# Euroopa Liidu C 247E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.247.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 247E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide17. august 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.247.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 247E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide17. august 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK23.–24. märtsi 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 169 E, 9.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Neljapäev, 24. märts 2011 |
| 2012/C 247E/01 | ELi suhted Pärsia lahe koostöönõukogugaEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (2010/2233(INI)) | 1 |
| 2012/C 247E/02 | Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta | 11 |
| 2012/C 247E/03 | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta | 12 |
| 2012/C 247E/04 | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aaasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta | 13 |
| 2012/C 247E/05 | 2012. aasta eelarve koostamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (2011/2042(BUD)) | 13 |
| LISA | 19 |
| 2012/C 247E/06 | Olukord Jaapanis, eelkõige häireolukord aatomielektrijaamadesEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Jaapanis, eelkõige häireolukorra kohta aatomielektrijaamades | 20 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK23.–24. märtsi 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 169 E, 9.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Neljapäev, 24. märts 2011

2012/C 247E/01

ELi suhted Pärsia lahe koostöönõukogugaEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (2010/2233(INI))

1

2012/C 247E/02

Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

11

2012/C 247E/03

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

12

2012/C 247E/04

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aaasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

13

2012/C 247E/05

2012. aasta eelarve koostamineEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (2011/2042(BUD))

13

LISA

19

2012/C 247E/06

Olukord Jaapanis, eelkõige häireolukord aatomielektrijaamadesEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Jaapanis, eelkõige häireolukorra kohta aatomielektrijaamades

20

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 24. märts 2011 |
| 2012/C 247E/07 | Euroopa Parlamendi õiguste kasutamine Euroopa Kohtu ees (kodukorra artikli 128 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi õiguste kasutamise kohta Euroopa Kohtu ees (Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 128 tõlgendamine) | 21 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märts 2011

2012/C 247E/07

Euroopa Parlamendi õiguste kasutamine Euroopa Kohtu ees (kodukorra artikli 128 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi õiguste kasutamise kohta Euroopa Kohtu ees (Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 128 tõlgendamine)

21

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Kolmapäev, 23. märts 2011 |
| 2012/C 247E/08 | Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmine seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro *Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE)) | 22 |
| RESOLUTSIOONI I LISA | 26 |
| RESOLUTSIOONI II LISA | 27 |
| RESOLUTSIOONI III LISA | 29 |
| | Neljapäev, 24. märts 2011 |
| 2012/C 247E/09 | Moldova Vabariigi suhtes ühepoolsete kaubandussoodustuste kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 55/2008 muutmine ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD)) | 37 |
| P7_TC1-COD(2010)0318Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes | 37 |
| 2012/C 247E/10 | Üldised tariifsed soodustused ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2010)0140Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 | 38 |
| 2012/C 247E/11 | EÜ ja USA vaheline lennutranspordileping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE)) | 39 |
| 2012/C 247E/12 | EÜ ja Kanada vaheline lennutranspordileping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/13 | ELi ja Vietnami vaheline lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/14 | Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: Peter Praet (BE)Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE)) | 41 |
| 2012/C 247E/15 | Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD)) | 42 |
| P7_TC1-COD(2007)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta[ME 122 kui pole teisiti märgitud] | 43 |
| 2012/C 247E/16 | Tarbija õigused ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 55 |
| 2012/C 247E/17 | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2010)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega | 113 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 23. märts 2011

2012/C 247E/08

Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmine seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro *Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

22

RESOLUTSIOONI I LISA

26

RESOLUTSIOONI II LISA

27

RESOLUTSIOONI III LISA

29

Neljapäev, 24. märts 2011

2012/C 247E/09

Moldova Vabariigi suhtes ühepoolsete kaubandussoodustuste kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 55/2008 muutmine ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

37

P7_TC1-COD(2010)0318Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes

37

2012/C 247E/10

Üldised tariifsed soodustused ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

38

P7_TC1-COD(2010)0140Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011

38

2012/C 247E/11

EÜ ja USA vaheline lennutranspordileping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

39

2012/C 247E/12

EÜ ja Kanada vaheline lennutranspordileping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

40

2012/C 247E/13

ELi ja Vietnami vaheline lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

40

2012/C 247E/14

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: Peter Praet (BE)Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

41

2012/C 247E/15

Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

42

P7_TC1-COD(2007)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta[ME 122 kui pole teisiti märgitud]

43

2012/C 247E/16

Tarbija õigused ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

55

2012/C 247E/17

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

113

P7_TC1-COD(2010)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega

113

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 23.–24. märtsi 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 169 E, 9.6.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Neljapäev, 24. märts 2011

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/1

---

Neljapäev, 24. märts 2011ELi suhted Pärsia lahe koostöönõukoguga

P7_TA(2011)0109

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (2010/2233(INI))

2012/C 247 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 25. veebruari 1989. aasta Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) koostöölepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruari 1989. aasta Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) koostöölepingut;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. juuli 1990. aasta resolutsiooni EMÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise tähtsuse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. juuli 1990. aasta resolutsiooni EMÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise tähtsuse kohta (2);

| — | võttes arvesse aruannet „Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne. Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille nõukogu kiitis heaks detsembris 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne. Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille nõukogu kiitis heaks detsembris 2008;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu strateegilist partnerlust Vahemere piirkonna ja Lähis-Idaga, mille nõukogu kiitis heaks juunis 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu strateegilist partnerlust Vahemere piirkonna ja Lähis-Idaga, mille nõukogu kiitis heaks juunis 2004;

| — | võttes arvesse 14. juunil 2010. aastal Luxembourgis toimunud 20. ministrite nõukogu ühiskommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. juunil 2010. aastal Luxembourgis toimunud 20. ministrite nõukogu ühiskommünikeed;

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2010. aasta raportit Vahemere Liidu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2010. aasta raportit Vahemere Liidu kohta;

| — | võttes arvesse 29. aprillil 2009. aastal Masqatis toimunud 19. ministrite nõukogu ühiskommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. aprillil 2009. aastal Masqatis toimunud 19. ministrite nõukogu ühiskommünikeed;

| — | võttes arvesse ELi ja GCC vahelise 1988. aasta koostöölepingu rakendamise ühist tegevuskava (2010–2013); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja GCC vahelise 1988. aasta koostöölepingu rakendamise ühist tegevuskava (2010–2013);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kolmandate riikidega kõrghariduse valdkonnas tihedama koostöö saavutamise kohta (KOM(2001)0385); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kolmandate riikidega kõrghariduse valdkonnas tihedama koostöö saavutamise kohta (KOM(2001)0385);

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni reformide kohta araabia maailmas: milline peaks olema Euroopa Liidu strateegia? (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni reformide kohta araabia maailmas: milline peaks olema Euroopa Liidu strateegia? (3);

| — | võttes arvesse 31. detsembril 2001. aastal Omaani Sultaniriigis Masqațis GCC riikide vahel sõlmitud majanduslepingut ning 21. detsembri 2002. aasta GCC Doha deklaratsiooni Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu tolliliidu tegevuse alustamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. detsembril 2001. aastal Omaani Sultaniriigis Masqațis GCC riikide vahel sõlmitud majanduslepingut ning 21. detsembri 2002. aasta GCC Doha deklaratsiooni Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu tolliliidu tegevuse alustamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 218, mille kohaselt peab nõukogu küsima Euroopa Parlamendi nõusolekut enne mis tahes rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 218, mille kohaselt peab nõukogu küsima Euroopa Parlamendi nõusolekut enne mis tahes rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1998. aasta deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi (mida nimetatakse ka deklaratsiooniks inimõiguste kaitsjate kohta); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1998. aasta deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi (mida nimetatakse ka deklaratsiooniks inimõiguste kaitsjate kohta);

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 10., 15. ja 17. märtsi 2011. aasta deklaratsioone ning nõukogu 21. märtsi 2011. aasta järeldust Bahreini kohta ning selles kontekstis rõhutades oma täielikku toetust sõnavabadusele ning kodanike õigusele rahumeelselt meelt avaldada; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 10., 15. ja 17. märtsi 2011. aasta deklaratsioone ning nõukogu 21. märtsi 2011. aasta järeldust Bahreini kohta ning selles kontekstis rõhutades oma täielikku toetust sõnavabadusele ning kodanike õigusele rahumeelselt meelt avaldada;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon arvamusi (A7-0042/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon arvamusi (A7-0042/2011),

| A. | arvestades, et seoses hiljutiste tähtsate ja kiirelt edasi arenevate sündmustega, mille keskseks peaks olema püüdlus inimõiguste ja demokraatia poole, vajavad käesolevad ELi ja GCC suhted pidevat ülevaatamist ja ajakohastamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et seoses hiljutiste tähtsate ja kiirelt edasi arenevate sündmustega, mille keskseks peaks olema püüdlus inimõiguste ja demokraatia poole, vajavad käesolevad ELi ja GCC suhted pidevat ülevaatamist ja ajakohastamist;

| B. | arvestades, et meeleavaldajad on mitmes Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigis väljendanud seadusjärgse demokraatia püüdlusi; arvestades, et ametivõimud reageerisid Bahreinis toimunud protestidele vägivaldselt, mis tõid kaasa hukkumisi, vigastusi ja vangistusi; arvestades, et Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraatide ning Kuveidi sõjavägi tulid riiki, et osaleda meeleavaldajate represseerimises, GCC loosungi all; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meeleavaldajad on mitmes Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigis väljendanud seadusjärgse demokraatia püüdlusi; arvestades, et ametivõimud reageerisid Bahreinis toimunud protestidele vägivaldselt, mis tõid kaasa hukkumisi, vigastusi ja vangistusi; arvestades, et Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraatide ning Kuveidi sõjavägi tulid riiki, et osaleda meeleavaldajate represseerimises, GCC loosungi all;

| C. | arvestades, et praegu tuleks Pärsia lahe piirkonda vaadelda kui uut esilekerkivat maailmamajanduslikku poolust, mille moodustavad Pärsia lahe koostöönõukogu riigid; märgib, et EL on GCC suuruselt teine kaubanduspartner ning GCC on ELi suuruselt viies eksporditurg; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu tuleks Pärsia lahe piirkonda vaadelda kui uut esilekerkivat maailmamajanduslikku poolust, mille moodustavad Pärsia lahe koostöönõukogu riigid; märgib, et EL on GCC suuruselt teine kaubanduspartner ning GCC on ELi suuruselt viies eksporditurg;

| D. | arvestades, et Pärsia lahe piirkonna geopoliitilise keskkonna tõttu on selle piirkonna julgeolekuküsimused nii globaalse kui ka piirkondliku mõjuga (Lähis-Ida rahuprotsess, Iraani tuumaprogramm, Iraagi, Jeemeni ja Darfuri stabiliseerimine, terrorism, ja piraatlus) ning seni on GCC näol tegemist olnud ainsa stabiilse piirkondliku organisatsiooniga, mis lähtub mitmepoolsusest ja koostööst; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pärsia lahe piirkonna geopoliitilise keskkonna tõttu on selle piirkonna julgeolekuküsimused nii globaalse kui ka piirkondliku mõjuga (Lähis-Ida rahuprotsess, Iraani tuumaprogramm, Iraagi, Jeemeni ja Darfuri stabiliseerimine, terrorism, ja piraatlus) ning seni on GCC näol tegemist olnud ainsa stabiilse piirkondliku organisatsiooniga, mis lähtub mitmepoolsusest ja koostööst;

| E. | arvestades, et rohkem kui kolmandik kogu maailma riiklikest investeerimisfondidest kuulub GCC riikidele ja neist fondidest on olnud kriisi ajal abi maailma ning Euroopa finantssüsteemi päästmisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rohkem kui kolmandik kogu maailma riiklikest investeerimisfondidest kuulub GCC riikidele ja neist fondidest on olnud kriisi ajal abi maailma ning Euroopa finantssüsteemi päästmisel;

| F. | arvestades, et Pärsia lahe piirkond omab ELi jaoks otsustavat tähtsust ning et mitmepooluselises ja vastastikku sõltuvas maailmas aitavad sellised partnerlused lahendada poliitilisi ja julgeolekuprobleeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pärsia lahe piirkond omab ELi jaoks otsustavat tähtsust ning et mitmepooluselises ja vastastikku sõltuvas maailmas aitavad sellised partnerlused lahendada poliitilisi ja julgeolekuprobleeme;

| G. | arvestades, et paljudes GCC liikmesriikides alanud majandusstruktuuride liberaliseerimise ja mitmekesistamise protsessiga kaasnevad uued sisemised muutused, mis on nii poliitilised (põhiseaduslikud reformid, poliitiline osalus, institutsioonide tugevdamine) kui ka sotsiaalsed (ühingulise struktuuri tekkimine, tööandjate ühendused, naiste tõusmine vastutavatele ametikohtadele) ning mida tuleks soosida ja toetada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljudes GCC liikmesriikides alanud majandusstruktuuride liberaliseerimise ja mitmekesistamise protsessiga kaasnevad uued sisemised muutused, mis on nii poliitilised (põhiseaduslikud reformid, poliitiline osalus, institutsioonide tugevdamine) kui ka sotsiaalsed (ühingulise struktuuri tekkimine, tööandjate ühendused, naiste tõusmine vastutavatele ametikohtadele) ning mida tuleks soosida ja toetada;

| H. | arvestades, et võõrtöötajate, eelkõige koduabilistest naiste töö- ja elutingimused on murettekitavad ja taunimisväärsed, ehkki neil on tähtis osa GCC liikmesriikide mitmetes majandusvaldkondades ning nad moodustavad GCC riikide elanikkonnast ligi 40 % ja teatavates emiraatides umbes 80 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võõrtöötajate, eelkõige koduabilistest naiste töö- ja elutingimused on murettekitavad ja taunimisväärsed, ehkki neil on tähtis osa GCC liikmesriikide mitmetes majandusvaldkondades ning nad moodustavad GCC riikide elanikkonnast ligi 40 % ja teatavates emiraatides umbes 80 %;

| I. | arvestades, et kõik kuus liikmesriiki on pärilikud monarhiad, kus kodanike, eriti naiste poliitiline esindatus on piiratud ning enamasti puudub valitud parlament; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõik kuus liikmesriiki on pärilikud monarhiad, kus kodanike, eriti naiste poliitiline esindatus on piiratud ning enamasti puudub valitud parlament;

| J. | arvestades GCC riikide investeeringute mahtu ja ühiseid probleeme Euroopa Liidu lõunapiirkonna lähiümbruses, on vaja toimivat koostööd Euroopa, Vahemere piirkonna ja Pärsia lahe piirkonna vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades GCC riikide investeeringute mahtu ja ühiseid probleeme Euroopa Liidu lõunapiirkonna lähiümbruses, on vaja toimivat koostööd Euroopa, Vahemere piirkonna ja Pärsia lahe piirkonna vahel;

| K. | arvestades, et GCC riikide geograafilis-majandusliku ümberorienteerumisega Aasia suunas, mis tuleneb Aasia turgude (Hiina, India, Singapur, Jaapan, Filipiinid, Lõuna-Korea) kasvavast naftanõudlusest, kaasneb praegusel ajal kaubanduslike ja majanduslike suhete mitmekesistumine, mida kindlustavad vabakaubanduslepingud ja poliitilise dialoogi arendamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et GCC riikide geograafilis-majandusliku ümberorienteerumisega Aasia suunas, mis tuleneb Aasia turgude (Hiina, India, Singapur, Jaapan, Filipiinid, Lõuna-Korea) kasvavast naftanõudlusest, kaasneb praegusel ajal kaubanduslike ja majanduslike suhete mitmekesistumine, mida kindlustavad vabakaubanduslepingud ja poliitilise dialoogi arendamine;

| L. | arvestades GCC riikide äärmiselt olulist rolli maailma tasandil, mille tõttu GCC-l ja Euroopa Liidul on ühised huvid, mis on seotud rahvusvahelise stabiilsuse ja maailmamajandusliku juhtimisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades GCC riikide äärmiselt olulist rolli maailma tasandil, mille tõttu GCC-l ja Euroopa Liidul on ühised huvid, mis on seotud rahvusvahelise stabiilsuse ja maailmamajandusliku juhtimisega;

| M. | arvestades, et araabia ja islamimaailmas kasvab GCC riikide mõju ning neil võib olla oluline osa kultuuridevahelises dialoogis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et araabia ja islamimaailmas kasvab GCC riikide mõju ning neil võib olla oluline osa kultuuridevahelises dialoogis;

| N. | arvestades, et 20 aastat tagasi avatud läbirääkimised ELi ja GCC vahelise vabakaubanduslepingu üle on praegu üks kõige kauem kestnud Euroopa Liidu kaubandusalaseid läbirääkimisi, mida pole lõpule viidud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 20 aastat tagasi avatud läbirääkimised ELi ja GCC vahelise vabakaubanduslepingu üle on praegu üks kõige kauem kestnud Euroopa Liidu kaubandusalaseid läbirääkimisi, mida pole lõpule viidud;

| O. | arvestades, et EL peab võtma Pärsia lahe piirkonnas selge positsiooni ja säilitama järjepideva pühendumise, mis tagab talle selles piirkonnas parema nähtavuse ja strateegilise kohaloleku; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL peab võtma Pärsia lahe piirkonnas selge positsiooni ja säilitama järjepideva pühendumise, mis tagab talle selles piirkonnas parema nähtavuse ja strateegilise kohaloleku;

| P. | arvestades, et poliitiliste lisatingimuste, eriti inimõiguste austamist käsitleva klausli lisamine, on iga Euroopa Liidu ja kolmanda osalise vahel sõlmitud kaubanduslepingu lahutamatu osa; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et poliitiliste lisatingimuste, eriti inimõiguste austamist käsitleva klausli lisamine, on iga Euroopa Liidu ja kolmanda osalise vahel sõlmitud kaubanduslepingu lahutamatu osa;

| Q. | arvestades Euroopa Liidu vähest nähtavust piirkonnas ja Euroopa Liidu tajumist viisil, mis on üha sagedamini segi aetud suhtumisega mõnesse liikmesriiki, millel on piirkonnaga juba varem arendatud sidemed; |
| --- | --- |

Q.

arvestades Euroopa Liidu vähest nähtavust piirkonnas ja Euroopa Liidu tajumist viisil, mis on üha sagedamini segi aetud suhtumisega mõnesse liikmesriiki, millel on piirkonnaga juba varem arendatud sidemed;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidul on kogemusi institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise, hariduse ja teadusuuringute, taastuvenergia ja keskkonnaalase arendustegevuse, tehnilise toe ja reguleerimise edendamise valdkonnas ning naabrusalade stabiilsust ja üldist julgeolekut käsitleva poliitilise ja diplomaatilise dialoogi edasiviimise osas, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidul on kogemusi institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise, hariduse ja teadusuuringute, taastuvenergia ja keskkonnaalase arendustegevuse, tehnilise toe ja reguleerimise edendamise valdkonnas ning naabrusalade stabiilsust ja üldist julgeolekut käsitleva poliitilise ja diplomaatilise dialoogi edasiviimise osas,

| 1. | tuletab meelde, et ELi ja GCC vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimine on jätkuvalt prioriteet ja selle lepingu sõlmimise võimalik ebaõnnestumine läheks vastuollu mõlema poole huvidega; rõhutab, et selle lepingu sõlmimine on vastastikuse usaldusväärsuse tunnustamine kahe poole vahel, kes on otsustanud mitmepoolsuse ja integratsiooni kasuks; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ELi ja GCC vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimine on jätkuvalt prioriteet ja selle lepingu sõlmimise võimalik ebaõnnestumine läheks vastuollu mõlema poole huvidega; rõhutab, et selle lepingu sõlmimine on vastastikuse usaldusväärsuse tunnustamine kahe poole vahel, kes on otsustanud mitmepoolsuse ja integratsiooni kasuks;

| 2. | on seisukohal, et arvestades Euroopa Liidu piiratud kohalolekut Pärsia lahe piirkonnas, peaks ühtne kommunikatsioonipoliitika ELi uue välissuhete ametkonna ühe osana aitama arendada piirkonna riikides sihipärast ja tulemuslikku teavitamist Euroopa Liidust; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et arvestades Euroopa Liidu piiratud kohalolekut Pärsia lahe piirkonnas, peaks ühtne kommunikatsioonipoliitika ELi uue välissuhete ametkonna ühe osana aitama arendada piirkonna riikides sihipärast ja tulemuslikku teavitamist Euroopa Liidust;

| 3. | arvab, et EL peab piirkonna jaoks välja töötama strateegia, mille eesmärk on tugevdada sidemeid GCCga, toetada piirkondlikku integratsiooniprotsessi ja soodustada kahepoolseid suhteid GCC riikidega; |
| --- | --- |

3.

arvab, et EL peab piirkonna jaoks välja töötama strateegia, mille eesmärk on tugevdada sidemeid GCCga, toetada piirkondlikku integratsiooniprotsessi ja soodustada kahepoolseid suhteid GCC riikidega;

| 4. | rõhutab, et eesmärk on strateegiline partnerlus GCC ja selle liikmesriikidega, mis vastaks mõlema poole vastavale rollile rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, kui oluline on käivitada sel eesmärgil perioodilised kohtumised riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil, mis ei sõltu käimasolevate läbirääkimiste seisust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et eesmärk on strateegiline partnerlus GCC ja selle liikmesriikidega, mis vastaks mõlema poole vastavale rollile rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, kui oluline on käivitada sel eesmärgil perioodilised kohtumised riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil, mis ei sõltu käimasolevate läbirääkimiste seisust;

| 5. | rõhutab ka, kui tähtis on koostöö ja dialoogi puhul võrdne partnerlus, pidades silmas kahe osapoole erinevusi ning eri valdkondades toimuva koostöö ja dialoogi laiendamise võimalusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab ka, kui tähtis on koostöö ja dialoogi puhul võrdne partnerlus, pidades silmas kahe osapoole erinevusi ning eri valdkondades toimuva koostöö ja dialoogi laiendamise võimalusi;

| 6. | nõuab, et Euroopa välisteenistuses eraldataks selle piirkonna küsimusele rohkem inimressursse ja et kõigis GCC liikmesriikides avataks uued ELi diplomaatilised esindused, mis aitaks suurendada ELi nähtavust, lihtsustada poliitilist dialoogi ja tugevdada liidu meetmete mõju; rõhutab vajadust leida nimetatud vahendid eelkõige Euroopa välisteenistuse olemasolevate ressursside ümberpaigutamise teel; palub piirkonnas diplomaatilisi esindusi omavatel ELi liikmesriikidel toimida kooskõlas ELi poliitikaga; rõhutab, et diferentseeritud kahepoolne lähenemine ELiga tihedamast koostööst huvitatud GCC riikidele saab mitmepoolse raamistiku puhul olla ainult täiendavaks ja edasiviivaks teguriks; nõuab seetõttu, et komisjon ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja uuriksid sellise kahepoolse koostöö väljavaateid; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Euroopa välisteenistuses eraldataks selle piirkonna küsimusele rohkem inimressursse ja et kõigis GCC liikmesriikides avataks uued ELi diplomaatilised esindused, mis aitaks suurendada ELi nähtavust, lihtsustada poliitilist dialoogi ja tugevdada liidu meetmete mõju; rõhutab vajadust leida nimetatud vahendid eelkõige Euroopa välisteenistuse olemasolevate ressursside ümberpaigutamise teel; palub piirkonnas diplomaatilisi esindusi omavatel ELi liikmesriikidel toimida kooskõlas ELi poliitikaga; rõhutab, et diferentseeritud kahepoolne lähenemine ELiga tihedamast koostööst huvitatud GCC riikidele saab mitmepoolse raamistiku puhul olla ainult täiendavaks ja edasiviivaks teguriks; nõuab seetõttu, et komisjon ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja uuriksid sellise kahepoolse koostöö väljavaateid;

| 7. | tuletab meelde enamikus GCC liikmesriikides viimaste aastate jooksul täheldatud sotsiaalset ja poliitilist arengut; ergutab GCC liikmesriike jätkama oma jõupingutusi, et edendada inimõigusi ning võidelda diskrimineerimise kõigi vormide vastu, sealhulgas diskrimineerimise vastu soo, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse alusel; kutsub GCC liikmesriike üles tagama ja edendama vähemuste, sealhulgas usuvähemuste õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, õigust tööle, sealhulgas võõrtöötajate jaoks, ning sõna- ja mõttevabadust; ergutab jätkama neis küsimustes dialoogi ELi ja GCC vahel; kutsub GCC liikmesriike üles tulemuslikumalt suhtlema kodanikuühiskonnaga ja toetama kohalike struktuuride ja ühenduste tekkimist; kutsub GCC liikmesriike eriti:






  — | tagama inimõiguste ja põhivabaduste, eriti just sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse ning õiguse rahumeelselt meelt avaldada, austamist ning ära kuulama ja arvestama meeleavaldajate seadusjärgsete nõudmistega ning samuti tagama nende turvalisus, |
| --- | --- | --- |

7.

tuletab meelde enamikus GCC liikmesriikides viimaste aastate jooksul täheldatud sotsiaalset ja poliitilist arengut; ergutab GCC liikmesriike jätkama oma jõupingutusi, et edendada inimõigusi ning võidelda diskrimineerimise kõigi vormide vastu, sealhulgas diskrimineerimise vastu soo, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse alusel; kutsub GCC liikmesriike üles tagama ja edendama vähemuste, sealhulgas usuvähemuste õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, õigust tööle, sealhulgas võõrtöötajate jaoks, ning sõna- ja mõttevabadust; ergutab jätkama neis küsimustes dialoogi ELi ja GCC vahel; kutsub GCC liikmesriike üles tulemuslikumalt suhtlema kodanikuühiskonnaga ja toetama kohalike struktuuride ja ühenduste tekkimist; kutsub GCC liikmesriike eriti:

