, tiesiskuma un iekšlietu komiteja (31) un cilvēktiesību aizsardzības organizācijas ir regulāri kritizējušas minēto pasākumu lielākās daļas neatbilstību leģitimitātes, proporcionalitātes un efektivitātes principam. Minētos argumentus pastiprina atbilstošu drošības pasākumu un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkums. Neraugoties uz iepriekš minēto instrumentu kritiku, 2005. gada 13. jūlijā pieņemtajā deklarācijā par ES atbildi uz teroristu izraisītajiem sprādzieniem Londonā ir uzsvērts, ka šādu instrumentu pieņemšana ir steidzama (32).

| 4.2.20 | Hāgas programmā pasākumu noteikšana esošo politiku novērtējumam ir neapšaubāma prioritāte. Pirms minēto iniciatīvu pieņemšanas jāveic sīka un neatkarīga to efektivitātes, pievienotās vērtības, proporcionalitātes un leģitimitātes (atbilstības cilvēktiesībām un pilsoniskajām brīvībām) izpēte. Terorisma apkarošana neattaisno tādas politikas izstrādi, kas varētu nodarīt nelabojamu kaitējumu brīvības un demokrātisma aizsardzībai un tādējādi radīt lielāku nedrošību visiem. |
| --- | --- |

4.2.20

Hāgas programmā pasākumu noteikšana esošo politiku novērtējumam ir neapšaubāma prioritāte. Pirms minēto iniciatīvu pieņemšanas jāveic sīka un neatkarīga to efektivitātes, pievienotās vērtības, proporcionalitātes un leģitimitātes (atbilstības cilvēktiesībām un pilsoniskajām brīvībām) izpēte. Terorisma apkarošana neattaisno tādas politikas izstrādi, kas varētu nodarīt nelabojamu kaitējumu brīvības un demokrātisma aizsardzībai un tādējādi radīt lielāku nedrošību visiem.

| 4.2.21 | Attiecībā uz pasākumiem terorisma finansēšanas un noziedzīgo organizāciju realizētās “naudas atmazgāšanas” apkarošanai ir vajadzīga koncentrētāka pieeja un to tiesību aktu transponēšana, kas veicina aizdomīgu naudas plūsmu, ar kurām varētu finansēt noziedzīgu darbību, efektīvu kontroli, jo īpaši kā “naudas atmazgāšanas” apkarošanas sastāvdaļa (33). |
| --- | --- |

4.2.21

Attiecībā uz pasākumiem terorisma finansēšanas un noziedzīgo organizāciju realizētās “naudas atmazgāšanas” apkarošanai ir vajadzīga koncentrētāka pieeja un to tiesību aktu transponēšana, kas veicina aizdomīgu naudas plūsmu, ar kurām varētu finansēt noziedzīgu darbību, efektīvu kontroli, jo īpaši kā “naudas atmazgāšanas” apkarošanas sastāvdaļa (33).

| 4.2.22 | Eiropas Komisija nesen ir ierosinājusi labas prakses kodeksu, lai novērstu NVO izmantošanu noziedzīgu organizāciju finansēšanā. EESK ir apmierināta ar to, ka Komisija par minēto tematu ir uzsākusi konsultācijas ar pilsonisko sabiedrību un NVO, tomēr izsaka bažas par Komisijas radīto traucējošo saikni starp NVO un terorismu, jo tā ir maldinoša un rada nepareizus priekšstatus. NVO un pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā nozīme terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā (34). |
| --- | --- |

4.2.22

Eiropas Komisija nesen ir ierosinājusi labas prakses kodeksu, lai novērstu NVO izmantošanu noziedzīgu organizāciju finansēšanā. EESK ir apmierināta ar to, ka Komisija par minēto tematu ir uzsākusi konsultācijas ar pilsonisko sabiedrību un NVO, tomēr izsaka bažas par Komisijas radīto traucējošo saikni starp NVO un terorismu, jo tā ir maldinoša un rada nepareizus priekšstatus. NVO un pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā nozīme terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā (34).

| 4.2.23 | Saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju un kā tās būtisks papildinājums, kā arī atbilstoši prioritātei, kas saskaņotas ārējās dimensijas attīstības gaitā ir piešķirta drošības politikai, Hāgas programmā ir paredzēta integrētu un koordinētu ES krīzes pārvaldības pasākumu izstrāde attiecībā uz krīzes gadījumiem ar pārrobežu ietekmi, kuri jāievieš līdz 2006. gada 1. jūlijam. Šādos pasākumos jāietver dalībvalstu iespēju novērtējums, uzkrājumi, apmācība, kopīgas mācības un darbības plāni civilai krīzes pārvarēšanai. Līdz 2005. gada beigām Eiropas Komisija iesniegs lēmumu par drošas vispārējas ātrās reaģēšanas sistēmas (ARGUS) un Komisijas Krīzes centra esošo reaģēšanas sistēmu koordinēšanai izveidi, kā arī priekšlikumu par būtisko infrastruktūru brīdinājuma informācijas tīkla izveidi. |
| --- | --- |

4.2.23

Saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju un kā tās būtisks papildinājums, kā arī atbilstoši prioritātei, kas saskaņotas ārējās dimensijas attīstības gaitā ir piešķirta drošības politikai, Hāgas programmā ir paredzēta integrētu un koordinētu ES krīzes pārvaldības pasākumu izstrāde attiecībā uz krīzes gadījumiem ar pārrobežu ietekmi, kuri jāievieš līdz 2006. gada 1. jūlijam. Šādos pasākumos jāietver dalībvalstu iespēju novērtējums, uzkrājumi, apmācība, kopīgas mācības un darbības plāni civilai krīzes pārvarēšanai. Līdz 2005. gada beigām Eiropas Komisija iesniegs lēmumu par drošas vispārējas ātrās reaģēšanas sistēmas (ARGUS) un Komisijas Krīzes centra esošo reaģēšanas sistēmu koordinēšanai izveidi, kā arī priekšlikumu par būtisko infrastruktūru brīdinājuma informācijas tīkla izveidi.

| 4.2.24 | EESK uzskata, ka ES ir vajadzīga jauna, efektīva, lietderīga, likumīga un proporcionāla pieeja kopējai drošības stratēģijai. Terorisma dažādās formas prasa atšķirīgus risinājumus un līdzekļus, kas pielāgoti nozieguma raksturam. |
| --- | --- |

4.2.24

EESK uzskata, ka ES ir vajadzīga jauna, efektīva, lietderīga, likumīga un proporcionāla pieeja kopējai drošības stratēģijai. Terorisma dažādās formas prasa atšķirīgus risinājumus un līdzekļus, kas pielāgoti nozieguma raksturam.

| 4.2.25 | Bez tam mums ir jāizpēta mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu krasās radikalizēšanās saknes un teroristu izmantotās vervēšanas metodes, lai nepieļautu to izplatīšanos. Tam jārisinās vienlaikus ar dažādu reliģiju un kultūru pastāvīga un atklāta dialoga veicināšanu un politisku saistību uzņemšanos šajā sakarā, cīnoties pret neiecietību, rasismu, ksenofobiju un galēju ekstrēmismu. |
| --- | --- |

4.2.25

Bez tam mums ir jāizpēta mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu krasās radikalizēšanās saknes un teroristu izmantotās vervēšanas metodes, lai nepieļautu to izplatīšanos. Tam jārisinās vienlaikus ar dažādu reliģiju un kultūru pastāvīga un atklāta dialoga veicināšanu un politisku saistību uzņemšanos šajā sakarā, cīnoties pret neiecietību, rasismu, ksenofobiju un galēju ekstrēmismu.

| 4.2.26 | Komisijai jāpēta iespēja iekļaut terorismu starp tiem noziegumiem, kas ir Starptautiskās Krimināltiesas piekritībā. |
| --- | --- |

4.2.26

Komisijai jāpēta iespēja iekļaut terorismu starp tiem noziegumiem, kas ir Starptautiskās Krimināltiesas piekritībā.

4.3   Tiesiskuma stiprināšana

| 4.3.1 | Atbilstoši 1999. gada Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem Hāgas programmā izvirzīta prioritāte radīt kopīgo Eiropas tiesiskuma telpu, kas pamatojas uz tiesas nolēmumu savstarpējo atzīšanu un tiesiskuma pieejamību. |
| --- | --- |

4.3.1

Atbilstoši 1999. gada Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem Hāgas programmā izvirzīta prioritāte radīt kopīgo Eiropas tiesiskuma telpu, kas pamatojas uz tiesas nolēmumu savstarpējo atzīšanu un tiesiskuma pieejamību.

| 4.3.2 | Ir kļuvis skaidrs, ka vairākās jomās (35)nepieciešams attīstīt savstarpējo uzticību starp dažādām tiesu iestādēm un sistēmām. Tas ir viens no galvenajiem priekšnosacījumiem plašākai tiesiskajai sadarbībai krimināllietu un civillietu jomā. Tiesu iestādēm un visām tiesvedībā iesaistītajām struktūrām vajadzētu ņemt vērā citu dalībvalstu attiecīgo iestāžu lēmumus. Nebūtu apspriežama ne juridiskā kompetence, ne tiesības uz taisnīgu tiesu. Tomēr uzticības trūkums, atšķirības dalībvalstu tiesību sistēmās gan attiecībā uz krimināllietām, gan civillietām, kā arī pilnīgu un abpusēju zināšanu trūkumus par šīm sistēmām vēl aizvien apgrūtina pārrobežu pieeju šajās politikās un tiesiskās sadarbības nostiprināšanu Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.3.2

Ir kļuvis skaidrs, ka vairākās jomās (35)nepieciešams attīstīt savstarpējo uzticību starp dažādām tiesu iestādēm un sistēmām. Tas ir viens no galvenajiem priekšnosacījumiem plašākai tiesiskajai sadarbībai krimināllietu un civillietu jomā. Tiesu iestādēm un visām tiesvedībā iesaistītajām struktūrām vajadzētu ņemt vērā citu dalībvalstu attiecīgo iestāžu lēmumus. Nebūtu apspriežama ne juridiskā kompetence, ne tiesības uz taisnīgu tiesu. Tomēr uzticības trūkums, atšķirības dalībvalstu tiesību sistēmās gan attiecībā uz krimināllietām, gan civillietām, kā arī pilnīgu un abpusēju zināšanu trūkumus par šīm sistēmām vēl aizvien apgrūtina pārrobežu pieeju šajās politikās un tiesiskās sadarbības nostiprināšanu Eiropas līmenī.

| 4.3.3 | Hāgas programmā tiek piedāvāts radīt “Eiropas tiesisko kultūru”, kas pamatojas uz valstu tiesību sistēmu un tradīciju raksturīgo dažādību. Bez tam programmā izteikts aicinājums censties vairāk atvieglot gan tiesu pieejamību, gan tiesu iestāžu sadarbību. Bez tam savstarpējai uzticībai (36) jāpamatojas uz pārliecību, ka visiem Eiropas pilsoņiem pieejama ļoti kvalitatīva tiesu sistēma (37). |
| --- | --- |

4.3.3

Hāgas programmā tiek piedāvāts radīt “Eiropas tiesisko kultūru”, kas pamatojas uz valstu tiesību sistēmu un tradīciju raksturīgo dažādību. Bez tam programmā izteikts aicinājums censties vairāk atvieglot gan tiesu pieejamību, gan tiesu iestāžu sadarbību. Bez tam savstarpējai uzticībai (36) jāpamatojas uz pārliecību, ka visiem Eiropas pilsoņiem pieejama ļoti kvalitatīva tiesu sistēma (37).

| 4.3.4 | Hāgas programmas kopumā ir mazāk ambiciozs nekā Tamperē noteiktā daudzgadu programma. Tā vietā, lai piedāvātu daudzus jaunus līdzekļus un juridiskos priekšlikumus, kā prioritāte tiek izvirzīta objektīva novērtēšana un esošo līdzekļu ieviešana tieslietu sistēmā, ievērojot tiesu iestāžu neatkarību. |
| --- | --- |

4.3.4

Hāgas programmas kopumā ir mazāk ambiciozs nekā Tamperē noteiktā daudzgadu programma. Tā vietā, lai piedāvātu daudzus jaunus līdzekļus un juridiskos priekšlikumus, kā prioritāte tiek izvirzīta objektīva novērtēšana un esošo līdzekļu ieviešana tieslietu sistēmā, ievērojot tiesu iestāžu neatkarību.

| 4.3.5 | Papildus dalībvalstu tiesu iestāžu savstarpējās uzticēšanās trūkumam vēl viens ļoti nozīmīgs šķērslis tiesiskajā sadarbībā krimināllietās ir tas, ka minētā sadarbība iekļauta ES trešā pīlāra ietvaros, un tādēļ tā nav Kopienas jurisdikcijā (Kopienas metode). Līdz ar to ES loma zināmā mērā ir ierobežota. Tas radījis virkni negatīvu seku, kā, piemēram, efektivitātes un pārredzamības trūkumu, Eiropas Parlamenta neiekļaušanu vispārējā likumdošanas procesā; bez tam Eiropas Kopienu tiesai nav vispārīgas jurisdikcijas. Saskaņā ar trešo pīlāru dalībvalstīm ar deklarācijas starpniecību jāakceptē Kopienu tiesas piekritība sniegt nolēmumu par izstrādāto politiku interpretāciju un spēkā esamību. |
| --- | --- |

4.3.5

Papildus dalībvalstu tiesu iestāžu savstarpējās uzticēšanās trūkumam vēl viens ļoti nozīmīgs šķērslis tiesiskajā sadarbībā krimināllietās ir tas, ka minētā sadarbība iekļauta ES trešā pīlāra ietvaros, un tādēļ tā nav Kopienas jurisdikcijā (Kopienas metode). Līdz ar to ES loma zināmā mērā ir ierobežota. Tas radījis virkni negatīvu seku, kā, piemēram, efektivitātes un pārredzamības trūkumu, Eiropas Parlamenta neiekļaušanu vispārējā likumdošanas procesā; bez tam Eiropas Kopienu tiesai nav vispārīgas jurisdikcijas. Saskaņā ar trešo pīlāru dalībvalstīm ar deklarācijas starpniecību jāakceptē Kopienu tiesas piekritība sniegt nolēmumu par izstrādāto politiku interpretāciju un spēkā esamību.

| 4.3.6 | Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās prioritāte skaidri ir noteikta pasākumiem, kas vērsti uz principa (drošības) ieviešanu. Brīvības un drošības nelīdzsvarotības labs piemērs ir Eiropas aresta orderis, kas krimināltiesību jomā ir pirmais solis tiesas lēmumu savstarpējās atzīšanas principa attīstīšanā (38). Neraugoties uz šī “Eiropas ordera” tiešo ietekmi trīs gadus pēc tās pieņemšanas vēl aizvien nav paralēlas likumdošanas ietvarsistēmas, kas ES aizsargātu aizdomās turēto un tiesājamo procesuālās tiesības kriminālprocesa laikā. |
| --- | --- |

4.3.6

Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās prioritāte skaidri ir noteikta pasākumiem, kas vērsti uz principa (drošības) ieviešanu. Brīvības un drošības nelīdzsvarotības labs piemērs ir Eiropas aresta orderis, kas krimināltiesību jomā ir pirmais solis tiesas lēmumu savstarpējās atzīšanas principa attīstīšanā (38). Neraugoties uz šī “Eiropas ordera” tiešo ietekmi trīs gadus pēc tās pieņemšanas vēl aizvien nav paralēlas likumdošanas ietvarsistēmas, kas ES aizsargātu aizdomās turēto un tiesājamo procesuālās tiesības kriminālprocesa laikā.

| 4.3.7 | Ņemot vērā nepilnības minētajā likumdošanā, 2004. gada aprīlī Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes ietvarlēmumam par noteiktām procesuālajām tiesībām ES kriminālajā tiesvedībā (2004/328). Lēmumā paredzēti kopējie minimālie standarti attiecībā uz procesuālajām tiesībām ES ar mērķi noteikt noziedzīgu nodarījumu izdarījušās personas vainu vai nevainību vai izlemt lietas iznākumu pēc vainas atzīšanas attiecībā uz kriminālo apsūdzību. Tas ietver arī jebkādas šādas tiesvedības rezultātā iesniegtās apelācijas. (39) Lai gan iespējamas daudzas kritiskas piezīmes par ierobežojumiem, kas minētajā lēmumā noteikti attiecībā uz procesuālajām tiesībām, tā pieņemšana nostiprinātu savstarpējo uzticēšanos un pilsoņu pamattiesību aizsardzību, ieskaitot arī viņu tiesības uz taisnīgu tiesu. Lai panāktu politisko vienošanos Padomē, ir ļoti lieli šķēršļi. Nav pieņemams, ka dalībvalstu pārstāvji nav panākuši vienošanos attiecībā uz šo iniciatīvu (40). Tomēr īpaši jāņem vērā nevis steidzīgā nepieciešamība panākt vienošanos kā pamatojumu tam, lai turpmāk vēl vairāk samazinātu aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem piešķirtās aizsardzības līmeni kriminālajā tiesvedība laikā kā daļu no priekšlikumā minētajām tiesībām. |
| --- | --- |

4.3.7

Ņemot vērā nepilnības minētajā likumdošanā, 2004. gada aprīlī Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes ietvarlēmumam par noteiktām procesuālajām tiesībām ES kriminālajā tiesvedībā (2004/328). Lēmumā paredzēti kopējie minimālie standarti attiecībā uz procesuālajām tiesībām ES ar mērķi noteikt noziedzīgu nodarījumu izdarījušās personas vainu vai nevainību vai izlemt lietas iznākumu pēc vainas atzīšanas attiecībā uz kriminālo apsūdzību. Tas ietver arī jebkādas šādas tiesvedības rezultātā iesniegtās apelācijas. (39) Lai gan iespējamas daudzas kritiskas piezīmes par ierobežojumiem, kas minētajā lēmumā noteikti attiecībā uz procesuālajām tiesībām, tā pieņemšana nostiprinātu savstarpējo uzticēšanos un pilsoņu pamattiesību aizsardzību, ieskaitot arī viņu tiesības uz taisnīgu tiesu. Lai panāktu politisko vienošanos Padomē, ir ļoti lieli šķēršļi. Nav pieņemams, ka dalībvalstu pārstāvji nav panākuši vienošanos attiecībā uz šo iniciatīvu (40). Tomēr īpaši jāņem vērā nevis steidzīgā nepieciešamība panākt vienošanos kā pamatojumu tam, lai turpmāk vēl vairāk samazinātu aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem piešķirtās aizsardzības līmeni kriminālajā tiesvedība laikā kā daļu no priekšlikumā minētajām tiesībām.

| 4.3.8 | Eiropas aresta orderis arī ir labs savstarpējā uzticēšanās trūkuma un tiesiskās sarežģītības piemērs, kas bieži vien parādās ES tiesiskajā sadarbībā krimināllietu un civillietu jautājumos. Laikā, kad ietvarlīgums tiek transponēts lielākās daļas dalībvalstu tiesību aktos, tiesību aktus par Eiropas aresta ordera transponēšanu valstu likumdošanā apstrīdējušas Vācijas un Polijas konstitucionālās tiesas, ņemot vērā iespējamo neatbilstību attiecīgo valstu konstitucionālajām prasībām Vācijas Federatīvās republikas Konstitucionālā tiesa (Bundesverfassungsgericht) 2005. gada 18. jūlijā (41) savā spriedumā beidzot pasludināja to, ka Eiropas lēmuma par apcietināšanu transponēšana valsts tiesību aktos ir spēkā neesoša, tādēļ ka ir pretrunā ar vācu konstitucionālajām tiesībām, jo tajā nav paredzēta iespēja apstrīdēt tiesisko nolēmumu, kas paredz izraidīšanu no valsts. |
| --- | --- |

4.3.8

Eiropas aresta orderis arī ir labs savstarpējā uzticēšanās trūkuma un tiesiskās sarežģītības piemērs, kas bieži vien parādās ES tiesiskajā sadarbībā krimināllietu un civillietu jautājumos. Laikā, kad ietvarlīgums tiek transponēts lielākās daļas dalībvalstu tiesību aktos, tiesību aktus par Eiropas aresta ordera transponēšanu valstu likumdošanā apstrīdējušas Vācijas un Polijas konstitucionālās tiesas, ņemot vērā iespējamo neatbilstību attiecīgo valstu konstitucionālajām prasībām Vācijas Federatīvās republikas Konstitucionālā tiesa (Bundesverfassungsgericht) 2005. gada 18. jūlijā (41) savā spriedumā beidzot pasludināja to, ka Eiropas lēmuma par apcietināšanu transponēšana valsts tiesību aktos ir spēkā neesoša, tādēļ ka ir pretrunā ar vācu konstitucionālajām tiesībām, jo tajā nav paredzēta iespēja apstrīdēt tiesisko nolēmumu, kas paredz izraidīšanu no valsts.

| 4.3.9 | Eiropas Komisijas priekšlikums Padomes ietvarlēmumam par Eiropas orderi pierādījumu izņemšanai arī ir daļa no mozaīkas, kas veido ES tiesiskās sadarbības sistēmu (42) Minētā lēmuma mērķis ir aizstāt pašreizējos savstarpējās palīdzības līgumus ar savstarpējas atzīšanas principu. Iniciatīva paredz iespēju izsniegt “Eiropas orderi” ar mērķi iegūt objektus, dokumentus un datus izmantošanai kriminālprocesos. Priekšlikums tika atklāti kritizēts un novērtēts kā pāragrs, tādēļ, ka nebija paralēla tiesiskā ietvara, kas nodrošinātu efektīvu pamattiesību juridisko aizsardzību. |
| --- | --- |

4.3.9

Eiropas Komisijas priekšlikums Padomes ietvarlēmumam par Eiropas orderi pierādījumu izņemšanai arī ir daļa no mozaīkas, kas veido ES tiesiskās sadarbības sistēmu (42) Minētā lēmuma mērķis ir aizstāt pašreizējos savstarpējās palīdzības līgumus ar savstarpējas atzīšanas principu. Iniciatīva paredz iespēju izsniegt “Eiropas orderi” ar mērķi iegūt objektus, dokumentus un datus izmantošanai kriminālprocesos. Priekšlikums tika atklāti kritizēts un novērtēts kā pāragrs, tādēļ, ka nebija paralēla tiesiskā ietvara, kas nodrošinātu efektīvu pamattiesību juridisko aizsardzību.

| 4.3.10 | Hāgas programmas nepietiekamo ambiciozitāti tiesiskuma dimensijas sfērā varētu mazināt, atzīstot Eiropas Kopienu Tiesas vispārējo jurisdikciju minētajās politiskajās jomās, kas šobrīd dalībvalstīs ir tik delikāts jautājums. Eiropas Kopienu Tiesa visumā ir ieņēmusi inovatīvu un proaktīvu nostāju attiecībā uz Eiropas politiku interpretāciju un izstrādi. Īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, jāatzīmē viens no Tiesas nesenākajiem un ievērojamākajiem lēmumiem — Pupino lieta C-105/03 2005. gada 16. jūnijā (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Hāgas programmas nepietiekamo ambiciozitāti tiesiskuma dimensijas sfērā varētu mazināt, atzīstot Eiropas Kopienu Tiesas vispārējo jurisdikciju minētajās politiskajās jomās, kas šobrīd dalībvalstīs ir tik delikāts jautājums. Eiropas Kopienu Tiesa visumā ir ieņēmusi inovatīvu un proaktīvu nostāju attiecībā uz Eiropas politiku interpretāciju un izstrādi. Īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, jāatzīmē viens no Tiesas nesenākajiem un ievērojamākajiem lēmumiem — Pupino lieta C-105/03 2005. gada 16. jūnijā (43).

| 4.3.11 | Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās Hāgas programmā atkārtoti uzsvērts, cik svarīgi ir tas, ka robežas starp valstīm vairs nav šķērslis un nekavē civillietu izšķiršanu, tiesvedību, kā arī lēmumu izpildi civillietās. Ir jālikvidē juridiskie un tiesu šķēršļi, kas traucē tiesvedību civillietās un ģimenes lietās, radot pārrobežu sarežģījumus, lai nodrošinātu pilsoņu tiesību aizsardzību un to realizēšanas iespējas. Programma rosina turpināt darbu, kas tiek veikts, lai novērstu likumu konfliktus attiecībā uz nelīgumiskajām saistībām (Roma II) un līgumiskajām saistībām (Roma I), Eiropas maksājumu piedziņas dokumentiem un instrumentiem, kas attiecas uz alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību nelielu prasījumu gadījumos. |
| --- | --- |

4.3.11

Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās Hāgas programmā atkārtoti uzsvērts, cik svarīgi ir tas, ka robežas starp valstīm vairs nav šķērslis un nekavē civillietu izšķiršanu, tiesvedību, kā arī lēmumu izpildi civillietās. Ir jālikvidē juridiskie un tiesu šķēršļi, kas traucē tiesvedību civillietās un ģimenes lietās, radot pārrobežu sarežģījumus, lai nodrošinātu pilsoņu tiesību aizsardzību un to realizēšanas iespējas. Programma rosina turpināt darbu, kas tiek veikts, lai novērstu likumu konfliktus attiecībā uz nelīgumiskajām saistībām (Roma II) un līgumiskajām saistībām (Roma I), Eiropas maksājumu piedziņas dokumentiem un instrumentiem, kas attiecas uz alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību nelielu prasījumu gadījumos.

| 4.3.12 | Nākamo piecu gadu prioritātēs ietilpst arī sadarbības nostiprināšana, nodrošinot procesuālo tiesību, ģimenes un mantojuma tiesību savstarpēju atzīšanu. Tomēr šajā jomā juridisko tradīciju un kultūras daudzveidība kavē patiesu un stabilu progresu ceļā uz kopēju tiesiskuma telpu. Tādēļ ir īpaši svarīgi rūpīgi izvērtēt dažādus iespējamos pasākumus, ar kuru palīdzību varētu veicināt savstarpēju uzticēšanos un kopējas ES tiesiskās kultūras ideju (44). |
| --- | --- |

4.3.12

Nākamo piecu gadu prioritātēs ietilpst arī sadarbības nostiprināšana, nodrošinot procesuālo tiesību, ģimenes un mantojuma tiesību savstarpēju atzīšanu. Tomēr šajā jomā juridisko tradīciju un kultūras daudzveidība kavē patiesu un stabilu progresu ceļā uz kopēju tiesiskuma telpu. Tādēļ ir īpaši svarīgi rūpīgi izvērtēt dažādus iespējamos pasākumus, ar kuru palīdzību varētu veicināt savstarpēju uzticēšanos un kopējas ES tiesiskās kultūras ideju (44).

| 4.3.13 | Hāgas programmā minēts, ka “pārrobežu noziedzības un citu nopietnu noziedzīgu nodarījumu, kā arī terorisma apkarošanai nepieciešama sadarbība un izmeklēšanas procesu koordinēšana, un iespēju robežās arī Eurojust un Eiropola sadarbība”. Padomei ir jāpieņem Eiropas tiesību akti par Eurojust, ņemot vērā minētajai institūcijai uzticētos uzdevumus. Jāprecizē arī attiecības (sadarbība) starp Eurojust un Eiropolu. |
| --- | --- |

4.3.13

Hāgas programmā minēts, ka “pārrobežu noziedzības un citu nopietnu noziedzīgu nodarījumu, kā arī terorisma apkarošanai nepieciešama sadarbība un izmeklēšanas procesu koordinēšana, un iespēju robežās arī Eurojust un Eiropola sadarbība”. Padomei ir jāpieņem Eiropas tiesību akti par Eurojust, ņemot vērā minētajai institūcijai uzticētos uzdevumus. Jāprecizē arī attiecības (sadarbība) starp Eurojust un Eiropolu.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  Hāgas programma: brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšana Eiropas Savienībā, Padome, OV C 53, 03.03.2005.

1

(2)  “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem - partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”KOM(2005) 184 galīgā red., Briselē, 10.05.2005.

2

(3)  Skat. atzinumus SOC/210--211--212 (referenti: King kdze, Le Nouail Marliere kdze, Cabra de Luna kgs).

3

SOC/210--211--212

King

, Le Nouail Marliere

Cabra de Luna

(4)  Hāgas programma, op.cit. Ievads.

4

op.cit.

(5)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa: Tamperes programmas novērtējums un turpmāki orientējoši norādījumi” (KOM(2004) 401 galīgā red.), Briselē, 02.06.2004.

5

(6)  Dānija, Īrija un AK vienojās par īpašiem Amsterdamas līguma protokoliem, ar ko tām atļauts atteikties no politikām, kuras pieņemtas saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu.