—

tagama inimõiguste ja põhivabaduste, eriti just sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse ning õiguse rahumeelselt meelt avaldada, austamist ning ära kuulama ja arvestama meeleavaldajate seadusjärgsete nõudmistega ning samuti tagama nende turvalisus,

| — | võtma vastu meetmeid, et toetada naiste juurdepääsu tööturule ja haridusele, kaotades selleks igasuguse diskrimineerimise soo ja muude tavapäraste või õigusnormide, näiteks staatusest tulenevate normide põhjal; |
| --- | --- |

—

võtma vastu meetmeid, et toetada naiste juurdepääsu tööturule ja haridusele, kaotades selleks igasuguse diskrimineerimise soo ja muude tavapäraste või õigusnormide, näiteks staatusest tulenevate normide põhjal;

| — | kaotama võõrtöötajatele pealesurutava eestkostesüsteemi seal, kus see veel kehtib, ning reformima tööõigust, et tagada töötajatele, sealhulgas võõrtöötajatele ja koduabilistele täielik sotsiaalne ja õiguskaitse; |
| --- | --- |

—

kaotama võõrtöötajatele pealesurutava eestkostesüsteemi seal, kus see veel kehtib, ning reformima tööõigust, et tagada töötajatele, sealhulgas võõrtöötajatele ja koduabilistele täielik sotsiaalne ja õiguskaitse;

| — | tekitama koostoimet ELi ja selle liikmesriikidega, et toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO koduabiliste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

tekitama koostoimet ELi ja selle liikmesriikidega, et toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO koduabiliste õiguste konventsiooni;

| — | võitlema igasuguse karistamatuse vastu, tagama kohtunike sõltumatuse, tagama õiguse kiirele ja õiglasele kohtumõistmisele ning tugevdama kohtuametnike rolli; |
| --- | --- |

—

võitlema igasuguse karistamatuse vastu, tagama kohtunike sõltumatuse, tagama õiguse kiirele ja õiglasele kohtumõistmisele ning tugevdama kohtuametnike rolli;

| — | võtma meetmeid selle tagamiseks, et laialdaselt avalikustataks inimõiguste standardid ja kasutataks neid haridusasutustes ning õiguskaitsetöötajate, juristide ja kohtunike koolitamisel; |
| --- | --- |

—

võtma meetmeid selle tagamiseks, et laialdaselt avalikustataks inimõiguste standardid ja kasutataks neid haridusasutustes ning õiguskaitsetöötajate, juristide ja kohtunike koolitamisel;

| 8. | kutsub kõiki Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriike tunnustama jätkuvalt populaarset liikumist demokraatlikku reformi suunas regioonis laiemalt, ning kutsub tekkivaid tsiviilühiskonnagruppe üles täielikult pühenduma tõelise rahuliku demokraatliku ülemineku protsessi edendamisele nende endi riikides, koos nende partneritega regioonis ja Euroopa Liidu täielikul toel; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriike tunnustama jätkuvalt populaarset liikumist demokraatlikku reformi suunas regioonis laiemalt, ning kutsub tekkivaid tsiviilühiskonnagruppe üles täielikult pühenduma tõelise rahuliku demokraatliku ülemineku protsessi edendamisele nende endi riikides, koos nende partneritega regioonis ja Euroopa Liidu täielikul toel;

| 9. | tunneb sügavat kahetsust Bahreini ametivõimude vägivaldse reageeringu ning jõu kasutamise üle meeleavaldajate suhtes ning välisjõudude osalemise üle meeleavaldajate repressioonis GCC loosungi all; arvestades, et see on tugev kontrast GCC toetusele kaitsta kodanikke, kes nõuavad vabadust ja demokraatiat Liibüas; kutsub kohesele vägivalla lõpetamisele rahulike meeleavaldajate suhtes ning poliitilisele dialoogile, mis viiks edasi järgnevatele vajalikele poliitilistele reformidele riigis; |
| --- | --- |

9.

tunneb sügavat kahetsust Bahreini ametivõimude vägivaldse reageeringu ning jõu kasutamise üle meeleavaldajate suhtes ning välisjõudude osalemise üle meeleavaldajate repressioonis GCC loosungi all; arvestades, et see on tugev kontrast GCC toetusele kaitsta kodanikke, kes nõuavad vabadust ja demokraatiat Liibüas; kutsub kohesele vägivalla lõpetamisele rahulike meeleavaldajate suhtes ning poliitilisele dialoogile, mis viiks edasi järgnevatele vajalikele poliitilistele reformidele riigis;

| 10. | kutsub GCC riikide valitsusi koostöö vaimus ühiselt tegutsema, et tegeleda piirkonnas inimõiguste alaste probleemidega, eriti mis puudutab soolist võrdõiguslikkust, kodakondsuseta isikute (nn bidunid) olukorda, sõna- ja kogunemisvabaduse, sealhulgas ametiühingute õiguste piiramist, ning vajadust tagada kohtute sõltumatus ja õigus kiirele ja õiglasele kohtumõistmisele; nõuab, et kavandatud intensiivsem poliitiline dialoog GCCga hõlmaks ka dialoogi inimõiguste üle tehnilisel ja poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

kutsub GCC riikide valitsusi koostöö vaimus ühiselt tegutsema, et tegeleda piirkonnas inimõiguste alaste probleemidega, eriti mis puudutab soolist võrdõiguslikkust, kodakondsuseta isikute (nn bidunid) olukorda, sõna- ja kogunemisvabaduse, sealhulgas ametiühingute õiguste piiramist, ning vajadust tagada kohtute sõltumatus ja õigus kiirele ja õiglasele kohtumõistmisele; nõuab, et kavandatud intensiivsem poliitiline dialoog GCCga hõlmaks ka dialoogi inimõiguste üle tehnilisel ja poliitilisel tasandil;

| 11. | kutsub GCC riike üles võtma tagasi oma reservatsioonid, mis veel kehtivad seoses naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooniga ja rahvusvahelise konventsiooniga rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning palub kõikidel GCC riikidel ratifitseerida fakultatiivprotokollid, mis käsitlevad lapse õiguste konventsiooni ja rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; rõhutab ka ÜRO võõrtöötajate konventsiooni ning ILO konventsioonide nr 97 ja 143 ratifitseerimise ja täitmise tähtsust; |
| --- | --- |

11.

kutsub GCC riike üles võtma tagasi oma reservatsioonid, mis veel kehtivad seoses naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooniga ja rahvusvahelise konventsiooniga rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning palub kõikidel GCC riikidel ratifitseerida fakultatiivprotokollid, mis käsitlevad lapse õiguste konventsiooni ja rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; rõhutab ka ÜRO võõrtöötajate konventsiooni ning ILO konventsioonide nr 97 ja 143 ratifitseerimise ja täitmise tähtsust;

| 12. | soovitab ELil uurida ja teha koos GCCga ettepanekuid, kuidas kõrvaldada piirkonna vähemususkude tunnistajatest kollektiivide ja üksikisikute teelt takistusi usuvabaduse kui põhiõiguse täielikul ja tegelikul kasutamisel nii avalikus kui ka eraelus; |
| --- | --- |

12.

soovitab ELil uurida ja teha koos GCCga ettepanekuid, kuidas kõrvaldada piirkonna vähemususkude tunnistajatest kollektiivide ja üksikisikute teelt takistusi usuvabaduse kui põhiõiguse täielikul ja tegelikul kasutamisel nii avalikus kui ka eraelus;

| 13. | rõhutab kultuuride ja uskude vahelise dialoogi tähtsust; tuletab meelde, et Euroopa Liit ja GCC on väljendanud ühist pühendumust sallivuse, vaoshoituse ja kooseksisteerimise kaitsele ja edendamisele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kultuuride ja uskude vahelise dialoogi tähtsust; tuletab meelde, et Euroopa Liit ja GCC on väljendanud ühist pühendumust sallivuse, vaoshoituse ja kooseksisteerimise kaitsele ja edendamisele;

| 14. | soovitab valitsustel ja GCC olemasolevatel parlamentaarsetel assambleedel võtta viivitamata meetmeid, et ilma piiravate reservatsioonideta ratifitseerida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, teha koostööd ÜRO inimõiguste komisjoni temaatiliste mehhanismidega ja kutsuda neid, eelkõige kohtunike ja juristide sõltumatuse küsimuse eriraportööri, oma riike külastama; |
| --- | --- |

14.

soovitab valitsustel ja GCC olemasolevatel parlamentaarsetel assambleedel võtta viivitamata meetmeid, et ilma piiravate reservatsioonideta ratifitseerida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, teha koostööd ÜRO inimõiguste komisjoni temaatiliste mehhanismidega ja kutsuda neid, eelkõige kohtunike ja juristide sõltumatuse küsimuse eriraportööri, oma riike külastama;

| 15. | kordab ELi vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele ja Euroopa Parlamendi üleskutset kehtestada surmanuhtluse kasutamisele ülemaailmne moratoorium; sellega seoses taunib surmanuhtluse jätkuvat säilitamist kõigis GCC liikmesriikides; kutsub GCC liikmesriike üles kehtestama moratooriumi hukkamistele; kutsub eelkõige neid riike, kes kasutavad selliseid hukkamis- ja karistusmeetodeid, nagu pea maharaiumine, kividega surnuksloopimine, ristilöömine, piitsutamine ja kehaosade amputeerimine, neid meetodeid kaotama; |
| --- | --- |

15.

kordab ELi vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele ja Euroopa Parlamendi üleskutset kehtestada surmanuhtluse kasutamisele ülemaailmne moratoorium; sellega seoses taunib surmanuhtluse jätkuvat säilitamist kõigis GCC liikmesriikides; kutsub GCC liikmesriike üles kehtestama moratooriumi hukkamistele; kutsub eelkõige neid riike, kes kasutavad selliseid hukkamis- ja karistusmeetodeid, nagu pea maharaiumine, kividega surnuksloopimine, ristilöömine, piitsutamine ja kehaosade amputeerimine, neid meetodeid kaotama;

| 16. | võtab teadmiseks ühise kolmeaastase tegevuskava, mis ELi ja GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumisel 14. juunil 2010. aastal heaks kiideti ja mille eesmärk on tihendada koostööd paljudes ühist huvi pakkuvates strateegilistes valdkondades, sealhulgas teadlasi, õppejõude ja ettevõtjaid ühendavate võrgustike loomise teel; peab aga kahetsusväärseks, et selles puudub avatud, korrapärast ja edasiviivat poliitilist dialoogi käsitlev osa; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks ühise kolmeaastase tegevuskava, mis ELi ja GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumisel 14. juunil 2010. aastal heaks kiideti ja mille eesmärk on tihendada koostööd paljudes ühist huvi pakkuvates strateegilistes valdkondades, sealhulgas teadlasi, õppejõude ja ettevõtjaid ühendavate võrgustike loomise teel; peab aga kahetsusväärseks, et selles puudub avatud, korrapärast ja edasiviivat poliitilist dialoogi käsitlev osa;

| 17. | arvab, et nimetatud ühise tegevuskava täitmisega peaks kaasnema täpne ja põhjalik rahastamiskord ning seda peaksid ellu viima vastava konkreetse ülesande saanud töötajad nii Brüsselis kui ka GCC liikmesriikides; rõhutab, kui tähtis on tagada selle programmi nähtavus ja mitmesuguse asjaomastele haldusasutustele ja institutsioonidele kättesaadava teabe levitamine; nõuab kolme aasta möödudes tulemuste hindamist ning rahuldavate tulemuste korral ELi ja GCC koostööagentuuri asutamise kaalumist; |
| --- | --- |

17.

arvab, et nimetatud ühise tegevuskava täitmisega peaks kaasnema täpne ja põhjalik rahastamiskord ning seda peaksid ellu viima vastava konkreetse ülesande saanud töötajad nii Brüsselis kui ka GCC liikmesriikides; rõhutab, kui tähtis on tagada selle programmi nähtavus ja mitmesuguse asjaomastele haldusasutustele ja institutsioonidele kättesaadava teabe levitamine; nõuab kolme aasta möödudes tulemuste hindamist ning rahuldavate tulemuste korral ELi ja GCC koostööagentuuri asutamise kaalumist;

| 18. | palub ELil oma koostööprogrammides GCC riikidega rohkem keskenduda kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning toetada naiste ja noorte õiguste suurendamist; |
| --- | --- |

18.

palub ELil oma koostööprogrammides GCC riikidega rohkem keskenduda kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning toetada naiste ja noorte õiguste suurendamist;

| 19. | tunneb sügavat kahetsust, nähes kuidas Pärsia lahe piirkond on kaasatud võidurelvastumisse; palub Euroopa Liidul alustada GCC riikidega strateegilist dialoogi ühist huvi pakkuvate piirkondliku julgeoleku küsimuste teemal (Lähis-Ida rahuprotsess, Iraani tuumaprogramm, Iraagi, Jeemeni ja Darfuri stabiliseerimine, terrorism ja piraatlus), ning lõppeesmärgina aidata partnerluses Pärsia lahe riikidega luua Lähis-Ida piirkonna julgeolekustruktuur; |
| --- | --- |

19.

tunneb sügavat kahetsust, nähes kuidas Pärsia lahe piirkond on kaasatud võidurelvastumisse; palub Euroopa Liidul alustada GCC riikidega strateegilist dialoogi ühist huvi pakkuvate piirkondliku julgeoleku küsimuste teemal (Lähis-Ida rahuprotsess, Iraani tuumaprogramm, Iraagi, Jeemeni ja Darfuri stabiliseerimine, terrorism ja piraatlus), ning lõppeesmärgina aidata partnerluses Pärsia lahe riikidega luua Lähis-Ida piirkonna julgeolekustruktuur;

| 20. | tuletab meelde, et GCC liikmesriigid on piirkonnas olulised osapooled; rõhutab, et ELil ja GCCl on ühised huvid rahu ja stabiilsuse säilitamisel ja tugevdamisel Lähis-Idas, Põhja-Aafrikas, Aafrika Sarvel ja kogu maailmas; nõuab partneritelt tungivalt koostöö tugevdamist nende ühiste huvide põhjal; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et GCC liikmesriigid on piirkonnas olulised osapooled; rõhutab, et ELil ja GCCl on ühised huvid rahu ja stabiilsuse säilitamisel ja tugevdamisel Lähis-Idas, Põhja-Aafrikas, Aafrika Sarvel ja kogu maailmas; nõuab partneritelt tungivalt koostöö tugevdamist nende ühiste huvide põhjal;

| 21. | võtab teadmiseks GCC Abu Dhabis 7. märtsil 2011. aastal tehtud deklaratsiooni, mis teatab „ministrite nõukogu nõuab, et julgeolekunõukogu võtab vajalikud sammud, et kaitsta tsiviilisikuid, sealhulgas Liibüa lennuvaba tsoon”, mille avaldus aitas kaasa Araabia Liiga ning seejärel ÜRO Julgeolekunõukogu otsusele pooldada sellist tsooni; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks GCC Abu Dhabis 7. märtsil 2011. aastal tehtud deklaratsiooni, mis teatab „ministrite nõukogu nõuab, et julgeolekunõukogu võtab vajalikud sammud, et kaitsta tsiviilisikuid, sealhulgas Liibüa lennuvaba tsoon”, mille avaldus aitas kaasa Araabia Liiga ning seejärel ÜRO Julgeolekunõukogu otsusele pooldada sellist tsooni;

| 22. | kinnitab oma toetust ühe GCC liikmesriigi esitatud Araabia rahualgatusele, mida toetasid kõik Araabia Liiga ja Islami Konverentsi Organisatsiooni liikmesriigid; kutsub GCC riike jätkama Iisraeli-Palestiina rahuprotsessi vahenduspüüdlusi ja toetamist; nõuab ELi ja GCC uusi ühispingutusi, et läbirääkimiste teel teha lõpp Palestiina alade okupeerimisele ning täiel määral toetada Iisraeli ja Palestiina konflikti lahendamist kahe riigi loomise teel; rõhutab ELi ja GCC ühist huvi koostööks Lähis-Ida piirkonnas püsiva ja õiglase rahu saavutamiseks; seejuures soovitab neliku ja Araabia Liiga järelevalvekomitee tegevust korrapärasemalt kooskõlastada; tuletab meelde, et EL on suurim Palestiina rahvale abi andja; tunnustab GCC riikide toetust Palestiina põgenikele ning ÜRO abistamise ja ehitustööde agentuurile (UNRWA); kutsub GCC liikmesriike rohkem panustama Palestiina institutsioonide tugevdamisse ja majanduse arendamisse Palestiina omavalitsuse valitsusprogrammi raames, ning võimaluse korral sooritama maksed olemasolevate rahvusvaheliste abimehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

22.

kinnitab oma toetust ühe GCC liikmesriigi esitatud Araabia rahualgatusele, mida toetasid kõik Araabia Liiga ja Islami Konverentsi Organisatsiooni liikmesriigid; kutsub GCC riike jätkama Iisraeli-Palestiina rahuprotsessi vahenduspüüdlusi ja toetamist; nõuab ELi ja GCC uusi ühispingutusi, et läbirääkimiste teel teha lõpp Palestiina alade okupeerimisele ning täiel määral toetada Iisraeli ja Palestiina konflikti lahendamist kahe riigi loomise teel; rõhutab ELi ja GCC ühist huvi koostööks Lähis-Ida piirkonnas püsiva ja õiglase rahu saavutamiseks; seejuures soovitab neliku ja Araabia Liiga järelevalvekomitee tegevust korrapärasemalt kooskõlastada; tuletab meelde, et EL on suurim Palestiina rahvale abi andja; tunnustab GCC riikide toetust Palestiina põgenikele ning ÜRO abistamise ja ehitustööde agentuurile (UNRWA); kutsub GCC liikmesriike rohkem panustama Palestiina institutsioonide tugevdamisse ja majanduse arendamisse Palestiina omavalitsuse valitsusprogrammi raames, ning võimaluse korral sooritama maksed olemasolevate rahvusvaheliste abimehhanismide kaudu;

| 23. | tunneb heameelt GCC integratsiooni jätkumise üle (tolliliit, ühisturg ja lõpuks ühisraha); ergutab Euroopa Komisjoni tegema GCC sekretariaadile ettepanekut määrata ühiselt kindlaks koostööraamistik jagamaks kogemusi institutsioonide koondamise, haldussuutlikkuse suurendamise ning reguleerimismehhanismide ja vaidluste lahendamise mehhanismide arendamise valdkonnas; rõhutab, et selline lähenemisviis võib aidata kaasa omaksvõtmise protsessi kiirendamisele; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt GCC integratsiooni jätkumise üle (tolliliit, ühisturg ja lõpuks ühisraha); ergutab Euroopa Komisjoni tegema GCC sekretariaadile ettepanekut määrata ühiselt kindlaks koostööraamistik jagamaks kogemusi institutsioonide koondamise, haldussuutlikkuse suurendamise ning reguleerimismehhanismide ja vaidluste lahendamise mehhanismide arendamise valdkonnas; rõhutab, et selline lähenemisviis võib aidata kaasa omaksvõtmise protsessi kiirendamisele;

| 24. | tervitab 23. novembril 2010 Abu Dhabis toimunud GCC liikmesriikide parlamentide eesistujate kohtumise otsust hakata teostama järelevalvet GCC tegevuse ja selle juhtorganite otsuste üle ning hakata korraldama GCC liikmesriikide parlamentaarsete institutsioonide aastakonverentsi; on rahul, et moodustatakse parlamentidevaheline delegatsioon suhete arendamiseks Euroopa Parlamendiga; on kindel, et kaugeleulatuv parlamentidevaheline koostöö annab olulise panuse strateegilise partnerluse loomiseks kahe rühmituse vahel; |
| --- | --- |

24.

tervitab 23. novembril 2010 Abu Dhabis toimunud GCC liikmesriikide parlamentide eesistujate kohtumise otsust hakata teostama järelevalvet GCC tegevuse ja selle juhtorganite otsuste üle ning hakata korraldama GCC liikmesriikide parlamentaarsete institutsioonide aastakonverentsi; on rahul, et moodustatakse parlamentidevaheline delegatsioon suhete arendamiseks Euroopa Parlamendiga; on kindel, et kaugeleulatuv parlamentidevaheline koostöö annab olulise panuse strateegilise partnerluse loomiseks kahe rühmituse vahel;

Kaubandussuhted

| 25. | tuletab meelde oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta, mida toetas 96 % Euroopa Parlamendi liikmetest; märgib, et endiselt on aktuaalsed sellised resolutsioonis tõstatatud küsimused nagu vastastikuse turulepääsu vajadus, intellektuaalomandiõiguse tõhus kaitse, teenuste osutamise puhul kasutatavate mittetariifsete tõkete kõrvaldamine, säästva arengu edendamine ja rahvusvaheliste konventsioonide järgimine; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta, mida toetas 96 % Euroopa Parlamendi liikmetest; märgib, et endiselt on aktuaalsed sellised resolutsioonis tõstatatud küsimused nagu vastastikuse turulepääsu vajadus, intellektuaalomandiõiguse tõhus kaitse, teenuste osutamise puhul kasutatavate mittetariifsete tõkete kõrvaldamine, säästva arengu edendamine ja rahvusvaheliste konventsioonide järgimine;

| 26. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et läbirääkimisi ELi ja GCC vabakaubanduslepingu üle on korduvalt pikaks ajaks edasi lükatud, ning taunib GCC 2008. aasta otsust peatada läbirääkimised; on seisukohal, et on ülim aeg jätkata neid läbirääkimisi lõpliku lahenduse leidmiseks, et kummagi poole ühiskond ja äriringkonnad saaksid lepingust võimalikult suurt kasu; |
| --- | --- |

26.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et läbirääkimisi ELi ja GCC vabakaubanduslepingu üle on korduvalt pikaks ajaks edasi lükatud, ning taunib GCC 2008. aasta otsust peatada läbirääkimised; on seisukohal, et on ülim aeg jätkata neid läbirääkimisi lõpliku lahenduse leidmiseks, et kummagi poole ühiskond ja äriringkonnad saaksid lepingust võimalikult suurt kasu;

| 27. | peab kahetsusväärseks, et EL on selle piirkonna tähelepanuta jätnud, kuigi see on naftavarusid, kaubandusvõimalusi ja piirkondlikku stabiilsust silmas pidades strateegilise tähtsusega regioon; |
| --- | --- |

27.

peab kahetsusväärseks, et EL on selle piirkonna tähelepanuta jätnud, kuigi see on naftavarusid, kaubandusvõimalusi ja piirkondlikku stabiilsust silmas pidades strateegilise tähtsusega regioon;

| 28. | märgib, et pärast 20 aastat kestnud läbirääkimisi on vabakaubandusleping ikka veel sõlmimata; on teadlik sellest, et mõned GCC riigid on inimõigusi ja ebaseaduslikku rännet käsitlevad punktid tagasi lükanud; |
| --- | --- |

28.

märgib, et pärast 20 aastat kestnud läbirääkimisi on vabakaubandusleping ikka veel sõlmimata; on teadlik sellest, et mõned GCC riigid on inimõigusi ja ebaseaduslikku rännet käsitlevad punktid tagasi lükanud;

| 29. | on arvamusel, et piirkonna strateegilist olulisust arvesse võttes ei tohiks vabakaubanduslepingut näha vaid vahendina, mis aitab kaubavahetuse kaudu heaolu suurendada, vaid ka geopoliitilise stabiilsuse edendamise vahendina; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et piirkonna strateegilist olulisust arvesse võttes ei tohiks vabakaubanduslepingut näha vaid vahendina, mis aitab kaubavahetuse kaudu heaolu suurendada, vaid ka geopoliitilise stabiilsuse edendamise vahendina;

| 30. | märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu on praegu ELi suuruselt kuues eksporditurg ning EL on Pärsia lahe koostöönõukogu peamine kaubanduspartner; märgib, et kaubavahetus on juba praegu tihe, kuid seda on võimalik veelgi tihendada, samuti on võimalik kaubavahetust mitmekesistada, arvestades ELi turu mahtu ja Pärsia lahe koostöönõukogu püüdeid oma eksporditava kauba mitmekesistamiseks; märgib, et vabakaubandusleping pakub ka uusi tehnilise koostöö ja tehnilise abi võimalusi; on seisukohal, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimine aitaks sidemete tihendamisele ja mitmekesistamisele tublisti kaasa; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu on praegu ELi suuruselt kuues eksporditurg ning EL on Pärsia lahe koostöönõukogu peamine kaubanduspartner; märgib, et kaubavahetus on juba praegu tihe, kuid seda on võimalik veelgi tihendada, samuti on võimalik kaubavahetust mitmekesistada, arvestades ELi turu mahtu ja Pärsia lahe koostöönõukogu püüdeid oma eksporditava kauba mitmekesistamiseks; märgib, et vabakaubandusleping pakub ka uusi tehnilise koostöö ja tehnilise abi võimalusi; on seisukohal, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimine aitaks sidemete tihendamisele ja mitmekesistamisele tublisti kaasa;

| 31. | rõhutab, et võttes arvesse asjaolu, et Pärsia lahe koostöönõukogusse kuuluvad riigid liiguvad naftasõltuvuse vähendamise eesmärgil majanduse mitmekesistamise poole, aitaks teenuste, kaubavahetuse ja investeeringute suurendamine kaasa Pärsia lahe koostöönõukogu riikide majanduse arengule; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et võttes arvesse asjaolu, et Pärsia lahe koostöönõukogusse kuuluvad riigid liiguvad naftasõltuvuse vähendamise eesmärgil majanduse mitmekesistamise poole, aitaks teenuste, kaubavahetuse ja investeeringute suurendamine kaasa Pärsia lahe koostöönõukogu riikide majanduse arengule;

| 32. | väljendab heameelt asjaolu üle, et viimase kahe aastakümne jooksul on ELi ja GCC majandussuhted tihedamaks muutunud ning kaubavahetuse maht on märkimisväärselt suurenenud, hoolimata sellest, et vabakaubanduslepingut ei ole sõlmitud; võtab seda kui märki, et vabakaubandusleping aitaks seda loomulikku kasvu veelgi suurendada ning asetaks selle avatumasse, prognoositavamasse ja turvalisemasse keskkonda; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt asjaolu üle, et viimase kahe aastakümne jooksul on ELi ja GCC majandussuhted tihedamaks muutunud ning kaubavahetuse maht on märkimisväärselt suurenenud, hoolimata sellest, et vabakaubanduslepingut ei ole sõlmitud; võtab seda kui märki, et vabakaubandusleping aitaks seda loomulikku kasvu veelgi suurendada ning asetaks selle avatumasse, prognoositavamasse ja turvalisemasse keskkonda;

| 33. | märgib, et suurem osa vabakaubanduslepinguga seotud tööst on juba tehtud, ning on seisukohal, et vabakaubandusleping sellisel kujul annaks suuri eeliseid mõlemale osapoolele; palub seepärast kummalgi osapoolel käsitada vabakaubanduslepingut üritusena, mis on suur ja tähtis mõlema piirkonna ja nende rahvaste jaoks; on seisukohal, et ELil ja Pärsia lahe koostöönõukogul on ühised huvid ja vajadused ning et ELi kogemused piirkondliku integratsiooni vallas võivad olla innustuseks Pärsia lahe piirkonnale; on sellega seoses arvamusel, et EL võib anda väärtuslikku tehnilist abi; |
| --- | --- |

33.

märgib, et suurem osa vabakaubanduslepinguga seotud tööst on juba tehtud, ning on seisukohal, et vabakaubandusleping sellisel kujul annaks suuri eeliseid mõlemale osapoolele; palub seepärast kummalgi osapoolel käsitada vabakaubanduslepingut üritusena, mis on suur ja tähtis mõlema piirkonna ja nende rahvaste jaoks; on seisukohal, et ELil ja Pärsia lahe koostöönõukogul on ühised huvid ja vajadused ning et ELi kogemused piirkondliku integratsiooni vallas võivad olla innustuseks Pärsia lahe piirkonnale; on sellega seoses arvamusel, et EL võib anda väärtuslikku tehnilist abi;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et läbipaistvuse puudumine riigihankemenetlustes ning välisinvestoritele juurdepääsu tõkestamine teenustesektoris võib ohustuda lepingu sõlmimist; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et läbipaistvuse puudumine riigihankemenetlustes ning välisinvestoritele juurdepääsu tõkestamine teenustesektoris võib ohustuda lepingu sõlmimist;

| 35. | on veendunud, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vaheline vabakaubandusleping oleks väga kasulik mõlemale poolele; usub, et vabakaubandusleping ELiga aitaks edendada Pärsia lahe kootöönõukogu majanduslikku integratsiooni ning et pärast Pärsia lahe nõukogu tolliliidu asutamist võib see anda hoogu juurde ka sellistele tähtsatele projektidele nagu Pärsia lahe nõukogu ühisturg ning Pärsia lahe nõukogu rahaliit ja ühine valuuta; on seisukohal, et Pärsia lahe koostöönõukogule võiksid kasuks olla ELi ühtse turu loomise ja ühisraha kasutuselevõtmise kogemused; |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vaheline vabakaubandusleping oleks väga kasulik mõlemale poolele; usub, et vabakaubandusleping ELiga aitaks edendada Pärsia lahe kootöönõukogu majanduslikku integratsiooni ning et pärast Pärsia lahe nõukogu tolliliidu asutamist võib see anda hoogu juurde ka sellistele tähtsatele projektidele nagu Pärsia lahe nõukogu ühisturg ning Pärsia lahe nõukogu rahaliit ja ühine valuuta; on seisukohal, et Pärsia lahe koostöönõukogule võiksid kasuks olla ELi ühtse turu loomise ja ühisraha kasutuselevõtmise kogemused;

| 36. | toetab kindlalt kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni sõnumit ELi ja GCC ühisel ministrite konverentsil 2010. aasta juunis ja uuesti 22. septembril 2010. aastal ÜRO Peaassamblee ministrite konverentsi kõrval toimunud kohtumisel, milles ta osutas, et EL on valmis tegema viimased jõupingutused läbirääkimiste lõpuleviimiseks; hindab positiivselt ka GCC vastust, milles kinnitati soovi läbirääkimised lõpule viia; |
| --- | --- |

36.

toetab kindlalt kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni sõnumit ELi ja GCC ühisel ministrite konverentsil 2010. aasta juunis ja uuesti 22. septembril 2010. aastal ÜRO Peaassamblee ministrite konverentsi kõrval toimunud kohtumisel, milles ta osutas, et EL on valmis tegema viimased jõupingutused läbirääkimiste lõpuleviimiseks; hindab positiivselt ka GCC vastust, milles kinnitati soovi läbirääkimised lõpule viia;

| 37. | teab, et eksporditollid on mõne Pärsia lahe koostöönõukogu riigi jaoks tundlik küsimus, kuid peab kahetsusväärseks Pärsia lahe nõukogu läbirääkijate hiljutist otsust naasta selles küsimuses oma 2008. aasta seisukoha juurde, s.t jätta see küsimus vabakaubanduslepingust välja; on kindlalt seisukohal, et eksporditollide küsimust ei saa ühestki praegusest vabakaubanduslepingut välja jätta ning et Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades on sätestatud, et vabakaubanduslepingud peavad soodustama nii impordi kui ka ekspordi tunduvat liberaliseerimist; |
| --- | --- |

37.

teab, et eksporditollid on mõne Pärsia lahe koostöönõukogu riigi jaoks tundlik küsimus, kuid peab kahetsusväärseks Pärsia lahe nõukogu läbirääkijate hiljutist otsust naasta selles küsimuses oma 2008. aasta seisukoha juurde, s.t jätta see küsimus vabakaubanduslepingust välja; on kindlalt seisukohal, et eksporditollide küsimust ei saa ühestki praegusest vabakaubanduslepingut välja jätta ning et Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades on sätestatud, et vabakaubanduslepingud peavad soodustama nii impordi kui ka ekspordi tunduvat liberaliseerimist;

| 38. | soovitab ELil eraldada Pärsia lahe koostöönõukogule rohkem vahendeid, näiteks tööstusriikide ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega tehtava koostöö rahastamisvahendi kaudu, mis tuleks muuta nähtavamaks ning mis peaks keskenduma kohalike omavalitsuste ametnike koolitamiseks sobivatele programmidele, mis hõlmaksid ka kaubandusküsimusi; |
| --- | --- |

38.

soovitab ELil eraldada Pärsia lahe koostöönõukogule rohkem vahendeid, näiteks tööstusriikide ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega tehtava koostöö rahastamisvahendi kaudu, mis tuleks muuta nähtavamaks ning mis peaks keskenduma kohalike omavalitsuste ametnike koolitamiseks sobivatele programmidele, mis hõlmaksid ka kaubandusküsimusi;

| 39. | tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist on rahvusvaheline kaubandus üks ELi välispoliitika vahendeid ning seetõttu on liidu jaoks kõikide rahvusvaheliste lepingute puhul ülimalt olulised demokraatlike põhimõtete ja peamiste inimõiguste järgimine ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimused; nõuab seetõttu, et igas edaspidi sõlmitavas vabakaubanduslepingus peaks olema tõhus ja täitmisele kuuluv inimõiguste klausel; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist on rahvusvaheline kaubandus üks ELi välispoliitika vahendeid ning seetõttu on liidu jaoks kõikide rahvusvaheliste lepingute puhul ülimalt olulised demokraatlike põhimõtete ja peamiste inimõiguste järgimine ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimused; nõuab seetõttu, et igas edaspidi sõlmitavas vabakaubanduslepingus peaks olema tõhus ja täitmisele kuuluv inimõiguste klausel;

| 40. | märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu kuues riigis on kokku 15 miljonit võõrtöötajat, kes moodustavad 40 % kogu elanikkonnast; tuletab meelde Pärsia lahe riikide võõrtöötajate ebakindlat olukorda, millele on tähelepanu juhtinud ILO, ning toetab ILO nõudmist miinimumpalga kehtestamise kohta selles piirkonnas, et takistada nii omamaiste tööliste kui ka võõrtööliste olukorra edasist halvenemist; toetab ka töötajate õigust oma huvide kaitseks ametiühinguid moodustada ja nende liikmeks astuda; |
| --- | --- |

40.

märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu kuues riigis on kokku 15 miljonit võõrtöötajat, kes moodustavad 40 % kogu elanikkonnast; tuletab meelde Pärsia lahe riikide võõrtöötajate ebakindlat olukorda, millele on tähelepanu juhtinud ILO, ning toetab ILO nõudmist miinimumpalga kehtestamise kohta selles piirkonnas, et takistada nii omamaiste tööliste kui ka võõrtööliste olukorra edasist halvenemist; toetab ka töötajate õigust oma huvide kaitseks ametiühinguid moodustada ja nende liikmeks astuda;

| 41. | nõuab tungivalt, et austataks inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlikke põhimõtteid ja põhiõigusi; nõuab, et Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigid võitleksid eelkõige tööturul toimuva naiste diskrimineerimise ning laste ekspluateerimise vastu, ning rakendaksid tõhusalt ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO konventsiooni laste õiguste kohta; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et austataks inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlikke põhimõtteid ja põhiõigusi; nõuab, et Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigid võitleksid eelkõige tööturul toimuva naiste diskrimineerimise ning laste ekspluateerimise vastu, ning rakendaksid tõhusalt ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO konventsiooni laste õiguste kohta;

| 42. | on seisukohal, et vabakaubanduslepingu läbirääkimistel peaks pöörama erilist tähelepanu sellele, et Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigid ratifitseeriksid rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase ja korruptsioonivastase ÜRO konventsiooni ning rahvusvahelise kõikide võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitset käsitleva konventsiooni ning neid täies ulatuses rakendaksid; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et vabakaubanduslepingu läbirääkimistel peaks pöörama erilist tähelepanu sellele, et Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriigid ratifitseeriksid rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase ja korruptsioonivastase ÜRO konventsiooni ning rahvusvahelise kõikide võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitset käsitleva konventsiooni ning neid täies ulatuses rakendaksid;

| 43. | on veendunud, et vabakaubanduslepingu sõlmimine edendaks oluliselt ELi liikmesriikide ja Pärsia lahe koostöönõukogu riikide suhteid ning annaks lisandväärtust hiljuti vastu võetud ühisele tegevuskavale – eeskätt võimaldaks suurendada suutlikkust ja parandada institutsionaalset raamistikku, muu hulgas ka Pärsia lahe koostöönõukogu sekretariaadis; peab kahetsusväärseks, et ELi diplomaatiline esindatus Pärsia lahe nõukogu riikides on jätkuvalt minimaalne, ning nõuab, et EL suurendaks uue Euroopa välisteenistuse kaudu oma diplomaatilist esindatust selle piirkonnas, nii et Pärsia lahe koostöönõukogu kuues liikmesriigis oleks igaühes ka liidu delegatsioon, ja et see toimuks tihedas koostöös Pärsia lahe koostöönõukogusse kuuluvates riikides olevate ELi liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega, et kasutada võimalikult palju ära nende piirkonnast saadud kogemusi; usub, et suurem diplomaatiline esindatus aitaks oluliselt suurendada võimalust viia läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle kiiresti lõpule ja lepingut hiljem rakendada; |
| --- | --- |

43.

on veendunud, et vabakaubanduslepingu sõlmimine edendaks oluliselt ELi liikmesriikide ja Pärsia lahe koostöönõukogu riikide suhteid ning annaks lisandväärtust hiljuti vastu võetud ühisele tegevuskavale – eeskätt võimaldaks suurendada suutlikkust ja parandada institutsionaalset raamistikku, muu hulgas ka Pärsia lahe koostöönõukogu sekretariaadis; peab kahetsusväärseks, et ELi diplomaatiline esindatus Pärsia lahe nõukogu riikides on jätkuvalt minimaalne, ning nõuab, et EL suurendaks uue Euroopa välisteenistuse kaudu oma diplomaatilist esindatust selle piirkonnas, nii et Pärsia lahe koostöönõukogu kuues liikmesriigis oleks igaühes ka liidu delegatsioon, ja et see toimuks tihedas koostöös Pärsia lahe koostöönõukogusse kuuluvates riikides olevate ELi liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega, et kasutada võimalikult palju ära nende piirkonnast saadud kogemusi; usub, et suurem diplomaatiline esindatus aitaks oluliselt suurendada võimalust viia läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle kiiresti lõpule ja lepingut hiljem rakendada;

| 44. | teeb ettepaneku korraldada regulaarselt ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisi; rõhutab, et selline tippkohtumine võiks tohutult kaasa aidata ELi ja Pärsia lahe nõukogu vaheliste poliitiliste, majandus-, kaubandus- ja kultuurisuhete edendamisele; soovitab nii ELi kui ka Pärsia lahe koostöönõukogu kõrgetel poliitiliste otsuste tegijatel regulaarselt kohtuda, et määrata koos kindlaks ühised huvid ja neid edendada ning sel moel suurendada vabakaubanduslepingu sõlmimise ja allkirjastamise tõenäosust lähimas tulevikus; on seisukohal, et nii ELi kui ka Pärsia lahe koostöönõukogu kõrged poliitiliste otsuste tegijad peaksid selleks tippkohtumiseks valmistuma, olenemata vabakaubanduslepingu sõlmimisest ja allkirjastamisest; |
| --- | --- |

44.

teeb ettepaneku korraldada regulaarselt ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisi; rõhutab, et selline tippkohtumine võiks tohutult kaasa aidata ELi ja Pärsia lahe nõukogu vaheliste poliitiliste, majandus-, kaubandus- ja kultuurisuhete edendamisele; soovitab nii ELi kui ka Pärsia lahe koostöönõukogu kõrgetel poliitiliste otsuste tegijatel regulaarselt kohtuda, et määrata koos kindlaks ühised huvid ja neid edendada ning sel moel suurendada vabakaubanduslepingu sõlmimise ja allkirjastamise tõenäosust lähimas tulevikus; on seisukohal, et nii ELi kui ka Pärsia lahe koostöönõukogu kõrged poliitiliste otsuste tegijad peaksid selleks tippkohtumiseks valmistuma, olenemata vabakaubanduslepingu sõlmimisest ja allkirjastamisest;

| 45. | väljendab heameelt asjaolu üle, et aastatega on EList ja Pärsia lahe koostöönõukogust saanud suured investeeringupartnerid ning et 2008. aastal oli Pärsia lahe nõukogu ühes Iraagi ja Jeemeniga üks suurimaid investeerijaid ELis; on seisukohal, et vabakaubanduslepingu sõlmimine või vähemalt läbirääkimiste ametlik taasavamine aitaks kindlasti sõlmida kokkuleppeid, mis ergutaksid ja hõlbustaksid vastastikuseid otseinvesteeringuid, kui silmas pidada välisosalust takistavate tõkete kõrvaldamist ja investeeringute kaitset; tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ELi pädevusse ning seetõttu on ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kiire sõlmimine veelgi vajalikum; märgib, et tulevane vabakaubandusleping avaks mõlema osapoole jaoks uusi investeerimisvõimalusi ning suurendaks sealjuures Pärsia lahe nõukogu võimalusi täita kriteeriumid, mis on vajalikud ELi investeerimislepingu taotlemiseks ELi tulevase investeerimispoliitika raames; |
| --- | --- |

45.

väljendab heameelt asjaolu üle, et aastatega on EList ja Pärsia lahe koostöönõukogust saanud suured investeeringupartnerid ning et 2008. aastal oli Pärsia lahe nõukogu ühes Iraagi ja Jeemeniga üks suurimaid investeerijaid ELis; on seisukohal, et vabakaubanduslepingu sõlmimine või vähemalt läbirääkimiste ametlik taasavamine aitaks kindlasti sõlmida kokkuleppeid, mis ergutaksid ja hõlbustaksid vastastikuseid otseinvesteeringuid, kui silmas pidada välisosalust takistavate tõkete kõrvaldamist ja investeeringute kaitset; tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ELi pädevusse ning seetõttu on ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kiire sõlmimine veelgi vajalikum; märgib, et tulevane vabakaubandusleping avaks mõlema osapoole jaoks uusi investeerimisvõimalusi ning suurendaks sealjuures Pärsia lahe nõukogu võimalusi täita kriteeriumid, mis on vajalikud ELi investeerimislepingu taotlemiseks ELi tulevase investeerimispoliitika raames;

| 46. | tuletab meelde, et Pärsia lahe koostöönõukogu tariifide langetamine vabakaubanduslepingu sõlmimise tulemusena aitaks suurendada rahvusvaheliste ettevõtete investeeringuid; on veendunud, et vabakaubanduslepingu mõjul suureneksid teenustega seotud investeeringuid, mis tooks kasu Pärsia lahe koostöönõukogu kui ka ELi liikmesriikide arengule; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et Pärsia lahe koostöönõukogu tariifide langetamine vabakaubanduslepingu sõlmimise tulemusena aitaks suurendada rahvusvaheliste ettevõtete investeeringuid; on veendunud, et vabakaubanduslepingu mõjul suureneksid teenustega seotud investeeringuid, mis tooks kasu Pärsia lahe koostöönõukogu kui ka ELi liikmesriikide arengule;

| 47. | soovitab ELi ja GCC vahelises igat liiki kaubavahetuses kasutada eurot; hindab positiivselt tõsiasja, et Pärsia lahe nõukogu on algusest peale väljendanud soovi luua tolli- ja rahaliit; märgib, et tolliliit jõustus 2009. aastal, kuid läbirääkimised ühise valuuta üle praegu alles käivad; |
| --- | --- |

47.

soovitab ELi ja GCC vahelises igat liiki kaubavahetuses kasutada eurot; hindab positiivselt tõsiasja, et Pärsia lahe nõukogu on algusest peale väljendanud soovi luua tolli- ja rahaliit; märgib, et tolliliit jõustus 2009. aastal, kuid läbirääkimised ühise valuuta üle praegu alles käivad;

| 48. | märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu riigid saavad praegu ELi üldise soodustuste süsteemi raames kasu sooduspääsust ELi turule; rõhutab, et vastavalt nõukogu 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 15 lõikele 1 peaksid kõik Pärsia lahe koostöönõukogu riigid mitte ainult ratifitseerima kõik määruse III lisas loetletud 27 ILO ja ÜRO konventsiooni, vaid neid ka tõhusalt rakendama; on seisukohal, et piirkonna majandusarengut arvestades oleks vabakaubandusleping parem vahend majandusliku kasu jaotamiseks kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

48.

märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu riigid saavad praegu ELi üldise soodustuste süsteemi raames kasu sooduspääsust ELi turule; rõhutab, et vastavalt nõukogu 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 15 lõikele 1 peaksid kõik Pärsia lahe koostöönõukogu riigid mitte ainult ratifitseerima kõik määruse III lisas loetletud 27 ILO ja ÜRO konventsiooni, vaid neid ka tõhusalt rakendama; on seisukohal, et piirkonna majandusarengut arvestades oleks vabakaubandusleping parem vahend majandusliku kasu jaotamiseks kogu piirkonnale;

| 49. | kinnitab taas, et ELi esmane eesmärk suhetes Pärsia lahe koostöönõukoguga peaks olema vabakaubanduslepingu sõlmimine, kusjuures tegemist oleks olulise piirkondadevahelise vabakaubanduslepinguga; seni, kuni lepingut pole sõlmitud ning järgides mõne GCC suurema kaubanduspartneri eeskuju, soovitab aga kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning kaubandusvolinikul kaaluda alternatiivseid lähenemisviise tulevastele kaubandussuhetele GCC riikidega – kahepoolsete kokkulepetena ELi ja nende Pärsia lahe riikide vahel, kes tunnevad, et on juba valmis end suhetes ELiga rohkem siduma; sealjuures tuleb arvesse võtta Pärsia lahe riikide üksteisest erinevat majanduskorraldust, nende riikide üksteisest erinevat reaktsiooni finantskriisile ning nende suhteid teiste kaubanduspartneritega. |
| --- | --- |

49.

kinnitab taas, et ELi esmane eesmärk suhetes Pärsia lahe koostöönõukoguga peaks olema vabakaubanduslepingu sõlmimine, kusjuures tegemist oleks olulise piirkondadevahelise vabakaubanduslepinguga; seni, kuni lepingut pole sõlmitud ning järgides mõne GCC suurema kaubanduspartneri eeskuju, soovitab aga kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning kaubandusvolinikul kaaluda alternatiivseid lähenemisviise tulevastele kaubandussuhetele GCC riikidega – kahepoolsete kokkulepetena ELi ja nende Pärsia lahe riikide vahel, kes tunnevad, et on juba valmis end suhetes ELiga rohkem siduma; sealjuures tuleb arvesse võtta Pärsia lahe riikide üksteisest erinevat majanduskorraldust, nende riikide üksteisest erinevat reaktsiooni finantskriisile ning nende suhteid teiste kaubanduspartneritega.

Energeetika

| 50. | tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerite olulise energiaalase koostöö üle, mida on praeguseks laiendatud ka taastuvenergia valdkonnale; on veendunud, et selle tegevusvaldkonna koostoimet kolme geograafilise ala vahel peab edendama, arvestades huvide ühtivust, tehnoloogilisi oskusi, rahastust ja ressursside rohkust (päike, tuul); väljendab heameelt selle üle, et loodud on ELi ja GCC ekspertide võrgustik, mis tegeleb GCC riikide põhihuviks saanud puhta energia tootmise küsimusega; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerite olulise energiaalase koostöö üle, mida on praeguseks laiendatud ka taastuvenergia valdkonnale; on veendunud, et selle tegevusvaldkonna koostoimet kolme geograafilise ala vahel peab edendama, arvestades huvide ühtivust, tehnoloogilisi oskusi, rahastust ja ressursside rohkust (päike, tuul); väljendab heameelt selle üle, et loodud on ELi ja GCC ekspertide võrgustik, mis tegeleb GCC riikide põhihuviks saanud puhta energia tootmise küsimusega;

| 51. | märgib, et arvestades Pärsia lahe riikide ja Vahemere lõunaranniku riikide vahelisi strateegilisi, poliitilisi, kultuurilisi ja majandussidemeid, samuti Pärsia lahe riikide kasvavat mõju Vahemere äärsetele riikidele, võiks Pärsia lahe koostöönõukogu ja Vahemere Liidu vahel kavandada tugevamat, struktureeritud partnerlust, ning et Euroopa Liit peaks aktiivselt osalema sellise kõigile osapooltele kasuliku projekti edendamisel; |
| --- | --- |

51.

märgib, et arvestades Pärsia lahe riikide ja Vahemere lõunaranniku riikide vahelisi strateegilisi, poliitilisi, kultuurilisi ja majandussidemeid, samuti Pärsia lahe riikide kasvavat mõju Vahemere äärsetele riikidele, võiks Pärsia lahe koostöönõukogu ja Vahemere Liidu vahel kavandada tugevamat, struktureeritud partnerlust, ning et Euroopa Liit peaks aktiivselt osalema sellise kõigile osapooltele kasuliku projekti edendamisel;

| 52. | tunnustab ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu energiaekspertide rühma tööd, eriti maagaasi, energiatõhususe ja tuumaohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

tunnustab ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu energiaekspertide rühma tööd, eriti maagaasi, energiatõhususe ja tuumaohutuse valdkonnas;

| 53. | kutsub komisjoni üles mõlema piirkonna ees seisva kliimamuutuse ja kasvava energiatarbimise probleemi kontekstis tegelema energiatõhususe, kui ühe peamise arenguvaldkonnaga ja tõhustada koostööd energiatõhususe küsimuses; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles mõlema piirkonna ees seisva kliimamuutuse ja kasvava energiatarbimise probleemi kontekstis tegelema energiatõhususe, kui ühe peamise arenguvaldkonnaga ja tõhustada koostööd energiatõhususe küsimuses;

| 54. | tunnistab, et fossiilkütused katavad praegu suurema osa ELi energiavajadusest; märgib siiski, et ELi naftavajadust mõjutavad edaspidi mitmed tegurid, näiteks ELi energia- ja kliimapoliitika, tarnekulud, hindade kõikumine ja tööstuse areng, näiteks seoses energiatõhususe ja elektripõhise liiklusega, mis ühiselt põhjustavad pikaajalist ebakindlust tulevase nõudluse suhtes ning investeerimise suhtes nafta otsimise ja ammutamise ning rafineerimise tootmisvõimsusse; |
| --- | --- |

54.

tunnistab, et fossiilkütused katavad praegu suurema osa ELi energiavajadusest; märgib siiski, et ELi naftavajadust mõjutavad edaspidi mitmed tegurid, näiteks ELi energia- ja kliimapoliitika, tarnekulud, hindade kõikumine ja tööstuse areng, näiteks seoses energiatõhususe ja elektripõhise liiklusega, mis ühiselt põhjustavad pikaajalist ebakindlust tulevase nõudluse suhtes ning investeerimise suhtes nafta otsimise ja ammutamise ning rafineerimise tootmisvõimsusse;

| 55. | nõuab suuremat läbipaistvust andmete osas, mis puudutavad vastastikust hinnangulist nafta- ja gaasinõudlust ning -pakkumist prognoositavatel naftaturgudel; rõhutab seetõttu JODI (Joint Oil Data Initiative) olulisust; |
| --- | --- |

55.

nõuab suuremat läbipaistvust andmete osas, mis puudutavad vastastikust hinnangulist nafta- ja gaasinõudlust ning -pakkumist prognoositavatel naftaturgudel; rõhutab seetõttu JODI (Joint Oil Data Initiative) olulisust;

| 56. | hindab väga kõrgelt ministrite ühisnõukogu kindlat tahet tugevdada keskkonnaalast ja kliimamuutustega seotud koostööd; |
| --- | --- |

56.