6

(7)  Skat. atzinumus SOC/210-211-212 (referenti: King kdze, Le Nouail Marliere kdze, Cabra de Luna kgs).

7

SOC/210-211-212

King

, Le Nouail Marliere

Cabra de Luna

(8)  Skat. Komisijas paziņojumu KOM(2005) 280 galīgā red., par ko EESK pašlaik izstrādā atzinumu (SOC/216).

8

SOC/216

(9)  Skat. atzinumu par ES pilsonības pieejamību, OV C 208, 03.09.2003. (referents: Pariza Castańos kgs).

9

Pariza Castańos

(10)  Skat. EESK atzinumus par patvērumu (kas izstrādāti kopš Tamperes sanāksmes).

10

(11)  Skat. atzinumu par Komisijas paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (KOM (2003) 336 galīgā red.). OV C 80, 30.03.2004. (referents: Pariza Castańos kgs).

11

Pariza Castańos

(12)  Skat. atzinumu par Zaļo grāmatu par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (KOM(2004) 811 galīgā red.), OV C 286, 17.11.2005. (referents: Pariza Castańos kgs).

12

Pariza Castańos

(13)  Skat. EESK atzinumu par Direktīvu par ieceļošanas un pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem (KOM (2001) 386 galīgā red.), OV C 80, 03.04.2002. (referents: Pariza Castańos kgs).

13

Pariza Castańos

(14)  Skat. EESK atzinumu par Starptautisko konvenciju par migrantiem, OV C 302, 07.12.2004. (referents: Pariza Castańos kgs).

14

Pariza Castańos

(15)  Skat. atzinumu par imigrāciju, integrāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu, OV C 125, 27.05.2002. (referents: Pariza Castańos kgs) un atzinumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību, OV C 80, 30.03.2004. (referents: Pariza Castańos kgs).

15

Pariza Castańos

Pariza Castańos

(16)  Skat. atzinumu par minēto aģentūru, OV C 108, 30.04.2004. (referents: Pariza Castańos kgs).

16

Pariza Castańos

(17)  Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīva 2002/90/EK.

17

(18)  Padomes 2002. gada 19. jūlija ietvarlēmums.

18

(19)  Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/81/EK.

19

(20)  Skat. “Droša Eiropa labākā pasaulē: Eiropas Drošības stratēģija”, Briselē, 2003. gada 1. decembrī, Ksavjē Solana, ES Augstais pārstāvis Kopējās ārlietu un drošības politikas lietās.

20

(21)  Cita starpā Francijas Republikas, Īrijas, Zviedrijas Karalistes un Apvienotās Karalistes priekšlikums attiecībā uz ietvarlēmuma projektu par to datu saglabāšanu, kas apstrādāti un uzkrāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu vai datu par publisko komunikāciju tīklu nodrošināšanu noziedzības un noziedzīgu nodarījumu, ieskaitot terorismu, novēršanas, atklāšanas, izmeklēšanas vai kriminālvajāšanas nolūkā (8958/2004, 28.04.2004). Eiropas Komisija ir iesniegusi paralēlu priekšlikumu direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kas apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanu (KOM (2005) 438 galīgā red., 21.09.2005), kurā piedāvāts vairāk nodrošinājumu nekā starpvaldību priekšlikumā un garantēta Eiropas Parlamenta iesaistīšana.

21

(22)  Skat. ESL 35. pantu. Šobrīd Tiesas piekritību lietās, kas attiecas uz ES trešo pīlāru, ir akceptējušas tikai šādas 14 dalībvalstis: Vācija, Austrija, Beļģija, Grieķija, Luksemburga, Nīderlande, Zviedrija, Somija, Spānija, Portugāle, Itālija, Francija, Čehija un Ungārija.

22

(23)  Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Nīderlande un Austrija.

23

(24)  Cita starpā: pasākumi teroristu uzbrukumu novēršanai, DNS datu bāzes, drošības aģentu izmantošana lidmašīnās, pārrobežu palīdzība saistībā ar plašiem pasākumiem, krīzes situācijām, dabas katastrofām un smagiem nelaimes gadījumiem un palīdzība nelegālo imigrantu repatriēšanā.

24

(25)  Padomes lēmums, ar ko izveido Eiropas tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, 2001/470,EK, 20.05.2001., OV L 174, 27/06/2001

25

(26)  Komisijas paziņojums “Kopienas likumdošanas iniciatīvu atbilstība pamattiesību hartai: sistemātiskas un stingras uzraudzības metodoloģija”, KOM(2005) 172 galīgā red., 27.04.2005.

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.10.1995).

27

(28)  Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro ES Pamattiesību aizsardzības aģentūru veikt darbību jomās, kuras norādītas ES dibināšanas līguma VI sadaļā, KOM (2005) galīgā red., 30.06.2005, 2005/0125/CNS.

28

2005/0125/CNS

(29)  Eiropas Komisija 2005. gada 12. oktobrī iesniedza priekšlikumu Padomes ietvarlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu. KOM(2005) 490 galīgā red., 12.10.2005.

29

(30)  Padomes ietvarlēmums par to personas datu aizsardzību, kas apstrādāti saskaņā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās KOM(2005) 475 galīgā red., 04.10.2005.

30

(31)  Ziņojums par Francijas Republikas, Īrijas, Zviedrijas Karalistes un Apvienotās Karalistes iniciatīvu attiecībā uz ietvarlēmuma projektu par to datu saglabāšanu, kas apstrādāti un uzkrāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu vai datu par publisko komunikāciju tīklu nodrošināšanu noziedzības un noziedzīgu nodarījumu, ieskaitot terorismu, novēršanas, atklāšanas, izmeklēšanas vai kriminālvajāšanas nolūkā (8958/2004, -C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS), Pilsonisko brīvību, tiesiskuma un iekšlietu komiteja, Eiropas Parlaments, referents: Alexander Nuno Alvaro kgs, 31.05.2005.

31

Alexander Nuno Alvaro

(32)  Minētajos priekšlikumos, kas ir Šengenas acquis turpinājums, ir iekļauti šādi jautājumi: Šengenas informācijas sistēmas otrās paaudzes(SIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un EURODAC radīto datu bāzu savietojamības un sinerģijas uzlabošana; biometrisko identifikatoru iekļaušana ceļošanas dokumentos, vīzās, uzturēšanās atļaujās, un informācijas sistēmās; to datu saglabāšana, kas apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu teroristu noziegumu atklāšanā, izmeklēšanā un vainīgo kriminālvajāšanā; aviopasažieru datu (PNR) izmantošana aviācijas drošībā, ko veic ASV, Kanāda un Austrālija;DNS un pirkstu nospiedumu datu bāzu savstarpēja izmantošana utt.

32

acquis

EURODAC

(33)  EESK atzinums par priekšlikumu direktīvai par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu naudas atmazgāšanā, ieskaitot teriristu finansēšanu, KOM(2004) 448 galīgā red., OV C 267, 27.10.2005 (referents: Simpson kgs).

33

Simpson

(34)  Skat. Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētās nodaļas atzinumu par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašu programmu terorisma novēršanai, sagatavotībai un seku pārvaldībai laika posmam no 2007.-2013. gadam. Vispārēja drošības un brīvību aizsardzības programma SOC (212), referents: Cabra de Luna kgs, Briselē, 2005. gada 14. decembrī.

34

: Cabra de Luna

(35)  Skat. Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92, 1992.g. 12.10., kura noteikts Kopienas Muitas kodekss (OV L 302 19/10/1992 1 – 50 lpp.).

35

OV L 302 19/10/1992

).

(36)  Hāgas programma., op. cit. 1, punkts 3.2. Uzticēšanās veicināšana un savstarpēja uzticēšanās

36

(37)  Programmas ieviešanas rīcības plānā Eiropas Komisija uzsver to, ka: “Savienībai jāparedz ne tikai likumi par kompetenci, atzīšanu un likumdošanas pretrunām, bet arī pasākumi, kuri veido uzticamību un savstarpējo uzticību dalībvalstu starpā, nosakot obligātos standartus attiecībā uz procedūrām un nosakot tiesiskuma sistēmas augstas kvalitātes standartus, jo īpaši attiecībā uz taisnīgumu un aizsardzības tiesību ievērošanu”.

37

(38)  Padomes 2002. g. 13.06. ietvarlēmums par Eiropas aresta orderi un nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, 2002/584/JHA, OV L 190, 2002.g. 18.07., 1. lpp.

38

(39)  Priekšlikums Padomes ietvarlēmumam par atsevišķiem procesuālo tiesību jautājumiem krimināllietās visā Eiropas Savienībā KOM (2004) galīgā red., 2004.g. 28.04.

39

(40)  Priekšlikums ietver sekojošas tiesības: juridisko pakalpojumu pieejamība, bezmaksas mutisko un rakstisko tulkojumu pieejamība, iespēja nodrošināt to, ka personām, kas nespēj saprast vai sekot līdzi tiesas procesam, tiek veltīta nepieciešamā uzmanība, tiesības ziņot konsulārajām iestādēm par aizdomās turētajiem ārvalstniekiem un aizdomās turēto personu informēšana par viņu tiesībām (izsniedzot rakstisku “Vēstuli par tiesībām”), priekšlikuma 2. – 16. pants.

40

(41)  2005. gada 18. jūlija spriedums, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht

41

Bundesverfassungsgericht

(42)  Priekšlikums Padomes ietvarlēmumam par Eiropas orderi objektu, dokumentu un datu iegūšanai, kas izmantojami kriminālprocesos, KOM/2003/0688, 2003. gada 14. novembris, CNS 2003/0270.

42

(43)  Norāde uz prejudiciālu nolēmumu attiecās uz 2001. gada 15. marta Ietvarlēmuma 2001/220/JHA par cietušo statusu kriminālprocesā dažādu pantu interpretāciju. Tiesas nolēmums bija sakarā ar krimināltiesvedību pret Itālijas pirmsskolas izglītības iestādes skolotāju Pupino kdzi, kuru apvainoja par miesas bojājumu nodarīšanu bērniem, kas jaunāki par 5 gadiem. Spriedums Pupino lietā ir revolucionārs solis attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi, jo Tiesa pirmo reizi atklāti ir atzinusi ietvarlēmumu tiešo ietekmi un to, ka šādu lēmumu saistošais raksturs nosaka pienākumu valstu tiesām interprēt attiecīgās valsts likumus atbilstoši Kopienas tiesībām. Bez tam Tiesa noteica, ka “Savienībai būtu grūti efektīvi paveikt savu uzdevumu, ja lojālas sadarbības princips, saskaņā ar ko dalībvalstīm jo īpaši jāveic vispārēji vai konkrēti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu savu saistību izpildi atbilstoši ES tiesībām, nebūtu saistošs arī policijas un tiesas iestāžu sadarbības jomā krimināllietās, kura turklāt pilnībā balstās uz dalībvalstu sadarbību”. Minētā Tiesas sprieduma un Vācijas Konstitucionālās tiesas sprieduma, ar ko anulē Eiropas aresta ordera transponēšanu Vācijas tiesību aktos, saistība un saderība vēl ir jāinterpretē.

43

(44)  Atzinums: EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru tiek izveidots Eiropas tiesu iestāžu sadarbības tīkls civillietās un komerclietās. (OV C 139, 2001. gada 11. maijā) un EESK atzinums par tematu” Vācijas Federatīvās republikas iniciatīva attiecībā uz Padomes Regulas par dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbību attiecībā uz pierādījumu pieņemšanu civillietās un komerclietās (OV C 139, 2001. gada 11. maijā).

44

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/131

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu

| — | “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94, attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94, attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94, attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94, attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004, attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004, attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu, attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu, attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002, attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002, attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu, attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu, attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi, attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi, attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002, attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002, attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu”

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu” |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu”

KOM((2005) 190 galīgā red.– 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

(2006/C 65/23)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija 2005. gada 17. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par šādiem priekšlikumiem:

Birojs 2005. gada 12. jūlijā uzdeva Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par minēto jautājumu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē), iecēla CSER kdzi par galveno ziņotāju un ar 92 balsīm par un 2 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Regulas priekšlikuma kopsavilkums

| 1.1 | Eiropas Komisija izteikusi priekšlikumu regulai, lai vienādotu aģentūru direktoru un direktoru vietnieku iecelšanas procedūras, cita starpā, grozot Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004.
  Priekšlikums regulai, ar kuru tiktu grozītas pastāvošās regulas, skar 18 aģentūras un attiecas uz minēto regulu noteikumiem par aģentūru izpilddirektoru un izpilddirektoru vietnieku pilnvaru termiņiem.
  Priekšlikums neattiecas uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru un uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūru. Tas skaidrojams ar apstākli, ka minētās aģentūras izveidotas uz ierobežotu laiku un attiecīgajās regulās nav noteikumu par šo aģentūru izpilddirektoru vai izpilddirektoru vietnieku pilnvaru termiņa pagarināšanu.
  Ir ierosinātas regulas, ar ko groza regulas par Eiropas Ķīmisko produktu aģentūru un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, un tās ir pieņemšanas posmā; paredzams, ka noteikumu saskaņošanas labad tiks izstrādāts priekšlikums šo regulu grozīšanai. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija izteikusi priekšlikumu regulai, lai vienādotu aģentūru direktoru un direktoru vietnieku iecelšanas procedūras, cita starpā, grozot Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004.

Priekšlikums regulai, ar kuru tiktu grozītas pastāvošās regulas, skar 18 aģentūras un attiecas uz minēto regulu noteikumiem par aģentūru izpilddirektoru un izpilddirektoru vietnieku pilnvaru termiņiem.

Priekšlikums neattiecas uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru un uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūru. Tas skaidrojams ar apstākli, ka minētās aģentūras izveidotas uz ierobežotu laiku un attiecīgajās regulās nav noteikumu par šo aģentūru izpilddirektoru vai izpilddirektoru vietnieku pilnvaru termiņa pagarināšanu.

Ir ierosinātas regulas, ar ko groza regulas par Eiropas Ķīmisko produktu aģentūru un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, un tās ir pieņemšanas posmā; paredzams, ka noteikumu saskaņošanas labad tiks izstrādāts priekšlikums šo regulu grozīšanai.

| 1.2 | Priekšlikums satur grozījumus regulās par 18 aģentūrām, vienādi visu grozot minēto regulu preambulas.
  Vienādu grozījumu priekšlikums nosaka, ka aģentūru vada direktors, kuru ieceļ pēc Komisijas priekšlikuma uz piecu gadu pilnvaru termiņu, ko pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtējuma var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.
  Izvērtējuma ietvaros Komisija novērtē pirmā pilnvaru termiņa laikā sasniegtos darba rezultātus un veidu, kā tie tikuši sasniegti, kā arī aģentūras uzdevumus un vajadzības turpmākajos gados. |
| --- | --- |

1.2

Priekšlikums satur grozījumus regulās par 18 aģentūrām, vienādi visu grozot minēto regulu preambulas.

Vienādu grozījumu priekšlikums nosaka, ka aģentūru vada direktors, kuru ieceļ pēc Komisijas priekšlikuma uz piecu gadu pilnvaru termiņu, ko pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtējuma var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

Izvērtējuma ietvaros Komisija novērtē pirmā pilnvaru termiņa laikā sasniegtos darba rezultātus un veidu, kā tie tikuši sasniegti, kā arī aģentūras uzdevumus un vajadzības turpmākajos gados.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | EESK atzinīgi vērtē, ka Komisija izstrādājusi priekšlikumu grozīt Padomes regulas tā, lai saskaņotu pašlaik atšķirīgos noteikumus attiecībā uz 18 Eiropas aģentūru izpilddirektoru un to vietnieku iecelšanas kārtību un viņu pilnvaru termiņu pagarināšanu. |
| --- | --- |

2.1

EESK atzinīgi vērtē, ka Komisija izstrādājusi priekšlikumu grozīt Padomes regulas tā, lai saskaņotu pašlaik atšķirīgos noteikumus attiecībā uz 18 Eiropas aģentūru izpilddirektoru un to vietnieku iecelšanas kārtību un viņu pilnvaru termiņu pagarināšanu.

| 2.2 | EESK īpaši novērtē un atbalsta Komisijas vēlmi vienādot procedūras, padarot Eiropas Kopienu regulējošos noteikumus skaidrākus un sekmīgāk īstenojamus. Šādā veidā tiek ne vien precizēti attiecīgie reglamentējošie noteikumi, bet arī vienādota un vienkāršota Eiropas aģentūru darbība un šīs darbības vadība, ko īsteno Komisija.
  Tāda skaidrība un vienkāršošana var būt noderīga arī izpilddirektoriem un viņu vietniekiem, jo rezultātā būs vieglāk noteikt dažādiem mērķiem izveidoto aģentūru uzdevumus un kompetenci. Regulās par dažādu aģentūru izveidošanu ietvertās dažādās izteiksmes formas, proti, atšķirīgā vārdu izvēle — piemēram, attiecībā uz izpilddirektoru, direktoru un viņu vietnieku iecelšanu amatā, pilnvaru termiņu atjaunošanu, pagarināšanu un turpināšanu, — un noteikumi par dažāda ilguma pilnvaru termiņiem radīja neskaidrību, šos noteikumus piemērojot. |
| --- | --- |

2.2

EESK īpaši novērtē un atbalsta Komisijas vēlmi vienādot procedūras, padarot Eiropas Kopienu regulējošos noteikumus skaidrākus un sekmīgāk īstenojamus. Šādā veidā tiek ne vien precizēti attiecīgie reglamentējošie noteikumi, bet arī vienādota un vienkāršota Eiropas aģentūru darbība un šīs darbības vadība, ko īsteno Komisija.

Tāda skaidrība un vienkāršošana var būt noderīga arī izpilddirektoriem un viņu vietniekiem, jo rezultātā būs vieglāk noteikt dažādiem mērķiem izveidoto aģentūru uzdevumus un kompetenci. Regulās par dažādu aģentūru izveidošanu ietvertās dažādās izteiksmes formas, proti, atšķirīgā vārdu izvēle — piemēram, attiecībā uz izpilddirektoru, direktoru un viņu vietnieku iecelšanu amatā, pilnvaru termiņu atjaunošanu, pagarināšanu un turpināšanu, — un noteikumi par dažāda ilguma pilnvaru termiņiem radīja neskaidrību, šos noteikumus piemērojot.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Lai gan EESK pilnībā atbalsta minēto regulu grozīšanas mērķi, tomēr atšķirībā no Komisijas ieskata norāda, ka starp aģentūrām, uz kurām attiecas priekšlikums, jāietver arī Eiropas Izglītības fonds; Padomes Regulas (EEK) Nr. 1360/90 7. panta 1. daļā noteikts, ka: “Fonda direktoru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz piecu gadu termiņu. Pilnvaru termiņu var atjaunot.”
  Komisijas pastāvošo regulu grozīšanas priekšlikumā vārda “atjaunot” vietā konsekventi tiek lietots vārds “pagarināt”. |
| --- | --- |

3.1

Lai gan EESK pilnībā atbalsta minēto regulu grozīšanas mērķi, tomēr atšķirībā no Komisijas ieskata norāda, ka starp aģentūrām, uz kurām attiecas priekšlikums, jāietver arī Eiropas Izglītības fonds; Padomes Regulas (EEK) Nr. 1360/90 7. panta 1. daļā noteikts, ka: “Fonda direktoru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz piecu gadu termiņu. Pilnvaru termiņu var atjaunot.”

Komisijas pastāvošo regulu grozīšanas priekšlikumā vārda “atjaunot” vietā konsekventi tiek lietots vārds “pagarināt”.

| 3.2 | EESK pauž nožēlu, ka EK Līguma panti par tiesnešu iecelšanu amatā, uz kuriem priekšlikuma pamatojumā atsaucas Komisija, proti, 223. un 225. pants nav citēti pareizi; patiesībā būtu jāatsaucas uz 224. nevis uz 225. pantu. |
| --- | --- |

3.2

EESK pauž nožēlu, ka EK Līguma panti par tiesnešu iecelšanu amatā, uz kuriem priekšlikuma pamatojumā atsaucas Komisija, proti, 223. un 225. pants nav citēti pareizi; patiesībā būtu jāatsaucas uz 224. nevis uz 225. pantu.

| 3.3 | EESK pauž neizpratni, kāpēc Padomes Regula (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, kurā noteikts, ka direktora pilnvaru termiņš ir 30 mēneši, un Padomes Regula (EK) Nr. 2068/2004, ar ko groza iepriekš minēto regulu un šīs aģentūras darbības laiku pagarina par 30 mēnešiem līdz 2006. gada 31. decembrim, neatbilst izvirzītajam saskaņošanas mērķim. |
| --- | --- |

3.3

EESK pauž neizpratni, kāpēc Padomes Regula (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, kurā noteikts, ka direktora pilnvaru termiņš ir 30 mēneši, un Padomes Regula (EK) Nr. 2068/2004, ar ko groza iepriekš minēto regulu un šīs aģentūras darbības laiku pagarina par 30 mēnešiem līdz 2006. gada 31. decembrim, neatbilst izvirzītajam saskaņošanas mērķim.

| 3.4 | Ņemot vērā, ka dotās Komisijas darbības mērķis ir saskaņošana, EESK nesaprot, kāpēc Komisija šo principu nepiemēro arī terminiem, kas attiecas uz pārvaldes amatpersonām.
  EESK vērš Komisijas uzmanību uz to, ka ir maz ticams un nepieņemams, ka tik būtiska un tik augstām izmaksām saistīta aģentūra kā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra izveidota tikai uz pieciem gadiem. Ņemot vērā, ka citu uz ierobežotu laiku izveidotu aģentūru darbības termiņš ticis pagarināts, var pieņemt, ka tāpat notiks arī attiecībā uz šo aģentūru; tāpēc jau tagad vajadzētu sagatavot attiecīgo regulas grozījumu.
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, noteiktie mērķi un uzdevumi paši par sevi attaisno šādu EESK ieteikumu. |
| --- | --- |

3.4

Ņemot vērā, ka dotās Komisijas darbības mērķis ir saskaņošana, EESK nesaprot, kāpēc Komisija šo principu nepiemēro arī terminiem, kas attiecas uz pārvaldes amatpersonām.

EESK vērš Komisijas uzmanību uz to, ka ir maz ticams un nepieņemams, ka tik būtiska un tik augstām izmaksām saistīta aģentūra kā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra izveidota tikai uz pieciem gadiem. Ņemot vērā, ka citu uz ierobežotu laiku izveidotu aģentūru darbības termiņš ticis pagarināts, var pieņemt, ka tāpat notiks arī attiecībā uz šo aģentūru; tāpēc jau tagad vajadzētu sagatavot attiecīgo regulas grozījumu.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, noteiktie mērķi un uzdevumi paši par sevi attaisno šādu EESK ieteikumu.

| 3.5 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas izvirzītos vienādošanas, precizēšanas un vienkāršošanas mērķus. Neskatoties uz to, EESK nav skaidrs, kāpēc Komisija neņem vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu III sadaļas (Ierēdņa karjera) 1. nodaļas (Pieņemšana darbā) 27 (77). pantu, kurā noteikts:
  “Pieņemšanas darbā mērķis ir darbam iestādē atlasīt ierēdņus, kuri apliecinājuši visaugstāko kompetenci, darbaspēju un integritāti un kuri starp Kopienu dalībvalstu pilsoņiem atlasīti tā, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību.”
  Komisija savā priekšlikumā pastāvošo regulu grozīšanai smagi pārkāpj šo prasību, aizbildinādamās ar budžeta līdzekļu taupīšanu, atsakoties no oficiāla konkursa izsludināšanas, proti, atkāpjoties no EK Līgumā noteiktās atlases procedūras. Regula priekšlikuma pamatojumā Komisija lietderības apsvērumu dēļ apzināti atsakās no Līgumā paredzētās oficiālu konkursu izsludināšana.
  EESK nevar pieļaut, ka tādējādi tiek pārkāptas EK Līguma un EK Civildienesta noteikumu prasības, jo, ja tas tiktu pieļauts, gandrīz pilnīgi noteikti nevienam desmit jauno dalībvalstu pilsonim nebūtu iespējams tikt ieceltam aģentūras direktora, izpilddirektora, direktora vietnieka vai izpilddirektora vietnieka amatā.
  EESK neatbalsta nostāju, ka kompetentajām struktūrām varētu tikt piešķirta izvēles tiesības starp pilnvaru termiņa pagarināšanu un jaunas atlases procedūras uzsākšanu.
  EESK uzskata, ka jāstiprina Eiropas Savienības pilsoņu uzticība Eiropas iestādēm. Uzticības stiprināšana tomēr būtu ievērojami apgrūtināta, ja Eiropas pilsoņi no desmit jaunajām dalībvalstīm apzinātos, ka viņiem ir gandrīz neiespējami ieņemt vadošu amatu Eiropas Savienības iestādēs.
  Starp 20 Eiropas aģentūrām tikai vienu vada kādas jaunās dalībvalsts pilsonis.
  EESK iesaka Eiropas Komisijai uzmanīgi pārskatīt savu priekšlikumu grozīt pastāvošās regulas, ņemot vērā šajā dokumentā minētos apsvērumus un Eiropas Kopienu noteikumus par iespēju vienlīdzību. |
| --- | --- |

3.5

EESK atzinīgi vērtē Komisijas izvirzītos vienādošanas, precizēšanas un vienkāršošanas mērķus. Neskatoties uz to, EESK nav skaidrs, kāpēc Komisija neņem vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu III sadaļas (Ierēdņa karjera) 1. nodaļas (Pieņemšana darbā) 27 (77). pantu, kurā noteikts:

“Pieņemšanas darbā mērķis ir darbam iestādē atlasīt ierēdņus, kuri apliecinājuši visaugstāko kompetenci, darbaspēju un integritāti un kuri starp Kopienu dalībvalstu pilsoņiem atlasīti tā, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību.”

Komisija savā priekšlikumā pastāvošo regulu grozīšanai smagi pārkāpj šo prasību, aizbildinādamās ar budžeta līdzekļu taupīšanu, atsakoties no oficiāla konkursa izsludināšanas, proti, atkāpjoties no EK Līgumā noteiktās atlases procedūras. Regula priekšlikuma pamatojumā Komisija lietderības apsvērumu dēļ apzināti atsakās no Līgumā paredzētās oficiālu konkursu izsludināšana.

EESK nevar pieļaut, ka tādējādi tiek pārkāptas EK Līguma un EK Civildienesta noteikumu prasības, jo, ja tas tiktu pieļauts, gandrīz pilnīgi noteikti nevienam desmit jauno dalībvalstu pilsonim nebūtu iespējams tikt ieceltam aģentūras direktora, izpilddirektora, direktora vietnieka vai izpilddirektora vietnieka amatā.

EESK neatbalsta nostāju, ka kompetentajām struktūrām varētu tikt piešķirta izvēles tiesības starp pilnvaru termiņa pagarināšanu un jaunas atlases procedūras uzsākšanu.

EESK uzskata, ka jāstiprina Eiropas Savienības pilsoņu uzticība Eiropas iestādēm. Uzticības stiprināšana tomēr būtu ievērojami apgrūtināta, ja Eiropas pilsoņi no desmit jaunajām dalībvalstīm apzinātos, ka viņiem ir gandrīz neiespējami ieņemt vadošu amatu Eiropas Savienības iestādēs.

Starp 20 Eiropas aģentūrām tikai vienu vada kādas jaunās dalībvalsts pilsonis.

EESK iesaka Eiropas Komisijai uzmanīgi pārskatīt savu priekšlikumu grozīt pastāvošās regulas, ņemot vērā šajā dokumentā minētos apsvērumus un Eiropas Kopienu noteikumus par iespēju vienlīdzību.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/134

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Zaļā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku (2005.–2010. gadam)”

KOM(2005) 177 galīgā red.