hindab väga kõrgelt ministrite ühisnõukogu kindlat tahet tugevdada keskkonnaalast ja kliimamuutustega seotud koostööd;

| 57. | tunnustab GCC jõupingutusi suurendada maagaasivarude ja veeldatud maagaasi potentsiaali vastavalt ELi soovile mitmekesistada energiaallikaid ja tarneteid; rõhutab seetõttu, et on oluline suurendada veeldatud maagaasi eksporti ELi, kaasates Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori veeldatud maagaasi terminalid, ja rajada koos Pärsia lahe koostöönõukoguga ühiseid torujuhtmeid kas otseselt või olemasolevate ja kavandatavate torujuhtmetega ühendamise teel, nagu see on kavas Nabucco, Araabia gaasijuhtme (AGP) ja ITGI puhul; |
| --- | --- |

57.

tunnustab GCC jõupingutusi suurendada maagaasivarude ja veeldatud maagaasi potentsiaali vastavalt ELi soovile mitmekesistada energiaallikaid ja tarneteid; rõhutab seetõttu, et on oluline suurendada veeldatud maagaasi eksporti ELi, kaasates Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori veeldatud maagaasi terminalid, ja rajada koos Pärsia lahe koostöönõukoguga ühiseid torujuhtmeid kas otseselt või olemasolevate ja kavandatavate torujuhtmetega ühendamise teel, nagu see on kavas Nabucco, Araabia gaasijuhtme (AGP) ja ITGI puhul;

| 58. | kutsub GCC liikmesriike üles kooskõlastama gaasi veeldamise tehnoloogia (GTL) edasiarendamist oma Euroopa partneritega, et hõlmata veeldatud gaas paremini Euroopa energiakandjate kombinatsiooni; rõhutab, et GCC võiks gaasi veeldamist kasutada ka alternatiivina gaasi põletamisele atmosfääris; |
| --- | --- |

58.

kutsub GCC liikmesriike üles kooskõlastama gaasi veeldamise tehnoloogia (GTL) edasiarendamist oma Euroopa partneritega, et hõlmata veeldatud gaas paremini Euroopa energiakandjate kombinatsiooni; rõhutab, et GCC võiks gaasi veeldamist kasutada ka alternatiivina gaasi põletamisele atmosfääris;

| 59. | rõhutab, et ELil on võimalus investeerida Pärsia lahe koostöönõukogu energia tootmise mahu suurendamisse, kasutades energia tootmisel, ülekandmisel ja energiavõrkude ühendamisel uusimat tehnoloogiat; soovitab sellega seoses teha edaspidi koostööd, mis keskenduks eriti elektrivõrkude integreerimisele ja nn aruka võrgu tehnoloogiale; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et ELil on võimalus investeerida Pärsia lahe koostöönõukogu energia tootmise mahu suurendamisse, kasutades energia tootmisel, ülekandmisel ja energiavõrkude ühendamisel uusimat tehnoloogiat; soovitab sellega seoses teha edaspidi koostööd, mis keskenduks eriti elektrivõrkude integreerimisele ja nn aruka võrgu tehnoloogiale;

Tööstus ja toorained

| 60. | rõhutab ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise usaldusväärse partnerluse olulisust toorainete kasutamisel ja nendele juurdepääsul; toetab avatud kaubaturgusid ja mittetariifsete tõkete kaotamist; kiidab heaks kõik jõupingutused, mida on vabakaubandusläbirääkimistel juba tehtud, et tagada turvaline ja jätkusuutlik toormaterjaliga varustamine; |
| --- | --- |

60.

rõhutab ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise usaldusväärse partnerluse olulisust toorainete kasutamisel ja nendele juurdepääsul; toetab avatud kaubaturgusid ja mittetariifsete tõkete kaotamist; kiidab heaks kõik jõupingutused, mida on vabakaubandusläbirääkimistel juba tehtud, et tagada turvaline ja jätkusuutlik toormaterjaliga varustamine;

| 61. | nõuab, et tehtaks ühiseid jõupingutusi toorainete hinnakõikumiste ja toorainetega spekuleerimise vastu võitlemiseks ning suurendataks sel eesmärgil börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise läbipaistvust ja järelevalvet; tunnustab sellega seoses OPECi hiljutist nõudmist, et kontrolli börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise üle tugevdataks, samuti Prantsusmaa püüdeid tegeleda kaupadega spekuleerimise probleemiga G20 raamistikus; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et tehtaks ühiseid jõupingutusi toorainete hinnakõikumiste ja toorainetega spekuleerimise vastu võitlemiseks ning suurendataks sel eesmärgil börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise läbipaistvust ja järelevalvet; tunnustab sellega seoses OPECi hiljutist nõudmist, et kontrolli börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise üle tugevdataks, samuti Prantsusmaa püüdeid tegeleda kaupadega spekuleerimise probleemiga G20 raamistikus;

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

| 62. | rõhutab, et on oluline tihendada kahepoolset koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga teadusuuringute ja tehnoloogia programmides, keskendudes eelkõige teadmistele tuginevatele uutele tööstusharudele niisugustes valdkondades nagu taastuvad energiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, nafta ja maagaasi tuletisinstrumendid ning energiatõhusus ja biomass; nõuab koostöö alustamist, mis hõlmaks tehnosiiret ja sellega seostatud turvalist ja jätkusuutlikku toormega varustamist; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et on oluline tihendada kahepoolset koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga teadusuuringute ja tehnoloogia programmides, keskendudes eelkõige teadmistele tuginevatele uutele tööstusharudele niisugustes valdkondades nagu taastuvad energiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, nafta ja maagaasi tuletisinstrumendid ning energiatõhusus ja biomass; nõuab koostöö alustamist, mis hõlmaks tehnosiiret ja sellega seostatud turvalist ja jätkusuutlikku toormega varustamist;

| 63. | nõuab, et Euroopa Teadusnõukogu ja Euroopa Tehnoloogiainstituut tihendaksid koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga, et toetada ja edendada ka teaduslikku dialoogi ning piirkondade koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

nõuab, et Euroopa Teadusnõukogu ja Euroopa Tehnoloogiainstituut tihendaksid koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga, et toetada ja edendada ka teaduslikku dialoogi ning piirkondade koostööd selles valdkonnas;

Haridus

| 64. | tuletab meelde, et GCC liikmesriigid on seadnud hariduse riiklikuks prioriteediks ja et siin on palju rahuldamata vajadusi inimressursside (ei jätku õpetajaid), õppe sisu (tööturu muutustele mittevastavus) ja õppekavade kvaliteedi (aegunud metoodika ja õppematerjalid) ning uute tehnoloogiate kasutamise osas; palub aktiivselt toetada ametiasutuste pingutusi nende puudustega tegelemisel ja teeb ettepaneku ulatuslikuks koostööks alg-, kesk- ja kõrghariduse valdkonnas, et parandada hariduse kättesaadavust nii meeste kui ka naiste jaoks; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et GCC liikmesriigid on seadnud hariduse riiklikuks prioriteediks ja et siin on palju rahuldamata vajadusi inimressursside (ei jätku õpetajaid), õppe sisu (tööturu muutustele mittevastavus) ja õppekavade kvaliteedi (aegunud metoodika ja õppematerjalid) ning uute tehnoloogiate kasutamise osas; palub aktiivselt toetada ametiasutuste pingutusi nende puudustega tegelemisel ja teeb ettepaneku ulatuslikuks koostööks alg-, kesk- ja kõrghariduse valdkonnas, et parandada hariduse kättesaadavust nii meeste kui ka naiste jaoks;

| 65. | rõhutab, et see koostöö peaks hõlmama ka üliõpilaste, õppejõudude ja spetsialistide vahetusprogrammide täiendavat toetamist; kahetseb, et peamiselt teabe puudumise tõttu ei tunta piirkonnas tervikuna veel peaaegu üldse programmi Erasmus Mundus; tervitab Prantsusmaa, Saksamaa ja Suurbritannia ülikoolide algatust ülikoolide vaheliste partnerlussuhete ja vahetusprogrammide käivitamiseks; tuletab aga meelde, et selles osas on Euroopa Ameerika Ühendriikidest ja Aasiast maha jäänud; kutsub komisjoni üles korraldama teabepäevi Euroopa hariduse ja teadusuuringute kohapeal tutvustamiseks; rõhutab, et vahetusprogrammid tuleks suunata üliõpilastele, õpetajatele, teadlastele ja haldustöötajatele, tagades seejuures sugupoolte võrdse esindatuse; arvab, et tuleks luua vahetusprogrammid noorematele vanuserühmadele ehk keskkooliõpilastele; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et see koostöö peaks hõlmama ka üliõpilaste, õppejõudude ja spetsialistide vahetusprogrammide täiendavat toetamist; kahetseb, et peamiselt teabe puudumise tõttu ei tunta piirkonnas tervikuna veel peaaegu üldse programmi Erasmus Mundus; tervitab Prantsusmaa, Saksamaa ja Suurbritannia ülikoolide algatust ülikoolide vaheliste partnerlussuhete ja vahetusprogrammide käivitamiseks; tuletab aga meelde, et selles osas on Euroopa Ameerika Ühendriikidest ja Aasiast maha jäänud; kutsub komisjoni üles korraldama teabepäevi Euroopa hariduse ja teadusuuringute kohapeal tutvustamiseks; rõhutab, et vahetusprogrammid tuleks suunata üliõpilastele, õpetajatele, teadlastele ja haldustöötajatele, tagades seejuures sugupoolte võrdse esindatuse; arvab, et tuleks luua vahetusprogrammid noorematele vanuserühmadele ehk keskkooliõpilastele;

| 66. | tunneb heameelt komisjoni toetatud ELi ja GCC avaliku diplomaatia ja avalikkuse teavitamise projekti Al-Jisri üle, mis on osutunud ääretult kasulikuks; seepärast soovitab kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi talitustel kavandada avaliku diplomaatilise tegevuse laiendamist piirkonnas, kus ELi veel ikka selgelt ei mõisteta ja kus vahendid sellest puudusest ülesaamiseks on piiratud; rõhutab parema teavitusstrateegia väljatöötamise vajadust, sealhulgas vajadust tutvustada ELi poliitikat ja seisukohti araabia keeles, et jõuda piirkonnas laiema kuulajaskonnani; |
| --- | --- |

66.

tunneb heameelt komisjoni toetatud ELi ja GCC avaliku diplomaatia ja avalikkuse teavitamise projekti Al-Jisri üle, mis on osutunud ääretult kasulikuks; seepärast soovitab kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi talitustel kavandada avaliku diplomaatilise tegevuse laiendamist piirkonnas, kus ELi veel ikka selgelt ei mõisteta ja kus vahendid sellest puudusest ülesaamiseks on piiratud; rõhutab parema teavitusstrateegia väljatöötamise vajadust, sealhulgas vajadust tutvustada ELi poliitikat ja seisukohti araabia keeles, et jõuda piirkonnas laiema kuulajaskonnani;

| 67. | rõhutab, et kuna puuduvad ELi ja GCC koostööprogrammid meedia valdkonnas, on tulemuseks teabepuudus; palub komisjonil tulla välja meetmetega GCC riikide tihedamaks hõlmamiseks antud valdkonnas tehtavasse koostöösse, et muuta EL piirkonnas silmatorkavamaks ja edendada vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et kuna puuduvad ELi ja GCC koostööprogrammid meedia valdkonnas, on tulemuseks teabepuudus; palub komisjonil tulla välja meetmetega GCC riikide tihedamaks hõlmamiseks antud valdkonnas tehtavasse koostöösse, et muuta EL piirkonnas silmatorkavamaks ja edendada vastastikust mõistmist;

| 68. | peab hädavajalikuks parandada Euroopas Pärsia lahe riike käsitlevate teadusuuringute ja õppekursuste osas esinevaid puudujääke; soovitab juurutada ülikoolides araabia maailma sellele osale pühendatud kaasaegsed õppeprogrammid; arvab, et samamoodi tuleks Pärsia lahe piirkonna ülikoolides pakkuda Euroopa Liitu tutvustavaid õppeprogramme; |
| --- | --- |

68.

peab hädavajalikuks parandada Euroopas Pärsia lahe riike käsitlevate teadusuuringute ja õppekursuste osas esinevaid puudujääke; soovitab juurutada ülikoolides araabia maailma sellele osale pühendatud kaasaegsed õppeprogrammid; arvab, et samamoodi tuleks Pärsia lahe piirkonna ülikoolides pakkuda Euroopa Liitu tutvustavaid õppeprogramme;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, GCC sekretariaadile ja GCC liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, GCC sekretariaadile ja GCC liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 83.

(2)  EÜT C 231, 17.9.1990, lk 216.

(3)  ELT C 76 E, 27.3.2008, lk 100.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/11

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamine

P7_TA(2011)0111

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

2012/C 247 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) 10. märtsi 2011. aasta kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) 10. märtsi 2011. aasta kirja;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2;

| — | võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 120,

| A. | arvestades, et Adam Farkas täidab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Adam Farkas täidab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid,

| 1. | kiidab heaks Adam Farkase nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Adam Farkase nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) tegevdirektoriks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve).

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/12

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamine

P7_TA(2011)0112

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

2012/C 247 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) 10. märtsi 2011. aasta kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) 10. märtsi 2011. aasta kirja;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2;

| — | võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 120,

| A. | arvestades, et Carlos Montalvo täidab määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Carlos Montalvo täidab määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid,

| 1. | kiidab heaks Carlos Montalvo nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Carlos Montalvo nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) tegevdirektoriks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve).

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/13

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse tegevdirektori ametisse nimetamine

P7_TA(2011)0113

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aaasta resolutsioon Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) tegevdirektori ametisse nimetamise kohta

2012/C 247 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) 28. veebruari 2011. aasta kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) 28. veebruari 2011. aasta kirja;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (1) artikli 51 lõiget 2;

| — | võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et majandus- ja rahanduskomisjon kuulas 17. märtsil 2011 ära Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) järelevalvenõukogu valitud kandidaadi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 120,

| A. | arvestades, et Verena Ross täidab määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Verena Ross täidab määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 51 lõikes 2 esitatud kriteeriumid,

| 1. | kiidab heaks Verena Rossi nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Verena Rossi nimetamise Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) tegevdirektoriks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/13

---

Neljapäev, 24. märts 20112012. aasta eelarve koostamine

P7_TA(2011)0114

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (2011/2042(BUD))

2012/C 247 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 313 ja 314; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 313 ja 314;

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta komisjoni 2011. aasta tööprogrammi kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta komisjoni 2011. aasta tööprogrammi kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (5);

| — | võttes arvesse vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 esitatud komisjoni poolt ajakohastatud 2007.-2013. aasta finantsplaneerimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 esitatud komisjoni poolt ajakohastatud 2007.-2013. aasta finantsplaneerimist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta järeldusi eelarvesuuniste kohta 2012. aastaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta järeldusi eelarvesuuniste kohta 2012. aastaks;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0058/2011),

2012. aasta eelarve Euroopa majanduse edendatud juhtimise, Euroopa poolaasta mehhanismi ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamise Euroopa 2020. aasta eesmärkide egiidi all

| 1. | on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal kriisist toibuda ja väljuda sellest tugevamana tänu arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis põhineb ELi viiel peaeesmärgil: tööhõive edendamisel, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse tingimuste – ning selleks ette nähtud avaliku sektori vahendite kasutamise – parandamisel, kliimamuutuse ja energeetika-alaste eesmärkide saavutamisel, haridustaseme parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu; tuletab meelde, et liikmesriigid ise on need viis eesmärki täies mahus kinnitanud; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal kriisist toibuda ja väljuda sellest tugevamana tänu arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis põhineb ELi viiel peaeesmärgil: tööhõive edendamisel, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse tingimuste – ning selleks ette nähtud avaliku sektori vahendite kasutamise – parandamisel, kliimamuutuse ja energeetika-alaste eesmärkide saavutamisel, haridustaseme parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu; tuletab meelde, et liikmesriigid ise on need viis eesmärki täies mahus kinnitanud;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et tuleb tagada teatud järjepidevus nende eesmärkide saavutamise ja selleks ELi ja riikide tasandil eraldatud rahaliste vahendite osas; nõuab kindlalt, et ELi eelarvepoliitikas arvestataks seda põhimõtet; on seisukohal, et Euroopa majanduse edendatud juhtimise uus mehhanism – Euroopa poolaasta – peaks andma võimaluse kaaluda parimaid võimalusi nende viie peaeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et tuleb tagada teatud järjepidevus nende eesmärkide saavutamise ja selleks ELi ja riikide tasandil eraldatud rahaliste vahendite osas; nõuab kindlalt, et ELi eelarvepoliitikas arvestataks seda põhimõtet; on seisukohal, et Euroopa majanduse edendatud juhtimise uus mehhanism – Euroopa poolaasta – peaks andma võimaluse kaaluda parimaid võimalusi nende viie peaeesmärgi saavutamiseks;

| 3. | usub kindlalt, et Euroopa poolaasta eesmärk peaks olema parandada riikide ja ELi majandus- ning eelarvepoliitika kooskõlastamist ja järjepidevust; on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks keskenduma sünergia parandamisele ELi ja riikide avaliku sektori investeeringute vahel, et ELi üldisi poliitilisi eesmärke oleks lihtsam saavutada; võtab teadmiseks ELi eelarve ja liikmesriikide eelarvete struktuuri põhimõttelised erinevused; usub siiski, et võimalikult kiiresti tuleks kindlaks määrata ühisel poliitilisel eesmärgil tehtavad ELi ja riikide avalikud kulutused kokku; |
| --- | --- |

3.

usub kindlalt, et Euroopa poolaasta eesmärk peaks olema parandada riikide ja ELi majandus- ning eelarvepoliitika kooskõlastamist ja järjepidevust; on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks keskenduma sünergia parandamisele ELi ja riikide avaliku sektori investeeringute vahel, et ELi üldisi poliitilisi eesmärke oleks lihtsam saavutada; võtab teadmiseks ELi eelarve ja liikmesriikide eelarvete struktuuri põhimõttelised erinevused; usub siiski, et võimalikult kiiresti tuleks kindlaks määrata ühisel poliitilisel eesmärgil tehtavad ELi ja riikide avalikud kulutused kokku;

| 4. | mõistab nõukogu muret majandus- ja eelarvepiirangute pärast riikide tasandil, kuid tuletab esmajoones meelde, et aluslepingu sätete kohaselt ei või ELi eelarve olla puudujäägis; tuletab meelde, et 2009. aastal oli eelarvete puudujääk ELis tervikuna kokku 801 miljardit eurot ning et ELi eelarve moodustab vaid 2 % kõigist ELi avaliku sektori kulutustest; |
| --- | --- |

4.

mõistab nõukogu muret majandus- ja eelarvepiirangute pärast riikide tasandil, kuid tuletab esmajoones meelde, et aluslepingu sätete kohaselt ei või ELi eelarve olla puudujäägis; tuletab meelde, et 2009. aastal oli eelarvete puudujääk ELis tervikuna kokku 801 miljardit eurot ning et ELi eelarve moodustab vaid 2 % kõigist ELi avaliku sektori kulutustest;

| 5. | on siiski arvamusel, et liidus valitsev raske majanduslik olukord muudab ELi eelarve nõuetekohase täitmise, kulutuste kvaliteedi ning ühenduse praeguste rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamise olulisemaks kui kunagi varem; soovitab vaadata põhjalikult läbi need eelarveread, kus on pidevalt olnud madal täitmise määr või kus on tekkinud täitmisega probleeme; |
| --- | --- |

5.

on siiski arvamusel, et liidus valitsev raske majanduslik olukord muudab ELi eelarve nõuetekohase täitmise, kulutuste kvaliteedi ning ühenduse praeguste rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamise olulisemaks kui kunagi varem; soovitab vaadata põhjalikult läbi need eelarveread, kus on pidevalt olnud madal täitmise määr või kus on tekkinud täitmisega probleeme;

| 6. | on arvamusel, et ELi eelarve annab riiklikele kulutustele lisandväärtust investeeringute algatamisel, toetamisel ja täiendamisel Euroopa 2020. aasta strateegia tähtsamates poliitikavaldkondades; usub ka seda, et ELi eelarvel on otsustav mõju ELi väljumisele praegusest majandus- ja finantskriisist, kuna ta kiirendab Euroopas investeeringuid, majanduskasvu ja tööhõivet; on seisukohal, et ELi eelarve suudaks riikide praeguse piirava eelarvepoliitika mõju vähemalt leevendada, toetades samal ajal riikide valitsuste jõupingutusi; rõhutab ühtlasi, et ELi eelarve ümberjaotavat iseloomu arvestades võib eelarve mahu vähendamine kahjustada Euroopa solidaarsust ning pärssida paljude liikmesriikide majanduskasvu tempot; on veendunud, et üksnes suhtumine „netopanustaja/netoabisaaja” ei arvesta ülekanduvat mõju ELi riikide vahel piisavalt ja seetõttu õõnestatakse sellega ELi ühiseid poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et ELi eelarve annab riiklikele kulutustele lisandväärtust investeeringute algatamisel, toetamisel ja täiendamisel Euroopa 2020. aasta strateegia tähtsamates poliitikavaldkondades; usub ka seda, et ELi eelarvel on otsustav mõju ELi väljumisele praegusest majandus- ja finantskriisist, kuna ta kiirendab Euroopas investeeringuid, majanduskasvu ja tööhõivet; on seisukohal, et ELi eelarve suudaks riikide praeguse piirava eelarvepoliitika mõju vähemalt leevendada, toetades samal ajal riikide valitsuste jõupingutusi; rõhutab ühtlasi, et ELi eelarve ümberjaotavat iseloomu arvestades võib eelarve mahu vähendamine kahjustada Euroopa solidaarsust ning pärssida paljude liikmesriikide majanduskasvu tempot; on veendunud, et üksnes suhtumine „netopanustaja/netoabisaaja” ei arvesta ülekanduvat mõju ELi riikide vahel piisavalt ja seetõttu õõnestatakse sellega ELi ühiseid poliitilisi eesmärke;

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme juhtalgatuse saavutamine eeldab väga suuri tulevikku suunatud investeeringuid, mille hinnanguline maht aastani 2020 on komisjoni teatise „ELi eelarve läbivaatamine” (KOM(2010)0700) kohaselt vähemalt 1 800 miljardit eurot; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia üks peamine eesmärk – edendada tööhõivet ja kvaliteetseid töökohti kõigi eurooplaste jaoks – on saavutatav vaid siis, kui vajalikud investeeringud haridusse, teadmistepõhise ühiskonna edendamiseks, teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni, VKEdesse ning keskkonnasäästlikesse ja uutesse tehnoloogiatesse tehakse praegu ja neid ei lükata enam edasi; nõuab uue poliitilise kompromissi saavutamist eelarve puudujäägi ja võlakoormuse vähendamise vahel selliste investeeringute edendamisega; avaldab valmisolekut ELi eelarve mõju suurendamise ja ELi majanduskriisile reageerimisse panustamise eesmärgil uurida võimalikke viise laiendada olemasolevaid vahendeid, millega edendatakse pikaajaliste investeeringute toetamise eesmärgil sünergiat ELi eelarve ja Euroopa Investeerimispanga tegevuse vahel; väljendab lisaks heameelt komisjoni algatatud avaliku konsulteerimise üle, milles käsitletakse Euroopa 2020. aasta projektivõlakirjade algatust; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme juhtalgatuse saavutamine eeldab väga suuri tulevikku suunatud investeeringuid, mille hinnanguline maht aastani 2020 on komisjoni teatise „ELi eelarve läbivaatamine” (KOM(2010)0700) kohaselt vähemalt 1 800 miljardit eurot; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia üks peamine eesmärk – edendada tööhõivet ja kvaliteetseid töökohti kõigi eurooplaste jaoks – on saavutatav vaid siis, kui vajalikud investeeringud haridusse, teadmistepõhise ühiskonna edendamiseks, teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni, VKEdesse ning keskkonnasäästlikesse ja uutesse tehnoloogiatesse tehakse praegu ja neid ei lükata enam edasi; nõuab uue poliitilise kompromissi saavutamist eelarve puudujäägi ja võlakoormuse vähendamise vahel selliste investeeringute edendamisega; avaldab valmisolekut ELi eelarve mõju suurendamise ja ELi majanduskriisile reageerimisse panustamise eesmärgil uurida võimalikke viise laiendada olemasolevaid vahendeid, millega edendatakse pikaajaliste investeeringute toetamise eesmärgil sünergiat ELi eelarve ja Euroopa Investeerimispanga tegevuse vahel; väljendab lisaks heameelt komisjoni algatatud avaliku konsulteerimise üle, milles käsitletakse Euroopa 2020. aasta projektivõlakirjade algatust;

| 8. | on seetõttu vastu katsele piirata või vähendada Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide ja seitsme juhtalgatusega seotud eelarveassigneeringuid; märgib, et sellised katsed oleksid kahjulikud ning lõppeksid suure tõenäosusega Euroopa 2020. aasta strateegia läbikukkumisega, nii nagu Lissaboni strateegiaga juhtus; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia võib olla tõsiseltvõetav vaid piisava rahastamise korral, ning tuletab meelde, et Euroopa Parlament on mitmel korral tõstatanud selle tõsise poliitilise mureküsimuse; kordab oma tungivat nõudmist, et komisjon selgitaks juhtalgatuste mõju eelarvele ja teavitaks Euroopa Parlamenti sellest, kui suuri eelarvevahendeid on Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimiseks tarvis; |
| --- | --- |

8.