(2006/C 65/24)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija 2005. gada 3. maijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu “Zaļā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku (2005.–2010. gadam)”

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2005. gada 20. oktobrī. Ziņotājs bija Ravoet kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē) ar 115 balsīm par un 1 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Vispārīga informācija

| 1.1 | Eiropas Komisijas Zaļajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku ir iekļauti priekšlikumi ES finanšu tirgu turpmākai integrācijai. Tā pirmām kārtām pievēršas esošo noteikumu ieviešanai saskaņā ar Finanšu pakalpojumu rīcības plānu (FSAP), kā arī sadarbībai, nevis jaunu likumdošanas iniciatīvu ierosināšanai. Tajā ir izvērtēti veidi, kā uzlabot privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu pārrobežu pieejamību un aktīvu pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisijas Zaļajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku ir iekļauti priekšlikumi ES finanšu tirgu turpmākai integrācijai. Tā pirmām kārtām pievēršas esošo noteikumu ieviešanai saskaņā ar Finanšu pakalpojumu rīcības plānu (FSAP), kā arī sadarbībai, nevis jaunu likumdošanas iniciatīvu ierosināšanai. Tajā ir izvērtēti veidi, kā uzlabot privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu pārrobežu pieejamību un aktīvu pārvaldīšanu.

| 1.2 | Zaļajā grāmatā tiek uzsvērta īstermiņa nepieciešamība pabeigt iesākto darbu attiecībā uz patlaban pārrunu stadijā esošajiem likumprojektiem Eiropas Parlamentā un Padomē. Tajā ir uzsvērts arī, ka jau esošā likumdošana jāievieš efektīvi, trijās fāzēs: ES tiesību normu efektīva transponēšana valstu tiesību aktos, stingrāka piemērošana no pārraugošo institūciju puses un pastāvīgs paveiktā novērtējums. Attiecībā uz visām normatīvo aktu izstrādes procesa stadijām Komisija ir norādījusi, ka tā piemēros stingrāku “labāka regulējuma” pieeju, veicot rūpīgu ietekmes novērtējumu un plašas konsultācijas. |
| --- | --- |

1.2

Zaļajā grāmatā tiek uzsvērta īstermiņa nepieciešamība pabeigt iesākto darbu attiecībā uz patlaban pārrunu stadijā esošajiem likumprojektiem Eiropas Parlamentā un Padomē. Tajā ir uzsvērts arī, ka jau esošā likumdošana jāievieš efektīvi, trijās fāzēs: ES tiesību normu efektīva transponēšana valstu tiesību aktos, stingrāka piemērošana no pārraugošo institūciju puses un pastāvīgs paveiktā novērtējums. Attiecībā uz visām normatīvo aktu izstrādes procesa stadijām Komisija ir norādījusi, ka tā piemēros stingrāku “labāka regulējuma” pieeju, veicot rūpīgu ietekmes novērtējumu un plašas konsultācijas.

| 1.3 | Atsevišķās jomās Komisija var nākt klajā ar jaunām iniciatīvām. 2005. gada jūlijā tika publicētas atsevišķas Zaļās grāmatas par aktīvu pārvaldīšanu un hipotekāro kredītu. |
| --- | --- |

1.3

Atsevišķās jomās Komisija var nākt klajā ar jaunām iniciatīvām. 2005. gada jūlijā tika publicētas atsevišķas Zaļās grāmatas par aktīvu pārvaldīšanu un hipotekāro kredītu.

| 1.4 | Komisija norāda, ka privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu tirgi ES joprojām ir sadrumstaloti. Tādēļ tā ir apņēmusies cita starpā izvērtēt iespējas, kā padarīt banku kontu pārrobežu lietošanu “patērētājam draudzīgāku” un novērst šķēršļus, lai klienti visas ES mērogā varētu izvēlēties sev izdevīgākos piedāvājumus attiecībā uz noguldījumu plāniem, hipotekārajiem kredītiem, apdrošināšanu un pensijām, saņemot skaidru informāciju, kas nepieciešama pakalpojumu salīdzināšanai. |
| --- | --- |

1.4

Komisija norāda, ka privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu tirgi ES joprojām ir sadrumstaloti. Tādēļ tā ir apņēmusies cita starpā izvērtēt iespējas, kā padarīt banku kontu pārrobežu lietošanu “patērētājam draudzīgāku” un novērst šķēršļus, lai klienti visas ES mērogā varētu izvēlēties sev izdevīgākos piedāvājumus attiecībā uz noguldījumu plāniem, hipotekārajiem kredītiem, apdrošināšanu un pensijām, saņemot skaidru informāciju, kas nepieciešama pakalpojumu salīdzināšanai.

| 1.5 | Zaļā grāmata pievēršas arī pārvaldes prakses un standartu konverģencei Eiropā, kam jāveicina pārrobežu investīcijas un jārealizē iespēja ietekmēt topošā pasaules finanšu tirgus reglamentējošos parametrus. Komisija ierosina stiprināt finansiālās attiecības ar ASV, Japānu un Ķīnu. |
| --- | --- |

1.5

Zaļā grāmata pievēršas arī pārvaldes prakses un standartu konverģencei Eiropā, kam jāveicina pārrobežu investīcijas un jārealizē iespēja ietekmēt topošā pasaules finanšu tirgus reglamentējošos parametrus. Komisija ierosina stiprināt finansiālās attiecības ar ASV, Japānu un Ķīnu.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē izdevību sniegt savu atzinumu jautājumā par Eiropas Komisijas finanšu pakalpojumu politikas prioritātēm no 2005. līdz 2010. gadam. Pārejot uz post–FSAP posmu, būtu īstā reize Komisijai izvērtēt sasniegto un pārdomāt nākotnes prioritātes. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē izdevību sniegt savu atzinumu jautājumā par Eiropas Komisijas finanšu pakalpojumu politikas prioritātēm no 2005. līdz 2010. gadam. Pārejot uz post–FSAP posmu, būtu īstā reize Komisijai izvērtēt sasniegto un pārdomāt nākotnes prioritātes.

| 2.2 | Komisija pamatoti uzskata FSAP par vienu no panākumiem Lisabonas stratēģijas pirmajā fāzē. Stratēģijas izšķirošajā otrajā un pēdējā fāzē līdz 2010. gadam svarīgāk nekā jebkad būs nodrošināt, lai finanšu pakalpojumu politika sekmētu Lisabonas mērķu sasniegšanu izaugsmes un nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

2.2

Komisija pamatoti uzskata FSAP par vienu no panākumiem Lisabonas stratēģijas pirmajā fāzē. Stratēģijas izšķirošajā otrajā un pēdējā fāzē līdz 2010. gadam svarīgāk nekā jebkad būs nodrošināt, lai finanšu pakalpojumu politika sekmētu Lisabonas mērķu sasniegšanu izaugsmes un nodarbinātības jomā.

| 2.3 | Tādēļ EESK atbalsta Komisijas mērķi veicināt finanšu tirgu ietilpību, likviditāti un dinamismu, lai kapitāla un finanšu pakalpojumus varētu efektīvi virzīt uz visām ekonomikas jomām. Nepieciešams priekšnoteikums ES ekonomikas uzplaukumam ir stabils, integrēts un konkurētspējīgs finanšu sektors, kas bauda augstu patērētāju uzticības līmeni, pateicoties efektīviem patērētāju tiesību aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

2.3

Tādēļ EESK atbalsta Komisijas mērķi veicināt finanšu tirgu ietilpību, likviditāti un dinamismu, lai kapitāla un finanšu pakalpojumus varētu efektīvi virzīt uz visām ekonomikas jomām. Nepieciešams priekšnoteikums ES ekonomikas uzplaukumam ir stabils, integrēts un konkurētspējīgs finanšu sektors, kas bauda augstu patērētāju uzticības līmeni, pateicoties efektīviem patērētāju tiesību aizsardzības pasākumiem.

| 2.4 | EESK atbalsta arī Komisijas priekšlikumu pārkārtot savu darbību turpmākajos piecos gados un koncentrēties uz to, lai panāktu atdevi no līdzšinējām iniciatīvām. Šajā posmā vajadzētu apzināt un izvērtēt agrākās iniciatīvas, un jebkuru jaunu iniciatīvu nepieciešamība būtu rūpīgi jāizvērtē un pienācīgi jāapsver no patērētāju interešu viedokļa. Izmaksu/ieguvumu analīzei automātiski jākļūst par jebkuras jaunas likumdošanas iniciatīvas neatņemamu sastāvdaļu; normatīvo aktu formulējumiem jābūt pietiekami skaidriem, lai novērstu vēlākus “uzlabojumus” no dalībvalstu puses. |
| --- | --- |

2.4

EESK atbalsta arī Komisijas priekšlikumu pārkārtot savu darbību turpmākajos piecos gados un koncentrēties uz to, lai panāktu atdevi no līdzšinējām iniciatīvām. Šajā posmā vajadzētu apzināt un izvērtēt agrākās iniciatīvas, un jebkuru jaunu iniciatīvu nepieciešamība būtu rūpīgi jāizvērtē un pienācīgi jāapsver no patērētāju interešu viedokļa. Izmaksu/ieguvumu analīzei automātiski jākļūst par jebkuras jaunas likumdošanas iniciatīvas neatņemamu sastāvdaļu; normatīvo aktu formulējumiem jābūt pietiekami skaidriem, lai novērstu vēlākus “uzlabojumus” no dalībvalstu puses.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | EESK izsaka atzinību Komisijai par Zaļajā grāmatā ietverto priekšlikumu augsto kvalitāti un atbalsta lielāko to daļu. EESK savā atzinumā par Zaļo grāmatu vēlas akcentēt tās jomas, kas ir īpaši svarīgas ES organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai, vienlaikus lūdzot Komisijai sīkāku skaidrojumu par tās plānotajiem priekšlikumiem vairākos svarīgos jautājumos. |
| --- | --- |

3.1

EESK izsaka atzinību Komisijai par Zaļajā grāmatā ietverto priekšlikumu augsto kvalitāti un atbalsta lielāko to daļu. EESK savā atzinumā par Zaļo grāmatu vēlas akcentēt tās jomas, kas ir īpaši svarīgas ES organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai, vienlaikus lūdzot Komisijai sīkāku skaidrojumu par tās plānotajiem priekšlikumiem vairākos svarīgos jautājumos.

3.2   Zaļās grāmatas politikas galvenie punkti

| 3.2.1 | EESK piekrīt Komisijas politikas kopējiem mērķiem turpmākajos piecos gados un priekšlikumā ietvertajiem politikas galvenajiem punktiem. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK piekrīt Komisijas politikas kopējiem mērķiem turpmākajos piecos gados un priekšlikumā ietvertajiem politikas galvenajiem punktiem.

| 3.2.2 | EESK atbalsta Komisijas politikas kopējo mērķi izveidot atvērtu un ekonomiski efektīvu Eiropas finanšu tirgu, ko reglamentē adekvāti uzraudzības noteikumi, garantējot pietiekami augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Komisijai jāatceras, ka patērētāju aizsardzība un patērētāju uzticība iet roku rokā. Tādēļ, atzīstot, ka Komisijas mērķi ir vērsti uz to, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp darba devēju un darbinieku lomu vai starp finanšu iestādēm un patērētājiem, jāņem vērā arī efektīvas patērētāju tiesību aizsardzības centrālā loma organizētā pilsoniskā sabiedrībā. Patērētāju uzticības radīšanā un patērētāju izglītošanā ļoti svarīga loma ir kompetentam un pietiekamam personālam. |
| --- | --- |

3.2.2

EESK atbalsta Komisijas politikas kopējo mērķi izveidot atvērtu un ekonomiski efektīvu Eiropas finanšu tirgu, ko reglamentē adekvāti uzraudzības noteikumi, garantējot pietiekami augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Komisijai jāatceras, ka patērētāju aizsardzība un patērētāju uzticība iet roku rokā. Tādēļ, atzīstot, ka Komisijas mērķi ir vērsti uz to, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp darba devēju un darbinieku lomu vai starp finanšu iestādēm un patērētājiem, jāņem vērā arī efektīvas patērētāju tiesību aizsardzības centrālā loma organizētā pilsoniskā sabiedrībā. Patērētāju uzticības radīšanā un patērētāju izglītošanā ļoti svarīga loma ir kompetentam un pietiekamam personālam.

| 3.2.3 | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka lozungi — pārrobežu konkurence, pieeja tirgum, labāka pārredzamība, tirgus integritāte, finanšu stabilitāte, ES finanšu sektora starptautiskā konkurētspēja un efektivitāte — joprojām ir aktuāli. Tomēr Komisijai būtu jāatzīst arī atbilstība patērētāju interesēm kā viens no noteicošajiem kritērijiem attiecībā uz jebkuru likumdošanas iniciatīvu. Patērētāju uzticība finanšu pakalpojumiem būtu laba mēraukla, pēc kuras Komisijai izvērtēt to, cik sekmīgi tai ir izdevies ievērot patērētāju prasības. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka lozungi — pārrobežu konkurence, pieeja tirgum, labāka pārredzamība, tirgus integritāte, finanšu stabilitāte, ES finanšu sektora starptautiskā konkurētspēja un efektivitāte — joprojām ir aktuāli. Tomēr Komisijai būtu jāatzīst arī atbilstība patērētāju interesēm kā viens no noteicošajiem kritērijiem attiecībā uz jebkuru likumdošanas iniciatīvu. Patērētāju uzticība finanšu pakalpojumiem būtu laba mēraukla, pēc kuras Komisijai izvērtēt to, cik sekmīgi tai ir izdevies ievērot patērētāju prasības.

| 3.2.4 | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ekonomikas katalizatori, kuru vajadzībām vajadzētu būt ES politikas uzmanības centrā. EESK stingri atbalsta nostādni, ka klimats, kas ir orientēts uz uzņēmējdarbības veicināšanu, ko sekmē labi funkcionējošs riska kapitāla tirgus, ir būtisks nosacījums jaunu un novatorisku uzņēmumu attīstībai un noturīga produktivitātes un ekonomiskās izaugsmes līmeņa celšanai ES. ES finanšu pakalpojumu politika ir uzlabojusi tiesisko vidi kapitāla piesaistei MVU, piemēram, ar Prospektu direktīvas (1) starpniecību. Piemērotas var būt arī nenormatīva rakstura iniciatīvas. |
| --- | --- |

3.2.4

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ekonomikas katalizatori, kuru vajadzībām vajadzētu būt ES politikas uzmanības centrā. EESK stingri atbalsta nostādni, ka klimats, kas ir orientēts uz uzņēmējdarbības veicināšanu, ko sekmē labi funkcionējošs riska kapitāla tirgus, ir būtisks nosacījums jaunu un novatorisku uzņēmumu attīstībai un noturīga produktivitātes un ekonomiskās izaugsmes līmeņa celšanai ES. ES finanšu pakalpojumu politika ir uzlabojusi tiesisko vidi kapitāla piesaistei MVU, piemēram, ar Prospektu direktīvas (1) starpniecību. Piemērotas var būt arī nenormatīva rakstura iniciatīvas.

| 3.2.5 | Ņemot vērā EESK lomu ES globālās konkurētspējas un konkurences veicināšanā, mēs piekrītam Komisijai, ka attiecībā uz visām tās iniciatīvām ir stingrāk jāpiemēro “labāka regulējuma” pieeja. EESK tomēr stingri iestājas par to, lai pirms “labāka regulējuma” pieejas piemērošanas tiktu ņemti vērā vairāki faktori. Pirmkārt, EESK vēlas sagaidīt ietekmes izpēti, kas jāveic neatkarīgām un kompetentām organizācijām. Finanšu pakalpojumu integrāciju nevajadzētu padarīt par pašmērķi, neņemot vērā klientu intereses — ir jāizvērtē monētas abas puses. Visos novērtējumos jābūt iekļautiem sociālajiem un nodarbinātības aspektiem. Ir nepieciešamas plašas konsultācijas pirms ietekmes izpētes pabeigšanas, kā arī uz pierādījumiem balstīta pieeja. Jāņem vērā arī tas, ka patērētāju pārstāvības grupām pieejamie resursi parasti ir ierobežotāki nekā rūpniecībai. Piemēram, dalība Diskusiju grupās saistībā ar noteiktiem mazumtirdzniecības produktiem var radīt ievērojamu spriedzi attiecībā uz patērētāju organizāciju personāla resursiem. |
| --- | --- |

3.2.5

Ņemot vērā EESK lomu ES globālās konkurētspējas un konkurences veicināšanā, mēs piekrītam Komisijai, ka attiecībā uz visām tās iniciatīvām ir stingrāk jāpiemēro “labāka regulējuma” pieeja. EESK tomēr stingri iestājas par to, lai pirms “labāka regulējuma” pieejas piemērošanas tiktu ņemti vērā vairāki faktori. Pirmkārt, EESK vēlas sagaidīt ietekmes izpēti, kas jāveic neatkarīgām un kompetentām organizācijām. Finanšu pakalpojumu integrāciju nevajadzētu padarīt par pašmērķi, neņemot vērā klientu intereses — ir jāizvērtē monētas abas puses. Visos novērtējumos jābūt iekļautiem sociālajiem un nodarbinātības aspektiem. Ir nepieciešamas plašas konsultācijas pirms ietekmes izpētes pabeigšanas, kā arī uz pierādījumiem balstīta pieeja. Jāņem vērā arī tas, ka patērētāju pārstāvības grupām pieejamie resursi parasti ir ierobežotāki nekā rūpniecībai. Piemēram, dalība Diskusiju grupās saistībā ar noteiktiem mazumtirdzniecības produktiem var radīt ievērojamu spriedzi attiecībā uz patērētāju organizāciju personāla resursiem.

| 3.2.6 | EESK uzskata par pareizu uz pierādījumiem balstītu pieeju politikas veidošanā ar nosacījumu, ka tiek pienācīgi ievērotas patērētāju intereses. Tā aicina Komisiju arī ieviest skaidrību tajā ziņā, ka minetais nosacījums attiecas ne tikai uz Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta izstrādātajām likumdošanas iniciatīvām, bet arī uz citu ģenerāldirektorātu ierosinājumiem. EESK arī pauž stingru atbalstu Komisijai, aicinot Eiropas Parlamentu un jo īpaši Padomi piemērot tos pašus iepriekš minētos “labāka regulējuma” principus kā nodrošinājumu pret pārlieku sarežģītiem formulējumiem Komisijas priekšlikumos, kādi mēdz parādīties koplēmuma sarunu gaitā. Visbeidzot, EESK atzīmē, ka “labāka regulējuma” pieeju ir nepieciešams piemērot arī 3. līmeņa komitejās (2) un globālos standartus noteicošajās institūcijās (3). |
| --- | --- |

3.2.6

EESK uzskata par pareizu uz pierādījumiem balstītu pieeju politikas veidošanā ar nosacījumu, ka tiek pienācīgi ievērotas patērētāju intereses. Tā aicina Komisiju arī ieviest skaidrību tajā ziņā, ka minetais nosacījums attiecas ne tikai uz Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta izstrādātajām likumdošanas iniciatīvām, bet arī uz citu ģenerāldirektorātu ierosinājumiem. EESK arī pauž stingru atbalstu Komisijai, aicinot Eiropas Parlamentu un jo īpaši Padomi piemērot tos pašus iepriekš minētos “labāka regulējuma” principus kā nodrošinājumu pret pārlieku sarežģītiem formulējumiem Komisijas priekšlikumos, kādi mēdz parādīties koplēmuma sarunu gaitā. Visbeidzot, EESK atzīmē, ka “labāka regulējuma” pieeju ir nepieciešams piemērot arī 3. līmeņa komitejās (2) un globālos standartus noteicošajās institūcijās (3).

| 3.2.7 | EESK atzīmē, ka ES izredzes jebkad sasniegt Lisabonas mērķus ievērojami samazināsies, ja ierosinātie normatīvie akti un standarti nebūs izturējuši konkurētspējas pārbaudi. Tādā gadījumā varētu būt apdraudēta ES globālā konkurētspēja, finansiālā stabilitāte un spēja radīt darba vietas. EESK uzskata, ka tā ir pārāk nozīmīga iespēja, lai to palaistu garām. Vienlaicīgi ar jauno iniciatīvu konkurētspējas aspektu izvērtējumu Komisijai jāizvērtē arī spēja risināt problēmas, ar kurām patērētāji un pakalpojumu sniedzēji var saskarties tirgū. |
| --- | --- |

3.2.7

EESK atzīmē, ka ES izredzes jebkad sasniegt Lisabonas mērķus ievērojami samazināsies, ja ierosinātie normatīvie akti un standarti nebūs izturējuši konkurētspējas pārbaudi. Tādā gadījumā varētu būt apdraudēta ES globālā konkurētspēja, finansiālā stabilitāte un spēja radīt darba vietas. EESK uzskata, ka tā ir pārāk nozīmīga iespēja, lai to palaistu garām. Vienlaicīgi ar jauno iniciatīvu konkurētspējas aspektu izvērtējumu Komisijai jāizvērtē arī spēja risināt problēmas, ar kurām patērētāji un pakalpojumu sniedzēji var saskarties tirgū.

| 3.2.8 | EESK ir gandarīta atzīmēt, ka Komisija cenšas maksimāli izmantot visas savas pilnvaras konkurences nodrošināšanas jomā, lai panāktu, ka virzība uz kopējiem FSAP mērķiem integrācijas veicināšanā netiek traucēta pret konkurenci vērstas rīcības rezultātā. Tā tomēr vēlas aicināt Komisiju nodrošināt tiesisko noteiktību, piemēram, izveidojot “drošu ostu” attiecībā uz nosacījumiem, kuros pašregulācija nav pretrunā ar konkurences likumdošanu. |
| --- | --- |

3.2.8

EESK ir gandarīta atzīmēt, ka Komisija cenšas maksimāli izmantot visas savas pilnvaras konkurences nodrošināšanas jomā, lai panāktu, ka virzība uz kopējiem FSAP mērķiem integrācijas veicināšanā netiek traucēta pret konkurenci vērstas rīcības rezultātā. Tā tomēr vēlas aicināt Komisiju nodrošināt tiesisko noteiktību, piemēram, izveidojot “drošu ostu” attiecībā uz nosacījumiem, kuros pašregulācija nav pretrunā ar konkurences likumdošanu.

| 3.2.9 | EESK atbalsta
  Lamfalussy

  pieejas piemērošanas turpināšanu. Tādēļ Lamfalussy procesa 2. līmenī EESK aicina ES iestādes vienoties par (iestāžu) nolīgumu, paredzot Eiropas Parlamentam tādas pašas koplēmēja tiesības likumdošanā, kādas tam būtu saskaņā ar Konstitucionālā līguma I–36. pantu. Tas, cita starpā, neļaus darbības izbeigšanas klauzulām stāties spēkā ar 2007. gada aprīli (kā noteikts direktīvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (4). |
| --- | --- |

3.2.9

EESK atbalsta
  Lamfalussy

  pieejas piemērošanas turpināšanu. Tādēļ Lamfalussy procesa 2. līmenī EESK aicina ES iestādes vienoties par (iestāžu) nolīgumu, paredzot Eiropas Parlamentam tādas pašas koplēmēja tiesības likumdošanā, kādas tam būtu saskaņā ar Konstitucionālā līguma I–36. pantu. Tas, cita starpā, neļaus darbības izbeigšanas klauzulām stāties spēkā ar 2007. gada aprīli (kā noteikts direktīvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (4).

| 3.2.10 | Neraugoties uz Komisijas apgalvojumiem par to, ka “Eiropas lēmumu pieņemšanas un reglamentējošās struktūras Lamfalussy procesa rezultātā ir kļuvušas racionālākas un efektīvākas”, tomēr rodas jautājumi par minētā procesa efektivitāti un ātrumu. Likumdošana nevar būt ātrāka un efektīvāka, jo laiks, kas ir nepieciešams, lai vienotos par galīgo paketi, ir atkarīgs no ieviešanas pasākumiem nepieciešamo konsultāciju ilguma. Tādēļ visām pusēm ir jātiecas pēc pareizā līdzsvara starp konsultāciju pietiekamu apjomu, no vienas puses, un lietderības apsvērumiem, no otras puses. Bez tam EESK nesteidzas izteikt atbalstu Lamfalussy procesa piemērošanai attiecībā uz privātpersonām sniegtiem finanšu pakalpojumiem, ja tādējādi varētu tikt apšaubīta dalībvalstu kompetence patērētāju tiesību aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.2.10

Neraugoties uz Komisijas apgalvojumiem par to, ka “Eiropas lēmumu pieņemšanas un reglamentējošās struktūras Lamfalussy procesa rezultātā ir kļuvušas racionālākas un efektīvākas”, tomēr rodas jautājumi par minētā procesa efektivitāti un ātrumu. Likumdošana nevar būt ātrāka un efektīvāka, jo laiks, kas ir nepieciešams, lai vienotos par galīgo paketi, ir atkarīgs no ieviešanas pasākumiem nepieciešamo konsultāciju ilguma. Tādēļ visām pusēm ir jātiecas pēc pareizā līdzsvara starp konsultāciju pietiekamu apjomu, no vienas puses, un lietderības apsvērumiem, no otras puses. Bez tam EESK nesteidzas izteikt atbalstu Lamfalussy procesa piemērošanai attiecībā uz privātpersonām sniegtiem finanšu pakalpojumiem, ja tādējādi varētu tikt apšaubīta dalībvalstu kompetence patērētāju tiesību aizsardzības jomā.

3.3   Labāks regulējums, transponēšana, izpilde un pastāvīga novērtēšana

| 3.3.1 | EESK principā piekrīt Komisijas piedāvātajiem prioritārajiem pasākumiem. Svarīgi ir tas, lai Komisija skaidri pateiktu, kā tā paredz savus labos nodomus attiecībā uz labāku regulējumu iemiesot praktiskos un taustāmos pasākumos pašas izvirzīto mērķu sasniegšanai. Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija vēstītu minētās idejas skaidri saprotamā veidā, sniedzot ieinteresētajām personām reālu ainu par to, kā Komisija plāno īstenot savus mērķus un kā ieinteresētās personas var iesaistīties attiecīgajā procesā. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK principā piekrīt Komisijas piedāvātajiem prioritārajiem pasākumiem. Svarīgi ir tas, lai Komisija skaidri pateiktu, kā tā paredz savus labos nodomus attiecībā uz labāku regulējumu iemiesot praktiskos un taustāmos pasākumos pašas izvirzīto mērķu sasniegšanai. Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija vēstītu minētās idejas skaidri saprotamā veidā, sniedzot ieinteresētajām personām reālu ainu par to, kā Komisija plāno īstenot savus mērķus un kā ieinteresētās personas var iesaistīties attiecīgajā procesā.

| 3.3.2 | ES ir nepieciešama visefektīvākā stratēģija izaugsmes veicināšanai un darba vietu radīšanai tādā veidā, kas dotu labumu sabiedrībai kopumā. Pārlieku apgrūtinoša un nepiemērota likumdošana tikai kavē ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu. Tādēļ EESK ar interesi atzīmē ierosmi izvērtēt to, vai esošās direktīvas un regulas dod paredzēto saimniecisko labumu. Tā atzinīgi novērtē Komisijas apņēmību attiecībā uz to pasākumu atcelšanu vai grozīšanu, kas neiztur šādu pārbaudi, un sagaida vārdu konsekventu īstenošanu darbos. EESK tomēr uzskata, ka jebkurā šādā novērtējumā augsta prioritāte ir jāpiešķir patērētāju interesēm. Tādēļ ir jāņem vērā ne tikai saimnieciskie labumu kā tādi, bet arī konkrēti ekonomiskie ieguvumi klientiem, tostarp jebkāds potenciāls kaitējums, kas tiem varētu rasties. |
| --- | --- |

3.3.2

ES ir nepieciešama visefektīvākā stratēģija izaugsmes veicināšanai un darba vietu radīšanai tādā veidā, kas dotu labumu sabiedrībai kopumā. Pārlieku apgrūtinoša un nepiemērota likumdošana tikai kavē ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu. Tādēļ EESK ar interesi atzīmē ierosmi izvērtēt to, vai esošās direktīvas un regulas dod paredzēto saimniecisko labumu. Tā atzinīgi novērtē Komisijas apņēmību attiecībā uz to pasākumu atcelšanu vai grozīšanu, kas neiztur šādu pārbaudi, un sagaida vārdu konsekventu īstenošanu darbos. EESK tomēr uzskata, ka jebkurā šādā novērtējumā augsta prioritāte ir jāpiešķir patērētāju interesēm. Tādēļ ir jāņem vērā ne tikai saimnieciskie labumu kā tādi, bet arī konkrēti ekonomiskie ieguvumi klientiem, tostarp jebkāds potenciāls kaitējums, kas tiem varētu rasties.

| 3.3.3 | EESK atzinīgi novērtē Komisijas uzsvaru uz
  FSAP

  pasākumu pienācīgas transponēšanas, īstenošanas un izpildes nodrošināšanu un uzskata to par obligātu nosacījumu FSAP plānoto mērķu sekmīgai īstenošanai. EESK tomēr atzīmē, ka minētā procesa būtisks priekšnoteikums ir dalībvalstu un Lamfalussy 3. līmeņa komiteju ieinteresēta dalība, jo bez to pilnīgas un viennozīmīgas iesaistes nekas netiks sasniegts, lai cik labi būtu Komisijas nodomi un liela tās apņēmība. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK atzinīgi novērtē Komisijas uzsvaru uz
  FSAP

  pasākumu pienācīgas transponēšanas, īstenošanas un izpildes nodrošināšanu un uzskata to par obligātu nosacījumu FSAP plānoto mērķu sekmīgai īstenošanai. EESK tomēr atzīmē, ka minētā procesa būtisks priekšnoteikums ir dalībvalstu un Lamfalussy 3. līmeņa komiteju ieinteresēta dalība, jo bez to pilnīgas un viennozīmīgas iesaistes nekas netiks sasniegts, lai cik labi būtu Komisijas nodomi un liela tās apņēmība.

| 3.3.4 | Tādēļ EESK aicina Komisiju uzturēt procesa virzību, nodrošinot valstu un valdību vadītāju, ECOFIN locekļu un 3. līmeņa komiteju līdzdalību, jo ir svarīgi, lai tie aktīvi iesaistītos vienotā tirgus veicināšanā. Turklāt EESK uzskata, ka pašreizējā laikposmā, kurš iezīmējas ar pārdomām par Eiropas Savienības nākotni, Komisijai jārosina dalībvalstis skaidri informēt savus pilsoņus par Eiropas līmenī pieņemto lēmumu mērķiem un motivāciju. Ir svarīgi, lai sabiedrība tiktu informēta par to, kādā veidā tā var iesaistīties un tai ir jāiesaistās Eiropas politikas veidošanā un jo īpaši — vienotā tirgus veicināšanā. |
| --- | --- |

3.3.4

Tādēļ EESK aicina Komisiju uzturēt procesa virzību, nodrošinot valstu un valdību vadītāju, ECOFIN locekļu un 3. līmeņa komiteju līdzdalību, jo ir svarīgi, lai tie aktīvi iesaistītos vienotā tirgus veicināšanā. Turklāt EESK uzskata, ka pašreizējā laikposmā, kurš iezīmējas ar pārdomām par Eiropas Savienības nākotni, Komisijai jārosina dalībvalstis skaidri informēt savus pilsoņus par Eiropas līmenī pieņemto lēmumu mērķiem un motivāciju. Ir svarīgi, lai sabiedrība tiktu informēta par to, kādā veidā tā var iesaistīties un tai ir jāiesaistās Eiropas politikas veidošanā un jo īpaši — vienotā tirgus veicināšanā.

| 3.3.5 | Lai veicinātu globālo konkurētspēju un finansiālo stabilitāti, uz ko ir vērsts vienotais tirgus, EESK īpaši atbalsta Komisijas 6. ieteikumu (5). Attiecībā uz tendenci, ko mēdz dēvēt par “
  gold–plating
  ” [tādu prasību pievienošana, kas nav minētas direktīvās], minētajā ieteikumā ir norādīts, ka dalībvalstīm “vajadzētu izvairīties no tādu papildu nosacījumu vai prasību ieviešanas valstu normatīvajos aktos, kas nav nepieciešami attiecīgās direktīvas transponēšanai, ja šādi nosacījumi vai prasības var būt par šķērsli direktīvā izvirzīto mērķu sasniegšanai”. |
| --- | --- |

3.3.5

Lai veicinātu globālo konkurētspēju un finansiālo stabilitāti, uz ko ir vērsts vienotais tirgus, EESK īpaši atbalsta Komisijas 6. ieteikumu (5). Attiecībā uz tendenci, ko mēdz dēvēt par “
  gold–plating
  ” [tādu prasību pievienošana, kas nav minētas direktīvās], minētajā ieteikumā ir norādīts, ka dalībvalstīm “vajadzētu izvairīties no tādu papildu nosacījumu vai prasību ieviešanas valstu normatīvajos aktos, kas nav nepieciešami attiecīgās direktīvas transponēšanai, ja šādi nosacījumi vai prasības var būt par šķērsli direktīvā izvirzīto mērķu sasniegšanai”.

| 3.3.6 | Tādēļ EESK aicina Komisiju nodrošināt, lai ES normatīvajos aktos lietotie formulējumi būtu pietiekami skaidri. EESK atzīmē, ka tendence, kas dažkārt tiek apzīmēta kā “gold–plating”, vienkārši varētu būt dalībvalstu mēģinājumi ieviest skaidrību ES aktos, tādējādi atslogojot uzņēmumus no apgrūtinājumiem, nevis tos noslogojot. Jebkurā gadījumā — dalībvalstīm tiecoties pēc “īpašas ekvivalences” ar ES normatīvajiem aktiem vai cenšoties ieviest skaidrību ES juridiskajos tekstos, rodas apgrūtinājumi. Tā kā šādi apgrūtinājumi rada nesamērīgi lielu ietekmi uz MVU, Komisijai ir jāraugās, lai birokrātija un likumdošana nebūtu par traucēkli uzņēmējdarbības un novatorisma attīstībai sabiedrībā. |
| --- | --- |

3.3.6

Tādēļ EESK aicina Komisiju nodrošināt, lai ES normatīvajos aktos lietotie formulējumi būtu pietiekami skaidri. EESK atzīmē, ka tendence, kas dažkārt tiek apzīmēta kā “gold–plating”, vienkārši varētu būt dalībvalstu mēģinājumi ieviest skaidrību ES aktos, tādējādi atslogojot uzņēmumus no apgrūtinājumiem, nevis tos noslogojot. Jebkurā gadījumā — dalībvalstīm tiecoties pēc “īpašas ekvivalences” ar ES normatīvajiem aktiem vai cenšoties ieviest skaidrību ES juridiskajos tekstos, rodas apgrūtinājumi. Tā kā šādi apgrūtinājumi rada nesamērīgi lielu ietekmi uz MVU, Komisijai ir jāraugās, lai birokrātija un likumdošana nebūtu par traucēkli uzņēmējdarbības un novatorisma attīstībai sabiedrībā.

| 3.3.7 | Turklāt vienotais tirgus nedrīkst palielināt risku patērētājiem, atceļot esošo patērētāju tiesību aizsardzību valstu līmenī. Valstu normatīvo aktu mērķis patērētāju aizsardzības jomā ir risināt tos jautājumus, kas attiecas uz konkrēto valstu tirgiem, un tādēļ tie nav katrā ziņā jāuzskata par šķēršļiem iekšējā tirgus attīstībai. EESK nav pārliecības par to, ka pašreizējās valstu normas patērētāju aizsardzības jomā obligāti rada konkurences un inovācijas izkropļojumus vai ierobežo pārrobežu tirgus attīstību. Nepietiek tikai ar pieņēmumu, ka domājamu šķēršļu atcelšana katrā ziņā nodrošinās efektīvi darbojošos pārrobežu tirgu patērētājiem. Dalībvalstīm tomēr jāņem vērā, ka nedrīkst ieviest tādus papildu pasākumus patērētāju aizsardzībai, kuru rezultātā attiecīgie vietējie tirgi tiktu aizsargāti no citu Eiropas tirgu konkurences. EESK uzskata privātpersonām sniegto banku pakalpojumu pamatelementu (piemēram, pirmslīguma informācijas, bankas pakalpojumu gada izmaksu procentos u.c.) pilnīgu saskaņošanu, t.i., “mērķtiecīgu pilnīgu saskaņošanu” par visefektīvāko līdzekli privātpersonām sniegto banku pakalpojumu patiesa Eiropas iekšējā tirgus radīšanai, tajā pat laikā nodrošinot patērētāju tiesību aizsardzības pienācīgu līmeni. |
| --- | --- |

3.3.7

Turklāt vienotais tirgus nedrīkst palielināt risku patērētājiem, atceļot esošo patērētāju tiesību aizsardzību valstu līmenī. Valstu normatīvo aktu mērķis patērētāju aizsardzības jomā ir risināt tos jautājumus, kas attiecas uz konkrēto valstu tirgiem, un tādēļ tie nav katrā ziņā jāuzskata par šķēršļiem iekšējā tirgus attīstībai. EESK nav pārliecības par to, ka pašreizējās valstu normas patērētāju aizsardzības jomā obligāti rada konkurences un inovācijas izkropļojumus vai ierobežo pārrobežu tirgus attīstību. Nepietiek tikai ar pieņēmumu, ka domājamu šķēršļu atcelšana katrā ziņā nodrošinās efektīvi darbojošos pārrobežu tirgu patērētājiem. Dalībvalstīm tomēr jāņem vērā, ka nedrīkst ieviest tādus papildu pasākumus patērētāju aizsardzībai, kuru rezultātā attiecīgie vietējie tirgi tiktu aizsargāti no citu Eiropas tirgu konkurences. EESK uzskata privātpersonām sniegto banku pakalpojumu pamatelementu (piemēram, pirmslīguma informācijas, bankas pakalpojumu gada izmaksu procentos u.c.) pilnīgu saskaņošanu, t.i., “mērķtiecīgu pilnīgu saskaņošanu” par visefektīvāko līdzekli privātpersonām sniegto banku pakalpojumu patiesa Eiropas iekšējā tirgus radīšanai, tajā pat laikā nodrošinot patērētāju tiesību aizsardzības pienācīgu līmeni.

3.4   Finanšu pakalpojumu tiesību aktu konsolidācija laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam

3.4.1   Atlikušo pasākumu pabeigšana

| 3.4.1.1 | Loģiski, ka jāpabeidz un jākonsolidē jau esošās iniciatīvas pirms jaunu pasākumu uzsākšanas. Tādēļ EESK ir vienisprātis ar Komisiju, ka noteicošā prioritāte nākamajiem 12 mēnešiem ir pabeigt

  FSAP

  atlikušās daļas. Tas nozīmē pabeigt sarunas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, pabeigt Komisijas darba kārtībā esošos īstenošanas pasākumus un, pamatojoties uz galīgo un vispusīgo ietekmes novērtējumu, sagatavot pamatdirektīvu par vērtspapīru mijieskaitu un starpbanku norēķiniem. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Loģiski, ka jāpabeidz un jākonsolidē jau esošās iniciatīvas pirms jaunu pasākumu uzsākšanas. Tādēļ EESK ir vienisprātis ar Komisiju, ka noteicošā prioritāte nākamajiem 12 mēnešiem ir pabeigt

  FSAP

  atlikušās daļas. Tas nozīmē pabeigt sarunas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, pabeigt Komisijas darba kārtībā esošos īstenošanas pasākumus un, pamatojoties uz galīgo un vispusīgo ietekmes novērtējumu, sagatavot pamatdirektīvu par vērtspapīru mijieskaitu un starpbanku norēķiniem.

3.4.2   Rezultatīva un efektīva pārraudzība

| 3.4.2.1 | Kaut gan EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikto pakāpenisko pieeju, tā uzskata, ka Zaļajā grāmatā ir palaista garām iespēja izvirzīt skaidrus un tālejošus politikas mērķus attiecībā uz banku darbības uzraudzību. Mēs uzskatām, ka ir būtiski parādīt kritisko ķēdi, t.i., aplūkot, kā risināmi daudzi patstāvīgi, bet savstarpēji saistīti jautājumi turpmākajos gados. Tādēļ EESK izsaka cerību ieraudzīt vairāk konkrētu priekšlikumu Baltajā grāmatā. Ar banku uzraudzību saistītie priekšlikumi būtu jāattiecina arī uz apdrošināšanas nozari. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Kaut gan EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikto pakāpenisko pieeju, tā uzskata, ka Zaļajā grāmatā ir palaista garām iespēja izvirzīt skaidrus un tālejošus politikas mērķus attiecībā uz banku darbības uzraudzību. Mēs uzskatām, ka ir būtiski parādīt kritisko ķēdi, t.i., aplūkot, kā risināmi daudzi patstāvīgi, bet savstarpēji saistīti jautājumi turpmākajos gados. Tādēļ EESK izsaka cerību ieraudzīt vairāk konkrētu priekšlikumu Baltajā grāmatā. Ar banku uzraudzību saistītie priekšlikumi būtu jāattiecina arī uz apdrošināšanas nozari.

| 3.4.2.2 | Nolūkā veicināt pienācīgas patērētāju aizsardzības kultūru, nodrošinot neaizsargātākajiem patērētājiem augstāku aizsardzības līmeni nekā pieredzējušiem investoriem un tādējādi ļaujot ES konkurēt pasaules mērogā un veicināt izaugsmi, EESK ir konstatējusi virkni jautājumu, kas risināmi tādējādi, lai pirmām kārtām tiktu ņemtas vērā patērētāju intereses:






  — | dubultotas uzraudzības atcelšana; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

Nolūkā veicināt pienācīgas patērētāju aizsardzības kultūru, nodrošinot neaizsargātākajiem patērētājiem augstāku aizsardzības līmeni nekā pieredzējušiem investoriem un tādējādi ļaujot ES konkurēt pasaules mērogā un veicināt izaugsmi, EESK ir konstatējusi virkni jautājumu, kas risināmi tādējādi, lai pirmām kārtām tiktu ņemtas vērā patērētāju intereses:

—

dubultotas uzraudzības atcelšana;

| — | pretrunu novēršana starp direktīvām un novecojušiem izņēmumiem attiecībā uz mītnes zemes principu; |
| --- | --- |

—

pretrunu novēršana starp direktīvām un novecojušiem izņēmumiem attiecībā uz mītnes zemes principu;

| — | drošības tīklu pārskatīšana un pārraudzības modeļu iespējama izvērtēšana; |
| --- | --- |

—

drošības tīklu pārskatīšana un pārraudzības modeļu iespējama izvērtēšana;

| — | pārraudzības konverģence atbilstoši paraugprakses standartiem; |
| --- | --- |

—

pārraudzības konverģence atbilstoši paraugprakses standartiem;

| — | 3. līmeņa komiteju (CESR, CEBS un CEIOPS) sadarbība; |
| --- | --- |

—

3. līmeņa komiteju (CESR, CEBS un CEIOPS) sadarbība;

| — | visu ieinteresēto personu sadarbība. |
| --- | --- |

—

visu ieinteresēto personu sadarbība.

| 3.4.2.3 | Saskaņā ar savu 2005. gada 9. marta atzinumu (6) par kapitāla pietiekamības prasību direktīvu EESK atzinīgi novērtē Komisijas izteikumu, ka konsolidēta uzraudzība ir pamatota prasība no nozares puses. Pieņemot, ka konsolidēta uzraudzība nekādā ziņā nav par šķērsli dalībvalstīm reaģēt, ja operatori savā tirgū pārkāpj noteikumus, kaitējot patērētājiem, EESK uzskata, ka šāda uzraudzība nodrošinātu pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni, tajā pat laikā līdz minimumam samazinot normatīvo prasību dublēšanos. Tas savukārt paaugstinātu ES finanšu sektora efektivitāti. EESK tomēr uzskata, ka Komisijas dokuments nevieš skaidrību par to, vai ir nepieciešama uzraudzības konverģence, pirms varētu tikt īstenota konsolidēta pārraudzība. EESK uzskata, ka minētajam mērķim un konsolidētās pārraudzības ieviešanai īsā laika posmā būtu jāpilda uzraudzības konverģences katalizatora loma. |
| --- | --- |

3.4.2.3

Saskaņā ar savu 2005. gada 9. marta atzinumu (6) par kapitāla pietiekamības prasību direktīvu EESK atzinīgi novērtē Komisijas izteikumu, ka konsolidēta uzraudzība ir pamatota prasība no nozares puses. Pieņemot, ka konsolidēta uzraudzība nekādā ziņā nav par šķērsli dalībvalstīm reaģēt, ja operatori savā tirgū pārkāpj noteikumus, kaitējot patērētājiem, EESK uzskata, ka šāda uzraudzība nodrošinātu pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni, tajā pat laikā līdz minimumam samazinot normatīvo prasību dublēšanos. Tas savukārt paaugstinātu ES finanšu sektora efektivitāti. EESK tomēr uzskata, ka Komisijas dokuments nevieš skaidrību par to, vai ir nepieciešama uzraudzības konverģence, pirms varētu tikt īstenota konsolidēta pārraudzība. EESK uzskata, ka minētajam mērķim un konsolidētās pārraudzības ieviešanai īsā laika posmā būtu jāpilda uzraudzības konverģences katalizatora loma.

3.4.3   Pārrobežu ieguldījumu un konkurences sekmēšana

| 3.4.3.1 | Nepamatotu konsolidācijai traucējošu šķēršļu likvidēšana tiešām dos saimnieciskus ieguvumus. Šādi saimnieciskie ieguvumi realizēsies kā Eiropas ekonomikas dinamiskāka attīstība, kas savukārt veicinās jaunu darba vietu rašanos ES un tās pilsoņu dzīves līmeņa celšanos. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas mērķi likvidēt vai samazināt nepamatotus šķēršļus pārrobežu darījumiem, piemēram, konsolidācijai uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas veidā. Pēdējos gados pārrobežu aktivitātes ir ievērojami palielinājušās, tomēr banku pakalpojumu nozarē apvienošanos un pārņemšanas līmenis joprojām ir relatīvi zems, lai gan pēdējo mēnešu laikā ir veikti vai arī tiek gatavoti vairāki šādi darījumi. Tā iemesls ir daļēji saistīts ar strukturāla rakstura šķēršļiem Eiropas banku pakalpojumu tirgū, no kuriem daudzi nav pamatoti no klientiem nodrošināmās vērtības palielināšanas vai finansiālās stabilitātes viedokļa, un tos varētu likvidēt vai atvieglot, veicot attiecīgus politikas pasākumus. Nozares pārstrukturēšana radīs ievērojamas izmaiņas visām iesaistītajām pusēm — darbiniekiem, uzņēmumiem un klientiem. Ir nepieciešama kopēja stratēģija izmaiņu radīto seku risināšanai. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Nepamatotu konsolidācijai traucējošu šķēršļu likvidēšana tiešām dos saimnieciskus ieguvumus. Šādi saimnieciskie ieguvumi realizēsies kā Eiropas ekonomikas dinamiskāka attīstība, kas savukārt veicinās jaunu darba vietu rašanos ES un tās pilsoņu dzīves līmeņa celšanos. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas mērķi likvidēt vai samazināt nepamatotus šķēršļus pārrobežu darījumiem, piemēram, konsolidācijai uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas veidā. Pēdējos gados pārrobežu aktivitātes ir ievērojami palielinājušās, tomēr banku pakalpojumu nozarē apvienošanos un pārņemšanas līmenis joprojām ir relatīvi zems, lai gan pēdējo mēnešu laikā ir veikti vai arī tiek gatavoti vairāki šādi darījumi. Tā iemesls ir daļēji saistīts ar strukturāla rakstura šķēršļiem Eiropas banku pakalpojumu tirgū, no kuriem daudzi nav pamatoti no klientiem nodrošināmās vērtības palielināšanas vai finansiālās stabilitātes viedokļa, un tos varētu likvidēt vai atvieglot, veicot attiecīgus politikas pasākumus. Nozares pārstrukturēšana radīs ievērojamas izmaiņas visām iesaistītajām pusēm — darbiniekiem, uzņēmumiem un klientiem. Ir nepieciešama kopēja stratēģija izmaiņu radīto seku risināšanai.

| 3.4.3.2 | EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam viedoklim, ka konsolidācija nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, lai sekmētu apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus. Tie savukārt ļauj bankām piedāvāt saviem klientiem — gan fiziskām personām, gan MVU, gan lielākiem uzņēmumiem — plašāku pakalpojumu klāstu par labāku cenu. Jāatzīmē arī, ka konsolidācija un sinerģija nenozīmē automātisku darbinieku skaita samazināšanu apvienotā banku grupā; faktiski bieži vien notiek pretējais. Tādēļ EESK uzskata to par svarīgu faktoru nodarbinātības aspektā, tā kā finanšu sektors jau tagad ir viens no lielākajiem darba devējiem Eiropā. Bankas neuzņemsies ar apvienošanos un pārņemšanu saistītos riskus, ja tās neuzskatīs par reāli sasniedzamiem šos ekonomiskos ieguvumus vai sinerģijas. Tādēļ EESK ar cerībām raugās uz gaidāmo Eiropas Komisijas pētījumu par pārrobežu apvienošanos un pārņemšanas šķēršļiem Eiropā. |
| --- | --- |

3.4.3.2

EESK piekrīt Zaļajā grāmatā paustajam viedoklim, ka konsolidācija nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, lai sekmētu apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus. Tie savukārt ļauj bankām piedāvāt saviem klientiem — gan fiziskām personām, gan MVU, gan lielākiem uzņēmumiem — plašāku pakalpojumu klāstu par labāku cenu. Jāatzīmē arī, ka konsolidācija un sinerģija nenozīmē automātisku darbinieku skaita samazināšanu apvienotā banku grupā; faktiski bieži vien notiek pretējais. Tādēļ EESK uzskata to par svarīgu faktoru nodarbinātības aspektā, tā kā finanšu sektors jau tagad ir viens no lielākajiem darba devējiem Eiropā. Bankas neuzņemsies ar apvienošanos un pārņemšanu saistītos riskus, ja tās neuzskatīs par reāli sasniedzamiem šos ekonomiskos ieguvumus vai sinerģijas. Tādēļ EESK ar cerībām raugās uz gaidāmo Eiropas Komisijas pētījumu par pārrobežu apvienošanos un pārņemšanas šķēršļiem Eiropā.

| 3.4.3.3 | Tādēļ ir loģiski, ka EESK aicina Komisiju publicēt “ceļa karti” attiecībā uz šajā jomā paredzētajiem pasākumiem, norādot konkrētus šādu pasākumu īstenošanas termiņus. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Tādēļ ir loģiski, ka EESK aicina Komisiju publicēt “ceļa karti” attiecībā uz šajā jomā paredzētajiem pasākumiem, norādot konkrētus šādu pasākumu īstenošanas termiņus.

3.4.4   Ārējā dimensija

| 3.4.4.1 | EESK kopumā atbalsta šo sadaļu un pilnībā piekrīt Komisijai, ka ES finanšu nozarei jābūt konkurētspējīgai pasaules tirgos. Tādēļ EESK jo īpaši atbalsta Komisijas iniciatīvas padziļināt ES un ASV dialogu par finanšu tirgiem, stiprināt finansiālās attiecības ar Japānu, Ķīnu un Indiju, kā arī atbalsta minēto dialogu darba kārtības paplašināšanu. EESK uzskata, ka tam ir izšķiroša nozīme, īpaši, ņemot vērā Ķīnas un Indijas arvien ievērojamāko lomu pasaules ekonomikā. |
| --- | --- |

3.4.4.1

EESK kopumā atbalsta šo sadaļu un pilnībā piekrīt Komisijai, ka ES finanšu nozarei jābūt konkurētspējīgai pasaules tirgos. Tādēļ EESK jo īpaši atbalsta Komisijas iniciatīvas padziļināt ES un ASV dialogu par finanšu tirgiem, stiprināt finansiālās attiecības ar Japānu, Ķīnu un Indiju, kā arī atbalsta minēto dialogu darba kārtības paplašināšanu. EESK uzskata, ka tam ir izšķiroša nozīme, īpaši, ņemot vērā Ķīnas un Indijas arvien ievērojamāko lomu pasaules ekonomikā.

| 3.4.4.2 | Kapitāla un finanšu pakalpojumu tirgu globalizācijas un patiesi starptautiska līmeņa lēmējinstitūciju trūkuma rezultātā ir izveidojusies situācija, kad standartus izstrādājošajām pasaules organizācijām ir ļoti svarīga loma politikas veidošanā. EESK uzskata, ka dažos no šiem forumiem ES neuzstājas pietiekami vienoti un konsekventi. Dažos gadījumos tas var atsaukties uz ES spēju ietekmēt minētos standartus, kas būtu pretrunā Eiropas interesēm. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Kapitāla un finanšu pakalpojumu tirgu globalizācijas un patiesi starptautiska līmeņa lēmējinstitūciju trūkuma rezultātā ir izveidojusies situācija, kad standartus izstrādājošajām pasaules organizācijām ir ļoti svarīga loma politikas veidošanā. EESK uzskata, ka dažos no šiem forumiem ES neuzstājas pietiekami vienoti un konsekventi. Dažos gadījumos tas var atsaukties uz ES spēju ietekmēt minētos standartus, kas būtu pretrunā Eiropas interesēm.

| 3.4.4.3 | Ņemot vērā minēto forumu atšķirīgo raksturu un līmeni, priekšroka būtu dodama nevis universālām pieejām, bet gan ad hoc risinājumiem, vienlaikus nodrošinot, lai Eiropas stingru vienprātību starptautiskajā standartu noteikšanā. EESK uzsver, ka mērķis minētajā jomā ir nonākt pie vienotiem pasaules standartiem, jo īpaši grāmatvedībā, kur Eiropas viedoklis ir labi pārstāvēts, nevis izstrādāt atsevišķus Eiropas standartus, kas neatbilstu pasaulē pieņemtajām normām. Šāda pieeja ne tikai nodrošinātu Eiropas finanšu pakalpojumu nozares un tās klientu stingru vienprātību pasaules arēnā, bet arī palīdzētu radīt vispārējus līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar visām ekonomiskajām priekšrocībām, ko sniegtu šāda attīstība. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Ņemot vērā minēto forumu atšķirīgo raksturu un līmeni, priekšroka būtu dodama nevis universālām pieejām, bet gan ad hoc risinājumiem, vienlaikus nodrošinot, lai Eiropas stingru vienprātību starptautiskajā standartu noteikšanā. EESK uzsver, ka mērķis minētajā jomā ir nonākt pie vienotiem pasaules standartiem, jo īpaši grāmatvedībā, kur Eiropas viedoklis ir labi pārstāvēts, nevis izstrādāt atsevišķus Eiropas standartus, kas neatbilstu pasaulē pieņemtajām normām. Šāda pieeja ne tikai nodrošinātu Eiropas finanšu pakalpojumu nozares un tās klientu stingru vienprātību pasaules arēnā, bet arī palīdzētu radīt vispārējus līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar visām ekonomiskajām priekšrocībām, ko sniegtu šāda attīstība.