on seetõttu vastu katsele piirata või vähendada Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide ja seitsme juhtalgatusega seotud eelarveassigneeringuid; märgib, et sellised katsed oleksid kahjulikud ning lõppeksid suure tõenäosusega Euroopa 2020. aasta strateegia läbikukkumisega, nii nagu Lissaboni strateegiaga juhtus; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia võib olla tõsiseltvõetav vaid piisava rahastamise korral, ning tuletab meelde, et Euroopa Parlament on mitmel korral tõstatanud selle tõsise poliitilise mureküsimuse; kordab oma tungivat nõudmist, et komisjon selgitaks juhtalgatuste mõju eelarvele ja teavitaks Euroopa Parlamenti sellest, kui suuri eelarvevahendeid on Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimiseks tarvis;

| 9. | toonitab asjaolu, et eelarvemeetmed ei ole ainus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise tegur ning eelarvealaseid pingutusi tuleb täiendada konkreetsete lihtsustamisettepanekutega, et luua selline keskkond, mida on vaja meie eesmärkide saavutamiseks tööhõive, teadusuuringute ja innovatsiooni, sh keskkonnahoidlike ja energiatehnoloogiate valdkondades; on samuti veendunud, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamine, sh uute keskkonnahoidlike töökohtade loomine, ei ole üksnes suuremate eelarvevahendite küsimus, vaid ka praeguste ELi poliitikavaldkondade, sh ÜPP, kvalitatiivse suunitluse muutmise küsimus, võttes nõuetekohaselt arvesse jätkusuutlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

9.

toonitab asjaolu, et eelarvemeetmed ei ole ainus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise tegur ning eelarvealaseid pingutusi tuleb täiendada konkreetsete lihtsustamisettepanekutega, et luua selline keskkond, mida on vaja meie eesmärkide saavutamiseks tööhõive, teadusuuringute ja innovatsiooni, sh keskkonnahoidlike ja energiatehnoloogiate valdkondades; on samuti veendunud, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamine, sh uute keskkonnahoidlike töökohtade loomine, ei ole üksnes suuremate eelarvevahendite küsimus, vaid ka praeguste ELi poliitikavaldkondade, sh ÜPP, kvalitatiivse suunitluse muutmise küsimus, võttes nõuetekohaselt arvesse jätkusuutlikkuse kriteeriume;

| 10. | on ühtlasi seisukohal, et 2012. aasta eelarve assigneeringud, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegia saavutamisega otseselt mitte seotud valdkondades, tuleb hoida asjakohasel tasemel, et tagada ELi poliitika jätkamine ning ELi eesmärkide saavutamine ka kaugelt pärast praeguse majanduskriisi lõppu; |
| --- | --- |

10.

on ühtlasi seisukohal, et 2012. aasta eelarve assigneeringud, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegia saavutamisega otseselt mitte seotud valdkondades, tuleb hoida asjakohasel tasemel, et tagada ELi poliitika jätkamine ning ELi eesmärkide saavutamine ka kaugelt pärast praeguse majanduskriisi lõppu;

| 11. | nõuab suuremat sidusust ELi välis- ja sisepoliitika vahel, võttes arvesse ülemaailmsete arengute suurt mõju ELi majandus-, loodus- ja tööstuskeskkonnale, konkurentsivõimele ja tööhõivele; rõhutab seetõttu vajadust tagada ELile vajalikud rahalised vahendid, et olla võimeline tulema asjakohaselt toime suurenevate ülemaailmsete väljakutsetega ning kaitsta ja edendada tulemuslikult oma ühiseid huve ja põhiväärtusi, nt inimõigusi, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, põhivabadusi ja keskkonnakaitset; tuletab meelde, et sageli võimaldavad mõõdukad täiendavad kulutused ELi tasandil saavutada proportsionaalselt suuremat kokkuhoidu liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

11.

nõuab suuremat sidusust ELi välis- ja sisepoliitika vahel, võttes arvesse ülemaailmsete arengute suurt mõju ELi majandus-, loodus- ja tööstuskeskkonnale, konkurentsivõimele ja tööhõivele; rõhutab seetõttu vajadust tagada ELile vajalikud rahalised vahendid, et olla võimeline tulema asjakohaselt toime suurenevate ülemaailmsete väljakutsetega ning kaitsta ja edendada tulemuslikult oma ühiseid huve ja põhiväärtusi, nt inimõigusi, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, põhivabadusi ja keskkonnakaitset; tuletab meelde, et sageli võimaldavad mõõdukad täiendavad kulutused ELi tasandil saavutada proportsionaalselt suuremat kokkuhoidu liikmesriikide tasandil;

| 12. | usub, et ELil on oluline roll Araabia riikide aitamisel ja rahalisel toetamisel sellel ajaloolisel demokraatliku arengu ning majandusliku ja sotsiaalse ümberkujunemise ajal; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni teatise üle „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (KOM(2011)0200); |
| --- | --- |

12.

usub, et ELil on oluline roll Araabia riikide aitamisel ja rahalisel toetamisel sellel ajaloolisel demokraatliku arengu ning majandusliku ja sotsiaalse ümberkujunemise ajal; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni teatise üle „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (KOM(2011)0200);

| 13. | taunib parlamentaarse mõõtme puudumist esimese Euroopa poolaasta puhul, vaatamata Euroopa Parlamendi ja 27 riigi parlamentide rollile oma eelarvemenetlustes; on hoopis kindlalt veendunud, et parlamentide jõulisem kaasamine parandaks märkimisväärselt selle protsessi demokraatlikkust ja läbipaistvust; toetab eelarvekomisjoni algatust korraldada esimese sammuna kohtumine riikide parlamentide esindajatega, et arutada üldises plaanis liikmesriikide ja ELi eelarvet; |
| --- | --- |

13.

taunib parlamentaarse mõõtme puudumist esimese Euroopa poolaasta puhul, vaatamata Euroopa Parlamendi ja 27 riigi parlamentide rollile oma eelarvemenetlustes; on hoopis kindlalt veendunud, et parlamentide jõulisem kaasamine parandaks märkimisväärselt selle protsessi demokraatlikkust ja läbipaistvust; toetab eelarvekomisjoni algatust korraldada esimese sammuna kohtumine riikide parlamentide esindajatega, et arutada üldises plaanis liikmesriikide ja ELi eelarvet;

| 14. | avaldab heameelt eesistujariikide Ungari ja Poola võetud riigipoolse kohustuse üle alustada 2011. aastal Euroopa Parlamendiga eelarveküsimustes avatud ja konstruktiivset dialoogi; kinnitab valmisolekut teha nõukogu ja komisjoniga tihedat koostööd, mis on igati kooskõlas Lissaboni lepingu sätetega; ootab, et käesolevaid suuniseid võetakse 2012. aasta eelarvemenetluse käigus täies mahus arvesse; |
| --- | --- |

14.

avaldab heameelt eesistujariikide Ungari ja Poola võetud riigipoolse kohustuse üle alustada 2011. aastal Euroopa Parlamendiga eelarveküsimustes avatud ja konstruktiivset dialoogi; kinnitab valmisolekut teha nõukogu ja komisjoniga tihedat koostööd, mis on igati kooskõlas Lissaboni lepingu sätetega; ootab, et käesolevaid suuniseid võetakse 2012. aasta eelarvemenetluse käigus täies mahus arvesse;

Jätkusuutlikkus ja vastutus ELi 2012. aasta eelarve keskmes

| 15. | märgib, et mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 näeb 2012. aasta kulukohustuste assigneeringute üldmahuks ette 147,55 miljardit eurot, kusjuures maksete assigneeringute üldine ülemmäär on 141,36 miljardit eurot; tuletab meelde, et need summad on igal juhul tunduvalt väiksemad (umbes 25 miljardit eurot kulukohustuste ja ligikaudu 22 miljardit eurot maksete assigneeringute osas) kui praegu kehtivas omavahendeid käsitlevas otsuses täpsustatud ülemmäär; |
| --- | --- |

15.

märgib, et mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 näeb 2012. aasta kulukohustuste assigneeringute üldmahuks ette 147,55 miljardit eurot, kusjuures maksete assigneeringute üldine ülemmäär on 141,36 miljardit eurot; tuletab meelde, et need summad on igal juhul tunduvalt väiksemad (umbes 25 miljardit eurot kulukohustuste ja ligikaudu 22 miljardit eurot maksete assigneeringute osas) kui praegu kehtivas omavahendeid käsitlevas otsuses täpsustatud ülemmäär;

| 16. | rõhutab, et finantsplaneering, mille komisjon 31. jaanuaril 2011 esitas, on soovituslik kulukohustuste viiteraamistik iga olemasoleva ELi programmi ja meetme jaoks; võtab teadmiseks, et kulukohustuste assigneeringute üldmahuks võidakse määrata 147,88 miljardit eurot; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et finantsplaneering, mille komisjon 31. jaanuaril 2011 esitas, on soovituslik kulukohustuste viiteraamistik iga olemasoleva ELi programmi ja meetme jaoks; võtab teadmiseks, et kulukohustuste assigneeringute üldmahuks võidakse määrata 147,88 miljardit eurot;

| 17. | rõhutab, et need arvnäitajad kujutavad endast iga-aastast läbilõiget parlamendi ja nõukogu poolt nende programmide ja meetmete vastuvõtmisel kokku lepitud mitmeaastastest üldsummadest; rõhutab, et kavandatavad iga-aastased summad on assigneeringud, mis võimaldavad ELi eesmärkide ning prioriteetide saavutamist, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames; tunnistab samas, et mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriikides võib olla mõningat liikumisruumi, arvestades komisjoni poolt sellel ajahetkel esitatud arvnäitajate kõigest esialgset soovituslikku iseloomu (eriti rubriigis 2); |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et need arvnäitajad kujutavad endast iga-aastast läbilõiget parlamendi ja nõukogu poolt nende programmide ja meetmete vastuvõtmisel kokku lepitud mitmeaastastest üldsummadest; rõhutab, et kavandatavad iga-aastased summad on assigneeringud, mis võimaldavad ELi eesmärkide ning prioriteetide saavutamist, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames; tunnistab samas, et mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriikides võib olla mõningat liikumisruumi, arvestades komisjoni poolt sellel ajahetkel esitatud arvnäitajate kõigest esialgset soovituslikku iseloomu (eriti rubriigis 2);

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2012. aasta eelarve on kuues mitmeaastasesse finantsraamistikku jäävast seitsmest eelarvest; usub, et kahel eelarvepädeval institutsioonil on nüüd sellest tulenevalt selgem pilt olemasolevate mitmeaastaste programmidega seotud puudustest ja positiivsest arengust; märgib, et enamiku kaasotsustamismenetluse raames heaks kiidetud programmide vahehindamine on juba toimunud, ja kutsub komisjoni üles esitama teavet selle kohta, milline on sellest tulenev mõju eelarvele; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlament on tihedas koostöös vastavate komisjonidega kindlalt otsustanud kasutada – kui see peaks ELi poliitiliste prioriteetide toetamiseks ja tugevdamiseks ning uute poliitiliste vajadustega tegelemiseks vajalikuks osutuma – muu hulgas täies mahus ära institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 (millega lubatakse 5 %-list õiguskohast paindlikkusvaru); |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2012. aasta eelarve on kuues mitmeaastasesse finantsraamistikku jäävast seitsmest eelarvest; usub, et kahel eelarvepädeval institutsioonil on nüüd sellest tulenevalt selgem pilt olemasolevate mitmeaastaste programmidega seotud puudustest ja positiivsest arengust; märgib, et enamiku kaasotsustamismenetluse raames heaks kiidetud programmide vahehindamine on juba toimunud, ja kutsub komisjoni üles esitama teavet selle kohta, milline on sellest tulenev mõju eelarvele; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlament on tihedas koostöös vastavate komisjonidega kindlalt otsustanud kasutada – kui see peaks ELi poliitiliste prioriteetide toetamiseks ja tugevdamiseks ning uute poliitiliste vajadustega tegelemiseks vajalikuks osutuma – muu hulgas täies mahus ära institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 (millega lubatakse 5 %-list õiguskohast paindlikkusvaru);

| 19. | toonitab asjaolu, et piisava varu jätmine kõigi mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide alla ei ole ainuke lahendus ettenägematute asjaoludega tegelemiseks; juhib tähelepanu mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriikide (eelkõige rubriikide 1a, 3b ja 4) korduvale alarahastamisele vajaduste ja liikmesriikide poolt kinnitatud ELi poliitiliste prioriteetidega võrreldes; on seisukohal, et nõukogu 2012. aasta eelarvesuuniste aluseks olev lähenemisviis ei kajasta pikaajalist perspektiivi ning võib ohustada olemasolevaid meetmeid ja programme, kui peaksid toimuma ettenägemata sündmused või tõusetuma uued poliitilised prioriteedid; rõhutab, et mitmes Põhja-Aafrika riigis hiljuti toimunud sündmused viitavad juba selles suunas, ning kutsub komisjoni üles hindama, kuidas saaks ELi olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutada demokraatia poole püüdlemise toetamiseks; |
| --- | --- |

19.

toonitab asjaolu, et piisava varu jätmine kõigi mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide alla ei ole ainuke lahendus ettenägematute asjaoludega tegelemiseks; juhib tähelepanu mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriikide (eelkõige rubriikide 1a, 3b ja 4) korduvale alarahastamisele vajaduste ja liikmesriikide poolt kinnitatud ELi poliitiliste prioriteetidega võrreldes; on seisukohal, et nõukogu 2012. aasta eelarvesuuniste aluseks olev lähenemisviis ei kajasta pikaajalist perspektiivi ning võib ohustada olemasolevaid meetmeid ja programme, kui peaksid toimuma ettenägemata sündmused või tõusetuma uued poliitilised prioriteedid; rõhutab, et mitmes Põhja-Aafrika riigis hiljuti toimunud sündmused viitavad juba selles suunas, ning kutsub komisjoni üles hindama, kuidas saaks ELi olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutada demokraatia poole püüdlemise toetamiseks;

| 20. | on hoopis seisukohal, et institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud eri paindlikkusmehhanismid (nt kulutuste liigutamine rubriikide vahel või paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine) on vahendid, mida tuleks täies mahus kasutada; tuletab meelde, et neid vahendeid on tulnud kasutada alates 2007. aastast igal aastal tekkinud eri probleemidele reageerimiseks; loodab, et nõukogu teeb nende kasutamisel täielikku koostööd ning alustab niisuguseid arutelusid varases etapis, et hoiduda ebaproportsionaalselt pikkadest ja rasketest läbirääkimistest nende kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

20.

on hoopis seisukohal, et institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud eri paindlikkusmehhanismid (nt kulutuste liigutamine rubriikide vahel või paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine) on vahendid, mida tuleks täies mahus kasutada; tuletab meelde, et neid vahendeid on tulnud kasutada alates 2007. aastast igal aastal tekkinud eri probleemidele reageerimiseks; loodab, et nõukogu teeb nende kasutamisel täielikku koostööd ning alustab niisuguseid arutelusid varases etapis, et hoiduda ebaproportsionaalselt pikkadest ja rasketest läbirääkimistest nende kasutuselevõtmiseks;

| 21. | rõhutab sellega seoses, et kulukohustuste assigneeringute range kontrolli all hoidmine eeldaks mitte ainult märkimisväärseid ümberpaigutamisi ja prioriteetide muutmist, vaid ka võimalike negatiivsete prioriteetide ja võimaliku kokkuhoiu väljaselgitamist institutsioonide poolt; nõuab tungivalt, et parlamendi erikomisjonid alustaksid otsustavalt kõigi ELi poliitikavaldkondade selgete poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramist; toonitab samas asjaolu, et selleks tuleb suurendada eelarvealast paindlikkust ja et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine (nt vahendite ümberpaigutamine kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide vahel) võib olla liidu toimimise jaoks tingimata vajalik ja seda mitte ainult uute ülesannete täitmise osas, vaid ka institutsioonide sisemise otsustusprotsessi hõlbustamiseks, et viia eelarvevahendid kooskõlla esilekerkivate asjaolude ja prioriteetidega; toonitab, et kõnealune protsess peab olema täiesti läbipaistev; |
| --- | --- |

21.

rõhutab sellega seoses, et kulukohustuste assigneeringute range kontrolli all hoidmine eeldaks mitte ainult märkimisväärseid ümberpaigutamisi ja prioriteetide muutmist, vaid ka võimalike negatiivsete prioriteetide ja võimaliku kokkuhoiu väljaselgitamist institutsioonide poolt; nõuab tungivalt, et parlamendi erikomisjonid alustaksid otsustavalt kõigi ELi poliitikavaldkondade selgete poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramist; toonitab samas asjaolu, et selleks tuleb suurendada eelarvealast paindlikkust ja et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine (nt vahendite ümberpaigutamine kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide vahel) võib olla liidu toimimise jaoks tingimata vajalik ja seda mitte ainult uute ülesannete täitmise osas, vaid ka institutsioonide sisemise otsustusprotsessi hõlbustamiseks, et viia eelarvevahendid kooskõlla esilekerkivate asjaolude ja prioriteetidega; toonitab, et kõnealune protsess peab olema täiesti läbipaistev;

| 22. | toonitab, et Lissaboni lepingu jõustumisega kaasnev ELi pädevuse suurenemine mitmetes poliitikavaldkondades ning uued kehtestatud pädevused peaksid kõigi eelduste kohaselt suurendama ka ELi finantssuutlikkust, mida ei juhtunud 2011. aastal, mis oli esimene lepingu jõustumisele järgnenud aasta; tuletab nõukogule ja komisjonile meelde 2011. aasta eelarvele lisatud poliitilist deklaratsiooni, millega komisjon võttis endale kohustuse kaaluda võimalusi Lissaboni lepingu kohaste prioriteetsete valdkondade tugevdamiseks ja hinnata 2012. aasta eelarveprojekti koostamisel põhjalikult vajadusi; ootab, et komisjon seda järgiks ja teeks näiteks ettepaneku Lissaboni lepinguga seotud edukate katseprojektide või ettevalmistavate meetmete muutmiseks mitmeaastasteks programmideks; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et Lissaboni lepingu jõustumisega kaasnev ELi pädevuse suurenemine mitmetes poliitikavaldkondades ning uued kehtestatud pädevused peaksid kõigi eelduste kohaselt suurendama ka ELi finantssuutlikkust, mida ei juhtunud 2011. aastal, mis oli esimene lepingu jõustumisele järgnenud aasta; tuletab nõukogule ja komisjonile meelde 2011. aasta eelarvele lisatud poliitilist deklaratsiooni, millega komisjon võttis endale kohustuse kaaluda võimalusi Lissaboni lepingu kohaste prioriteetsete valdkondade tugevdamiseks ja hinnata 2012. aasta eelarveprojekti koostamisel põhjalikult vajadusi; ootab, et komisjon seda järgiks ja teeks näiteks ettepaneku Lissaboni lepinguga seotud edukate katseprojektide või ettevalmistavate meetmete muutmiseks mitmeaastasteks programmideks;

| 23. | on seisukohal, et komisjoni lähenemine määrata ELi detsentraliseeritud ametite toetused ELi eelarvest on usaldusväärne ja annab õiged stiimulid; rõhutab, et ELi ametite eelarveeraldised ei sisalda kaugeltki ainult halduskulusid, vaid aitavad saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ning ELi eesmärke üldiselt, nii nagu seadusandja on otsustanud; kinnitab vajadust vaadata seoses uute määratud ülesannetega tähelepanelikult läbi taotlused uute töökohtade loomiseks; rõhutab siiski, kui oluline on rahastada piisavalt ameteid, kelle ülesandeid on suurendatud, vältimaks nende tegevuse takistamist; nõuab erilähenemist seoses erialaste kogemustega spetsialiseerunud teadustöötajate töölevõtmisega, eriti kui asjaomaseid ametikohti rahastatakse üksnes tasudest ja seega need ELi eelarvet ei mõjuta; toetab 2009. aasta alguses loodud ametite tulevikku käsitleva institutsioonidevahelise töörühma tööd ja ootab töörühma järeldusi, eelkõige eelnimetatud punktides; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et komisjoni lähenemine määrata ELi detsentraliseeritud ametite toetused ELi eelarvest on usaldusväärne ja annab õiged stiimulid; rõhutab, et ELi ametite eelarveeraldised ei sisalda kaugeltki ainult halduskulusid, vaid aitavad saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ning ELi eesmärke üldiselt, nii nagu seadusandja on otsustanud; kinnitab vajadust vaadata seoses uute määratud ülesannetega tähelepanelikult läbi taotlused uute töökohtade loomiseks; rõhutab siiski, kui oluline on rahastada piisavalt ameteid, kelle ülesandeid on suurendatud, vältimaks nende tegevuse takistamist; nõuab erilähenemist seoses erialaste kogemustega spetsialiseerunud teadustöötajate töölevõtmisega, eriti kui asjaomaseid ametikohti rahastatakse üksnes tasudest ja seega need ELi eelarvet ei mõjuta; toetab 2009. aasta alguses loodud ametite tulevikku käsitleva institutsioonidevahelise töörühma tööd ja ootab töörühma järeldusi, eelkõige eelnimetatud punktides;

Maksete tase, täitmata kulukohustused ja ELi eelarve rahastamine

| 24. | märgib, et 2012. aasta maksete maht tuleneb otseselt eelmiste aastate õiguslikest ja poliitilistest kohustustest; usub, et kasv 2011. aasta eelarvega võrreldes on prognoositav ja see on kooskõlas programmitöö perioodi (2007–2013) maksete üldprofiiliga (vt lisas esitatud tabeleid); |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2012. aasta maksete maht tuleneb otseselt eelmiste aastate õiguslikest ja poliitilistest kohustustest; usub, et kasv 2011. aasta eelarvega võrreldes on prognoositav ja see on kooskõlas programmitöö perioodi (2007–2013) maksete üldprofiiliga (vt lisas esitatud tabeleid);

| 25. | rõhutab, et kiiresti tuleb lahendada kasvanud, 2010. aasta lõpus täitmata kulukohustustega seotud probleem (194 miljardit eurot, vt lisas esitatud tabelit); peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas maksete summa ette ära, ilma et oleks arvesse võtnud tegelike vajaduste täpset hinnangut; toonitab asjaolu, et täitmata kulukohustusi on eriti palju rubriigis 1b; ei arva, et nõukogu valitud lahendus kärpida ELi eelarve kulukohustusi täitmata kulukohustuste mahu vähendamiseks oleks jätkusuutlik, kuna see kahjustaks eelnevalt kokku lepitud ELi eesmärkide ja prioriteetide saavutamist; rõhutab sellega seoses, et nõukogu peab koos parlamendiga esitama ühisavalduse võimaluse kohta lahendada 2011. aastal tekkiv maksete vajadus paranduseelarve abil; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kiiresti tuleb lahendada kasvanud, 2010. aasta lõpus täitmata kulukohustustega seotud probleem (194 miljardit eurot, vt lisas esitatud tabelit); peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas maksete summa ette ära, ilma et oleks arvesse võtnud tegelike vajaduste täpset hinnangut; toonitab asjaolu, et täitmata kulukohustusi on eriti palju rubriigis 1b; ei arva, et nõukogu valitud lahendus kärpida ELi eelarve kulukohustusi täitmata kulukohustuste mahu vähendamiseks oleks jätkusuutlik, kuna see kahjustaks eelnevalt kokku lepitud ELi eesmärkide ja prioriteetide saavutamist; rõhutab sellega seoses, et nõukogu peab koos parlamendiga esitama ühisavalduse võimaluse kohta lahendada 2011. aastal tekkiv maksete vajadus paranduseelarve abil;

| 26. | toonitab, et täitmata kulukohustuste teatud maht on mitmeaastaste programmide täitmisel vältimatu ja et täitmata kulukohustuste olemasolu eeldab juba olemuselt vastavate maksete tegemist; teeb sellest tulenevalt ettepaneku säilitada kulukohustuste ja maksete vaheline korrapärane seos ja annab eelarvemenetluse käigus oma parima kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise erinevuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et täitmata kulukohustuste teatud maht on mitmeaastaste programmide täitmisel vältimatu ja et täitmata kulukohustuste olemasolu eeldab juba olemuselt vastavate maksete tegemist; teeb sellest tulenevalt ettepaneku säilitada kulukohustuste ja maksete vaheline korrapärane seos ja annab eelarvemenetluse käigus oma parima kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise erinevuse vähendamiseks;

| 27. | jagab nõukogu seisukohta, et realistlikku eelarvestamist tuleks edendada; kutsub komisjoni üles tagama, et tema eelarveprojekt tugineks sellele põhimõttele; märgib siiski, et varasem täitmine, mis on viimastel aastatel paranenud, ei pruugi teatavatel juhtudel olla 2012. aasta vajaduste hindamiseks väga täpne näitaja, kuna teatavate programmide täitmine võib 2012. aastal kiireneda ja sellele vastavalt võivad suureneda ka vajadused maksete järele; toetab nõukogu nõudmist liikmesriikidele esitada paremad prognoosid täitmise kohta, eelkõige alatäitmise vältimist silmas pidades, ja on seisukohal, et kõige suuremaid pingutusi peaksid selles osas tegema liikmesriigid ise, kuna komisjoni eelarveprojekti mahu määravad ära peamiselt nende endi prognoosid (eriti rubriigis 2) ning nende täitmissuutlikkus; tuletab meelde, et liikmesriigid haldavad koos komisjoniga üle 80 % ELi rahalistest vahenditest; tuletab liikmesriikidele meelde nende õiguslikku vastutust ELi rahaliste vahendite saajate suhtes kohaldatavate finantseeskirjade määratlemise ja jõustamise eest; |
| --- | --- |

27.