3.5   Iespējamās jaunās mērķiniciatīvas

| 3.5.1 | Attiecībā uz iespējamām, noteikta mērķa iniciatīvām EESK vēlas īpaši pievērst uzmanību tām, kas attiecas uz privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu jomu, būdama pārliecināta, ka izvēles kvalitāte klientiem ir tikpat svarīga, ja ne svarīgāka par izvēles kvantitāti. Tādēļ EESK uzskata, ka pielāgošanās vietējiem tirgiem ir viens no galvenajiem aspektiem, kas attiecas uz finanšu pakalpojumu sniedzējiem privātpersonām neatkarīgi no pakalpojumu piegādes veida. |
| --- | --- |

3.5.1

Attiecībā uz iespējamām, noteikta mērķa iniciatīvām EESK vēlas īpaši pievērst uzmanību tām, kas attiecas uz privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu jomu, būdama pārliecināta, ka izvēles kvalitāte klientiem ir tikpat svarīga, ja ne svarīgāka par izvēles kvantitāti. Tādēļ EESK uzskata, ka pielāgošanās vietējiem tirgiem ir viens no galvenajiem aspektiem, kas attiecas uz finanšu pakalpojumu sniedzējiem privātpersonām neatkarīgi no pakalpojumu piegādes veida.

| 3.5.2 | Attiecībā uz Hipotēku kredīta diskusiju grupas sniegtajiem ieteikumiem EESK ir pārliecināta, ka piemērotāka būtu nevis hipotekāro produktu saskaņošana, bet gan uz konkurenci balstīta pieeja, jo tas ļautu nodrošināt labāku izvēli, kā arī produktu augstāku kvalitāti. EESK arī atzinīgi novērtē Komisijas veikto sagatavošanas darbu, lai pārskatītu spēkā esošo aktīvu pārvaldīšanas nozari reglamentējošo likumdošanu. Attiecībā uz to, vai no šī darba varētu izrietēt konkrētas iniciatīvas hipotekārās kreditēšanas un/vai aktīvu pārvaldīšanas jomā pēc šā gada sākumā Komisijas veiktajām konsultācijām, EESK uzskata, ka ir nepieciešams iepriekšējs ietekmes novērtējums, kurā būtu iekļauta arī izmaksu un ieguvumu analīze. |
| --- | --- |

3.5.2

Attiecībā uz Hipotēku kredīta diskusiju grupas sniegtajiem ieteikumiem EESK ir pārliecināta, ka piemērotāka būtu nevis hipotekāro produktu saskaņošana, bet gan uz konkurenci balstīta pieeja, jo tas ļautu nodrošināt labāku izvēli, kā arī produktu augstāku kvalitāti. EESK arī atzinīgi novērtē Komisijas veikto sagatavošanas darbu, lai pārskatītu spēkā esošo aktīvu pārvaldīšanas nozari reglamentējošo likumdošanu. Attiecībā uz to, vai no šī darba varētu izrietēt konkrētas iniciatīvas hipotekārās kreditēšanas un/vai aktīvu pārvaldīšanas jomā pēc šā gada sākumā Komisijas veiktajām konsultācijām, EESK uzskata, ka ir nepieciešams iepriekšējs ietekmes novērtējums, kurā būtu iekļauta arī izmaksu un ieguvumu analīze.

| 3.5.3 | EESK saglabā savu nostāju attiecībā uz tā saukto 26. režīmu, īpaši no patērētāju interešu viedokļa. Tā piekrīt Komisijai, ka šāda 26. režīma priekšrocības vēl ir jāpierāda, un būs sarežģīti panākt vienošanos par fakultatīviem Eiropas standartiem, kas izstrādāti vienīgi atsevišķiem produktiem. Arī patērētājiem var radīt neskaidrības attiecīgās valsts informācijas normatīvi un normatīvi, ko piemēro citur pasaulē. Ieviest 26. režīmu varētu būt tikpat sarežģīti kā kopēju Eiropas civillikumu, procesuālo likumu, tiesu sistēmu u.tml. Tomēr 26. režīmā iekļautā galvenā ideja ir rosinoša un izpētes vērta. |
| --- | --- |

3.5.3

EESK saglabā savu nostāju attiecībā uz tā saukto 26. režīmu, īpaši no patērētāju interešu viedokļa. Tā piekrīt Komisijai, ka šāda 26. režīma priekšrocības vēl ir jāpierāda, un būs sarežģīti panākt vienošanos par fakultatīviem Eiropas standartiem, kas izstrādāti vienīgi atsevišķiem produktiem. Arī patērētājiem var radīt neskaidrības attiecīgās valsts informācijas normatīvi un normatīvi, ko piemēro citur pasaulē. Ieviest 26. režīmu varētu būt tikpat sarežģīti kā kopēju Eiropas civillikumu, procesuālo likumu, tiesu sistēmu u.tml. Tomēr 26. režīmā iekļautā galvenā ideja ir rosinoša un izpētes vērta.

| 3.5.4 | Tomēr skaidrs ir tas, ka jebkāds papildu, alternatīvs vai fakultatīvs režīms nedrīkst uzspiest pakalpojumu sniedzējiem tādu produktu standartizāciju, kas varētu kaitēt finanšu pakalpojumu nozares konkurētspējai vai jauninājumiem, kas domāti klientu vajadzību labākai apmierināšanai. |
| --- | --- |

3.5.4

Tomēr skaidrs ir tas, ka jebkāds papildu, alternatīvs vai fakultatīvs režīms nedrīkst uzspiest pakalpojumu sniedzējiem tādu produktu standartizāciju, kas varētu kaitēt finanšu pakalpojumu nozares konkurētspējai vai jauninājumiem, kas domāti klientu vajadzību labākai apmierināšanai.

| 3.5.5 | Tādēļ, ņemot vērā notiekošās debates, EESK būtu gandarīta par jebkuru sīkāku skaidrojumu no Komisijas puses, kas varētu veicināt labāku izpratni par 26. režīmu. EESK atzinīgi novērtē paziņoto priekšizpēti. |
| --- | --- |

3.5.5

Tādēļ, ņemot vērā notiekošās debates, EESK būtu gandarīta par jebkuru sīkāku skaidrojumu no Komisijas puses, kas varētu veicināt labāku izpratni par 26. režīmu. EESK atzinīgi novērtē paziņoto priekšizpēti.

| 3.5.6 | Diskusiju grupu plašāka izmantošana kopumā ir vērtējama pozitīvi. Tomēr, kā jau atzīmēts iepriekš, diskusiju grupu izveide attiecībā uz konkrētiem mazumtirdzniecības produktiem varētu radīt ievērojamu spriedzi patērētāju organizāciju resursu ziņā. |
| --- | --- |

3.5.6

Diskusiju grupu plašāka izmantošana kopumā ir vērtējama pozitīvi. Tomēr, kā jau atzīmēts iepriekš, diskusiju grupu izveide attiecībā uz konkrētiem mazumtirdzniecības produktiem varētu radīt ievērojamu spriedzi patērētāju organizāciju resursu ziņā.

3.5.7   Iespējamās turpmākās rīcības jomas

| 3.5.7.1 | EESK ir gandarīta par Eiropas Komisijas vēlmi veikt spēkā esošo noteikumu par informācijas prasībām kodifikāciju un iespējamu vienkāršošanu. Tomēr tā vairāk iestājas par vienkāršošanu, nevis kodifikāciju. EESK vērtē norādi uz vienkāršošanu kā apliecinājumu Komisijas nodomam uzlabot patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti pretstatā tās kvantitātei. Lai paaugstinātu kvalitātes prasības, EESK lūdz Komisiju pārskatīt spēkā esošās juridiskās prasības (gan ES, gan valstu līmenī), lai saskaņotu attiecīgos informācijas sniegšanas pienākumus un standartizētu informācijas sniegšanu (pat kodifikācijas ceļā), ņemot vērā patērētāju izvēlētos informācijas nesējus. |
| --- | --- |

3.5.7.1

EESK ir gandarīta par Eiropas Komisijas vēlmi veikt spēkā esošo noteikumu par informācijas prasībām kodifikāciju un iespējamu vienkāršošanu. Tomēr tā vairāk iestājas par vienkāršošanu, nevis kodifikāciju. EESK vērtē norādi uz vienkāršošanu kā apliecinājumu Komisijas nodomam uzlabot patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti pretstatā tās kvantitātei. Lai paaugstinātu kvalitātes prasības, EESK lūdz Komisiju pārskatīt spēkā esošās juridiskās prasības (gan ES, gan valstu līmenī), lai saskaņotu attiecīgos informācijas sniegšanas pienākumus un standartizētu informācijas sniegšanu (pat kodifikācijas ceļā), ņemot vērā patērētāju izvēlētos informācijas nesējus.

| 3.5.7.2 | EESK uzskata, ka patērētāju interesēs būtu labāki standarti attiecībā uz būtisko informāciju, piemēram, saprotami, strukturēti, salīdzināmi dati par visiem būtiskajiem līguma aspektiem. Tādēļ ir jāgarantē augsts patērētāju aizsardzības līmenis, paredzot, ka informācijai jābūt adekvātai, izsmeļošai un jānodrošina pienācīga tiesiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

3.5.7.2

EESK uzskata, ka patērētāju interesēs būtu labāki standarti attiecībā uz būtisko informāciju, piemēram, saprotami, strukturēti, salīdzināmi dati par visiem būtiskajiem līguma aspektiem. Tādēļ ir jāgarantē augsts patērētāju aizsardzības līmenis, paredzot, ka informācijai jābūt adekvātai, izsmeļošai un jānodrošina pienācīga tiesiskā aizsardzība.

| 3.5.7.3 | Attiecībā uz finanšu starpniecību un finanšu iestāžu un patērētāju attiecībām ar starpniekiem EESK atzīmē, ka finanšu starpniecība ES līmenī ir pakļauta dažāda līmeņa regulācijai. Apdrošināšanas starpniecības direktīva (7) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (MiFID) (8) paredz atšķirīgas koncepcijas un atšķirīgus regulācijas līmeņus starpniecībai attiecībā uz finanšu pakalpojumiem un produktiem. Šajā jomā būtu jāveicina saskaņotība un konverģence, tomēr EESK uzskata, ka MiFID režīmam kā visaptverošākajai pieejai ir vajadzīgs laiks, lai tā varētu apliecināt savu efektivitāti, pirms varētu izdarīt jebkādus jaunus secinājumus par turpmākajām regulācijas prasībām kredītu starpniecības jomā. |
| --- | --- |

3.5.7.3

Attiecībā uz finanšu starpniecību un finanšu iestāžu un patērētāju attiecībām ar starpniekiem EESK atzīmē, ka finanšu starpniecība ES līmenī ir pakļauta dažāda līmeņa regulācijai. Apdrošināšanas starpniecības direktīva (7) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (MiFID) (8) paredz atšķirīgas koncepcijas un atšķirīgus regulācijas līmeņus starpniecībai attiecībā uz finanšu pakalpojumiem un produktiem. Šajā jomā būtu jāveicina saskaņotība un konverģence, tomēr EESK uzskata, ka MiFID režīmam kā visaptverošākajai pieejai ir vajadzīgs laiks, lai tā varētu apliecināt savu efektivitāti, pirms varētu izdarīt jebkādus jaunus secinājumus par turpmākajām regulācijas prasībām kredītu starpniecības jomā.

| 3.5.7.4 | Ievērojot, ka ir nepieciešama to normu pielīdzināšana, kas attiecas uz uzņēmējdarbības veikšanu un tirdzniecības konsultācijām, ir jādomā par līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem privātpersonām, tajā pat laikā ņemot vērā nosacījumu atšķirību dažādās valstīs. Lietderīgāk tomēr būtu nodrošināt iekšzemes tirdzniecības un izplatīšanas noteikumu konverģenci vai saskaņošanu, nevis rosināt jaunas iniciatīvas attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu. |
| --- | --- |

3.5.7.4

Ievērojot, ka ir nepieciešama to normu pielīdzināšana, kas attiecas uz uzņēmējdarbības veikšanu un tirdzniecības konsultācijām, ir jādomā par līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem privātpersonām, tajā pat laikā ņemot vērā nosacījumu atšķirību dažādās valstīs. Lietderīgāk tomēr būtu nodrošināt iekšzemes tirdzniecības un izplatīšanas noteikumu konverģenci vai saskaņošanu, nevis rosināt jaunas iniciatīvas attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu.

| 3.5.7.5 | Attiecībā uz profesionālām un neatkarīgām konsultācijām Komiteja uzskata, ka ir skaidri jānošķir (i) konsultēšana kā atsevišķs maksas pakalpojums pēc klienta lūguma un (ii) tādas informācijas sniegšana, kas ir nepieciešama patērētājam, lai viņš varētu izdarīt apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

3.5.7.5

Attiecībā uz profesionālām un neatkarīgām konsultācijām Komiteja uzskata, ka ir skaidri jānošķir (i) konsultēšana kā atsevišķs maksas pakalpojums pēc klienta lūguma un (ii) tādas informācijas sniegšana, kas ir nepieciešama patērētājam, lai viņš varētu izdarīt apzinātu izvēli.

| 3.5.7.6 | Svarīgāk par visu pārējo ir tas, lai būtu skaidri noteikumi un standarti attiecībā uz finanšu starpniekiem, kuriem ir īpaši svarīga loma investīciju produktu jomā, kā arī kreditēšanas starpniecībā. Starpniekiem ir jāpierāda arī savas zināšanas par attiecīgo darbības jomu un produktiem. Brokeriem un neatkarīgajiem aģentiem jāatbild par to, lai klientiem tiktu sniegtas pareizas, objektīvas un uzticamas konsultācijas. Jānodrošina arī nepieciešamie nosacījumi ātrai un efektīvai strīdu izšķiršanai. Kompetences jomām jābūt konkretizētām — piemēram, tās varētu atbilst šādām sadaļām: krājprodukti, ieguldījumi, apdrošināšana, hipotēka/kredīti. Minēto aspektu risināšanai jābūt saskaņotai arī ar valstu līmeņa pasākumiem. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Svarīgāk par visu pārējo ir tas, lai būtu skaidri noteikumi un standarti attiecībā uz finanšu starpniekiem, kuriem ir īpaši svarīga loma investīciju produktu jomā, kā arī kreditēšanas starpniecībā. Starpniekiem ir jāpierāda arī savas zināšanas par attiecīgo darbības jomu un produktiem. Brokeriem un neatkarīgajiem aģentiem jāatbild par to, lai klientiem tiktu sniegtas pareizas, objektīvas un uzticamas konsultācijas. Jānodrošina arī nepieciešamie nosacījumi ātrai un efektīvai strīdu izšķiršanai. Kompetences jomām jābūt konkretizētām — piemēram, tās varētu atbilst šādām sadaļām: krājprodukti, ieguldījumi, apdrošināšana, hipotēka/kredīti. Minēto aspektu risināšanai jābūt saskaņotai arī ar valstu līmeņa pasākumiem.

| 3.5.7.7 | EESK ar interesi atzīmē Komisijas vēlmi īpaši pievērst uzmanību šķēršļiem, kas kavē banku kontu atvēršanu citas valsts teritorijā, kā arī jautājumiem, kas saistīti ar banku kontu kārtošanu, pārvedamību, pārskaitāmību un slēgšanu. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem punktiem nedrīkst atstāt bez ievērības esošo elektronisko un IT sistēmu ietekmi. |
| --- | --- |

3.5.7.7

EESK ar interesi atzīmē Komisijas vēlmi īpaši pievērst uzmanību šķēršļiem, kas kavē banku kontu atvēršanu citas valsts teritorijā, kā arī jautājumiem, kas saistīti ar banku kontu kārtošanu, pārvedamību, pārskaitāmību un slēgšanu. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem punktiem nedrīkst atstāt bez ievērības esošo elektronisko un IT sistēmu ietekmi.

| 3.5.7.8 | EESK ir pārliecināta, ka Komisijas Zaļajai grāmatai vajadzēja ieviest skaidrību attiecībā uz nodokļu jautājumiem. Kopš Sestās PVN direktīvas (9) pieņemšanas un īpaši pēdējās desmitgades laikā vēl problemātiskāks ir kļuvis neitralitātes trūkums PVN piemērošanā finanšu pakalpojumiem, kā arī tiesiskās noteiktības trūkums pašreizējā sistēmā. |
| --- | --- |

3.5.7.8

EESK ir pārliecināta, ka Komisijas Zaļajai grāmatai vajadzēja ieviest skaidrību attiecībā uz nodokļu jautājumiem. Kopš Sestās PVN direktīvas (9) pieņemšanas un īpaši pēdējās desmitgades laikā vēl problemātiskāks ir kļuvis neitralitātes trūkums PVN piemērošanā finanšu pakalpojumiem, kā arī tiesiskās noteiktības trūkums pašreizējā sistēmā.

| 3.5.7.9 | Savā ziņojumā par finanšu integrācijas stāvokli ES Ekspertu grupa banku jautājumos (10) norāda, ka “mazāk represīva PVN piemērošana attiecībā uz ārpakalpojumiem ir galvenais priekšnoteikums funkciju tālākai integrēšanai izcilības centros, kas sniegs pakalpojumus dažādās ES banku grupu jomās”. Ir pienācis laiks oficiāli atzīt, ka pašreizējā PVN sistēma attiecībā uz finanšu pakalpojumiem kavē vienota Eiropas tirgus faktisku īstenošanu. Komisijas post–FSAP programmai vajadzētu būt par pamatu šādam oficiālam paziņojumam. Tādēļ EESK aicina Komisiju nākt klajā ar savu turpmāko programmu minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Savā ziņojumā par finanšu integrācijas stāvokli ES Ekspertu grupa banku jautājumos (10) norāda, ka “mazāk represīva PVN piemērošana attiecībā uz ārpakalpojumiem ir galvenais priekšnoteikums funkciju tālākai integrēšanai izcilības centros, kas sniegs pakalpojumus dažādās ES banku grupu jomās”. Ir pienācis laiks oficiāli atzīt, ka pašreizējā PVN sistēma attiecībā uz finanšu pakalpojumiem kavē vienota Eiropas tirgus faktisku īstenošanu. Komisijas post–FSAP programmai vajadzētu būt par pamatu šādam oficiālam paziņojumam. Tādēļ EESK aicina Komisiju nākt klajā ar savu turpmāko programmu minētajā jomā.

| 3.5.7.10 | Visbeidzot, EESK uzsver, ka, lai patērētāji varētu efektīvāk rīkoties ar finanšu produktiem, tiem ir nepieciešamas profesionālākas, neatkarīgākas un kvalitatīvākas konsultācijas. Patērētājiem jāsaņem vislabākās iespējamās konsultācijas par produktiem un pakalpojumiem, kas būtu visvairāk piemēroti to vajadzībām un finansiālajam iespējām. Tomēr patērētāji nevar no sevis pilnībā novelt atbildību, kuru uzņemas, izdarot izvēli (gan saistībā ar produktu īpatnībām, gan ekspertu padomiem par šīm īpatnībām). Arī patērētājam jābūt sagatavotam, lai tas varētu izdarīt apzinātu izvēli un tam būtu saprotamas šādas izvēles sekas. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Visbeidzot, EESK uzsver, ka, lai patērētāji varētu efektīvāk rīkoties ar finanšu produktiem, tiem ir nepieciešamas profesionālākas, neatkarīgākas un kvalitatīvākas konsultācijas. Patērētājiem jāsaņem vislabākās iespējamās konsultācijas par produktiem un pakalpojumiem, kas būtu visvairāk piemēroti to vajadzībām un finansiālajam iespējām. Tomēr patērētāji nevar no sevis pilnībā novelt atbildību, kuru uzņemas, izdarot izvēli (gan saistībā ar produktu īpatnībām, gan ekspertu padomiem par šīm īpatnībām). Arī patērētājam jābūt sagatavotam, lai tas varētu izdarīt apzinātu izvēli un tam būtu saprotamas šādas izvēles sekas.

| 3.5.7.11 | Tādēļ EESK atbalsta patērētāju izglītošanas principu un finansiālās izglītotības standartu paaugstināšanu visā ES. EESK jo īpaši uzskata, ka riska un peļņas tēmai jāieņem centrālā vieta ieguldītāju izglītošanā. Tā arī iestājas par to, lai starpniekiem būtu pienākums sniegt atbilstošas, objektīvas un ticamas konsultācijas. Tas ir vēl jo nepieciešamāk tādēļ, ka strādājošajiem arvien lielākā mērā nāksies pašiem pieņemt lēmumus par to, kā rīkoties ar lielu daļu no savam pensiju kapitālam paredzētajiem līdzekļiem. Patērētājiem jābūt pieejamai informācijai, lai izdarītu apzinātu izvēli, salīdzinot atšķirīgus produktus un atrodot sev piemērotāko no savstarpēji konkurējošu produktu klāsta un no dažādām riska profilu grupām. |
| --- | --- |

3.5.7.11

Tādēļ EESK atbalsta patērētāju izglītošanas principu un finansiālās izglītotības standartu paaugstināšanu visā ES. EESK jo īpaši uzskata, ka riska un peļņas tēmai jāieņem centrālā vieta ieguldītāju izglītošanā. Tā arī iestājas par to, lai starpniekiem būtu pienākums sniegt atbilstošas, objektīvas un ticamas konsultācijas. Tas ir vēl jo nepieciešamāk tādēļ, ka strādājošajiem arvien lielākā mērā nāksies pašiem pieņemt lēmumus par to, kā rīkoties ar lielu daļu no savam pensiju kapitālam paredzētajiem līdzekļiem. Patērētājiem jābūt pieejamai informācijai, lai izdarītu apzinātu izvēli, salīdzinot atšķirīgus produktus un atrodot sev piemērotāko no savstarpēji konkurējošu produktu klāsta un no dažādām riska profilu grupām.

4.   Secinājums

| 4.1 | EESK uzskata, ka šis izvērtējums par to, kas ir sasniegts un kas vēl ir darāms finanšu pakalpojumu jomā, ir izdevība ES panākt ievērojamu progresu Eiropas ekonomikas stiprināšanā, birokrātijas mazināšanā, darba vietu radīšanā un ne tikai visu eiropiešu labklājības, bet arī uzticēšanās finanšu sistēmai palielināšanā. Citiem vārdiem, tā ir iespēja panākt reālu progresu virzībā uz mērķiem, kurus ES ir sev izvirzījusi Lisabonas stratēģijas programmā. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka šis izvērtējums par to, kas ir sasniegts un kas vēl ir darāms finanšu pakalpojumu jomā, ir izdevība ES panākt ievērojamu progresu Eiropas ekonomikas stiprināšanā, birokrātijas mazināšanā, darba vietu radīšanā un ne tikai visu eiropiešu labklājības, bet arī uzticēšanās finanšu sistēmai palielināšanā. Citiem vārdiem, tā ir iespēja panākt reālu progresu virzībā uz mērķiem, kurus ES ir sev izvirzījusi Lisabonas stratēģijas programmā.

| 4.2 | Finanšu pakalpojumu jomā ES var veikt nozīmīgus soļus Lisabonas mērķu īstenošanā, risinot virkni svarīgāko jautājumu. EESK uzskata, ka minētajos jautājumos ietilpst:






  — | labāka regulējuma konsekventa piemērošana visiem jaunajiem un jau spēkā esošajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

4.2

Finanšu pakalpojumu jomā ES var veikt nozīmīgus soļus Lisabonas mērķu īstenošanā, risinot virkni svarīgāko jautājumu. EESK uzskata, ka minētajos jautājumos ietilpst:

—

labāka regulējuma konsekventa piemērošana visiem jaunajiem un jau spēkā esošajiem tiesību aktiem;

| — | patērētāju uzticības novērtēšana, vadoties no to gatavības piekrist konkrētam priekšlikumam; |
| --- | --- |

—

patērētāju uzticības novērtēšana, vadoties no to gatavības piekrist konkrētam priekšlikumam;

| — | ES un dalībvalstu sadarbība, savlaicīgi un pēc būtības pārņemot un ieviešot attiecīgos normatīvos aktus; |
| --- | --- |

—

ES un dalībvalstu sadarbība, savlaicīgi un pēc būtības pārņemot un ieviešot attiecīgos normatīvos aktus;

| — | koncentrēšanās uz atlikušajiem FSAP pasākumiem, attiecīgajos gadījumos piemērojot pilnībā saskaņotus mērķpasākumus; |
| --- | --- |

—

koncentrēšanās uz atlikušajiem FSAP pasākumiem, attiecīgajos gadījumos piemērojot pilnībā saskaņotus mērķpasākumus;

| — | sadarbība, lai novērstu šķēršļus optimālai pārraudzības sistēmai Eiropā: konsolidēta uzraudzība; |
| --- | --- |

—

sadarbība, lai novērstu šķēršļus optimālai pārraudzības sistēmai Eiropā: konsolidēta uzraudzība;

| — | nepamatotu šķēršļu plašākām apvienošanās un pārņemšanas aktivitātēm Eiropā novēršana, īpaši banku nozarē; un |
| --- | --- |

—

nepamatotu šķēršļu plašākām apvienošanās un pārņemšanas aktivitātēm Eiropā novēršana, īpaši banku nozarē; un

| — | izpratne par to, ka patērētājiem tirgū pieejamo produktu kvalitāte ir tikpat svarīga kā to kvantitāte, ja pat ne svarīgāka. |
| --- | --- |

—

izpratne par to, ka patērētājiem tirgū pieejamo produktu kvalitāte ir tikpat svarīga kā to kvantitāte, ja pat ne svarīgāka.

| 4.3 | ES finanšu pakalpojumu politikas ārējā dimensija turpmākajos piecos gados ir īpaši nozīmīga tās ilgtermiņa globālās konkurētspējas nodrošināšanā. Tādēļ EESK jo īpaši atbalsta pasākumus dialoga padziļināšanai ar ES globālajiem konkurentiem, piemēram, ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju. |
| --- | --- |

4.3

ES finanšu pakalpojumu politikas ārējā dimensija turpmākajos piecos gados ir īpaši nozīmīga tās ilgtermiņa globālās konkurētspējas nodrošināšanā. Tādēļ EESK jo īpaši atbalsta pasākumus dialoga padziļināšanai ar ES globālajiem konkurentiem, piemēram, ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju.

| 4.4 | Finanšu pakalpojumu turpmāko prioritāšu apspriešana 2005. gadā ir vēl viena iespēja organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai kopīgiem spēkiem iesaistīties Lisabonas mērķu īstenošanā. Šajā ziņā pārāk daudz ir likts uz spēles attiecībā uz Eiropas ekonomiku un īpaši — šīs ekonomikas radīto produktu patērētājiem, lai varētu atļauties palaist garām šādu izdevību. |
| --- | --- |

4.4

Finanšu pakalpojumu turpmāko prioritāšu apspriešana 2005. gadā ir vēl viena iespēja organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai kopīgiem spēkiem iesaistīties Lisabonas mērķu īstenošanā. Šajā ziņā pārāk daudz ir likts uz spēles attiecībā uz Eiropas ekonomiku un īpaši — šīs ekonomikas radīto produktu patērētājiem, lai varētu atļauties palaist garām šādu izdevību.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktīva 2003/71/EK, OV L 345, 31.12.2003.

1

(2)  3. līmeņa komitejas ir Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK), Eiropas Banku uzraugu komiteja (EBUK) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komiteja (CEIOPS), kas izveidota 1990. gadā Lamfalussy procesa ietvaros.

2

CEIOPS

Lamfalussy

(3)  Piemēram, Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS), the Starptautiskā vērtspapīru komiteju organizācija (IOSCO), ESAO finanšu darbības uzdevumu grupa naudas atmazgāšanas jautājumos (FATF) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB).

3

BCBS

IOSCO

FATF

IASB

(4)  Direktīva 2003/6/EK, OV L 96, 12. 4.2003.

4

(5)  SEK(2004) 918.

5

(6)  OV C 234, 22.9.2005.

6

(7)  Direktīva 2002/92/EK, OV L 9, 15.1.2004.

7

(8)  Direktīva 2004/39/EK, OV L 145, 30.4.2004.

8

(9)  Padomes Sestā direktīva 77/388/EEK, OV L 145, 13.6.1977.

9

(10)  “Finanšu pakalpojumu rīcības plāns: progress un perspektīvas”, Ekspertu grupas banku jautājumos gala ziņojums, 2004. gada maijs.

10

---

| 17.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/141

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Higiēnas tiesiskās normas un amatnieciskie pārstrādes uzņēmumi”

(2006/C 65/25)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2005. gada 9./10. februārī nolēma sagatavot atzinumu par “Higiēnas tiesiskās normas un amatnieciskie pārstrādes uzņēmumi”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 9. novembrī. Ziņotājs bija RIBBE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 422. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 14. un 15. decembrī (15. decembra sēdē), ar 98 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Jauno ES higiēnas tiesību (1), kas stājās spēkā 2004. gada 20. maijā, mērķis ir nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni pārtikas produktu drošības jomā ar visu pārtikas apriti (“No saimniecības līdz galdam”) integrējošas pieejas palīdzību. Turklāt vienotajiem pamatprincipiem ir jānodrošina netraucēta iekšējā tirgus darbība. |
| --- | --- |

1.1

Jauno ES higiēnas tiesību (1), kas stājās spēkā 2004. gada 20. maijā, mērķis ir nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni pārtikas produktu drošības jomā ar visu pārtikas apriti (“No saimniecības līdz galdam”) integrējošas pieejas palīdzību. Turklāt vienotajiem pamatprincipiem ir jānodrošina netraucēta iekšējā tirgus darbība.

| 1.2 | Galvenais princips ir tāds, ka pārtikas produktu ražotājiem ir jāuzņemas pilna atbildība par savas produkcijas nekaitīgumu veselībai. Tas jānodrošina, ievērojot higiēnas pamatnormas un specifiskas higiēnas normas, kā arī piemērojot bīstamības analīzes (HACCP
   (2)) principus. |
| --- | --- |

1.2

Galvenais princips ir tāds, ka pārtikas produktu ražotājiem ir jāuzņemas pilna atbildība par savas produkcijas nekaitīgumu veselībai. Tas jānodrošina, ievērojot higiēnas pamatnormas un specifiskas higiēnas normas, kā arī piemērojot bīstamības analīzes (HACCP
   (2)) principus.

| 1.3 | Jaunās higiēnas tiesības sastāv no vairākām regulām:






  — | Regula (EK) 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības (tā dēvētais ES pārtikas likums); |
| --- | --- | --- |

1.3

Jaunās higiēnas tiesības sastāv no vairākām regulām:

—

Regula (EK) 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības (tā dēvētais ES pārtikas likums);

| — | Regula (EK) 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu;

| — | Regula (EK) 853/2004 par dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu higiēnu; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) 853/2004 par dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu higiēnu;

| — | Regula (EK) 854/2004, kas nosaka specifiskās prasības dzīvnieku izcelsmes produktu, kas paredzēti cilvēku patēriņam, oficiālās kontroles organizēšanu; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) 854/2004, kas nosaka specifiskās prasības dzīvnieku izcelsmes produktu, kas paredzēti cilvēku patēriņam, oficiālās kontroles organizēšanu;

| — | Regula (EK) 882/2004 par oficiālo pārtikas un dzīvnieku barības kontroli un |
| --- | --- |

—

Regula (EK) 882/2004 par oficiālo pārtikas un dzīvnieku barības kontroli un

| — | Regula par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem (pieejama projekta redakcijā). |
| --- | --- |

—

Regula par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem (pieejama projekta redakcijā).

| 1.4 | Lai Regulu (EK) 852/2004 un 853/2004 piemērošana noritētu cik vien iespējams vienveidīgi, Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (SANCO) ir izstrādājis šādas pamatnostādnes (guidances). Tām ir rekomendējošs raksturs, un tās paredzētas kā pašiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, tā arī vietējām iestādēm:






  — | pamatnostādne par atsevišķu Regulas Nr. 852/2004 nosacījumu piemērošanu, SANCO/1513/2005 REV. 1, 2005. gada 8. septembris; |
| --- | --- | --- |

1.4

Lai Regulu (EK) 852/2004 un 853/2004 piemērošana noritētu cik vien iespējams vienveidīgi, Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (SANCO) ir izstrādājis šādas pamatnostādnes (guidances). Tām ir rekomendējošs raksturs, un tās paredzētas kā pašiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, tā arī vietējām iestādēm:

—

pamatnostādne par atsevišķu Regulas Nr. 852/2004 nosacījumu piemērošanu, SANCO/1513/2005 REV. 1, 2005. gada 8. septembris;

| — | pamatnostādne par atsevišķu Regulas Nr. 853/2004 nosacījumu piemērošanu, SANCO/1514/2005 REV. 1, 2005. gada 8. septembris; |
| --- | --- |

—

pamatnostādne par atsevišķu Regulas Nr. 853/2004 nosacījumu piemērošanu, SANCO/1514/2005 REV. 1, 2005. gada 8. septembris;

| — | pamatnostādne par HACCP principa piemērošanas atvieglošanu pārtikas ražošanas uzņēmumos (food business), SANCO/1955/2005, 2005. gada 30. augusts. |
| --- | --- |

—

pamatnostādne par HACCP principa piemērošanas atvieglošanu pārtikas ražošanas uzņēmumos (food business), SANCO/1955/2005, 2005. gada 30. augusts.

| 1.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) tiesību aktu izstrādes procesa ietvaros 2001. gada 28./29. martā pieņēma atzinumu (3) par Regulām 852/2004 līdz 854/2004 un izteica skaidru atbalstu jaunajām regulām un to pamatprincipiem. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) tiesību aktu izstrādes procesa ietvaros 2001. gada 28./29. martā pieņēma atzinumu (3) par Regulām 852/2004 līdz 854/2004 un izteica skaidru atbalstu jaunajām regulām un to pamatprincipiem.

| 1.6 | Ar šo pašiniciatīvas atzinumu Komiteja vēlas ierosināt pārbaudi par to, vai jauno higiēnas normu mērķi un pasākumi ir saskaņoti tā, lai normas nodrošinātu iespējami labāko ieguldījumu politiski vēlamajā lauku apvidu ilgtspējīgajā attīstībā. Šo apvidu ekonomiskajā attīstībā īpaša nozīme ir maziem uzņēmumiem, amatnieciskajiem un/vai tradicionāliem pārstrādes uzņēmumiem. Tomēr bieži gūta pieredze rāda, ka iepriekšējos gados ir noticis šādu ražošanas struktūru radikāls samazinājums, jo sevišķi gaļas un piena pārstrādes un tirdzniecības jomās. Iesaistītās puses un arī kompetentās iestādes vairākkārt ir vērsušas uzmanību uz to, ka tieši “ES augstās higiēnas prasības” esot vainojamas šajās strukturālajās izmaiņās. |
| --- | --- |

1.6

Ar šo pašiniciatīvas atzinumu Komiteja vēlas ierosināt pārbaudi par to, vai jauno higiēnas normu mērķi un pasākumi ir saskaņoti tā, lai normas nodrošinātu iespējami labāko ieguldījumu politiski vēlamajā lauku apvidu ilgtspējīgajā attīstībā. Šo apvidu ekonomiskajā attīstībā īpaša nozīme ir maziem uzņēmumiem, amatnieciskajiem un/vai tradicionāliem pārstrādes uzņēmumiem. Tomēr bieži gūta pieredze rāda, ka iepriekšējos gados ir noticis šādu ražošanas struktūru radikāls samazinājums, jo sevišķi gaļas un piena pārstrādes un tirdzniecības jomās. Iesaistītās puses un arī kompetentās iestādes vairākkārt ir vērsušas uzmanību uz to, ka tieši “ES augstās higiēnas prasības” esot vainojamas šajās strukturālajās izmaiņās.

| 1.7 | Paturot to prātā, ir jāpārbauda, vai ES patiesi tieši vai netieši ir vainojama higiēnas prasību izraisītās strukturālās izmaiņās. Patiesais mērķis — izvairīties no cilvēka veselības apdraudējuma –, protams, nekādā ziņā netiek apšaubīts. Tomēr jāprecizē, vai visu ES izvirzīto mērķu (higiēna, kā arī darbavietu radīšana un saglabāšana) sasniegšanai ir nepieciešamas dažādās prasības un vai pastāv nepieciešamais elastīgums. |
| --- | --- |

1.7

Paturot to prātā, ir jāpārbauda, vai ES patiesi tieši vai netieši ir vainojama higiēnas prasību izraisītās strukturālās izmaiņās. Patiesais mērķis — izvairīties no cilvēka veselības apdraudējuma –, protams, nekādā ziņā netiek apšaubīts. Tomēr jāprecizē, vai visu ES izvirzīto mērķu (higiēna, kā arī darbavietu radīšana un saglabāšana) sasniegšanai ir nepieciešamas dažādās prasības un vai pastāv nepieciešamais elastīgums.

| 1.8 | Šajā atzinumā ir jāpārbauda, vai:






  a) | higiēnas tiesisko normu nosacījumi uz maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas pārsvarā izmanto amatnieciskas un/vai tradicionālas pārstrādes metodes, iedarbojas kavējoši vai veicinoši; |
| --- | --- | --- |

1.8

Šajā atzinumā ir jāpārbauda, vai:

a)

higiēnas tiesisko normu nosacījumi uz maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas pārsvarā izmanto amatnieciskas un/vai tradicionālas pārstrādes metodes, iedarbojas kavējoši vai veicinoši;

| b) | pastāv iespēja, ka līdz ar elastīguma nosacījumu transponēšanu atsevišķās valstīs tiek negatīvi ietekmēta amatnieciski ražotu produktu vai attiecīgi mazu pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurētspēja. |
| --- | --- |

b)

pastāv iespēja, ka līdz ar elastīguma nosacījumu transponēšanu atsevišķās valstīs tiek negatīvi ietekmēta amatnieciski ražotu produktu vai attiecīgi mazu pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurētspēja.

| 1.9 | Tā kā Regulu 853/2004 un 854/2004 speciālās higiēnas normas attiecas tikai uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, uzsvars tiks likts uz ietekmes pārbaudi attiecībā uz pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas ražo dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus. Tāpēc Komiteja nepievērsīsies augu izcelsmes produktu pārstrādātājiem (piemēram, maiznīcas, konditorejas u.c.) un cita veida dzīvnieku izcelsmes produktu (piemēram, zivju) pārstrādātājiem, uz kuriem tāpat attiecas jaunās higiēnas normas (Regula 852/2004). |
| --- | --- |

1.9

Tā kā Regulu 853/2004 un 854/2004 speciālās higiēnas normas attiecas tikai uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, uzsvars tiks likts uz ietekmes pārbaudi attiecībā uz pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas ražo dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus. Tāpēc Komiteja nepievērsīsies augu izcelsmes produktu pārstrādātājiem (piemēram, maiznīcas, konditorejas u.c.) un cita veida dzīvnieku izcelsmes produktu (piemēram, zivju) pārstrādātājiem, uz kuriem tāpat attiecas jaunās higiēnas normas (Regula 852/2004).

| 1.10 | Ar šo atzinumu EESK vēlas panākt debašu aizsākšanu par pārtikas produktu drošību un arī rosināt ar to saistīto lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību. Komiteja uzskata, ka tādi mērķi kā patērētāju aizsardzība, kultūru daudzveidības saglabāšana, godīgas konkurences nodrošināšana un darbavietu saglabāšana un radīšana lauku apvidos ir vienlīdz nozīmīgi, un tie ir savstarpēji jāsaskaņo. |
| --- | --- |

1.10

Ar šo atzinumu EESK vēlas panākt debašu aizsākšanu par pārtikas produktu drošību un arī rosināt ar to saistīto lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību. Komiteja uzskata, ka tādi mērķi kā patērētāju aizsardzība, kultūru daudzveidības saglabāšana, godīgas konkurences nodrošināšana un darbavietu saglabāšana un radīšana lauku apvidos ir vienlīdz nozīmīgi, un tie ir savstarpēji jāsaskaņo.

2.   Regulu saturs

| 2.1 | Regula (EK) 178/2002 papildus vispārīgiem principiem un prasībām attiecībā uz pārtikas aprites tiesību aktiem cita starpā nosaka arī pārtikas produktu drošības procedūras, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un pārtikas produktu un dzīvnieku barības brīvu apriti. Turklāt, Kopienas līmenī saskaņojot pārtikas aprites tiesību koncepcijas, pamatprincipus un procedūras, kas līdz šim vēl pārsvarā ir noteiktas atsevišķu valstu līmenī, ir jānodrošina augsts patērētāju aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

2.1

Regula (EK) 178/2002 papildus vispārīgiem principiem un prasībām attiecībā uz pārtikas aprites tiesību aktiem cita starpā nosaka arī pārtikas produktu drošības procedūras, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un pārtikas produktu un dzīvnieku barības brīvu apriti. Turklāt, Kopienas līmenī saskaņojot pārtikas aprites tiesību koncepcijas, pamatprincipus un procedūras, kas līdz šim vēl pārsvarā ir noteiktas atsevišķu valstu līmenī, ir jānodrošina augsts patērētāju aizsardzības līmenis.

| 2.2 | Regula (EK) 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu konkretizē Regulas 178/2002 mērķus un nosaka visu pārtikas produktu higiēniskas ražošanas pamatprincipus. Tā ir saistoša visās pārtikas produktu ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas stadijās. Arī “lauksaimnieciskā primārā ražošana” ietilpst regulas darbības jomā. Atšķirībā no “pārtikas ražošanas uzņēmumiem” lauksaimnieciskās primārās ražošanas pārstāvjiem (vēl) nav jāpiemēro procedūras, kas pamatojas uz
  HACCP

  principiem, tomēr viņiem jāievēro I pielikumā noteiktie principi. Turpretī visiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem ir jāreģistrējas, un tiem jāizpilda regulas II pielikuma vispārīgās higiēnas normas. Procedūras, kas jāievēro reģistrējot uzņēmumus, nosaka valsts iestādes, pamatojoties uz Regulas 882/2004 31. pantu. |
| --- | --- |

2.2

Regula (EK) 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu konkretizē Regulas 178/2002 mērķus un nosaka visu pārtikas produktu higiēniskas ražošanas pamatprincipus. Tā ir saistoša visās pārtikas produktu ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas stadijās. Arī “lauksaimnieciskā primārā ražošana” ietilpst regulas darbības jomā. Atšķirībā no “pārtikas ražošanas uzņēmumiem” lauksaimnieciskās primārās ražošanas pārstāvjiem (vēl) nav jāpiemēro procedūras, kas pamatojas uz
  HACCP

  principiem, tomēr viņiem jāievēro I pielikumā noteiktie principi. Turpretī visiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem ir jāreģistrējas, un tiem jāizpilda regulas II pielikuma vispārīgās higiēnas normas. Procedūras, kas jāievēro reģistrējot uzņēmumus, nosaka valsts iestādes, pamatojoties uz Regulas 882/2004 31. pantu.

| 2.3 | Visiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem attiecīgos gadījumos jāveic šādi higiēnas pasākumi:






  — | pārtikas mikrobioloģisko kritēriju izpilde; |
| --- | --- | --- |

2.3

Visiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem attiecīgos gadījumos jāveic šādi higiēnas pasākumi:

—

pārtikas mikrobioloģisko kritēriju izpilde;

| — | noteiktu, mērķu sasniegšanai nepieciešamu procedūru ievērošana; |
| --- | --- |

—

noteiktu, mērķu sasniegšanai nepieciešamu procedūru ievērošana;

| — | pārtikas produktu temperatūras kontroles prasību izpilde; |
| --- | --- |

—

pārtikas produktu temperatūras kontroles prasību izpilde;

| — | aukstuma ķēdes uzturēšana; |
| --- | --- |

—

aukstuma ķēdes uzturēšana;

| — | paraugu noņemšana un analīze. |
| --- | --- |

—

paraugu noņemšana un analīze.

| 2.4 | Uz šīs regulas darbības jomu neattiecas:






  — | mājsaimniecībai paredzēta primārā ražošana un pārstrāde mājas apstākļos privātai lietošanai; |
| --- | --- | --- |

2.4

Uz šīs regulas darbības jomu neattiecas:

—

mājsaimniecībai paredzēta primārā ražošana un pārstrāde mājas apstākļos privātai lietošanai;

| — | primārās ražošanas procesā saražoti produkti mazā apjomā, proti, neliels daudzums tādu putnu vai zaķveidīgo gaļas, kas ir nokauti lauksaimniecības uzņēmumā un ko ražotājs tiešā veidā nodod galapatērētājiem vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

primārās ražošanas procesā saražoti produkti mazā apjomā, proti, neliels daudzums tādu putnu vai zaķveidīgo gaļas, kas ir nokauti lauksaimniecības uzņēmumā un ko ražotājs tiešā veidā nodod galapatērētājiem vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem.

| 2.5 | Jaunās higiēnas tiesības nepievēršas 2.3 punktā uzskaitīto kritēriju (piemēram, par mikrobioloģisko kritēriju veidu, pārbaudēm paredzēto paraugu apjomu un analīžu veidu) detalizētajiem nosacījumiem. Tomēr, pamatojoties uz Regulas (EK) 852/2004 4. pantu, jau ir izstrādāts atsevišķas regulas par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem projekts. |
| --- | --- |

2.5

Jaunās higiēnas tiesības nepievēršas 2.3 punktā uzskaitīto kritēriju (piemēram, par mikrobioloģisko kritēriju veidu, pārbaudēm paredzēto paraugu apjomu un analīžu veidu) detalizētajiem nosacījumiem. Tomēr, pamatojoties uz Regulas (EK) 852/2004 4. pantu, jau ir izstrādāts atsevišķas regulas par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem projekts.

| 2.6 | Tā kā ar dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem var būt saistīti noteikts un īpašs veselības apdraudējums, šajā jomā ir divas īpašas regulas:






  — | Regula 853/2004 par dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu higiēnu un |
| --- | --- | --- |

2.6

Tā kā ar dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem var būt saistīti noteikts un īpašs veselības apdraudējums, šajā jomā ir divas īpašas regulas:

—

Regula 853/2004 par dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu higiēnu un

| — | Regula 854/2004, kas nosaka specifiskās prasības dzīvnieku izcelsmes produktu, kas paredzēti cilvēku patēriņam, oficiālās kontroles organizēšanu. |
| --- | --- |

—

Regula 854/2004, kas nosaka specifiskās prasības dzīvnieku izcelsmes produktu, kas paredzēti cilvēku patēriņam, oficiālās kontroles organizēšanu.

| 2.7 | Pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas strādā ar dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, nepieciešams:






  — | saņemt atļauju. Procedūras, kas uzņēmumam jāievēro atļaujas saņemšanai, nosaka valsts iestādes, pamatojoties uz Regulas 882/2004 31. pantu; |
| --- | --- | --- |

2.7

Pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas strādā ar dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, nepieciešams:

—

saņemt atļauju. Procedūras, kas uzņēmumam jāievēro atļaujas saņemšanai, nosaka valsts iestādes, pamatojoties uz Regulas 882/2004 31. pantu;

| — | izpildīt īpašas higiēnas normas, kas noteiktas Regulas 853/2004 pielikumos. Tās cita starpā attiecas uz dzīvnieku transportēšanu, kaušanu, gaļas sadalīšanu un pārstrādi (sarkanā gaļa, putnu gaļa, savvaļas dzīvnieki) un svaigpiena ražošanu, piena pārstrādi utt., bet arī uz olām, olu produktiem, zivīm un zivju produktiem, kā arī uz gliemenēm un citiem jūras dzīvniekiem; |
| --- | --- |

—

izpildīt īpašas higiēnas normas, kas noteiktas Regulas 853/2004 pielikumos. Tās cita starpā attiecas uz dzīvnieku transportēšanu, kaušanu, gaļas sadalīšanu un pārstrādi (sarkanā gaļa, putnu gaļa, savvaļas dzīvnieki) un svaigpiena ražošanu, piena pārstrādi utt., bet arī uz olām, olu produktiem, zivīm un zivju produktiem, kā arī uz gliemenēm un citiem jūras dzīvniekiem;

| — | atļauja ir jāsaņem arī maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes produktus. Turklāt Komisija savas pamatnostādnes SANCO 1514/2005/REV. 1 4.2 punktā uzsvērti nosaka, ka “prasībām atļaujas iegūšanai nevajadzētu uzvelt uzņēmumiem vēl jaunu papildu slogu”. |
| --- | --- |

—

atļauja ir jāsaņem arī maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes produktus. Turklāt Komisija savas pamatnostādnes SANCO 1514/2005/REV. 1 4.2 punktā uzsvērti nosaka, ka “prasībām atļaujas iegūšanai nevajadzētu uzvelt uzņēmumiem vēl jaunu papildu slogu”.

| 2.8 | Uz Regulas 853/2004 darbības jomu neattiecas arī:






  — | neliels daudzums tādas gaļas un tādi putni vai zaķveidīgie, kas ir nokauti lauksaimniecības uzņēmumā un ko ražotājs tiešā veidā nodod galapatērētājiem vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

2.8

Uz Regulas 853/2004 darbības jomu neattiecas arī:

—

neliels daudzums tādas gaļas un tādi putni vai zaķveidīgie, kas ir nokauti lauksaimniecības uzņēmumā un ko ražotājs tiešā veidā nodod galapatērētājiem vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem;

| — | mazumtirdzniecība, ievērojot noteiktus nosacījumus (1. pants, 5a punkts). |
| --- | --- |

—

mazumtirdzniecība, ievērojot noteiktus nosacījumus (1. pants, 5a punkts).

| 2.9 | SANCO pamatnostādnes 1514/2005 REV. 1 3.5 punktā ir precizēts: mazumtirdzniecība nav pakļauta Regulas 853/2004 darbības jomai, bet gan Regulas 852/2004 nosacījumiem tikai tādā gadījumā, ja notiek (a) tiešā izplatīšana vai ja attiecīgi notiek (b) neliela apjoma, reģionāla rakstura dzīvnieku izcelsmes ražojumu piegādes citām struktūrām. Tomēr dalībvalstu kompetencē paliek vispārīga regulējuma noteikšana mazumtirdzniecībai. |
| --- | --- |

2.9

SANCO pamatnostādnes 1514/2005 REV. 1 3.5 punktā ir precizēts: mazumtirdzniecība nav pakļauta Regulas 853/2004 darbības jomai, bet gan Regulas 852/2004 nosacījumiem tikai tādā gadījumā, ja notiek (a) tiešā izplatīšana vai ja attiecīgi notiek (b) neliela apjoma, reģionāla rakstura dzīvnieku izcelsmes ražojumu piegādes citām struktūrām. Tomēr dalībvalstu kompetencē paliek vispārīga regulējuma noteikšana mazumtirdzniecībai.

| 2.10 | Jaunajās higiēnas tiesībās ir īpaši uzsvērts elastīgums:






  a) | mērķa noteikšana konkrētu detalizētu noteikumu vietā. Salīdzinājumā ar līdz šim spēkā esošajām tiesību normām, jaunās regulas, jo sevišķi Regula 853/2004 par specifiskām higiēnas prasībām satur ļoti daudzus mazāk detalizētus izteikumus (piemēram, par būvniecības nosacījumiem kautuvēs un gaļas sadales uzņēmumos); |
| --- | --- | --- |

2.10

Jaunajās higiēnas tiesībās ir īpaši uzsvērts elastīgums:

a)

mērķa noteikšana konkrētu detalizētu noteikumu vietā. Salīdzinājumā ar līdz šim spēkā esošajām tiesību normām, jaunās regulas, jo sevišķi Regula 853/2004 par specifiskām higiēnas prasībām satur ļoti daudzus mazāk detalizētus izteikumus (piemēram, par būvniecības nosacījumiem kautuvēs un gaļas sadales uzņēmumos);

| b) | tiesiskais pilnvarojums valstu iekšējo normu pieņemšanai (Regulas 852/2004 (13. pants), 853/2004 (10. pants) un 854/2004 (17. pants)), kas paredzētas regulās ietverto prasību pielāgošanai, lai padarītu iespējamu tradicionālu metožu izmantošanu visās pārtikas produktu ražošanas, apstrādes un izplatīšanas stadijās vai lai ievērotu pārtikas ražošanas uzņēmumu vajadzības reģionos ar sarežģītu ģeogrāfisko stāvokli. |
| --- | --- |

b)

tiesiskais pilnvarojums valstu iekšējo normu pieņemšanai (Regulas 852/2004 (13. pants), 853/2004 (10. pants) un 854/2004 (17. pants)), kas paredzētas regulās ietverto prasību pielāgošanai, lai padarītu iespējamu tradicionālu metožu izmantošanu visās pārtikas produktu ražošanas, apstrādes un izplatīšanas stadijās vai lai ievērotu pārtikas ražošanas uzņēmumu vajadzības reģionos ar sarežģītu ģeogrāfisko stāvokli.

| c) | tiesiskais pilnvarojums valstu iekšējo normu pieņemšanai, kas paredzētas tiešās izplatīšanas (skatīt 2.4 un 2.8 punktus) un mazumtirdzniecības (skatīt 2.8 un 2.9 punktus) tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

c)

tiesiskais pilnvarojums valstu iekšējo normu pieņemšanai, kas paredzētas tiešās izplatīšanas (skatīt 2.4 un 2.8 punktus) un mazumtirdzniecības (skatīt 2.8 un 2.9 punktus) tiesiskajam regulējumam.

3.   Mazi pārtikas ražošanas uzņēmumi un lauku apvidu attīstība

Jēdzieni un ierobežojumi

| 3.1 | Pārtikas ražošanas uzņēmumu spektrs daudzās dalībvalstīs vēl joprojām ir ļoti plašs. Lauksaimniecības izejvielu pārstrādi un pārtikas produktu ražošanu var veikt gan lielos, industriāli organizētos uzņēmumos, kuri orientējas uz starptautisko tirgu, gan vairāk (bet ne tikai!) uz reģionālo tirgu apgādi vērstos mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, gan arī ļoti mazos uzņēmumos. Šie īpaši mazie uzņēmumi var būt organizatoriski un ģeogrāfiski saistīti ar lauksaimniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.1

Pārtikas ražošanas uzņēmumu spektrs daudzās dalībvalstīs vēl joprojām ir ļoti plašs. Lauksaimniecības izejvielu pārstrādi un pārtikas produktu ražošanu var veikt gan lielos, industriāli organizētos uzņēmumos, kuri orientējas uz starptautisko tirgu, gan vairāk (bet ne tikai!) uz reģionālo tirgu apgādi vērstos mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, gan arī ļoti mazos uzņēmumos. Šie īpaši mazie uzņēmumi var būt organizatoriski un ģeogrāfiski saistīti ar lauksaimniecības uzņēmumiem.

| 3.2 | Ar lauksaimniecības uzņēmumu struktūru un pārstrādes apjomu parasti ir saistīti specifiski ražošanas procesi. Arī to spektrs ir plašs un sniedzas no rūpnieciskām/sērijveida norises procedūrām līdz pat amatnieciskajiem un tradicionāliem procesiem. Pārejas no viena veida uz citu ir plūstošas. |
| --- | --- |

3.2

Ar lauksaimniecības uzņēmumu struktūru un pārstrādes apjomu parasti ir saistīti specifiski ražošanas procesi. Arī to spektrs ir plašs un sniedzas no rūpnieciskām/sērijveida norises procedūrām līdz pat amatnieciskajiem un tradicionāliem procesiem. Pārejas no viena veida uz citu ir plūstošas.

| 3.3 | Turpinājumā Komiteja vairāk pievērsīsies maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un īpaši maziem uzņēmumiem, kas vairāk strādā ar amatnieciskajām un/vai tradicionālām metodēm. |
| --- | --- |

3.3

Turpinājumā Komiteja vairāk pievērsīsies maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un īpaši maziem uzņēmumiem, kas vairāk strādā ar amatnieciskajām un/vai tradicionālām metodēm.

| 3.4 | Otru nozīmīgu grupu veido pārtikas ražošanas uzņēmumi, kas darbojas gaļas (ieskaitot putnus un citus mazos dzīvniekus) un piena pārstrādes jomās, jo attiecībā uz šīm abām jomām, kas daudzām dalībvalstīm ir nozīmīgas lauksaimniecisko vērtību radīšanas izpratnē, tika pieņemtas specifiskas higiēnas normas (skatīt arī 1.9 punktu). Konkrēti šeit ir runa par reģionālām kautuvēm, miesniekiem, kas paši nodarbojas ar kaušanu un pārstrādi, reģionālām pienotavām, mazām rūpnieciskām sierotavām, lauku saimniecību sierotavām un ganībām. |
| --- | --- |

3.4

Otru nozīmīgu grupu veido pārtikas ražošanas uzņēmumi, kas darbojas gaļas (ieskaitot putnus un citus mazos dzīvniekus) un piena pārstrādes jomās, jo attiecībā uz šīm abām jomām, kas daudzām dalībvalstīm ir nozīmīgas lauksaimniecisko vērtību radīšanas izpratnē, tika pieņemtas specifiskas higiēnas normas (skatīt arī 1.9 punktu). Konkrēti šeit ir runa par reģionālām kautuvēm, miesniekiem, kas paši nodarbojas ar kaušanu un pārstrādi, reģionālām pienotavām, mazām rūpnieciskām sierotavām, lauku saimniecību sierotavām un ganībām.