jagab nõukogu seisukohta, et realistlikku eelarvestamist tuleks edendada; kutsub komisjoni üles tagama, et tema eelarveprojekt tugineks sellele põhimõttele; märgib siiski, et varasem täitmine, mis on viimastel aastatel paranenud, ei pruugi teatavatel juhtudel olla 2012. aasta vajaduste hindamiseks väga täpne näitaja, kuna teatavate programmide täitmine võib 2012. aastal kiireneda ja sellele vastavalt võivad suureneda ka vajadused maksete järele; toetab nõukogu nõudmist liikmesriikidele esitada paremad prognoosid täitmise kohta, eelkõige alatäitmise vältimist silmas pidades, ja on seisukohal, et kõige suuremaid pingutusi peaksid selles osas tegema liikmesriigid ise, kuna komisjoni eelarveprojekti mahu määravad ära peamiselt nende endi prognoosid (eriti rubriigis 2) ning nende täitmissuutlikkus; tuletab meelde, et liikmesriigid haldavad koos komisjoniga üle 80 % ELi rahalistest vahenditest; tuletab liikmesriikidele meelde nende õiguslikku vastutust ELi rahaliste vahendite saajate suhtes kohaldatavate finantseeskirjade määratlemise ja jõustamise eest;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest on finantshuvide kaitse kuulunud ka liikmesriikide vastutusalasse; rõhutab, et Euroopa Kontrollikoda leidis, et mõne liikmesriigi haldus-ja kontrollisüsteemid ei ole täielikult mõjusad; tuletab ühtlasi meelde, et valesti kulutatud miljardite eurodeni ulatuvaid struktuurifondide rahalisi vahendeid ei ole veel sisse nõutud; märgib, et regionaalarengu peadirektoraadi viimases aastaaruandes ei ole võimalik märkida, et liikmesriikide tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed, kuna teatavad liikmesriigid ei ole täitnud oma kohustust esitada oma aruanded õigeaegselt; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarve liikmesriikidepoolse praeguse alarahastamise tulemusel võib Euroopa Parlament olla sunnitud määrama ELi projektide hulgas kindlaks negatiivsed prioriteedid ja seejärel kärpima nende eelarveid; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest on finantshuvide kaitse kuulunud ka liikmesriikide vastutusalasse; rõhutab, et Euroopa Kontrollikoda leidis, et mõne liikmesriigi haldus-ja kontrollisüsteemid ei ole täielikult mõjusad; tuletab ühtlasi meelde, et valesti kulutatud miljardite eurodeni ulatuvaid struktuurifondide rahalisi vahendeid ei ole veel sisse nõutud; märgib, et regionaalarengu peadirektoraadi viimases aastaaruandes ei ole võimalik märkida, et liikmesriikide tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed, kuna teatavad liikmesriigid ei ole täitnud oma kohustust esitada oma aruanded õigeaegselt; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarve liikmesriikidepoolse praeguse alarahastamise tulemusel võib Euroopa Parlament olla sunnitud määrama ELi projektide hulgas kindlaks negatiivsed prioriteedid ja seejärel kärpima nende eelarveid;

| 29. | on teadlik, et igal aastal lõplikult tehtavate maksete maht sisaldab mõnikord märkimisväärset nn ülejääki algselt eelarvepädevate institutsioonide poolt kokku lepitud maksete mahuga võrreldes, mis tähendab seda, et liikmesriikide osamaksed ELi eelarvesse vähenevad seetõttu vastavalt ning nende eelarveseisund paraneb; ei pea nõukogu muret selle „tagastamise” mahu ja ajastuse pärast asjakohaseks sellise tundliku poliitilise küsimusega tegelemisel nagu ELi eelarve rahastamine; on pigem arvamusel, et aasta n kasutamata maksete assigneeringud tuleks üle kanda järgmisse eelarveaastasse (n+1), mitte arvata maha liikmesriikide riiklike osamaksete arvestusest; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks ambitsioonikaid ettepanekuid uute tõeliste omavahendite loomiseks, et täies ulatuses tagada ELile reaalsed ja autonoomsed rahalised vahendid; nõuab lisaks kindlalt, et mis tahes uued omavahendid peaksid tuginema põhjalikule mõjuhinnangule ning nende eesmärk peaks olema töötada välja viise ELi konkurentsivõime ja majanduskasvu tugevdamiseks; palub nõukogul teha konstruktiivset koostööd ELi õiglasi ja uusi omavahendeid käsitlevas arutelus; |
| --- | --- |

29.

on teadlik, et igal aastal lõplikult tehtavate maksete maht sisaldab mõnikord märkimisväärset nn ülejääki algselt eelarvepädevate institutsioonide poolt kokku lepitud maksete mahuga võrreldes, mis tähendab seda, et liikmesriikide osamaksed ELi eelarvesse vähenevad seetõttu vastavalt ning nende eelarveseisund paraneb; ei pea nõukogu muret selle „tagastamise” mahu ja ajastuse pärast asjakohaseks sellise tundliku poliitilise küsimusega tegelemisel nagu ELi eelarve rahastamine; on pigem arvamusel, et aasta n kasutamata maksete assigneeringud tuleks üle kanda järgmisse eelarveaastasse (n+1), mitte arvata maha liikmesriikide riiklike osamaksete arvestusest; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks ambitsioonikaid ettepanekuid uute tõeliste omavahendite loomiseks, et täies ulatuses tagada ELile reaalsed ja autonoomsed rahalised vahendid; nõuab lisaks kindlalt, et mis tahes uued omavahendid peaksid tuginema põhjalikule mõjuhinnangule ning nende eesmärk peaks olema töötada välja viise ELi konkurentsivõime ja majanduskasvu tugevdamiseks; palub nõukogul teha konstruktiivset koostööd ELi õiglasi ja uusi omavahendeid käsitlevas arutelus;

Halduskulud ELi eelarve III jaos

| 30. | võtab nõuetekohaselt arvesse eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 3. veebruari 2011. aasta kirja, milles kinnitati uuesti komisjoni võetud kohustust personali mitte suurendada ja püüdeid piirata rubriigi 5 halduskulude nominaalkasvu (2011. aastaga võrreldes); on samas teadlik, et ELi pädevuste pideva suurenemise tingimustes ei pruugi see suundumus olla pikaajaliselt jätkusuutlik ning võib pärssida ELi meetmete kiiret ja tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

30.

võtab nõuetekohaselt arvesse eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 3. veebruari 2011. aasta kirja, milles kinnitati uuesti komisjoni võetud kohustust personali mitte suurendada ja püüdeid piirata rubriigi 5 halduskulude nominaalkasvu (2011. aastaga võrreldes); on samas teadlik, et ELi pädevuste pideva suurenemise tingimustes ei pruugi see suundumus olla pikaajaliselt jätkusuutlik ning võib pärssida ELi meetmete kiiret ja tulemuslikku rakendamist;

| 31. | kutsub komisjoni üles kaaluma, milline on komisjoni allhankepoliitika ja järjest rohkemate lepinguliste töötajate töölevõtmise pikaajaline mõju ELi avaliku teenistuse töö kvaliteedile ja sõltumatusele; toonitab, et kuigi see annab säästu palkade ja pensionite pealt, viib see olukorrani, kus järjest rohkem komisjoni töötajaid töötab kohtadel, mis ei sisaldu ametikohtade loetelus; tuletab meelde, et pensionide ja palkade tase on määratud kindlaks õiguslikult siduvate kokkulepetega, mida komisjon peab terviklikult täitma; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles kaaluma, milline on komisjoni allhankepoliitika ja järjest rohkemate lepinguliste töötajate töölevõtmise pikaajaline mõju ELi avaliku teenistuse töö kvaliteedile ja sõltumatusele; toonitab, et kuigi see annab säästu palkade ja pensionite pealt, viib see olukorrani, kus järjest rohkem komisjoni töötajaid töötab kohtadel, mis ei sisaldu ametikohtade loetelus; tuletab meelde, et pensionide ja palkade tase on määratud kindlaks õiguslikult siduvate kokkulepetega, mida komisjon peab terviklikult täitma;

| 32. | toob välja asjaolu, et mitmeaastaste programmide puhul on osa konkreetsetest halduskuludest (sealhulgas rakendusametite kulud) kantud programmide üldisse finantsraamistikku koos nn tegevuskuludega; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu komme kärpida neid eelarveridasid horisontaalselt halduskulude vähendamise eesmärgil tooks vältimatult kaasa kogu nende programmide kaasotsustamise korras vastu võetud finantsraamistiku muutmise, mis võib mõjutada programmide rakendamise kiirust ning kvaliteeti; |
| --- | --- |

32.

toob välja asjaolu, et mitmeaastaste programmide puhul on osa konkreetsetest halduskuludest (sealhulgas rakendusametite kulud) kantud programmide üldisse finantsraamistikku koos nn tegevuskuludega; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu komme kärpida neid eelarveridasid horisontaalselt halduskulude vähendamise eesmärgil tooks vältimatult kaasa kogu nende programmide kaasotsustamise korras vastu võetud finantsraamistiku muutmise, mis võib mõjutada programmide rakendamise kiirust ning kvaliteeti;

*

* *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja kontrollikojale.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0068.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0481.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0376.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0224.

---

Neljapäev, 24. märts 2011LISA

Image

Image

Image

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/20

---

Neljapäev, 24. märts 2011Olukord Jaapanis, eelkõige häireolukord aatomielektrijaamades

P7_TA(2011)0118

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Jaapanis, eelkõige häireolukorra kohta aatomielektrijaamades

2012/C 247 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | võttes arvesse Jaapanit ja Vaikse ookeani piirkonda 11. märtsil 2011. aastal tabanud laastavat maavärinat ja hiidlainet, mille tagajärjel hukkus tuhandeid inimesi ja mis tekitas tohutut materiaalset kahju; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse Jaapanit ja Vaikse ookeani piirkonda 11. märtsil 2011. aastal tabanud laastavat maavärinat ja hiidlainet, mille tagajärjel hukkus tuhandeid inimesi ja mis tekitas tohutut materiaalset kahju;

| B. | võttes arvesse, et see katastroof põhjustas Fukushima aatomielektrijaamas äärmiselt tõsise avarii, mis kujutab endast uut ohtu; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse, et see katastroof põhjustas Fukushima aatomielektrijaamas äärmiselt tõsise avarii, mis kujutab endast uut ohtu;

| C. | võttes arvesse Jaapani peaministri Naoto Kani avaldust, mille kohaselt on tegemist rängima kriisiga, mis Jaapanit Teise maailmasõja lõppemisest möödunud 65 aasta kestel on tabanud, |
| --- | --- |

C.

võttes arvesse Jaapani peaministri Naoto Kani avaldust, mille kohaselt on tegemist rängima kriisiga, mis Jaapanit Teise maailmasõja lõppemisest möödunud 65 aasta kestel on tabanud,

| 1. | avaldab täielikku solidaarsust Jaapani rahva ja valitsusega ning siirast kaastunnet selle kolmekordse katastroofi ohvritele, võttes teadmiseks, et inimkaotuste ja materiaalse kahju suurust ei ole veel suudetud täielikult hinnata; tervitab Jaapani rahva ja võimude tegutsemiskiirust, vaprust ja otsusekindlust neid tabanud õnnetuses; |
| --- | --- |

1.

avaldab täielikku solidaarsust Jaapani rahva ja valitsusega ning siirast kaastunnet selle kolmekordse katastroofi ohvritele, võttes teadmiseks, et inimkaotuste ja materiaalse kahju suurust ei ole veel suudetud täielikult hinnata; tervitab Jaapani rahva ja võimude tegutsemiskiirust, vaprust ja otsusekindlust neid tabanud õnnetuses;

| 2. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid annaksid Jaapanile ja kannatanud piirkondadele kiiremas korras vajalikku humanitaar-, tehnilist ning rahalist abi ja toetust ja väljendab heameelt, et EL käivitas hädaabi andmiseks viivitamata oma kodanikukaitsemehhanismi; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid annaksid Jaapanile ja kannatanud piirkondadele kiiremas korras vajalikku humanitaar-, tehnilist ning rahalist abi ja toetust ja väljendab heameelt, et EL käivitas hädaabi andmiseks viivitamata oma kodanikukaitsemehhanismi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Jaapani ametivõimudele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Jaapani ametivõimudele.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märts 2011

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/21

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Parlamendi õiguste kasutamine Euroopa Kohtu ees (kodukorra artikli 128 tõlgendamine)

P7_TA(2011)0119

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi õiguste kasutamise kohta Euroopa Kohtu ees (Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 128 tõlgendamine)

2012/C 247 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 22. märtsi 2011. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 22. märtsi 2011. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 128 järgmise tõlgenduse:
  „Artikli 90 lõikes 6 nähakse ette konkreetne menetlus seoses parlamendi otsusega kasutada oma õigust küsida Euroopa Kohtult vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11 arvamust rahvusvahelise lepingu kooskõla kohta aluslepingutega. Kõnealune säte on lex specialis, mis on artiklis 128 sätestatud üldnormi suhtes ülimuslik.
  Kuna küsimus on Euroopa Parlamendi õiguste kasutamises Euroopa Liidu Kohtu ees ja kõnealune akt ei kuulu artikli 128 kohaldamisalasse, rakendatakse kõnealuses artiklis ette nähtud menetlust analoogia põhjal.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 128 järgmise tõlgenduse:

„Artikli 90 lõikes 6 nähakse ette konkreetne menetlus seoses parlamendi otsusega kasutada oma õigust küsida Euroopa Kohtult vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11 arvamust rahvusvahelise lepingu kooskõla kohta aluslepingutega. Kõnealune säte on lex specialis, mis on artiklis 128 sätestatud üldnormi suhtes ülimuslik.

Kuna küsimus on Euroopa Parlamendi õiguste kasutamises Euroopa Liidu Kohtu ees ja kõnealune akt ei kuulu artikli 128 kohaldamisalasse, rakendatakse kõnealuses artiklis ette nähtud menetlust analoogia põhjal.”

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule, komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule, komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 23. märts 2011

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/22

---

Kolmapäev, 23. märts 2011Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmine seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro *

P7_TA(2011)0103

Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

2012/C 247 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõikeid 6 ja 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõikeid 6 ja 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogule esitatud rakkerühma lõppraportit „Majanduse juhtimise tugevdamine ELis”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogule esitatud rakkerühma lõppraportit „Majanduse juhtimise tugevdamine ELis”;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõud, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 ja mis esitati Euroopa Ülemkogule 16. detsembril 2010 (00033/2010 - C7-0014/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõud, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 ja mis esitati Euroopa Ülemkogule 16. detsembril 2010 (00033/2010 - C7-0014/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirju, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirju, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 74b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 74b;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni 18. veebruari 2011. aasta kirja põhiseaduskomisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni 18. veebruari 2011. aasta kirja põhiseaduskomisjonile;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0052/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0052/2011),

| A. | arvestades, et Eurooa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et „Liit rajab majandus- ja rahaliidu, mille rahaühik on euro”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Eurooa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et „Liit rajab majandus- ja rahaliidu, mille rahaühik on euro”;

| B. | arvestades, et Ühendkuningriik on ühisraha kasutuselevõtust loobunud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ühendkuningriik on ühisraha kasutuselevõtust loobunud;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 kohaselt on liidul ainupädevus „nende liikmesriikide rahapoliitikas, mille rahaühik on euro”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 kohaselt on liidul ainupädevus „nende liikmesriikide rahapoliitikas, mille rahaühik on euro”;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 5 lõikes 1 on sätestatud: „liikmesriigid koordineerivad liidu piires oma majanduspoliitikat”, ning liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro, kohaldatakse erisätteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 5 lõikes 1 on sätestatud: „liikmesriigid koordineerivad liidu piires oma majanduspoliitikat”, ning liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro, kohaldatakse erisätteid;

| E. | arvestades, et kui Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu vastu võetakse, võib see viia sellise mehhanismi loomiseni, mis jääb liidu pädevusest täielikult väljapoole ja milles liidu institutsioonid ei mängi mingit rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu vastu võetakse, võib see viia sellise mehhanismi loomiseni, mis jääb liidu pädevusest täielikult väljapoole ja milles liidu institutsioonid ei mängi mingit rolli;

| F. | arvestades, et liidu institutsioonide osalemine Euroopa stabiilsusmehhanismis tuleks täielikult tagada ja püsivalt kindlustada ning et tuleks luua võimalus liidu eelarve kasutamiseks tagatissüsteemis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidu institutsioonide osalemine Euroopa stabiilsusmehhanismis tuleks täielikult tagada ja püsivalt kindlustada ning et tuleks luua võimalus liidu eelarve kasutamiseks tagatissüsteemis;

| G. | arvestades, et tuleks uurida kõiki võimalusi, kuidas asetada Euroopa stabiilsusmehhanism täielikult liidu institutsioonilisse raamistikku ning kuidas kaasata sellesse liikmesriike, kelle rahaühik ei ole euro; arvestades, et see võib muu hulgas tähendada tõhustatud koostööd puudutava Euroopa Liidu lepingu artikli 20 rakendamist, kui see on vajalik, et tagada liidu majanduspoliitika järjekindlus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tuleks uurida kõiki võimalusi, kuidas asetada Euroopa stabiilsusmehhanism täielikult liidu institutsioonilisse raamistikku ning kuidas kaasata sellesse liikmesriike, kelle rahaühik ei ole euro; arvestades, et see võib muu hulgas tähendada tõhustatud koostööd puudutava Euroopa Liidu lepingu artikli 20 rakendamist, kui see on vajalik, et tagada liidu majanduspoliitika järjekindlus;

| H. | arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanismi käsitlevad eeskirjad peaks võimaluse korral esitama komisjon; ja need peaksid aitama tagada asjakohaseid kontrolli, vastutuse ja läbipaistvuse nõudeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanismi käsitlevad eeskirjad peaks võimaluse korral esitama komisjon; ja need peaksid aitama tagada asjakohaseid kontrolli, vastutuse ja läbipaistvuse nõudeid;

| I. | arvestades, et lisaks Euroopa stabiilsusmehhanismi rakendamisele tuleks suurendada stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ennetavat ja korrigeerivat mõju ning võtta meetmeid keskpika ja pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks ning liikmesriikide vahelise makromajandusliku tasakaalustamatuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks Euroopa stabiilsusmehhanismi rakendamisele tuleks suurendada stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ennetavat ja korrigeerivat mõju ning võtta meetmeid keskpika ja pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks ning liikmesriikide vahelise makromajandusliku tasakaalustamatuse vastu võitlemiseks;

| J. | arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendamiseks peaks liit edendama konsolideeritud eurovõlakirjade turgu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendamiseks peaks liit edendama konsolideeritud eurovõlakirjade turgu;

| K. | arvestades, et komisjon peaks esitama seadusandlikud ettepanekud ja vajaduse korral ettepanekud aluslepingute muutmiseks, et keskpikal perioodil oleks võimalik luua liidu ja eriti euroala majanduse juhtimise süsteem, millega tugevdataks majanduse ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet ning stabiliseeritaks finantssüsteemi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon peaks esitama seadusandlikud ettepanekud ja vajaduse korral ettepanekud aluslepingute muutmiseks, et keskpikal perioodil oleks võimalik luua liidu ja eriti euroala majanduse juhtimise süsteem, millega tugevdataks majanduse ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet ning stabiliseeritaks finantssüsteemi;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 6 võimaldab Euroopa Ülemkogul võtta pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu otsuse, millega muudetakse täielikult või osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmandat osa, ilma et see muudaks tasakaalu liidu ja liikmesriikide pädevuste vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 6 võimaldab Euroopa Ülemkogul võtta pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu otsuse, millega muudetakse täielikult või osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmandat osa, ilma et see muudaks tasakaalu liidu ja liikmesriikide pädevuste vahel;

| M. | arvestades, et liidu pädevuse suurendamiseks või vähendamiseks tuleb kasutada tavalist läbivaatamismenetlust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liidu pädevuse suurendamiseks või vähendamiseks tuleb kasutada tavalist läbivaatamismenetlust;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu igasugune edasine muutmine peab toimuma tavalist läbivaatamismenetlust kasutades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu igasugune edasine muutmine peab toimuma tavalist läbivaatamismenetlust kasutades;

| O. | arvestades, et kavandatud otsus saab jõustuda üksnes pärast seda, kui liikmesriigid on selle kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega heaks kiitnud, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kavandatud otsus saab jõustuda üksnes pärast seda, kui liikmesriigid on selle kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega heaks kiitnud,

| 1. | rõhutab, et nende liikmesriikide rahapoliitika, mille rahaühik on euro, on liidu ainupädevuses ning see on olnud ühenduse poliitika alates Maastrichti lepingust; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et nende liikmesriikide rahapoliitika, mille rahaühik on euro, on liidu ainupädevuses ning see on olnud ühenduse poliitika alates Maastrichti lepingust;

| 2. | rõhutab, kui oluline on euro nii Euroopa poliitika kui ka majanduse jaoks, ning peab väga tähtsaks kõikide liikmesriikide väljendatud kindlat toetust euroala stabiilsusele ja liikmesriikide poolt üles näidatud vastutustundlikku ja solidaarset suhtumist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui oluline on euro nii Euroopa poliitika kui ka majanduse jaoks, ning peab väga tähtsaks kõikide liikmesriikide väljendatud kindlat toetust euroala stabiilsusele ja liikmesriikide poolt üles näidatud vastutustundlikku ja solidaarset suhtumist;

| 3. | rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism on oluline osa meetmetest, mille eesmärk on kujundada uus raamistik, mis suurendab eelarvedistsipliini ning liikmesriikide majandus- ja rahanduspoliitika koordineerimist ja peaks edendama Euroopa Liidu ühist lahenduste otsimist majanduskasvu probleemidele, aitab kõrvaldada majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust ning suurendab konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism on oluline osa meetmetest, mille eesmärk on kujundada uus raamistik, mis suurendab eelarvedistsipliini ning liikmesriikide majandus- ja rahanduspoliitika koordineerimist ja peaks edendama Euroopa Liidu ühist lahenduste otsimist majanduskasvu probleemidele, aitab kõrvaldada majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust ning suurendab konkurentsivõimet;

| 4. | märgib, et nõukogu ei ole kasutanud kõiki aluslepingutes sisalduvaid võimalusi stabiilsuse ja majanduskasvu pakti täielikuks jõustamiseks ning Euroopa Liidu tasandil majanduse paremaks koordineerimiseks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et nõukogu ei ole kasutanud kõiki aluslepingutes sisalduvaid võimalusi stabiilsuse ja majanduskasvu pakti täielikuks jõustamiseks ning Euroopa Liidu tasandil majanduse paremaks koordineerimiseks;

| 5. | on seisukohal, et tuleb minna kaugemale euroala stabiliseerimiseks mõeldud ajutistest meetmetest ning et liit peab kehtestama omad majanduse juhtimise meetmed, sealhulgas niisuguse poliitika ja vahendite abil, mis on töötatud välja säästva majanduskasvu edendamiseks liikmesriikides; on seisukohal, et stabiilsuse ja majanduskasvu pakti tugevdamine, Euroopa poolaasta, ELi 2020. aasta strateegia ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 muutmine seoses Euroopa stabiilsusmehhanismiga on ainult esimesed sellesuunalised sammud; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tuleb minna kaugemale euroala stabiliseerimiseks mõeldud ajutistest meetmetest ning et liit peab kehtestama omad majanduse juhtimise meetmed, sealhulgas niisuguse poliitika ja vahendite abil, mis on töötatud välja säästva majanduskasvu edendamiseks liikmesriikides; on seisukohal, et stabiilsuse ja majanduskasvu pakti tugevdamine, Euroopa poolaasta, ELi 2020. aasta strateegia ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 muutmine seoses Euroopa stabiilsusmehhanismiga on ainult esimesed sellesuunalised sammud;

| 6. | rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism ja selles sisalduvad ranged tingimused hõlmavad kõiki liikmesriike, kelle rahaühik on euro, ka väikeseid riike, kelle majandust võidakse pidada euroala kui terviku kindlustamisel vähemoluliseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism ja selles sisalduvad ranged tingimused hõlmavad kõiki liikmesriike, kelle rahaühik on euro, ka väikeseid riike, kelle majandust võidakse pidada euroala kui terviku kindlustamisel vähemoluliseks;

| 7. | hoiatab, et kavatsus luua alaline stabiilsusmehhanism väljaspool ELi institutsioonilist raamistikku kujutab endast ohtu asutamislepingutel põhineva süsteemi terviklikkusele; on seisukohal, et komisjon peab olema selle mehhanismi juhatuse liige, mitte ainult vaatleja; märgib lisaks, et selles kontekstis peaks komisjonil olema õigus teha asjakohaseid algatusi, et saavutada asjaomaste liikmesriikide nõusolekuga Euroopa stabiilsusmehhanismi eesmärgid; rõhutab, et liikmesriigid peavad igal juhul austama liidu õigust ja selles sätestatud institutsioonide eelisõigusi; |
| --- | --- |

7.

hoiatab, et kavatsus luua alaline stabiilsusmehhanism väljaspool ELi institutsioonilist raamistikku kujutab endast ohtu asutamislepingutel põhineva süsteemi terviklikkusele; on seisukohal, et komisjon peab olema selle mehhanismi juhatuse liige, mitte ainult vaatleja; märgib lisaks, et selles kontekstis peaks komisjonil olema õigus teha asjakohaseid algatusi, et saavutada asjaomaste liikmesriikide nõusolekuga Euroopa stabiilsusmehhanismi eesmärgid; rõhutab, et liikmesriigid peavad igal juhul austama liidu õigust ja selles sätestatud institutsioonide eelisõigusi;

| 8. | rõhutab, et alalise stabiilsusmehhanismi loomine ja toimimine peab olema täielikus kooskõlas demokraatliku otsustamisprotsessi kesksete põhimõtetega, nagu läbipaistvus, parlamentaarne kontroll ja demokraatlik vastutus; rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism peaks põhjalikult kaasama liidu rahandusküsimuste eest vastutavaid institutsioone ja organeid – Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanka ja Euroopa Investeerimispanka; toonitab, et sellest mehhanismist ei tohi võrsuda Euroopa uut juhtimismudelit, mis ei küündi liidus saavutatud demokraatlike standardite tasemeni; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et alalise stabiilsusmehhanismi loomine ja toimimine peab olema täielikus kooskõlas demokraatliku otsustamisprotsessi kesksete põhimõtetega, nagu läbipaistvus, parlamentaarne kontroll ja demokraatlik vastutus; rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism peaks põhjalikult kaasama liidu rahandusküsimuste eest vastutavaid institutsioone ja organeid – Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanka ja Euroopa Investeerimispanka; toonitab, et sellest mehhanismist ei tohi võrsuda Euroopa uut juhtimismudelit, mis ei küündi liidus saavutatud demokraatlike standardite tasemeni;