Mazi pārtikas ražošanas uzņēmumi, lauku apvidi, darbs un kvalitāte

| 3.5 | Mazi pārtikas ražošanas uzņēmumi lielākajā daļā ES valstu veido vairākumu, un tādēļ tiem ir liela nozīme darbavietu nodrošināšanā. Pie maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem pieskaitāmi arī amatnieciskie uzņēmumi. Tie bieži ir izvietoti pilsētu centrālajā daļā un nodrošina augstu produktu daudzveidības pakāpi, kultūras dažādību un daudzkārt piedāvā darbavietas — to nevar atstāt bez ievērības — arī etniskajām minoritātēm. Īpaša mūsu uzmanība tomēr ir veltīta ražošanas un pārstrādes stadijās aktīvajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kuri lielākā vai mazākā mērā ir saistīti ar lauksaimniecisko primāro vai attiecīgi izejvielu ražošanu. Daudzi no šiem uzņēmumiem atrodas lauku apvidos. Tiem daļēji ir liela nozīme darba saglabāšanā un tālākā attīstībā tieši lauku apvidos, kas bieži ir strukturāli atpalikuši. |
| --- | --- |

3.5

Mazi pārtikas ražošanas uzņēmumi lielākajā daļā ES valstu veido vairākumu, un tādēļ tiem ir liela nozīme darbavietu nodrošināšanā. Pie maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem pieskaitāmi arī amatnieciskie uzņēmumi. Tie bieži ir izvietoti pilsētu centrālajā daļā un nodrošina augstu produktu daudzveidības pakāpi, kultūras dažādību un daudzkārt piedāvā darbavietas — to nevar atstāt bez ievērības — arī etniskajām minoritātēm. Īpaša mūsu uzmanība tomēr ir veltīta ražošanas un pārstrādes stadijās aktīvajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kuri lielākā vai mazākā mērā ir saistīti ar lauksaimniecisko primāro vai attiecīgi izejvielu ražošanu. Daudzi no šiem uzņēmumiem atrodas lauku apvidos. Tiem daļēji ir liela nozīme darba saglabāšanā un tālākā attīstībā tieši lauku apvidos, kas bieži ir strukturāli atpalikuši.

| 3.5.1 | Piemēri: Eiropā darbojas vairāk kā 150 000 pašnodarbinātu miesnieku, kas kopumā nodrošina aptuveni 1 miljonu darbavietu. Tikai Vācijā vien šobrīd pastāv 18 000 uzņēmumu, kas pārstāv miesnieku arodu (attiecīgi 29 000 gaļas apstrādes uzņēmumu, ieskaitot filiāles) ar 168 000 nodarbinātajām personām. 15 % no šiem uzņēmumiem vēl joprojām paši nodarbojas ar kaušanu, 10 % uzņēmumu dzīvnieku kaušanu uztic kautuvēm. Vēl miesnieku aroda jautājums ir svarīgs arī Spānijā, kur ir 35 400 patstāvīgu gaļas apstrādes uzņēmumu (ieskaitot filiāles) ar 70 000 nodarbinātajiem, kā arī Francijā, kur ir gandrīz 35 000 gaļas apstrādes uzņēmumu ar vairāk kā 55 000 nodarbināto. |
| --- | --- |

3.5.1

Piemēri: Eiropā darbojas vairāk kā 150 000 pašnodarbinātu miesnieku, kas kopumā nodrošina aptuveni 1 miljonu darbavietu. Tikai Vācijā vien šobrīd pastāv 18 000 uzņēmumu, kas pārstāv miesnieku arodu (attiecīgi 29 000 gaļas apstrādes uzņēmumu, ieskaitot filiāles) ar 168 000 nodarbinātajām personām. 15 % no šiem uzņēmumiem vēl joprojām paši nodarbojas ar kaušanu, 10 % uzņēmumu dzīvnieku kaušanu uztic kautuvēm. Vēl miesnieku aroda jautājums ir svarīgs arī Spānijā, kur ir 35 400 patstāvīgu gaļas apstrādes uzņēmumu (ieskaitot filiāles) ar 70 000 nodarbinātajiem, kā arī Francijā, kur ir gandrīz 35 000 gaļas apstrādes uzņēmumu ar vairāk kā 55 000 nodarbināto.

| 3.5.2 | Pēdējos gados gan ir vērojama tendence iegādāties gaļas izstrādājumus lielveikalos vai atlaižu veikalos. EESK tomēr skaidri uzsver šo pārsvarā mazās struktūras uzņēmumu nozīmi un svarīgumu, kas izpaužas ne tikai pārdošanas apjomos (4). |
| --- | --- |

3.5.2

Pēdējos gados gan ir vērojama tendence iegādāties gaļas izstrādājumus lielveikalos vai atlaižu veikalos. EESK tomēr skaidri uzsver šo pārsvarā mazās struktūras uzņēmumu nozīmi un svarīgumu, kas izpaužas ne tikai pārdošanas apjomos (4).

| 3.5.3 | Arī piena ražošanas jomā ir ļoti daudz mazu uzņēmumu. Piemēram, Vācijā, pateicoties ekoloģiskās piena ražošanas izplatībai, pēdējos gados ir izveidotas vairāk kā 500 lauku saimniecību sierotavu ar 1 500 darba vietām. Tam jāpieskaita no jauna radītās darbavietas bioloģiskajās pienotavās un rūpnieciskajās bioloģiskajās sierotavās. Diemžēl šajā jomā nav pieejami dati par pārējo Eiropu. |
| --- | --- |

3.5.3

Arī piena ražošanas jomā ir ļoti daudz mazu uzņēmumu. Piemēram, Vācijā, pateicoties ekoloģiskās piena ražošanas izplatībai, pēdējos gados ir izveidotas vairāk kā 500 lauku saimniecību sierotavu ar 1 500 darba vietām. Tam jāpieskaita no jauna radītās darbavietas bioloģiskajās pienotavās un rūpnieciskajās bioloģiskajās sierotavās. Diemžēl šajā jomā nav pieejami dati par pārējo Eiropu.

| 3.6 | Darba kārtībā “Agenda 2000” Komisija un dalībvalstis uzsvēra nepieciešamību ne tikai attīstīt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju pasaules tirgū, bet arī veidot kvalitātes politiku. Turklāt ir jāsaglabā un jāsekmē lauksaimniecības daudzfunkcionālais raksturs (jāsaprot kā “Eiropas lauksaimniecības modelis”). Ar to ir domāta lauksaimniecība, kas cita starpā nodrošina kvalitatīvi augstvērtīgus produktus un tādā veidā saglabā un veido jaunas darbavietas. Šī vērtību radīšanas paaugstināšanas stratēģija lauku apvidos ir nedalāmi saistīta ar pārtikas apstrādes kā pakārtotā sektora saglabāšanu un tālāko attīstību. Šai kvalitātes politikai kalpo arī aizsargātie izcelsmes apzīmējumi. |
| --- | --- |

3.6

Darba kārtībā “Agenda 2000” Komisija un dalībvalstis uzsvēra nepieciešamību ne tikai attīstīt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju pasaules tirgū, bet arī veidot kvalitātes politiku. Turklāt ir jāsaglabā un jāsekmē lauksaimniecības daudzfunkcionālais raksturs (jāsaprot kā “Eiropas lauksaimniecības modelis”). Ar to ir domāta lauksaimniecība, kas cita starpā nodrošina kvalitatīvi augstvērtīgus produktus un tādā veidā saglabā un veido jaunas darbavietas. Šī vērtību radīšanas paaugstināšanas stratēģija lauku apvidos ir nedalāmi saistīta ar pārtikas apstrādes kā pakārtotā sektora saglabāšanu un tālāko attīstību. Šai kvalitātes politikai kalpo arī aizsargātie izcelsmes apzīmējumi.

| 3.7 | Nākotnē kvalitātes politika cita starpā jāīsteno ar ELER Regulas, kas ietver “dažādošanas un ...” asi, kā arī ar rīcības programmas “Ekoloģiskā zemkopība” palīdzību. |
| --- | --- |

3.7

Nākotnē kvalitātes politika cita starpā jāīsteno ar ELER Regulas, kas ietver “dažādošanas un ...” asi, kā arī ar rīcības programmas “Ekoloģiskā zemkopība” palīdzību.

| 3.8 | Mazajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un sevišķi mazajiem pārtikas produktu pārstrādātājiem, kas strādā kā amatnieciskie uzņēmumi, šajā kvalitātes politikā ir stratēģiska nozīme. Tieši šie mazie pārtikas ražošanas uzņēmumi ir tie, kas var dot savu ieguldījumu dažādībā, proti, patērētāju nodrošināšanā ar lielu produktu daudzveidību. Pieaugošs pieprasījums liecina par to, ka patērētāji arvien vairāk novērtē šādu dažādību un ka tradicionālās un amatnieciskās ražošanas metodes ir neatdalāmi saistītas ar augstu produkcijas kvalitāti. Vienlaicīgi tās ir arī mūsu kultūras mantojuma daļa. Jau vairākus gadu desmitus šie pārtikas ražošanas uzņēmumi pierāda, ka tie spēj saražot drošu produkciju. |
| --- | --- |

3.8

Mazajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un sevišķi mazajiem pārtikas produktu pārstrādātājiem, kas strādā kā amatnieciskie uzņēmumi, šajā kvalitātes politikā ir stratēģiska nozīme. Tieši šie mazie pārtikas ražošanas uzņēmumi ir tie, kas var dot savu ieguldījumu dažādībā, proti, patērētāju nodrošināšanā ar lielu produktu daudzveidību. Pieaugošs pieprasījums liecina par to, ka patērētāji arvien vairāk novērtē šādu dažādību un ka tradicionālās un amatnieciskās ražošanas metodes ir neatdalāmi saistītas ar augstu produkcijas kvalitāti. Vienlaicīgi tās ir arī mūsu kultūras mantojuma daļa. Jau vairākus gadu desmitus šie pārtikas ražošanas uzņēmumi pierāda, ka tie spēj saražot drošu produkciju.

Dažādiem riska veidiem nepieciešamas dažādas drošības koncepcijas

| 3.9 | EESK tāpēc ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka salīdzinājumā ar līdzšinējiem nosacījumiem jaunās regulas ir elastīgākas. Šī elastīgā pieeja piedāvā jaunas iespējas maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem ar amatnieciski tradicionālu apstrādes metodiku, jo vienotā atļauja tiem nākotnē nodrošinās iespēju dalībai pārrobežu tirdzniecībā. Tomēr šīs iespējas dalībvalstīm ir arī jāizmanto. |
| --- | --- |

3.9

EESK tāpēc ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka salīdzinājumā ar līdzšinējiem nosacījumiem jaunās regulas ir elastīgākas. Šī elastīgā pieeja piedāvā jaunas iespējas maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem ar amatnieciski tradicionālu apstrādes metodiku, jo vienotā atļauja tiem nākotnē nodrošinās iespēju dalībai pārrobežu tirdzniecībā. Tomēr šīs iespējas dalībvalstīm ir arī jāizmanto.

| 3.10 | Tajā pašā laikā elastīgumā slēpjas arī dažāda veida risks mazajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Līdz šim vienkārši “reģistrētajiem uzņēmumiem” tagad būs jāizpilda atļaujas saņemšanas procedūras augstākie standarti. Turklāt daži specifiski Regulas 853/2004 higiēnas pasākumi salīdzinājumā ar līdzšinējām prasībām izvirza ievērojami augstākas prasības. Tas it sevišķi attiecas uz prasībām, kas saistītas ar mikrobioloģisko pārbaužu noteikumiem. |
| --- | --- |

3.10

Tajā pašā laikā elastīgumā slēpjas arī dažāda veida risks mazajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Līdz šim vienkārši “reģistrētajiem uzņēmumiem” tagad būs jāizpilda atļaujas saņemšanas procedūras augstākie standarti. Turklāt daži specifiski Regulas 853/2004 higiēnas pasākumi salīdzinājumā ar līdzšinējām prasībām izvirza ievērojami augstākas prasības. Tas it sevišķi attiecas uz prasībām, kas saistītas ar mikrobioloģisko pārbaužu noteikumiem.

| 3.11 | Higiēnas mērķu noteikšana nelokāmu nosacījumu vietā un ar to saistītās elastīguma atrunas dara iespējamu kā HACCP koncepcijas satura izstrādi (saskaņā ar Regulu 852/2004), tā arī atļaujas saņemšanas procedūru pielāgošanu atšķirīgu uzņēmumu formu ražošanas procesu specifiskajiem riska veidiem. |
| --- | --- |

3.11

Higiēnas mērķu noteikšana nelokāmu nosacījumu vietā un ar to saistītās elastīguma atrunas dara iespējamu kā HACCP koncepcijas satura izstrādi (saskaņā ar Regulu 852/2004), tā arī atļaujas saņemšanas procedūru pielāgošanu atšķirīgu uzņēmumu formu ražošanas procesu specifiskajiem riska veidiem.

| 3.12 | Eiropas daudzveidīgās pārtikas ražošanas uzņēmumu struktūras saglabāšanā šim elastīgumam ir izšķiroša nozīme, jo ar higiēnu saistītais risks un attiecīgās higiēnas prasības ir daļēji cieši saistītas ar specifiskām ražošanas, apstrādes un izplatīšanas sistēmām. Salīdzinājumā ar industriāli organizētiem lieliem uzņēmumiem, kas produkciju izplata pārreģionālā un starptautiskā ceļā maziem un atbilstoši amatnieciskajiem principiem organizētiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas savu produkciju pārsvarā izplata vietējā un reģionālā līmenī, daļēji ir raksturīgi citi pārtikas produktu drošības riska veidi. Tādēļ ir saprotams, ka lielos uzņēmumos ar lielu darbinieku skaitu, lieliem apjomiem un nodalītām atbildības jomām lietderīgas ir atbildības noteikšanas un kvalitātes menedžmenta sistēmas, produkcijas partiju iezīmēšana un noslīpētas telpas koncepcijas, kā arī atsevišķu sēriju mikrobioloģiskie izmeklējumi. Mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, kuros atbildīgi ir tikai daži darbinieki un kuri bieži vien nepiedalās Kopienas iekšējā preču kustībā, parasti pietiek ar vienkāršām koncepcijām kā, piemēram, izlases veida saldēšanas vai vārīšanas temperatūras kontroli, proti, vizuālu kontroli (vārāmajām desām). Šeit ir vieta tradicionālām un sevi pierādījušām kontroles procedūrām. Lielāks tehniskais vai organizatoriskais ieguldījums šeit nenodrošinās papildu higiēnu, bet papildu finanšu un laika patēriņu. |
| --- | --- |

3.12

Eiropas daudzveidīgās pārtikas ražošanas uzņēmumu struktūras saglabāšanā šim elastīgumam ir izšķiroša nozīme, jo ar higiēnu saistītais risks un attiecīgās higiēnas prasības ir daļēji cieši saistītas ar specifiskām ražošanas, apstrādes un izplatīšanas sistēmām. Salīdzinājumā ar industriāli organizētiem lieliem uzņēmumiem, kas produkciju izplata pārreģionālā un starptautiskā ceļā maziem un atbilstoši amatnieciskajiem principiem organizētiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kas savu produkciju pārsvarā izplata vietējā un reģionālā līmenī, daļēji ir raksturīgi citi pārtikas produktu drošības riska veidi. Tādēļ ir saprotams, ka lielos uzņēmumos ar lielu darbinieku skaitu, lieliem apjomiem un nodalītām atbildības jomām lietderīgas ir atbildības noteikšanas un kvalitātes menedžmenta sistēmas, produkcijas partiju iezīmēšana un noslīpētas telpas koncepcijas, kā arī atsevišķu sēriju mikrobioloģiskie izmeklējumi. Mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, kuros atbildīgi ir tikai daži darbinieki un kuri bieži vien nepiedalās Kopienas iekšējā preču kustībā, parasti pietiek ar vienkāršām koncepcijām kā, piemēram, izlases veida saldēšanas vai vārīšanas temperatūras kontroli, proti, vizuālu kontroli (vārāmajām desām). Šeit ir vieta tradicionālām un sevi pierādījušām kontroles procedūrām. Lielāks tehniskais vai organizatoriskais ieguldījums šeit nenodrošinās papildu higiēnu, bet papildu finanšu un laika patēriņu.

| 3.13 | Piemērs rūpniecībā lietderīgo un nepieciešamo pasākumu ieviešanai arī amatniecības jomā ir jau šobrīd Direktīvā 64/433/EK ietvertā norma par sterilizācijas katlu ierīkošanu. Kaušanā izmantojot konveijera metodi ar šodienas uzņēmumiem raksturīgo lielo konveijera ātrumu, neatliek laika naža notīrīšanai gadījumā, ja šis nazis, piemēram, ir skāris kādu sastrutojumu. Sterilizācijas katls katrā sadalīšanas darba vietā nodrošina darbiniekam iespēju pie strādājoša konveijera jebkurā brīdī paņemt jaunu un sterilu nazi. Citādi tas ir miesnieku uzņēmumos. Katru dzīvnieku sadala viena persona, nepieciešamības gadījumā vienmēr paliek pietiekami daudz laika jauna un sterila naža paņemšanai. Lai panāktu naža sterilitāti, ir pietiekami, ja darba vietā pietiekamā daudzumā ir pieejami iepriekšējā vakarā sterilizēti naži. Sterilizācijas katls katrā darba vietā nav nepieciešams. 2005. gada 8. septembraSANCO dokumenta Nr. 1514 pārskatīšana jau reaģē uz šo EESK izteikto iebildumu, 5.3 punktā nosakot, ka mazās kautuvēs pirms kaušanas dezinficētu nažu esot pietiekami. |
| --- | --- |

3.13

Piemērs rūpniecībā lietderīgo un nepieciešamo pasākumu ieviešanai arī amatniecības jomā ir jau šobrīd Direktīvā 64/433/EK ietvertā norma par sterilizācijas katlu ierīkošanu. Kaušanā izmantojot konveijera metodi ar šodienas uzņēmumiem raksturīgo lielo konveijera ātrumu, neatliek laika naža notīrīšanai gadījumā, ja šis nazis, piemēram, ir skāris kādu sastrutojumu. Sterilizācijas katls katrā sadalīšanas darba vietā nodrošina darbiniekam iespēju pie strādājoša konveijera jebkurā brīdī paņemt jaunu un sterilu nazi. Citādi tas ir miesnieku uzņēmumos. Katru dzīvnieku sadala viena persona, nepieciešamības gadījumā vienmēr paliek pietiekami daudz laika jauna un sterila naža paņemšanai. Lai panāktu naža sterilitāti, ir pietiekami, ja darba vietā pietiekamā daudzumā ir pieejami iepriekšējā vakarā sterilizēti naži. Sterilizācijas katls katrā darba vietā nav nepieciešams. 2005. gada 8. septembraSANCO dokumenta Nr. 1514 pārskatīšana jau reaģē uz šo EESK izteikto iebildumu, 5.3 punktā nosakot, ka mazās kautuvēs pirms kaušanas dezinficētu nažu esot pietiekami.

| 3.14 | Citiem vārdiem, ja higiēnas normas un drošības prasības tiek vienpusēji atvasinātas no šodienas masveida (mainstream) ražošanu saistītiem riska veidiem, tātad no rūpnieciskās apstrādes un globālās tirdzniecības, un pārnestas uz amatnieciskajām struktūrām, tad ar to vienmēr ir saistīti draudi, ka tiek negatīvi ietekmēta ar tradicionāliem amatniecības paņēmieniem ražotas produkcijas konkurētspēja. Tādā gadījumā tai daļēji tieši, daļēji netieši (ar izmaksu palielinājumu) liedz pieeju tirgum. |
| --- | --- |

3.14

Citiem vārdiem, ja higiēnas normas un drošības prasības tiek vienpusēji atvasinātas no šodienas masveida (mainstream) ražošanu saistītiem riska veidiem, tātad no rūpnieciskās apstrādes un globālās tirdzniecības, un pārnestas uz amatnieciskajām struktūrām, tad ar to vienmēr ir saistīti draudi, ka tiek negatīvi ietekmēta ar tradicionāliem amatniecības paņēmieniem ražotas produkcijas konkurētspēja. Tādā gadījumā tai daļēji tieši, daļēji netieši (ar izmaksu palielinājumu) liedz pieeju tirgum.

| 3.15 | Tādu higiēnas koncepciju, kas ir piemērotas specifiskām procedūrām un struktūrām, veicināšana nākotnē nav saistīta tikai par vienlīdzīgu tirgus pieejas iespēju nodrošināšanu. Daudz lielākā mērā tas ir saistīts arī tieši ar jauninājumu saglabāšanu un veicināšanu lauku apvidos. Piemēram, viens no pēdējo gadu desmitu svarīgākajiem jauninājumiem bija bioloģiskās lauksaimniecības attīstība un izplatība. Bez pastāvošām un no jauna apgūtām brīvībām nebūtu bijusi iespējama ar to saistītā tradicionālo pārtikas produktu apstrādes metožu atjaunošana. Tādēļ ir nepieciešams arī turpmāk atstāt brīvas rīcības iespējas attiecībā uz reģionālām īpatnībām, tradicionālām amatnieciskajām metodēm, īpašām apstrādes formām, sevišķām īpatnībām un izplatīšanas veidiem un vienlaicīgi nodrošināt patērētājam vienotu un augstu pārtikas drošības līmeni. |
| --- | --- |

3.15

Tādu higiēnas koncepciju, kas ir piemērotas specifiskām procedūrām un struktūrām, veicināšana nākotnē nav saistīta tikai par vienlīdzīgu tirgus pieejas iespēju nodrošināšanu. Daudz lielākā mērā tas ir saistīts arī tieši ar jauninājumu saglabāšanu un veicināšanu lauku apvidos. Piemēram, viens no pēdējo gadu desmitu svarīgākajiem jauninājumiem bija bioloģiskās lauksaimniecības attīstība un izplatība. Bez pastāvošām un no jauna apgūtām brīvībām nebūtu bijusi iespējama ar to saistītā tradicionālo pārtikas produktu apstrādes metožu atjaunošana. Tādēļ ir nepieciešams arī turpmāk atstāt brīvas rīcības iespējas attiecībā uz reģionālām īpatnībām, tradicionālām amatnieciskajām metodēm, īpašām apstrādes formām, sevišķām īpatnībām un izplatīšanas veidiem un vienlaicīgi nodrošināt patērētājam vienotu un augstu pārtikas drošības līmeni.

4.   Iespējamie jauno higiēnas tiesisko nosacījumu izraisītie kavēkļi un iespējas mazajiem amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem gaļas un piena nozarē

Regula 852/2004

| 4.1 | Dažas dalībvalstis bija izmantojušas “vecajās” tiesībās paredzēto iespēju attiecībā uz piena un gaļas pārstrādes uzņēmumiem atsevišķi nodalīt “reģistrētus” un “atļauju saņēmušus” uzņēmumus. Reģistrēti uzņēmumi nedrīkstēja piedalīties Kopienas iekšējā preču apritē, un to nebija nepieciešams pamatot ar atšķirīgiem higiēnas standartiem. 2005. gada 8. septembraSANCO pamatnostādnes 1513/2005 REV. 1 3.4 punktā dalībvalstis kategoriski aicina atļaut tiešajiem piegādātājiem, uz kuriem neattiecas Regulu 852/2004 un 853/2004 darbības joma, piedalīties pārrobežu preču apritē pierobežas reģionos. Tas nodrošina jaunas tirgus iespējas uzņēmumiem pierobežas apgabalos. |
| --- | --- |

4.1

Dažas dalībvalstis bija izmantojušas “vecajās” tiesībās paredzēto iespēju attiecībā uz piena un gaļas pārstrādes uzņēmumiem atsevišķi nodalīt “reģistrētus” un “atļauju saņēmušus” uzņēmumus. Reģistrēti uzņēmumi nedrīkstēja piedalīties Kopienas iekšējā preču apritē, un to nebija nepieciešams pamatot ar atšķirīgiem higiēnas standartiem. 2005. gada 8. septembraSANCO pamatnostādnes 1513/2005 REV. 1 3.4 punktā dalībvalstis kategoriski aicina atļaut tiešajiem piegādātājiem, uz kuriem neattiecas Regulu 852/2004 un 853/2004 darbības joma, piedalīties pārrobežu preču apritē pierobežas reģionos. Tas nodrošina jaunas tirgus iespējas uzņēmumiem pierobežas apgabalos.

| 4.2 | Regula 852/2004 pieprasa
  HACCP

  koncepcijas piemērošanu procedūrām, kas paredzētas pārtikas drošībai. HACCP koncepcijas saistoša ieviešana ir vērtējama atzinīgi, jo maksimālas produktu drošības panākšana ar nedaudzām, cik vien iespējams efektīvām pārbaudēm pareizajās vietās tieši atbilst amatnieciskajai tradīcijai. 2005. gada 30. augustaSANCO pamatnostādne 1955/2005 nosaka pamatprincipus, kā HACCP koncepciju varētu piemērot dažādiem uzņēmumu veidiem. Atsevišķās dalībvalstīs arī izstrādāja atbilstīgas pamatnostādnes higiēnas paraugpraksei. Tās var atvieglot HACCP piemērošanu mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, jo tad nepieciešamības gadījumā iespējams atteikties no atsevišķas draudu un risku analīzes veikšanas. |
| --- | --- |

4.2

Regula 852/2004 pieprasa
  HACCP

  koncepcijas piemērošanu procedūrām, kas paredzētas pārtikas drošībai. HACCP koncepcijas saistoša ieviešana ir vērtējama atzinīgi, jo maksimālas produktu drošības panākšana ar nedaudzām, cik vien iespējams efektīvām pārbaudēm pareizajās vietās tieši atbilst amatnieciskajai tradīcijai. 2005. gada 30. augustaSANCO pamatnostādne 1955/2005 nosaka pamatprincipus, kā HACCP koncepciju varētu piemērot dažādiem uzņēmumu veidiem. Atsevišķās dalībvalstīs arī izstrādāja atbilstīgas pamatnostādnes higiēnas paraugpraksei. Tās var atvieglot HACCP piemērošanu mazos pārtikas ražošanas uzņēmumos, jo tad nepieciešamības gadījumā iespējams atteikties no atsevišķas draudu un risku analīzes veikšanas.

| 4.3 | Vai HACCP koncepcijas šajā ziņā palīdzēs arī amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, būs atkarīgs no tā, kā tiks veidotas valstiskās HACCP pamatnostādnes. Ja pārāk liela uzmanība tiks pievērsta dokumentācijai un apjomīgiem pārbaudes punktu sarakstiem, šis instruments var viegli palielināt izmaksas, nepaaugstinot drošības standartu. |
| --- | --- |

4.3

Vai HACCP koncepcijas šajā ziņā palīdzēs arī amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, būs atkarīgs no tā, kā tiks veidotas valstiskās HACCP pamatnostādnes. Ja pārāk liela uzmanība tiks pievērsta dokumentācijai un apjomīgiem pārbaudes punktu sarakstiem, šis instruments var viegli palielināt izmaksas, nepaaugstinot drošības standartu.

| 4.4 | Ar HACCP koncepciju ir saistītas mikrobioloģiskās pārbaudes, kuru kritēriji un apjoms vēl tikai jānosaka (4. pants). Jaunās regulas par mikrobioloģiskajiem kritērijiem izstrādei būs izšķirīga ietekme uz paškontroles veikšanas izmaksām. Šī regula būs viens no izšķirošajiem faktoriem attiecībā uz mazu pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurētspēju, jo tiem attiecīgās izmaksas ir jāsadala, piemēram, uz daudz mazākiem apstrādes un pārdošanas apjomiem nekā lieliem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Tādēļ atzinīgi vērtējams ir paredzētais regulējums, ka mazākos kaušanas un sadales uzņēmumos vai miesnieku uzņēmumos maltās gaļas pārbaudes biežumu var piemērot saražotajam apjomam. Visiem pārējiem uzņēmumiem paraugi jāņem vienu reizi nedēļā. |
| --- | --- |

4.4

Ar HACCP koncepciju ir saistītas mikrobioloģiskās pārbaudes, kuru kritēriji un apjoms vēl tikai jānosaka (4. pants). Jaunās regulas par mikrobioloģiskajiem kritērijiem izstrādei būs izšķirīga ietekme uz paškontroles veikšanas izmaksām. Šī regula būs viens no izšķirošajiem faktoriem attiecībā uz mazu pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurētspēju, jo tiem attiecīgās izmaksas ir jāsadala, piemēram, uz daudz mazākiem apstrādes un pārdošanas apjomiem nekā lieliem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Tādēļ atzinīgi vērtējams ir paredzētais regulējums, ka mazākos kaušanas un sadales uzņēmumos vai miesnieku uzņēmumos maltās gaļas pārbaudes biežumu var piemērot saražotajam apjomam. Visiem pārējiem uzņēmumiem paraugi jāņem vienu reizi nedēļā.