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu ei ole uurinud kõiki aluslepingutes sisalduvaid alalise stabiilsusmehhanismi loomise võimalusi; on eelkõige seisukohal, et majandus- ja rahaliitu (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 4) ja nende liikmesriikide rahapoliitikat, mille rahaühik on euro, (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c) puudutava liidu praeguse pädevuse raames oleks olnud kohasem kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 136 nõukogule antud volitusi või rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 133 ja 136; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu ei ole uurinud kõiki aluslepingutes sisalduvaid alalise stabiilsusmehhanismi loomise võimalusi; on eelkõige seisukohal, et majandus- ja rahaliitu (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 4) ja nende liikmesriikide rahapoliitikat, mille rahaühik on euro, (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c) puudutava liidu praeguse pädevuse raames oleks olnud kohasem kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 136 nõukogule antud volitusi või rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 133 ja 136;

| 10. | kutsub komisjoni üles otsima euroala finantsstabiilsuse ning säästva ja asjakohase majanduskasvu tagamiseks teisi mehhanisme ning esitama vastavad seadusandlikud ettepanekud; rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism peab sisaldama meetmeid, millega vähendada ohtu finants-, majanduslikule ja sotsiaalsele stabiilsusele, sealhulgas finantsturgude tõhus reguleerimine, stabiilsuse ja majanduskasvu pakti läbivaatamine ning parem majanduse koordineerimine, vahendite kasutuselevõtt makromajandusliku tasakaalutuse vähendamiseks euroalal ja ökoloogilisele üleseitusele suunatud meetmed; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles otsima euroala finantsstabiilsuse ning säästva ja asjakohase majanduskasvu tagamiseks teisi mehhanisme ning esitama vastavad seadusandlikud ettepanekud; rõhutab, et Euroopa stabiilsusmehhanism peab sisaldama meetmeid, millega vähendada ohtu finants-, majanduslikule ja sotsiaalsele stabiilsusele, sealhulgas finantsturgude tõhus reguleerimine, stabiilsuse ja majanduskasvu pakti läbivaatamine ning parem majanduse koordineerimine, vahendite kasutuselevõtt makromajandusliku tasakaalutuse vähendamiseks euroalal ja ökoloogilisele üleseitusele suunatud meetmed;

| 11. | on lisaks seisukohal, et alalise stabiilsusmehhanismi loomine ja toimimine peaks toimuma Euroopa Liidu raamistikus ning selleks tuleks kasutada ka tõhustatud koostöö institutsioonilist mehhanismi, et kaasata kõikides etappides liidu institutsioone ning julgustada Euroopa stabiilsusmehhanismis osalema neid liikmesriike, kelle rahaühik ei ole veel euro; |
| --- | --- |

11.

on lisaks seisukohal, et alalise stabiilsusmehhanismi loomine ja toimimine peaks toimuma Euroopa Liidu raamistikus ning selleks tuleks kasutada ka tõhustatud koostöö institutsioonilist mehhanismi, et kaasata kõikides etappides liidu institutsioone ning julgustada Euroopa stabiilsusmehhanismis osalema neid liikmesriike, kelle rahaühik ei ole veel euro;

| 12. | märgib, et Euroopa Parlamendis toimunud arutluste taustal leppisid euroala riigipead ja valitsusjuhid oma 11. märtsi 2011. aasta kohtumisel europakti kontekstis kokku, et komisjon peaks täitma tugevat keskset rolli kohustuste rakendamise kontrollimisel, eelkõige tagamaks, et meetmed oleksid kooskõlas ELi eeskirjadega ja toetaksid neid ning et kaasataks Euroopa Parlament; märgib, et riigipead ja valitsusjuhid, kaaludes Euroopa stabiilsusmehhanismi põhijooni, leppisid kokku selles, et abi andmine liikmesriigile, mille rahaühik on euro, põhineb rangelt majanduslike ja fiskaalpoliitiliste kohanduste programmil ning võla jätkusuutlikkuse põhjalikul analüüsil, mille viivad läbi komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond koos Euroopa Keskpangaga; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Euroopa Parlamendis toimunud arutluste taustal leppisid euroala riigipead ja valitsusjuhid oma 11. märtsi 2011. aasta kohtumisel europakti kontekstis kokku, et komisjon peaks täitma tugevat keskset rolli kohustuste rakendamise kontrollimisel, eelkõige tagamaks, et meetmed oleksid kooskõlas ELi eeskirjadega ja toetaksid neid ning et kaasataks Euroopa Parlament; märgib, et riigipead ja valitsusjuhid, kaaludes Euroopa stabiilsusmehhanismi põhijooni, leppisid kokku selles, et abi andmine liikmesriigile, mille rahaühik on euro, põhineb rangelt majanduslike ja fiskaalpoliitiliste kohanduste programmil ning võla jätkusuutlikkuse põhjalikul analüüsil, mille viivad läbi komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond koos Euroopa Keskpangaga;

| 13. | tunnustab positiivsed signaale, mis on tajutavad Euroopa Ülemkogu eesistuja, eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirjades; märgib, et






  — | süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatavad poliitilised tingimused määratakse kindlaks määrusega, mille ettepaneku esitab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 136 alusel, et tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga; |
| --- | --- | --- |

13.

tunnustab positiivsed signaale, mis on tajutavad Euroopa Ülemkogu eesistuja, eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirjades; märgib, et

—

süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatavad poliitilised tingimused määratakse kindlaks määrusega, mille ettepaneku esitab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 136 alusel, et tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga;

| — | juurdepääs Euroopa stabiilsusmehhanismi alusel antavale finantsabile sõltub riigivõla jätkusuutlikkuse põhjalikust analüüsist, mille viib läbi komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga; makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatakse ranged poliitilised tingimused, mis vastavad asjaomase liikmesriigi tasakaalustamatuse tõsidusele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs Euroopa stabiilsusmehhanismi alusel antavale finantsabile sõltub riigivõla jätkusuutlikkuse põhjalikust analüüsist, mille viib läbi komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga; makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatakse ranged poliitilised tingimused, mis vastavad asjaomase liikmesriigi tasakaalustamatuse tõsidusele;

| — | võttes aluseks abi saava liikmesriigi finantsvajaduste hinnangu, mille koostavad komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga, annab Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu komisjonile volitused pidada asjaomase liikmesriigiga läbirääkimisi makromajandusliku kohandamisprogrammi üle, komisjon kaasab ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpanga; |
| --- | --- |

—

võttes aluseks abi saava liikmesriigi finantsvajaduste hinnangu, mille koostavad komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga, annab Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu komisjonile volitused pidada asjaomase liikmesriigiga läbirääkimisi makromajandusliku kohandamisprogrammi üle, komisjon kaasab ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpanga;

| — | komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega kiidetakse heaks makromajanduslik programm, ning kui see otsus on vastu võetud, kirjutab komisjon alla vastastikuse mõistmise memorandumile nende liikmesriikide nimel, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- |

—

komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega kiidetakse heaks makromajanduslik programm, ning kui see otsus on vastu võetud, kirjutab komisjon alla vastastikuse mõistmise memorandumile nende liikmesriikide nimel, mille rahaühik on euro;

| — | süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatavad poliitilised tingimused on kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peavad tagama kooskõla ELi menetlustega; |
| --- | --- |

—

süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatavad poliitilised tingimused on kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peavad tagama kooskõla ELi menetlustega;

| — | liikmesriigi taotlusel võetakse finantsabi kasutusele pärast komisjoni ja Euroopa Keskpanga antud hinnangut selle kohta, kas on olemas oht kogu euroala finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi taotlusel võetakse finantsabi kasutusele pärast komisjoni ja Euroopa Keskpanga antud hinnangut selle kohta, kas on olemas oht kogu euroala finantsstabiilsusele;

| — | komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga vastutab poliitiliste tingimuste täitmise järelevalve eest ning annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule; |
| --- | --- |

—

komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga vastutab poliitiliste tingimuste täitmise järelevalve eest ning annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule;

| — | pärast arutelu juhatajate nõukogus esitab komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus programmijärgse järelevalve rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

pärast arutelu juhatajate nõukogus esitab komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus programmijärgse järelevalve rakendamise kohta;

| — | nõukogu ja komisjon teavitavad korrapäraselt Euroopa Parlamenti Euroopa stabiilsusmehhanismi loomise ja toimimise kohta võimaldades nii parlamendil selle tegevust nõuetekohaselt kontrollida; |
| --- | --- |

—

nõukogu ja komisjon teavitavad korrapäraselt Euroopa Parlamenti Euroopa stabiilsusmehhanismi loomise ja toimimise kohta võimaldades nii parlamendil selle tegevust nõuetekohaselt kontrollida;

| — | Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuulub vaidluste lahendamine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 273; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuulub vaidluste lahendamine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 273;

| 14. | toetab Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu, vaatamata reservatsioonidele, et parem oleks olnud see esitada antud kujul käesoleva resolutsiooni I lisas; on nõus Euroopa Keskpanga arvamusega, milles toetatakse liidu meetodit, mis võimaldaks Euroopa stabiilsusmehhanismil saada sobival hetkel liidu mehhanismiks; kutsub Euroopa Ülemkogu tagama, et






  — | poliitilisi tingimusi käsitlev määrus võetakse vastu liidu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- | --- |

14.

toetab Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu, vaatamata reservatsioonidele, et parem oleks olnud see esitada antud kujul käesoleva resolutsiooni I lisas; on nõus Euroopa Keskpanga arvamusega, milles toetatakse liidu meetodit, mis võimaldaks Euroopa stabiilsusmehhanismil saada sobival hetkel liidu mehhanismiks; kutsub Euroopa Ülemkogu tagama, et

—

poliitilisi tingimusi käsitlev määrus võetakse vastu liidu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| — | igal liikmesriigil, mille rahaühik on euro ja mis on toetanud alalist stabiilsusmehhanismi, on sellele juurdepääs sõltumata riigi suurusest; |
| --- | --- |

—

igal liikmesriigil, mille rahaühik on euro ja mis on toetanud alalist stabiilsusmehhanismi, on sellele juurdepääs sõltumata riigi suurusest;

| 15. | tuletab meelde, et tulevane alaline stabiilsusmehhanism peaks toetuma liidu institutsioonidele, sest nii oleks võimalik vältida topeltstruktuuride loomist, mis mõjuks Euroopa integratsioonile kahjulikult; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et tulevane alaline stabiilsusmehhanism peaks toetuma liidu institutsioonidele, sest nii oleks võimalik vältida topeltstruktuuride loomist, mis mõjuks Euroopa integratsioonile kahjulikult;

| 16. | nõuab, et tagasimaksetele kohaldatavad laenutingimused alalises stabiilsusmehhanismis, juhul kui see aktiveeritakse, oleksid samasugused nagu maksebilansi ja makromajandusliku finantsabi vahendites, mida kasutab komisjon, st rangelt kompensatsioonilaenuna, ilma laenukulusid hõlmava marginaalita; on lisaks seisukohal, et alalise stabiilsusmehhanismi intressimäärad peaksid olema soodsad; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et tagasimaksetele kohaldatavad laenutingimused alalises stabiilsusmehhanismis, juhul kui see aktiveeritakse, oleksid samasugused nagu maksebilansi ja makromajandusliku finantsabi vahendites, mida kasutab komisjon, st rangelt kompensatsioonilaenuna, ilma laenukulusid hõlmava marginaalita; on lisaks seisukohal, et alalise stabiilsusmehhanismi intressimäärad peaksid olema soodsad;

| 17. | rõhutab, et Euroopa Parlament peab kontrollima, kas liikmesriigid järgivad komisjoni kehtestatud majandussuuniseid ja täidavad Euroopa stabiilsusmehhanismi tingimusi, ning rõhutab, et iga liikmesriigi parlament osaleb täielikult – vastavalt oma eelarve ja kontrolli õigustele – igas etapis, eeskätt Euroopa poolaasta kontekstis, et suurendada iga vastuvõetud otsuse läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Euroopa Parlament peab kontrollima, kas liikmesriigid järgivad komisjoni kehtestatud majandussuuniseid ja täidavad Euroopa stabiilsusmehhanismi tingimusi, ning rõhutab, et iga liikmesriigi parlament osaleb täielikult – vastavalt oma eelarve ja kontrolli õigustele – igas etapis, eeskätt Euroopa poolaasta kontekstis, et suurendada iga vastuvõetud otsuse läbipaistvust ja vastutust;

| 18. | toetab komisjoni kavatsust „tagada tulevase mehhanismi ja liidu, eelkõige euroala majanduse juhtimise järjepidevus, järgides aluslepinguga liidule ja selle institutsioonidele antud pädevust”; |
| --- | --- |

18.

toetab komisjoni kavatsust „tagada tulevase mehhanismi ja liidu, eelkõige euroala majanduse juhtimise järjepidevus, järgides aluslepinguga liidule ja selle institutsioonidele antud pädevust”;

| 19. | rõhutab, et Euroopa Ülemkogu otsuse muudetud eelnõu ei suurendaks liidu pädevust ning jääks seetõttu aluslepingu lihtsustatud läbivaatamismenetluse kohaldamisalasse; märgib hoopis, et otsusega ei tohi vähendada liidu institutsioonide pädevust majandus- ja rahapoliitika vallas ega nende liikmesriikide rahapoliitika vallas, kelle rahaühik on euro, ning mingil juhul ei tohi see piirata liidu õiguse, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 122 ja 143 ning liidu acquis' korrektset kohaldamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Euroopa Ülemkogu otsuse muudetud eelnõu ei suurendaks liidu pädevust ning jääks seetõttu aluslepingu lihtsustatud läbivaatamismenetluse kohaldamisalasse; märgib hoopis, et otsusega ei tohi vähendada liidu institutsioonide pädevust majandus- ja rahapoliitika vallas ega nende liikmesriikide rahapoliitika vallas, kelle rahaühik on euro, ning mingil juhul ei tohi see piirata liidu õiguse, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 122 ja 143 ning liidu acquis' korrektset kohaldamist;

| 20. | kinnitab veel kord, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 6 kohaldamine on erandlik, ja tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt on Euroopa Parlamendil õigus nõuda konvendi kokkukutsumist liidu majanduse juhtimisega seotud institutsioonide, menetluste ja poliitika muutmiseks; |
| --- | --- |

20.

kinnitab veel kord, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 6 kohaldamine on erandlik, ja tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt on Euroopa Parlamendil õigus nõuda konvendi kokkukutsumist liidu majanduse juhtimisega seotud institutsioonide, menetluste ja poliitika muutmiseks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale kui Euroopa Parlamendi arvamus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 6 teisele lõigule. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale kui Euroopa Parlamendi arvamus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 6 teisele lõigule.

---

Kolmapäev, 23. märts 2011RESOLUTSIOONI I LISA

Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu artikli 1 muutmise ettepanek

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 lõikele 1
  lisatakse järgmised
  lõigud:

„
  Komisjoni soovituse alusel ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  võivad liikmesriigid, mille rahaühik on euro, luua stabiilsusmehhanismi, mis võetakse kasutusele, kui see on euroala stabiilsuse tagamiseks hädavajalik. Mehhanismi alusel mis tahes vajaliku finantsabi andmine
  otsustatakse komisjoni ettepaneku alusel ning see
  toimub rangetel tingimustel
  vastavalt liidu põhimõtetele ja eesmärkidele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja käesolevas lepingus
  .

Mehhanismi alusel antava finantsabi põhimõtted ja tingimuslikkuse reeglid ning kontroll sätestatakse määruses, mis on seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetud.
  ”

Artikli 136 lõige 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 136 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Lõike 1 punktides a ja b sätestatud meetmete vastuvõtmisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, mille rahaühik on euro.

Nimetatud liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 238 lõike 3 punktile a.

Lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud meetmete vastuvõtmisel hääletavad ainult mehhanismis osalevaid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed.
  ”

---

Kolmapäev, 23. märts 2011RESOLUTSIOONI II LISA

Brüssel, 22. märts 2011

Austatud hr Brok, austatud hr Gualtieri

Järgnevalt mitmele kohtumisele ja arutelule Teie ja minu ning minu kabineti liikmete vahel, mille käigus käsitleti aluslepingu artikli 136 kavandatavat muutmist seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro, edastan Teile minu kabinetis koostatud lisatud dokumendi, milles analüüsitakse Teie väljendatud mureküsimusi ja antakse neile vastused.

Eurorühma esimees hr Juncker ning majandus- ja rahaküsimuste volinik Ollie Rehn saadavad Teile eraldi kirja tulevase mehhanismi, mida ma täielikult toetan, üksikasju käsitlenud läbirääkimiste tulemuste kohta.

Olete kindlasti nõus, et see peaks Euroopa Parlamenti igati rahuldama seoses raporti variandis b sisalduvate punktidega.

Nagu Te teate, tuleb lepingu muudatus arutlusele Euroopa Ülemkogus 24.–25. märtsil. Mõistate kindlasti selle küsimuse tähtsust ja kiireloomulisust.

Lugupidamisega

(allkiri)

Herman Van Rompuy

Lisa

Seoses raporti lõike 12 variandiga a, millega tehakse ettepanek lepingu muudatus uuesti sõnastada, tuleks tähelepanu juhtida sellele, et lepingu muudatuse tekst koostati väga hoolikalt, et see oleks vastuvõetav kõigile liikmesriikidele, kuna kõik riigid peavad selle ratifitseerima. Väljavaated teksti muutmiseks sisuliselt puuduvad ja välja pakutud muudatused välistaksid tegelikult lihtsustatud läbivaatamismenetluse kasutamise – või vähemalt põhjustaksid sellega seoses õiguslikke probleeme. Õiguskindlus on peamine põhjus lepingu muutmiseks ja selle eesmärgi kahjustamine mis tahes moel oleks problemaatiline.

Lepingu edasise muutmise osas on võimatu esitada konkreetseid plaane. On siiski kokku lepitud, et Euroopa Komisjon hindab 2016. aastal selle raamistiku üldist mõjusust. Selle sättega tagataks see, et mis tahes tulevane hindamine ja võimalikud ettepanekud muudatuste tegemiseks tulevad kõigepealt komisjonilt.

Mis puutub raporti varianti b, siis mure selle üle, et Euroopa stabiilsusmehhanismist võib kujuneda tulevase valitsustevahelise sekretariaadi tuumik euroala majanduse haldamiseks, on põhjendamatu. Mehhanismil on konkreetselt määratletud eesmärk. Selle töötajad hakkavad tegelema ainult mehhanismiga seotud finants- ja riigivara aspektidega ega osale majanduse juhtimist puudutavate laiemapõhjaliste küsimuste arutamisel. Mehhanismi ülesanne on võtta kasutusele rahalised vahendid ja anda finantsabi, kuid hinnangu finantsabi vajaduse kohta annab ja selle tingimuslikkuse määratleb komisjon.

Ka võib vaigistada kartusi selles osas, et komisjon võidakse jätta mehhanismi toimimisest kõrvale. Ajutiste mehhanismidega saadud kogemus näitab, et komisjoni osalus ei ole mitte ainult vajalik, vaid ka väga oluline. Ajutise mehhanismi puhul võeti tingimuslikkuse meetmed abi saava riigi suhtes vastu ELi menetlust kasutades, st otsusega, mille nõukogu tegi komisjoni soovituse põhjal, tuginedes ELi toimimise lepingu artiklile 136 ja artikli 126 lõikele 9 (vt artikli 126 lõiget 13, milles sätestatakse artikli 126 lõike 9 kohaste otsuste suhtes kohaldatav menetlus). Seda menetlust järgiti Kreeka suhtes kohaldatavate tingimuslikkuse meetmete vastuvõtmisel (vt nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust (2010/320/EL) (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6), mis tugines komisjoni 4. mai 2010. aasta soovitusele (SEC(2010)0560 lõplik).

Mis alalisse mehhanismi puutub, siis juba Euroopa Ülemkogu 16.–17. detsembri järelduste II lisas, milles toodi välja „tulevase mehhanismi üldised põhimõtted”, on komisjoni kaasatust mitmel korral konkreetselt nimetatud. Edaspidi on Euroopa stabiilsusmehhanismi ettevalmistamise käigus selgitatud järgmist:

| — | Kui liikmesriik taotleb finantsabi, on komisjon see, kes hindab koostöös Euroopa Keskpangaga, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teeb (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi. |
| --- | --- |

—

Kui liikmesriik taotleb finantsabi, on komisjon see, kes hindab koostöös Euroopa Keskpangaga, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teeb (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi.

| — | Kui esitatakse taotlus stabiilsustoetuse saamiseks, siis on komisjon (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) see, kes hindab abisaaja liikmesriigi reaalseid finantseerimisvajadusi ning vajaliku erasektori osalemise laadi. |
| --- | --- |

—

Kui esitatakse taotlus stabiilsustoetuse saamiseks, siis on komisjon (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) see, kes hindab abisaaja liikmesriigi reaalseid finantseerimisvajadusi ning vajaliku erasektori osalemise laadi.

| — | Juhatajate nõukogu annab komisjonile volituse pidada (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle. |
| --- | --- |

—

Juhatajate nõukogu annab komisjonile volituse pidada (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle.

| — | Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi. |
| --- | --- |

—

Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi.

| — | Komisjon (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) teostab järelevalvet selle üle, et järgitakse makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. |
| --- | --- |

—

Komisjon (koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga) teostab järelevalvet selle üle, et järgitakse makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust.

| — | Pärast arutelu juhatajate nõukoguga on komisjoni ettepanek see, mille alusel nõukogu võib teha otsuse kohaldada kavajärgset järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Pärast arutelu juhatajate nõukoguga on komisjoni ettepanek see, mille alusel nõukogu võib teha otsuse kohaldada kavajärgset järelevalvet.

| — | Süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatav poliitikat käsitlev tingimuslikkus peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peab tagama ELi menetlustest kinnipidamise. Selleks kavatseb komisjon esitada määruse ettepaneku, milles täpsustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 136 vastavaid vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga. |
| --- | --- |

—

Süvendatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatav poliitikat käsitlev tingimuslikkus peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peab tagama ELi menetlustest kinnipidamise. Selleks kavatseb komisjon esitada määruse ettepaneku, milles täpsustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 136 vastavaid vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga.

| — | Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt Euroopa stabiilsusmehhanismi loomisest ja tegevusest. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt Euroopa stabiilsusmehhanismi loomisest ja tegevusest.

| — | Vaidluste tekkimise korral lahendab need ELi toimimise lepingu artikli 273 kohaselt Euroopa Kohus. |
| --- | --- |

—

Vaidluste tekkimise korral lahendab need ELi toimimise lepingu artikli 273 kohaselt Euroopa Kohus.

---

(1)  Tõlgitud teavitamise eesmärgil. Kirja originaalkeel on inglise keel.

1

---

Kolmapäev, 23. märts 2011RESOLUTSIOONI III LISA

Brüssel, 22. märts 2011

Austatud hr Brok, austatud hr Gualtieri

Soovime Teid teavitada Euroopa stabiilsusmehhanismi loomist käsitlevate läbirääkimiste tulemustest, kuna see on Euroopa Parlamendi seisukohalt tähtis, kui parlament teeb oma raportile tuginedes otsuse arvamuse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmise eelnõu.

Valitsustevahelisel ministrite kohtumisel lepiti eile, 21. märtsil kokku Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) tingimustes. Lisatud on nende tingimuste lõplik tekst.

Nagu näha, luuakse ESM kokkulepitud tingimuste kohaselt euroala liikmesriikide vahelise lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina vastavalt rahvusvahelisele avalikule õigusele ja selle asukoht on Luxembourgis. ESMil on juhatajate nõukogu, kuhu kuuluvad euroala liikmesriikide rahandusministrid (hääleõigusega liikmetena) ning vaatlejatena Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste volinik ja Euroopa Keskpanga president. Euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad juhtumipõhiselt osaleda koos ESMiga euroala liikmesriikide jaoks korraldatavates rahalise abi operatsioonides.

Komisjoni roll ESMi tegevuse juhtimisel on keskne ja ESMi seos ELi institutsioonidega selgelt paika pandud.

Nagu kokkulepitud tingimustes märgitud, on komisjon see, kes hindab koostöös Euroopa Keskpangaga, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teeb koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi. Ka on komisjonil juhtiv roll abisaaja liikmesriigi reaalsete finantseerimisvajaduste ning vajaliku erasektori osalemise laadi hindamisel.

Selle hinnangu põhjal annab juhatajate nõukogu komisjonile volituse pidada koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle, mis on täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

See on komisjon, kes teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Juhatajate nõukogu võtab vastu otsuse finantsabi andmise ning abi andmise tingimuste kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi, tingimusel et juhatajate nõukogu on selles eelnevalt omavahel kokkuleppele jõudnud. Direktorite nõukogu kiidab seejärel heaks finantsabilepingu, mis sisaldab antava finantsabi tehnilisi aspekte.

Komisjon koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga teostavad järelevalvet selle üle, et järgitaks makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. Komisjon annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu otsustab nimetatud aruande alusel ühise kokkuleppe teel laenu uute osade väljamaksmise üle.

Nõukogu võib pärast arutelu juhatajate nõukoguga komisjoni ettepaneku alusel otsustada võtta kasutusele kavajärgne järelevalve, mida võib jätkata nii kaua, kuni konkreetset finantsabi summat ei ole veel tagasi makstud.

Tugevdatud järelevalve või makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel kehtestatav poliitikat käsitlev tingimuslikkus on kooskõlas Euroopa Liidu järelevalve raamistikuga ning peab tagama kinnipidamise ELi menetlustest ja seeläbi ka Euroopa Parlamendi rolli.

Selleks kavatseb komisjon esitada aluslepingu artikli 136 põhjal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, milles täpsustatakse vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga. Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt ESMi loomisest ja tegevusest.