Regula 853/2004 — ar elastīgu pieeju saistīts risks piena pārstrādes gadījumā

| 4.5 | Ar elastīgas pieejas palīdzību lielāka lemšanas brīvība ir nodrošināta ne tikai pašām dalībvalstīm, bet tieši par atļauju izsniegšanu pārtikas ražošanas uzņēmumiem atbildīgajām reģionālajām veterinārajām iestādēm. Jau šodien pastāv būtiskas atšķirības higiēnas normu ieviešanā, it īpaši jomās, ko veterināri ierindo pie riskam pakļautajām, piemēram, putnu kaušana ar amatnieciskajām metodēm, lauku saimniecību sierotavas un svaigpiena produktu ražošana. |
| --- | --- |

4.5

Ar elastīgas pieejas palīdzību lielāka lemšanas brīvība ir nodrošināta ne tikai pašām dalībvalstīm, bet tieši par atļauju izsniegšanu pārtikas ražošanas uzņēmumiem atbildīgajām reģionālajām veterinārajām iestādēm. Jau šodien pastāv būtiskas atšķirības higiēnas normu ieviešanā, it īpaši jomās, ko veterināri ierindo pie riskam pakļautajām, piemēram, putnu kaušana ar amatnieciskajām metodēm, lauku saimniecību sierotavas un svaigpiena produktu ražošana.

| 4.6 | Daudzās ES dalībvalstīs piena tālākai pārstrādei sierā lauksaimniecības uzņēmumos pašreiz ir liela nozīme ienākumu nodrošināšanā. Reģionāla pieredze Polijā pirms un pēc pievienošanās ES rāda, ka veterinārie dienesti sākotnēji aizliedza lauku saimniecību sierotavu izveidi, norādot uz it kā pastāvošiem “ES noteikumiem”. Pierādījās, ka dienesti bija pilnīgi nesagatavoti saskarsmei ar šādām “jaunām” idejām un sākotnēji vēlējās “iet drošāko ceļu” — kas nepastāv, tas arī nevar sagādāt nekādas (higiēnas) problēmas. Tomēr ir skaidrs, ka attiecīgi atbildīgas ir pašas valstiskās un reģionālās iestādes, bet nevis ES. |
| --- | --- |

4.6

Daudzās ES dalībvalstīs piena tālākai pārstrādei sierā lauksaimniecības uzņēmumos pašreiz ir liela nozīme ienākumu nodrošināšanā. Reģionāla pieredze Polijā pirms un pēc pievienošanās ES rāda, ka veterinārie dienesti sākotnēji aizliedza lauku saimniecību sierotavu izveidi, norādot uz it kā pastāvošiem “ES noteikumiem”. Pierādījās, ka dienesti bija pilnīgi nesagatavoti saskarsmei ar šādām “jaunām” idejām un sākotnēji vēlējās “iet drošāko ceļu” — kas nepastāv, tas arī nevar sagādāt nekādas (higiēnas) problēmas. Tomēr ir skaidrs, ka attiecīgi atbildīgas ir pašas valstiskās un reģionālās iestādes, bet nevis ES.

| 4.7 | Tagad tiks atceltas daudzas normas attiecībā uz piena pārstrādi, kas bija detalizēti noteiktas vecajās ES tiesību normās. Jaunā regula nodrošina jaunas iespējas tieši mazajiem un amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Tie var sev nodrošināt tā dēvēto “alternatīvo procesu” atzīšanu. Tomēr regula šos “alternatīvos procesus” konkrēti nenosaka. |
| --- | --- |

4.7

Tagad tiks atceltas daudzas normas attiecībā uz piena pārstrādi, kas bija detalizēti noteiktas vecajās ES tiesību normās. Jaunā regula nodrošina jaunas iespējas tieši mazajiem un amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Tie var sev nodrošināt tā dēvēto “alternatīvo procesu” atzīšanu. Tomēr regula šos “alternatīvos procesus” konkrēti nenosaka.

| 4.8 | Tādēļ pastāv visnotaļ pamatotas bažas, ka dažas dalībvalstis ar iekšējās piemērošanas (“application”) palīdzību mēģinās panākt ievērojami “šaurāku” un maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem neizdevīgāku regulas interpretāciju salīdzinājumā ar Kopienas paredzēto. |
| --- | --- |

4.8

Tādēļ pastāv visnotaļ pamatotas bažas, ka dažas dalībvalstis ar iekšējās piemērošanas (“application”) palīdzību mēģinās panākt ievērojami “šaurāku” un maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem neizdevīgāku regulas interpretāciju salīdzinājumā ar Kopienas paredzēto.

| 4.9 | 1. piemērs: Vācijai ir sagatavoti Vispārīgo administratīvo noteikumu pirmie projekti (atļaujas procedūra saskaņā ar Regulas 882/2004 31. pantu). Kā jau tas bija arī pagātnē, pasterizācijas iekārtu un sterilizācijas centrifūgu atļauju saņemšanai tie pieprasa tipa apstiprinājumu. Uzņēmējiem, kas izmanto citas iekārtas vai procedūras, jāuzņemas pierādīšanas pienākums un jāsedz izmaksas par patstāvīgu slēdzienu izstrādi. |
| --- | --- |

4.9

1. piemērs: Vācijai ir sagatavoti Vispārīgo administratīvo noteikumu pirmie projekti (atļaujas procedūra saskaņā ar Regulas 882/2004 31. pantu). Kā jau tas bija arī pagātnē, pasterizācijas iekārtu un sterilizācijas centrifūgu atļauju saņemšanai tie pieprasa tipa apstiprinājumu. Uzņēmējiem, kas izmanto citas iekārtas vai procedūras, jāuzņemas pierādīšanas pienākums un jāsedz izmaksas par patstāvīgu slēdzienu izstrādi.

| 4.10 | 2. piemērs: Austrumeiropas dalībvalstīs, piemēram, Čehijā, Polijā, Slovēnijā un Baltijas valstīs, nacionālos likumdošanas aktus piemērojot “aquis communautaire”, norisinājās līdzīgi procesi kā Vācijas jaunajās federālajās zemēs pēc Vācijas apvienošanās. Ne tikai ekonomiskās problēmas izraisīja apjomīgas strukturālās pārmaiņas un tām atbilstošu darbavietu samazinājumu pienotavās un kautuvēs. Arī lielo pārstrādātāju intereses uzlabot un labāk noslogot savus uzņēmumus bieži vien bija iesaistītas atļauju saņemšanas prakses noteikšanā. |
| --- | --- |

4.10

2. piemērs: Austrumeiropas dalībvalstīs, piemēram, Čehijā, Polijā, Slovēnijā un Baltijas valstīs, nacionālos likumdošanas aktus piemērojot “aquis communautaire”, norisinājās līdzīgi procesi kā Vācijas jaunajās federālajās zemēs pēc Vācijas apvienošanās. Ne tikai ekonomiskās problēmas izraisīja apjomīgas strukturālās pārmaiņas un tām atbilstošu darbavietu samazinājumu pienotavās un kautuvēs. Arī lielo pārstrādātāju intereses uzlabot un labāk noslogot savus uzņēmumus bieži vien bija iesaistītas atļauju saņemšanas prakses noteikšanā.

| 4.11 | Tādēļ EESK aicina Kopienu sekot godīgas konkurences ievērošanai atsevišķās dalībvalstīs, lai tradicionālajiem un reģionālajiem kvalitātes izstrādājumiem nodrošināto interpretācijas brīvību iestādes izmantotu arī vietējo mazo pārtikas ražošanas uzņēmumu interesēs. |
| --- | --- |

4.11

Tādēļ EESK aicina Kopienu sekot godīgas konkurences ievērošanai atsevišķās dalībvalstīs, lai tradicionālajiem un reģionālajiem kvalitātes izstrādājumiem nodrošināto interpretācijas brīvību iestādes izmantotu arī vietējo mazo pārtikas ražošanas uzņēmumu interesēs.

Regula 853/2004: šķēršļi maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem gaļas nozarē.

| 4.12 | Regula 853/2004 ietver dažus skaidri noteiktus nosacījumus, kas ievērojami pārsniedz līdz šim spēkā esošos nosacījumus maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem gaļas sektorā un negatīvi ietekmēs izmaksas un līdz ar to arī pašus mazos pārtikas ražošanas uzņēmumus. Svarīgākie ir: |
| --- | --- |

4.12

Regula 853/2004 ietver dažus skaidri noteiktus nosacījumus, kas ievērojami pārsniedz līdz šim spēkā esošos nosacījumus maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem gaļas sektorā un negatīvi ietekmēs izmaksas un līdz ar to arī pašus mazos pārtikas ražošanas uzņēmumus. Svarīgākie ir:

| 4.13 | Saskaņā ar jauno regulu visās kautuvēs ir jābūt dzīvnieku novietnēm
   (5). Tas skartu arī miesnieku uzņēmumus, lai gan mazās kautuvēs dzīvnieki ilgi neuzturas un kopā nedēļas laikā nokauj tikai dažus dzīvniekus. Šī nosacījums būtībā piespiež mazus uzņēmumus izdarīt ievērojamas investīcijas bez redzamām priekšrocībām higiēnai. Tādēļ atzinīgi jāvērtē tas, ka pamatnostādnes SANCO/1514/2005 pārskatītā versija tagad pievēršas šai problēmai. 5.2 punkts uzsver, ka mazām kautuvēm nebūtu jāuzliek saistība uzturēt sarežģītu infrastruktūru (sohpisticated or extensiv infrastructures), proti, dzirdīšanas un barošanas iekārtas. |
| --- | --- |

4.13

Saskaņā ar jauno regulu visās kautuvēs ir jābūt dzīvnieku novietnēm
   (5). Tas skartu arī miesnieku uzņēmumus, lai gan mazās kautuvēs dzīvnieki ilgi neuzturas un kopā nedēļas laikā nokauj tikai dažus dzīvniekus. Šī nosacījums būtībā piespiež mazus uzņēmumus izdarīt ievērojamas investīcijas bez redzamām priekšrocībām higiēnai. Tādēļ atzinīgi jāvērtē tas, ka pamatnostādnes SANCO/1514/2005 pārskatītā versija tagad pievēršas šai problēmai. 5.2 punkts uzsver, ka mazām kautuvēm nebūtu jāuzliek saistība uzturēt sarežģītu infrastruktūru (sohpisticated or extensiv infrastructures), proti, dzirdīšanas un barošanas iekārtas.

| 4.14 | Kaušanai un sadalīšanai jāuztur nodalītas telpas. Šajos procesos pielietojot nodalīšanu laika izpratnē, abām darbībām varētu izmantot arī vienas un tās pašas telpas, neietekmējot drošības statusu. Turklāt izmantojot nodalīšanu laika izpratnē, ir pietiekami daudz laika, lai telpas apžūtu. Tas uzlabo higiēnas statusu. Tajā pašā laikā tas arī aiztaupa maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem investīcijas. Tādēļ atteikšanās no otras telpas, ja izmantota pietiekama kaušanas un sadalīšanas nodalīšana laika izpratnē un ja veikti attiecīgi tīrīšanas pasākumi, būtu jāietver pamatnostādnes pārstrādātajā redakcijā. |
| --- | --- |

4.14

Kaušanai un sadalīšanai jāuztur nodalītas telpas. Šajos procesos pielietojot nodalīšanu laika izpratnē, abām darbībām varētu izmantot arī vienas un tās pašas telpas, neietekmējot drošības statusu. Turklāt izmantojot nodalīšanu laika izpratnē, ir pietiekami daudz laika, lai telpas apžūtu. Tas uzlabo higiēnas statusu. Tajā pašā laikā tas arī aiztaupa maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem investīcijas. Tādēļ atteikšanās no otras telpas, ja izmantota pietiekama kaušanas un sadalīšanas nodalīšana laika izpratnē un ja veikti attiecīgi tīrīšanas pasākumi, būtu jāietver pamatnostādnes pārstrādātajā redakcijā.

| 4.15 | Jaunums ir tas, ka turpmāk arī amatnieciskajiem uzņēmumiem, kuriem līdz šim bija “reģistrētu uzņēmumu” statuss, sadalīšanas telpās būs jāuztur 12 grādu temperatūra pēc celsija vai jāizmanto “alternatīvas procedūras”. Pat neņemot vērā to, ka darbs 12 grādu temperatūrā pēc Celsija ir problemātisks, maziem uzņēmumiem rodas papildu investīcijas un saldēšanas izmaksas (6). Tā vietā būtu bijis pietiekami sadalīšanai paredzēto gaļu izņemt no saldēšanas telpas pa daļām. |
| --- | --- |

4.15

Jaunums ir tas, ka turpmāk arī amatnieciskajiem uzņēmumiem, kuriem līdz šim bija “reģistrētu uzņēmumu” statuss, sadalīšanas telpās būs jāuztur 12 grādu temperatūra pēc celsija vai jāizmanto “alternatīvas procedūras”. Pat neņemot vērā to, ka darbs 12 grādu temperatūrā pēc Celsija ir problemātisks, maziem uzņēmumiem rodas papildu investīcijas un saldēšanas izmaksas (6). Tā vietā būtu bijis pietiekami sadalīšanai paredzēto gaļu izņemt no saldēšanas telpas pa daļām.

| 4.16 | Īpaši problemātiski ir Regulas (EK) 853/2004 jaunie temperatūras un kontroles nosacījumi maltajai gaļai, jo maltajai gaļai ir liela ekonomiskā nozīme pašu mazāko uzņēmumu un mazo gaļas pārstrādātāju darbībā. Vismaz Vācijā šiem uzņēmumiem līdz šim bija “tikai”“reģistrēto uzņēmumu” statuss, un tiem bija jāievēro nacionālie nosacījumi maltajai gaļai, kas noteica 4 grādu temperatūru pēc Celsija. Tā kā turpmāk pastāvēs tikai uzņēmumi, kas saņēmuši ES atļaujas, arī amatnieciskajiem gaļas pārstrādes uzņēmumiem būs jāievēro augstās temperatūras (2 grādi pēc Celsija) prasības (7). Kamēr uzņēmumi ražo svaigu malto gaļu un pārdod to tikai ražošanas dienā (to pieprasīja vecās normas), zemākās temperatūras nenodrošina nekādas higiēnas priekšrocības. Tā kā vecās iekārtas nav iespējams vienkārši pārslēgt uz mazākām temperatūrām un papildus ir nepieciešamas atkausēšanas ierīces, uzņēmumiem ir jāiegulda jaunu saldēšanas ierīču iegādē. Amatniecisko uzņēmumu konkurences stāvokļa izpratnē problemātiski ir tas, ka jaunā regula atļauj maltās gaļas izgatavošanu no saldētas gaļas. Tas veicina turpmāku cenu dempingu. |
| --- | --- |

4.16

Īpaši problemātiski ir Regulas (EK) 853/2004 jaunie temperatūras un kontroles nosacījumi maltajai gaļai, jo maltajai gaļai ir liela ekonomiskā nozīme pašu mazāko uzņēmumu un mazo gaļas pārstrādātāju darbībā. Vismaz Vācijā šiem uzņēmumiem līdz šim bija “tikai”“reģistrēto uzņēmumu” statuss, un tiem bija jāievēro nacionālie nosacījumi maltajai gaļai, kas noteica 4 grādu temperatūru pēc Celsija. Tā kā turpmāk pastāvēs tikai uzņēmumi, kas saņēmuši ES atļaujas, arī amatnieciskajiem gaļas pārstrādes uzņēmumiem būs jāievēro augstās temperatūras (2 grādi pēc Celsija) prasības (7). Kamēr uzņēmumi ražo svaigu malto gaļu un pārdod to tikai ražošanas dienā (to pieprasīja vecās normas), zemākās temperatūras nenodrošina nekādas higiēnas priekšrocības. Tā kā vecās iekārtas nav iespējams vienkārši pārslēgt uz mazākām temperatūrām un papildus ir nepieciešamas atkausēšanas ierīces, uzņēmumiem ir jāiegulda jaunu saldēšanas ierīču iegādē. Amatniecisko uzņēmumu konkurences stāvokļa izpratnē problemātiski ir tas, ka jaunā regula atļauj maltās gaļas izgatavošanu no saldētas gaļas. Tas veicina turpmāku cenu dempingu.

| 4.17 | Jaunums ir arī tas, ka amatnieciskajiem gaļas uzņēmumiem ir uzlikts par pienākumu veikt mikrobioloģiskās kontroles maltajai gaļai arī tad, ja tie malto gaļu pārdod uzreiz izgatavošanas dienā vai nekavējoties sasaldē (8). Tas noved pie ievērojamas izmaksu slodzes bez pamanāmām priekšrocībām higiēnai. Neskaidrs ir, cik biežas kontroles šeit tiek pieprasītas. Regulas projekts tikai paredz, ka mazos uzņēmumos var atteikties no iknedēļas pārbaudēm (skatīt nākošos punktus 4.18 līdz 4.20). |
| --- | --- |

4.17

Jaunums ir arī tas, ka amatnieciskajiem gaļas uzņēmumiem ir uzlikts par pienākumu veikt mikrobioloģiskās kontroles maltajai gaļai arī tad, ja tie malto gaļu pārdod uzreiz izgatavošanas dienā vai nekavējoties sasaldē (8). Tas noved pie ievērojamas izmaksu slodzes bez pamanāmām priekšrocībām higiēnai. Neskaidrs ir, cik biežas kontroles šeit tiek pieprasītas. Regulas projekts tikai paredz, ka mazos uzņēmumos var atteikties no iknedēļas pārbaudēm (skatīt nākošos punktus 4.18 līdz 4.20).

Regula par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem

| 4.18 | Mazo pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurences stāvoklim īpaši svarīgs būs šobrīd izstrādes stadijā esošās regulas par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem saturs. Paraugu ņemšanas apjomi un paraugu veidi ir jānosaka, ievērojot to saprātīgu samēru pret attiecīgo uzņēmumu ražošanas apjomiem, un šīm pārbaudēm vienlaicīgi ir jābūt arī statistiski izteiksmīgām. |
| --- | --- |

4.18

Mazo pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurences stāvoklim īpaši svarīgs būs šobrīd izstrādes stadijā esošās regulas par pārtikas mikrobioloģiskajiem kritērijiem saturs. Paraugu ņemšanas apjomi un paraugu veidi ir jānosaka, ievērojot to saprātīgu samēru pret attiecīgo uzņēmumu ražošanas apjomiem, un šīm pārbaudēm vienlaicīgi ir jābūt arī statistiski izteiksmīgām.

| 4.19 | Līdz šim kaušanas uzņēmumiem vienreiz gadā vajadzēja veikt kautķermeņu mikrobioloģisko izmeklēšanu, nosakot kopējo mikroorganismu un bojāšanās izraisītāju (Enterobacteriaceae) daudzumu, kā arī 10 reizes gadā veikt attiecīgas izmeklēšanas attiecībā uz aprīkojuma priekšmetiem, sienām u.c. Paredzētais paraugu ņemšanas biežuma paaugstinājums novedīs pie ievērojami lielāku papildu izmaksu rašanās maziem uzņēmumiem (par malto gaļu skatīt 4.16 punktu). |
| --- | --- |

4.19

Līdz šim kaušanas uzņēmumiem vienreiz gadā vajadzēja veikt kautķermeņu mikrobioloģisko izmeklēšanu, nosakot kopējo mikroorganismu un bojāšanās izraisītāju (Enterobacteriaceae) daudzumu, kā arī 10 reizes gadā veikt attiecīgas izmeklēšanas attiecībā uz aprīkojuma priekšmetiem, sienām u.c. Paredzētais paraugu ņemšanas biežuma paaugstinājums novedīs pie ievērojami lielāku papildu izmaksu rašanās maziem uzņēmumiem (par malto gaļu skatīt 4.16 punktu).

| 4.20 | Turklāt, ņemot vērā nelielos ražošanas apjomus, rodas problēmas ne tikai statistikas jomā, bet arī attiecībā uz paraugam ņemamo daudzumu. Uz to norādīja Francijas Pārtikas amatnieku profesionālā apvienība CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail) un mazumtirdzniecības pārstāvji. CGAD pauž uzskatu, ka, saglabājot paredzēto paraugu apjomu, atsevišķos gadījumos nepaliktu pāri prece pārdošanai, nemaz jau nerunājot par radītajām izmaksām. |
| --- | --- |

4.20

Turklāt, ņemot vērā nelielos ražošanas apjomus, rodas problēmas ne tikai statistikas jomā, bet arī attiecībā uz paraugam ņemamo daudzumu. Uz to norādīja Francijas Pārtikas amatnieku profesionālā apvienība CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail) un mazumtirdzniecības pārstāvji. CGAD pauž uzskatu, ka, saglabājot paredzēto paraugu apjomu, atsevišķos gadījumos nepaliktu pāri prece pārdošanai, nemaz jau nerunājot par radītajām izmaksām.

5.   Secinājumi

| 5.1 | EESK atzinīgi vērtē jauno regulu elastīgumu. Tās piedāvā jaunas iespējas tradicionālajiem un/vai amatnieciskajiem un reģionālajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.1

EESK atzinīgi vērtē jauno regulu elastīgumu. Tās piedāvā jaunas iespējas tradicionālajiem un/vai amatnieciskajiem un reģionālajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem.

| 5.2 | Tomēr EESK aicina ņemt vērā, ka šī rīcības brīvība tai pašā laikā ir saistīta ar riskiem amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, jo kā atsevišķas valstis, tā arī vietējās iestādes šīs normas, iespējams, var interpretēt par sliktu mazajiem uzņēmumiem. Par to liek domāt pieredze ar ES direktīvu transponēšanu. Principā uzņēmumiem būtu jāatstāj brīva izvēle, kādā veidā tie sasniedz noteiktos higiēnas mērķus. To 4. punktā uzsver arī 8. septembra SANCO pamatnostādnes 1513/2005/REV 1. Tādēļ Komisijai būtu jāparūpējas par to, lai informācija par pamatnostādnēm attiecīgi nonāktu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2

Tomēr EESK aicina ņemt vērā, ka šī rīcības brīvība tai pašā laikā ir saistīta ar riskiem amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, jo kā atsevišķas valstis, tā arī vietējās iestādes šīs normas, iespējams, var interpretēt par sliktu mazajiem uzņēmumiem. Par to liek domāt pieredze ar ES direktīvu transponēšanu. Principā uzņēmumiem būtu jāatstāj brīva izvēle, kādā veidā tie sasniedz noteiktos higiēnas mērķus. To 4. punktā uzsver arī 8. septembra SANCO pamatnostādnes 1513/2005/REV 1. Tādēļ Komisijai būtu jāparūpējas par to, lai informācija par pamatnostādnēm attiecīgi nonāktu dalībvalstīs.

| 5.3 | Dažos punktos EESK saskata nepieciešamību pēc konkrētiem grozījumiem regulās |
| --- | --- |

5.3

Dažos punktos EESK saskata nepieciešamību pēc konkrētiem grozījumiem regulās

| 5.3.1 | Atsevišķu dzīvnieku kaušana, izmantojot amatnieciskās metodes, pamatā būtu jāatzīst par “tradicionālu metodi”. Tas attiecas uz visiem valstu ierosinātajiem grozījumiem, kas pamatoti ar Regulas (EK) 852/2004 13. panta 4. punktu, Regulas (EK) 853/2004 10. panta 4. punktu un Regulas (EK) 854/2004 17. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

5.3.1

Atsevišķu dzīvnieku kaušana, izmantojot amatnieciskās metodes, pamatā būtu jāatzīst par “tradicionālu metodi”. Tas attiecas uz visiem valstu ierosinātajiem grozījumiem, kas pamatoti ar Regulas (EK) 852/2004 13. panta 4. punktu, Regulas (EK) 853/2004 10. panta 4. punktu un Regulas (EK) 854/2004 17. panta 4. punktu.

| 5.3.2 | Mazumtirgotāju telpas, kuras izmanto lielāku dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu apjomu sagatavošanai un/vai sadalīšanai ar mērķi nodot tos tālāk citiem mazumtirgotājiem, būtu bez izņēmuma jāiekļauj Regulas 853/2004 darbības jomā (9). |
| --- | --- |

5.3.2

Mazumtirgotāju telpas, kuras izmanto lielāku dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu apjomu sagatavošanai un/vai sadalīšanai ar mērķi nodot tos tālāk citiem mazumtirgotājiem, būtu bez izņēmuma jāiekļauj Regulas 853/2004 darbības jomā (9).

| 5.3.3 | Kas attiecas uz būvju aprīkojumu (Regulas (EK) 853/2004 III pielikums), būtu jāievēro SANCO 1514 5.2 punkta ieteikumi, ka amatnieciskajiem uzņēmumiem, kas paši nodarbojas ar kaušanu, nebūtu obligāti nepieciešamas dzīvnieku novietnes, kā arī tiem varētu būt vienkārša veida barošanas un dzirdināšanas ierīces. |
| --- | --- |

5.3.3

Kas attiecas uz būvju aprīkojumu (Regulas (EK) 853/2004 III pielikums), būtu jāievēro SANCO 1514 5.2 punkta ieteikumi, ka amatnieciskajiem uzņēmumiem, kas paši nodarbojas ar kaušanu, nebūtu obligāti nepieciešamas dzīvnieku novietnes, kā arī tiem varētu būt vienkārša veida barošanas un dzirdināšanas ierīces.

| 5.3.4 | Pie pierādāmas pietiekamas kaušanas un sadalīšanas nodalīšanas laika izpratnē vajadzētu atļaut atteikties no otras darba telpas (II nodaļa, 2 c punkts). |
| --- | --- |

5.3.4

Pie pierādāmas pietiekamas kaušanas un sadalīšanas nodalīšanas laika izpratnē vajadzētu atļaut atteikties no otras darba telpas (II nodaļa, 2 c punkts).

| 5.3.5 | Vajadzētu atteikties no konkrētas saldēšanas temperatūras noteikšanas sadalīšanas telpās, ja gaļu sadalīšanai no saldētavas izņem pa porcijām, kā tas parasti arī notiek amatnieciskajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

5.3.5

Vajadzētu atteikties no konkrētas saldēšanas temperatūras noteikšanas sadalīšanas telpās, ja gaļu sadalīšanai no saldētavas izņem pa porcijām, kā tas parasti arī notiek amatnieciskajos uzņēmumos.

| 5.3.6 | Kas attiecas uz temperatūras nosacījumiem, uz gaļas pārstrādes amatniekiem nevajadzēju attiecināt prasību par maltās gaļas atdzesēšanu līdz 2 grādiem pēc Celsija (V daļa, III nodaļa, 2 c punkts) un pārņemt “veco vācu regulējumu reģistrētiem uzņēmumiem” (4 grādi pēc Celsija katru dienu svaigi ražotai produkcijai un pārdošanai ražošanas dienā). Turklāt maltās gaļas mikrobioloģisko izmeklējumu biežums uzņēmumos, kuri malto gaļu ražo mazos apjomos un ražošanas dienā vai nu nekavējoties sasaldē vai arī pārdod, būtu jāpieskaņo faktiski saražotajam maltās gaļas daudzumam (Regula (EK) 852/2004, II nodaļa, 4. pants, 3 a punkts). |
| --- | --- |

5.3.6

Kas attiecas uz temperatūras nosacījumiem, uz gaļas pārstrādes amatniekiem nevajadzēju attiecināt prasību par maltās gaļas atdzesēšanu līdz 2 grādiem pēc Celsija (V daļa, III nodaļa, 2 c punkts) un pārņemt “veco vācu regulējumu reģistrētiem uzņēmumiem” (4 grādi pēc Celsija katru dienu svaigi ražotai produkcijai un pārdošanai ražošanas dienā). Turklāt maltās gaļas mikrobioloģisko izmeklējumu biežums uzņēmumos, kuri malto gaļu ražo mazos apjomos un ražošanas dienā vai nu nekavējoties sasaldē vai arī pārdod, būtu jāpieskaņo faktiski saražotajam maltās gaļas daudzumam (Regula (EK) 852/2004, II nodaļa, 4. pants, 3 a punkts).

| 5.3.7 | EESK arī ierosina salīdzinoša pētījuma izstrādi, lai varētu izanalizēt regulas ieviešanu dažādās dalībvalstīs, kurām ir strukturālas atšķirības attiecībā uz amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un lai varētu izstrādāt priekšlikumus amatniecības pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurences stāvokļa uzlabošanai. It sevišķi būtu jāpārbauda arī apmācības un tālākas izglītības pieejamība maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Būtu jāpārbauda arī Komisijas vadlīniju izplatības sistēmas, lai nodrošinātu to, ka mazie uzņēmumi saņem pietiekamu informāciju par tiem piešķirto rīcības brīvību. |
| --- | --- |

5.3.7

EESK arī ierosina salīdzinoša pētījuma izstrādi, lai varētu izanalizēt regulas ieviešanu dažādās dalībvalstīs, kurām ir strukturālas atšķirības attiecībā uz amatnieciskajiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem un lai varētu izstrādāt priekšlikumus amatniecības pārtikas ražošanas uzņēmumu konkurences stāvokļa uzlabošanai. It sevišķi būtu jāpārbauda arī apmācības un tālākas izglītības pieejamība maziem pārtikas ražošanas uzņēmumiem. Būtu jāpārbauda arī Komisijas vadlīniju izplatības sistēmas, lai nodrošinātu to, ka mazie uzņēmumi saņem pietiekamu informāciju par tiem piešķirto rīcības brīvību.

Briselē, 2005. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV L 226, 25.6.2004.

1

(2)  HACCP = Hazard Analysis Critical Control Points (kritisko kontroles punktu bīstamības analīze)

2

HACCP

Hazard Analysis Critical Control Points

(3)  OV C 155, 29.5.2001., 39. lpp.

3

(4)  Vācijā vēl joprojām 45 % no gaļas izstrādājumu finanšu apgrozījuma veido miesnieku uzņēmumi. Ja salīdzina apgrozījumu pēc svara, tad miesnieku uzņēmumu nozīme ir nedaudz mazāka, jo miesnieku uzņēmumos ir nedaudz augstāks cenu līmenis augstāku izejvielu cenu un darbaspēka izmaksu dēļ.

4

(5)  III pielikums, I daļa, II nodaļa, 1 a punkts un 2 c punkts.

5

(6)  III pielikums, I daļa, V nodaļa, 2 a punkts.

6

(7)  III pielikums, V daļa, III nodaļa, 2 c punkts.

7

(8)  Regula (EK) 852/2004, II nodaļa, 4. pants, 3 a punkts.

8

(9)  Skatīt arī EESK 2001. gada 28. marta atzinumu (OV C 155/39).

9

---