Loodame, et see teave on Euroopa Parlamendile kasulik, et arutada ELi toimimise lepingu artikli 136 muutmise eelnõu seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro.

Lugupidamisega

(allkiri)

Olli Rehn

Euroopa Komisjoni liige

(allkiri)

Jean-Claude Juncker

Eurorühma esimees

Lisa eurorühma esimehe ja rahandusvoliniku kirjale raportööridele

21. märts 2011

Euroopa stabiilsusmehhanismi kokkulepitud tingimused

Euroopa Ülemkogu on leppinud kokku, et euroala liikmesriigid peaksid looma alalise stabiilsusmehhanismi: Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM). ESM aktiveeritakse ühisel kokkuleppel (2), kui see on kogu euroala finantsstabiilsuse tagamiseks hädavajalik. ESM hakkab täitma Euroopa finantsstabiilsusvahendi (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ülesandeid, andes pärast 2013. aasta juunit euroala liikmesriikidele välist finantsabi.

Juurdepääs ESMi raames antavale finantsabile on seotud range poliitikat käsitleva tingimuslikkusega makromajanduse kohandamiskava alusel ja põhjaliku valitsemissektori võla teenindamise jätkusuutlikkuse analüüsiga, mille viivad läbi komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga. Abisaaja liikmesriik peab tagama asjakohases vormis erasektori osalemise vastavalt konkreetsetele asjaoludele ja viisil, mis on täielikult kooskõlas IMFi tavadega.

ESMi laenuandmisvõime kokku on 500 miljardit eurot (3). Laenuandmisvõime piisavus vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga viie aasta tagant. ESM püüab täiendada oma laenuandmisvõimet IMFi osalemisega finantsabi andmise toimingutes ning ka euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad osaleda juhtumipõhiselt.

Käesoleva dokumendi ülejäänud osas esitatakse ESMi peamised struktuursed aspektid:

Institutsiooniline vorm

ESM luuakse euroala liikmesriikide vahelise lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina vastavalt rahvusvahelisele avalikule õigusele ja selle asukoht on Luxembourgis. ESMi põhikiri sätestatakse lepingu lisas.

Ülesanne ja rahastamisstrateegia

ESMi ülesanne on mobiliseerida vahendeid ja anda finantsabi range tingimuslikkuse alusel neile euroala liikmesriikidele, kes on tõsistes finantsraskustes või kellel on oht sellistesse raskustesse sattuda, eesmärgiga tagada finantsstabiilsus kogu euroalal.

Euroala liikmesriigid kannavad ESMile üle rahatrahvid, mis on määratud stabiilsuse ja kasvu pakti ning makromajanduse tasakaalunihete menetluse alusel (4). Sellised trahvid on osa sissemakstud kapitalist.

ESM kasutab asjakohast rahastamisstrateegiat, et tagada juurdepääs suurele hulgale rahastamisallikatele ja luua võimalused finantsabi pakettide pakkumiseks liikmesriikidele igasugustes turutingimustes. Kõik sellega seotud riskid maandatakse piisava varade ja kohustuste juhtimise kaudu.

Juhtimine

ESMil on juhatajate nõukogu, kuhu kuuluvad euroala liikmesriikide rahandusministrid (hääleõigusega liikmetena) ning vaatlejatena Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste volinik ja Euroopa Keskpanga president. Juhatajate nõukogu valib oma hääleõigusega liikmete hulgast esimehe.

Juhatajate nõukogu on Euroopa stabiilsusmehhanismi kõrgeim otsuseid tegev organ, kes võtab ühisel kokkuleppel vastu tähtsad otsused järgmistes küsimustes:

| — | finantsabi andmine; |
| --- | --- |

—

finantsabi andmine;

| — | finantsabi andmise tingimused; |
| --- | --- |

—

finantsabi andmise tingimused;

| — | Euroopa stabiilsusmehhanismi laenuandmisvõime; |
| --- | --- |

—

Euroopa stabiilsusmehhanismi laenuandmisvõime;

| — | muudatused rahastamisvahendite valikus. |
| --- | --- |

—

muudatused rahastamisvahendite valikus.

Kõik muud juhatajate nõukogu otsused tehakse kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

ESMil on direktorite nõukogu, kes täidab juhatajate nõukogu delegeeritud eriülesandeid. Iga euroala liikmesriik nimetab ühe direktori ja ühe asendusdirektori. Lisaks sellele nimetavad komisjon ja Euroopa Keskpank direktorite nõukogusse ühe vaatleja ja ühe asendusvaatleja. Kõik direktorite nõukogu otsused tehakse kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

Häälte jaotus juhatajate nõukogus ja direktorite nõukogus vastab liikmesriikide märgitud kapitali jaotumisele ESMis. Kvalifitseeritud häälteenamuseks on nõutav 80 % poolthäältest.

Juhatajate nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori, kes vastutab ESMi igapäevase juhtimise eest. Tegevdirektor juhib direktorite nõukogu tööd.

Kapitali struktuur

ESMi eesmärk on saada peamistelt reitinguagentuuridelt kõrgeim krediidireiting ja see säilitada.

ESMi märgitud kogukapital on 700 miljardit eurot. 80 miljardit eurot sellest summast on euroala liikmesriikide sissemakstud kapital, millest 40 miljardit eurot on kättesaadav 2013. aasta juulist ja ülejäänud osa makstakse järk-järgult sisse järgneva kolme aasta jooksul. Peale selle on ESMi käsutuses euroala liikmesriikide lubatud sissenõutava kapitali ja tagatiste kombinatsioon kokku 620 miljardi euro ulatuses.

Iga liikmesriigi osa ESMi märgitud kogukapitalis määratakse kindlaks vastavalt EKPsse sissemakstud kapitali märkimise alustele, nagu on esitatud lisas. ESMi loomise lepingu ratifitseerimisega võtavad liikmesriigid juriidilise kohustuse osaleda kogukapitali märkimises.

Märgitud kogukapitali kohandamise või kapitali sissenõudmise korral teeb juhatajate nõukogu otsused ühisel kokkuleppel, välja arvatud allpool kirjeldatud erijuhtudel. Esiteks võib direktorite nõukogu lihthäälteenamusega otsustada taastada kapitali sissenõudmisega sissemakstud kapitali taseme, juhul kui sissemakstud kapitali summa on vähenenud kahju kandmise tõttu (5). Teiseks luuakse nõudmisel tagatise andmise menetlus, mis võimaldab ESMi osanikelt kapitali automaatselt sisse nõuda, kui see on vajalik selleks, et vältida ESMi võlausaldajatele tehtavate maksete katkemist. Iga osaniku vastutus piirdub kõikidel juhtudel tema osaga märgitud kapitalis.

Igasugune panus märgitud kapitali liikmesriigi poolt (6), kes ühineb ESMiga pärast 2013. aasta juulit, tehakse vastavalt samadele tingimustele, mida kohaldati algsete panuste kindlaksmääramise suhtes. Ühinemise tegeliku mõju märgitud kogukapitali ja kapitali liikmesriikide vahel jaotumise jaoks määrab kindlaks juhatajate nõukogu ühisel kokkuleppel.

Niikaua kui ESMi ei ole aktiveeritud ja tingimusel, et laenuandmisvõime kokku ei ole väiksem kui 500 miljardit, tagastatakse ESMi sissemakstud kapitali investeerimisest saadud tulu, millest on maha arvatud mehhanismi tegevuskulud, liikmesriikidele. Pärast ESMi esmakordset aktiveerimist säilitatakse ESMi kapitali investeerimisest ja finantsabiga seotud tegevusest saadud tulu ESMis. Juhul kui sissemakstud kapital siiski ületab taseme, mis on nõutav ESMi laenuandmisvõime säilitamiseks, võib direktorite nõukogu teha lihthäälteenamusega otsuse jagada dividendid euroala liikmesriikidele, tuginedes ESMi kapitali märkimise alusele.

Rahastamisvahendid

ESMiga antakse finantsabi, mille suhtes kohaldatakse makromajanduse kohandamiskava kohaselt ranget tingimuslikkust, mis on vastavuses liikmesriigi tasakaalunihke raskusastmega. Finantsabi antakse laenuna.

Erandina võib mehhanism siiski sekkuda võlakohustuste esmasturgudel rangel tingimuslikkusel ja makromajanduse kohandamiskava alusel, kui juhatajate nõukogu selles ühiselt kokku lepib.

ESMi stabiilsustoetus (ESS)

ESM võib anda tõsiste rahastamisprobleemidega euroala liikmesriigile lühiajalist või keskmise tähtajaga stabiilsustoetust. Juurdepääs stabiilsustoetusele eeldab asjakohase poliitikat käsitleva tingimuslikkusega makromajanduse kohandamiskava olemasolu, mis on vastavuses liikmesriigi tasakaalunihke raskusastmega. Kava pikkus ja laenude kustutustähtaeg sõltub tasakaalunihke laadist ning abisaaja liikmesriigi väljavaadetest pääseda tagasi finantsturgudele selle perioodi jooksul, mil ESMi vahendid on saadaval.

Esmasturu toetusvahend

ESM võib osta tõsiste rahastamisprobleemidega liikmesriigi võlakirju esmasturul, et maksimeerida antava toetuse kulutõhusust. Võlakirjade ostmise tingimused ja kord täpsustatakse finantsabi andmise tingimusi käsitlevas otsuses.

Juhatajate nõukogu võib Euroopa stabiilsusmehhanismi käsutuses olevad rahastamisvahendid läbi vaadata ja otsustada teha muudatusi vahendite valikus.

IMFi osalemine

ESM teeb finantsabi andmisel väga tihedat koostööd IMFiga (7). Igas olukorras üritatakse saavutada IMFi aktiivne osalus, nii tehnilisel kui ka finantstasandil. Võla teenindamise jätkusuutlikkuse analüüsi teostavad ühiselt komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga. ESMi ja IMFi ühise abi poliitikat käsitlevate tingimuste üle räägivad ühiselt läbi komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga.

Finantsabi aktiveerimine, kava järelevalve ning järelmeetmed

ESMist finantsabi andmine aktiveeritakse alati juhul, kui üks liikmesriik esitab taotluse teistele euroala liikmesriikidele. Eurorühm teavitab nõukogu toetuse aktiveerimise kohta esitatud taotlusest. Nimetatud taotluse saamisel palub juhatajate nõukogu komisjonil koostöös Euroopa Keskpangaga hinnata, kas on olemas oht finantsstabiilsusele euroalas tervikuna, ning teha koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla teenindamise jätkusuutlikkuse range analüüs. ESMi finantsabi aktiveerimise etapid on järgmised:

| — | Kui esitatakse taotlus stabiilsustoetuse saamiseks, siis komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga hindavad abisaaja liikmesriigi reaalseid finantseerimisvajadusi ning vajaliku erasektori osalemise laadi, mis peaks olema kooskõlas IMFi tavadega. |
| --- | --- |

—

Kui esitatakse taotlus stabiilsustoetuse saamiseks, siis komisjon ja IMF koostöös Euroopa Keskpangaga hindavad abisaaja liikmesriigi reaalseid finantseerimisvajadusi ning vajaliku erasektori osalemise laadi, mis peaks olema kooskõlas IMFi tavadega.

| — | Selle hinnangu põhjal annab juhatajate nõukogu komisjonile volituse pidada koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle, mis on täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

—

Selle hinnangu põhjal annab juhatajate nõukogu komisjonile volituse pidada koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase liikmesriigiga makromajanduse kohandamiskava üle, mis on täpsustatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

| — | Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Juhatajate nõukogu võtab vastu otsuse finantsabi andmise ning abi andmise tingimuste kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi, tingimusel et juhatajate nõukogu on selles eelnevalt omavahel kokkuleppele jõudnud. Direktorite nõukogu kiidab seejärel heaks finantsabilepingu, mis sisaldab antava finantsabi tehnilisi aspekte. |
| --- | --- |

—

Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus makromajanduse kohandamiskava kinnitamise kohta. Juhatajate nõukogu võtab vastu otsuse finantsabi andmise ning abi andmise tingimuste kohta. Kui nõukogu on kava vastu võtnud, allkirjastab komisjon euroala liikmesriikide nimel vastastikuse mõistmise memorandumi, tingimusel et juhatajate nõukogu on selles eelnevalt omavahel kokkuleppele jõudnud. Direktorite nõukogu kiidab seejärel heaks finantsabilepingu, mis sisaldab antava finantsabi tehnilisi aspekte.

| — | Komisjon koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga teostavad järelevalvet selle üle, et järgitakse makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. Komisjon annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu otsustab nimetatud aruande alusel ühise kokkuleppe teel laenu uute osade väljamaksmise üle. |
| --- | --- |

—

Komisjon koos IMFi ja koostöös Euroopa Keskpangaga teostavad järelevalvet selle üle, et järgitakse makromajanduse kohandamiskavas nõutud poliitikat käsitlevat tingimuslikkust. Komisjon annab aru nõukogule ja direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu otsustab nimetatud aruande alusel ühise kokkuleppe teel laenu uute osade väljamaksmise üle.

| — | Nõukogu võib pärast arutelu juhatajate nõukoguga otsustada komisjoni ettepaneku alusel kohaldada kavajärgset järelevalvet, mida võib jätkata nii kaua, kuni konkreetset finantsabi summat ei ole veel tagasi makstud. |
| --- | --- |

—

Nõukogu võib pärast arutelu juhatajate nõukoguga otsustada komisjoni ettepaneku alusel kohaldada kavajärgset järelevalvet, mida võib jätkata nii kaua, kuni konkreetset finantsabi summat ei ole veel tagasi makstud.

Kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga

Selleks et euroala liikmesriigid saaksid komisjonile ja IMFile koostöös Euroopa Keskpangaga anda ülesandeks analüüsida finantsabi taotleva liikmesriigi võla teenindamise jätkusuutlikkust, valmistada ette finantsabiga kaasnevat kohandamiskava ja jälgida selle rakendamist, taotletakse ELi liikmesriikide heakskiitu.

Kuigi juhatajate nõukogul on õigus sõltumatult otsustada finantsabi andmise ja korra üle valitsustevahelise raamistiku alusel, peaks tugevdatud järelevalve või makromajanduse kohandamiskava kohaselt kehtestatud poliitikat käsitlev tingimuslikkus olema kooskõlas ELi järelevalve raamistikuga ja tagama ELi menetluste järgimise. Selleks kavatseb komisjon esitada määruse ettepaneku, milles täpsustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 136 vastavaid vajalikke menetlustoiminguid, et kinnistada poliitikat käsitlev tingimuslikkus nõukogu otsustes ning tagada kooskõla ELi mitmepoolse järelevalve raamistikuga. Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt ESMi loomisest ja tegevusest.

Hinnastamine

Juhatajate nõukogu otsustab abisaajale liikmesriigile antava finantsabi hinnastamise struktuuri üle.

ESM võib anda laenu fikseeritud või muutuva intressimääraga. ESMi hinnastamine on kooskõlas IMFi hinnastamispõhimõtetega ning, jättes hinna siiski kõrgemaks mehhanismi rahastamiskuludest, sisaldab sobivat riskimarginaali.

Euroopa stabiilsusmehhanismi laenude suhtes kohaldatakse järgmist hinnastamisstruktuuri:

| 1) | Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastamiskulud; |
| --- | --- |

1)

Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastamiskulud;

| 2) | 200-baaspunktine tasu, mida kohaldatakse kogu laenu ulatuses; |
| --- | --- |

2)

200-baaspunktine tasu, mida kohaldatakse kogu laenu ulatuses;

| 3) | 100-baaspunktine lisatasu laenujääkide eest pärast kolme aastat. |
| --- | --- |

3)

100-baaspunktine lisatasu laenujääkide eest pärast kolme aastat.

Fikseeritud intressimääraga laenude puhul, mille kustutustähtaeg on rohkem kui kolm aastat, on marginaaliks esimese kolme aasta 200-baaspunktise tasu ning järgnevate aastate 200-baaspunktise pluss 100-baaspunktise tasu kaalutud keskmine.

Hinnastamisstruktuur määratakse kindlaks Euroopa stabiilsusmehhanismi hinnastamispoliitikas, mis vaadatakse regulaarselt läbi.

Erasektori osalemine

1.   Erasektori osalemise põhimõtted

Kõigil juhtudel, kui abisaaja riik saab finantsabi, eeldatakse, et selles osaleb piisaval ja proportsionaalsel määral ka erasektor. Osalemise laad ja määr otsustatakse juhtumipõhiselt ning sõltub võla jätkusuutlikkuse analüüsi tulemustest, kooskõlast IMFi tavadega (8), ning võimalikust mõjust euroala finantsstabiilsusele.

| a) | Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil on reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlg tagasi jätkusuutlikule kursile, võtab abisaaja liikmesriik meetmeid, mille eesmärk on ergutada erasektori peamiseid investoreid oma krediidipositsiooni säilitama (nt Viini algatuse meetod). Komisjon, IMF, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve teostavad nimetatud algatuste rakendamise üle ranget järelevalvet. |
| --- | --- |

a)

Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil on reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlg tagasi jätkusuutlikule kursile, võtab abisaaja liikmesriik meetmeid, mille eesmärk on ergutada erasektori peamiseid investoreid oma krediidipositsiooni säilitama (nt Viini algatuse meetod). Komisjon, IMF, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve teostavad nimetatud algatuste rakendamise üle ranget järelevalvet.

| b) | Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil ei ole reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlga tagasi jätkusuutlikule kursile, nõutakse abisaajalt liikmesriigilt aktiivset heas usus läbirääkimiste pidamist oma võlausaldajatega, et tagada nende otsene osalemine võla teenindamise jätkusuutlikkuse taastamises. Finantsabi andmine sõltub sellest, kas liikmesriigil on olemas usaldusväärne plaan ning kas ta näitab üles piisaval määral pühendumust, et tagada erasektori küllaldane ja proportsionaalne osalemine. Plaani rakendamise edenemist jälgitakse kava raames ning seda võetakse arvesse väljamakseid puudutavates otsustes. |
| --- | --- |

b)

Kui jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal jõutakse järeldusele, et makromajanduse kohandamiskava abil ei ole reaalselt võimalik tuua valitsemissektori võlga tagasi jätkusuutlikule kursile, nõutakse abisaajalt liikmesriigilt aktiivset heas usus läbirääkimiste pidamist oma võlausaldajatega, et tagada nende otsene osalemine võla teenindamise jätkusuutlikkuse taastamises. Finantsabi andmine sõltub sellest, kas liikmesriigil on olemas usaldusväärne plaan ning kas ta näitab üles piisaval määral pühendumust, et tagada erasektori küllaldane ja proportsionaalne osalemine. Plaani rakendamise edenemist jälgitakse kava raames ning seda võetakse arvesse väljamakseid puudutavates otsustes.

Võlausaldajatega läbirääkimisi pidades järgib abisaaja liikmesriik järgmisi põhimõtteid:

| — | Proportsionaalsus: liikmesriik otsib lahendusi, mis on tema võla teenindamise jätkusuutlikkuse probleemiga proportsionaalsed. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalsus: liikmesriik otsib lahendusi, mis on tema võla teenindamise jätkusuutlikkuse probleemiga proportsionaalsed.

| — | Läbipaistvus: asjaomane liikmesriik osaleb võlausaldajatega avatud dialoogis ning jagab nendega õigeaegselt asjakohast teavet. |
| --- | --- |

—

Läbipaistvus: asjaomane liikmesriik osaleb võlausaldajatega avatud dialoogis ning jagab nendega õigeaegselt asjakohast teavet.

| — | Õiglus: liikmesriik konsulteerib võlausaldajatega valitsemissektori võla igasuguse ümberajastamise või restruktureerimise kavandamise puhul, et saavutada lahendused läbirääkimiste teel. Võla ajakohast netoväärtust vähendavaid meetmeid kaalutakse üksnes siis, kui muud võimalused ei anna tõenäoliselt oodatud tulemusi. |
| --- | --- |

—

Õiglus: liikmesriik konsulteerib võlausaldajatega valitsemissektori võla igasuguse ümberajastamise või restruktureerimise kavandamise puhul, et saavutada lahendused läbirääkimiste teel. Võla ajakohast netoväärtust vähendavaid meetmeid kaalutakse üksnes siis, kui muud võimalused ei anna tõenäoliselt oodatud tulemusi.

| — | Piiriülene koordineerimine: erasektorit kaasavate meetmete kujundamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse probleemide edasikandumise ohtu ja võimalikku ülekanduvat mõju teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele. Võetud meetmetega kaasneb asjaomase liikmesriigi poolne nõuetekohane teavitamine, mille eesmärk on säilitada kogu euroala finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

—

Piiriülene koordineerimine: erasektorit kaasavate meetmete kujundamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse probleemide edasikandumise ohtu ja võimalikku ülekanduvat mõju teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele. Võetud meetmetega kaasneb asjaomase liikmesriigi poolne nõuetekohane teavitamine, mille eesmärk on säilitada kogu euroala finantsstabiilsus.

2.   Ühise tegutsemise klauslid

Ühise tegutsemise klauslid lisatakse alates 2013. aasta juulist euroala riikide kõigi selliste väärtpaberite tingimustesse, mille lunastustähtaeg on üle ühe aasta. Selliste ühise tegutsemise klauslite eesmärk on hõlbustada erasektori osalemise korral kokkuleppe saavutamist riigi ja tema erasektori võlausaldajate vahel. Ühise tegutsemise klauslite lisamine võlakirja tingimustesse ei tähenda suuremat kohustuste täitmata jätmise ega võla restruktureerimise tõenäosust asjaomase võlakirjaga seoses. Seetõttu ei mõjuta ühise tegutsemise klauslite lisamine riigi võlakohustuse võlausaldaja staatust.

Ühise tegutsemise klauslite peamised tunnused on kooskõlas nendega, mis on tavapärases kasutuses USA ja Ühendkuningriigi turgudel pärast G10 aruannet ühise tegutsemise klauslite kohta. Ühise tegutsemise klauslid lisatakse selliselt, et euroala liikmesriikidele säilitatakse võrdsed tingimused. See tähendab, et kõigi euroala liikmesriikide puhul kasutatakse identseid ja standardseid klausleid, mis on liikmesriikide emiteeritud väärtpaberite tingimustes ühtlustatud. Need tuginevad ühise tegutsemise klauslitele, mis on tavalised New Yorgi ja Inglise õiguses.

Ühise tegutsemise klauslid sisaldavad agregeerimisklauslit, mis võimaldab mitme võlakirjaemissiooni lõikes võlakirja omanike kvalifitseeritud enamusel lisada vastavalt sellisele klauslile ja tingimusel, et kohaldatakse ühtainust kohtualluvust, lepingusse enamuse otsuse alusel tegutsemise klausli, kui restruktureerimiseks vajalikku võlausaldajate enamust ei ole võimalik saavutada ühe võlakirjaemissiooni lõikes. Paika pannakse asjakohane esindatus. Kõige tähtsamad küsimused – nn reserveeritud küsimused – (nt peamised maksetingimused, võlakirjade konversioon või vahetus) otsustatakse suurema häälteenamusega kui nn mittereserveeritud küsimused. Kehtivad asjakohased kvoorumi nõuded. Asjakohase häälteenamusega kokkulepitud muudatused on kõigi võlakirjaomanike suhtes siduvad.

Nõuetekohase hääletusprotsessi tagamiseks kohaldatakse asjakohast hääleõiguse äravõtmise klauslit. Kaalutakse ka asjakohaseid klausleid, et hoida ära tegutsemist takistavat õigusmenetlust.

Ühise tegutsemise klauslid lisatakse standardsel viisil, millega tagatakse, et nende õigusmõju on identne kõigis euroala jurisdiktsioonides ning millega säilitatakse euroala liikmesriikidele võrdsed tingimused. Euroala liikmesriigid võtavad ühise tegutsemise klauslite jõustamiseks vajalikud meetmed.

Euroala liikmesriikidel on lubatud jätkata ühise tegutsemise klausliteta tasumata võla refinantseerimist eelnevalt kindlaksmääratud tingimustel ka pärast 2013. aasta juunit, et säilitada vanade võlakirjade vajalik likviidsus ning anda euroala liikmesriikidele piisavalt aega, et luua korrapärasel viisil uued võlakirjad kõigi võrdlusaluste lunastustähtaegadega. Ühise tegutsemise klauslite euroala valitsemissektori väärtpaberitesse lisamise üksikasjalik juriidiline kord otsustatakse ELi riikide võlakirjade turgusid käsitlevas allkomitees (majandus- ja rahanduskomitee allkomitee) tehtava töö põhjal pärast asjakohast turuosalistega ja teiste sidusrühmadega konsulteerimist ning see töö viiakse lõpule 2011. aasta lõpuks.

3.   ESMi eelisvõlausaldaja staatus

ESM, nii nagu ka IMF, annab liikmesriigile rahalist abi, kui selle tavapärane juurdepääs turgudelt saadavale rahastamisele on halvenenud. Seda kaaludes on riigipead ja valitsusjuhid teatanud, et ESMil on sarnaselt IMFile eelisvõlausaldaja staatus, nõustudes samas, et IMFi eelisvõlausaldaja staatus kaalub üle ESMi oma.

See jõustub 1. juulist 2013, ilma et see piiraks EFSFi ja Kreeka rahastamisvahendi alusel sõlmitud mis tahes lepingute või kokkulepete tingimusi.

EFSFilt ESMile ülemineku kord

Nagu algselt ette nähtud, jääb EFSF alles ka pärast 2013. aasta juunit, et hallata veel lunastamata võlakirju. EFSF tegutseb seni, kuni liikmesriikidele antud finantsabi on talle täielikult tagasi makstud ning ta on täitnud oma väljastatud finantsvahendite kohased kohustused ning kõik kohustused garantide ees. Olemasolevate laenuvahendite välja maksmata ja rahastamata osad tuleks kanda üle ESMile (nt selliste osamaksete maksmine ja rahastamine, mille tähtaeg saabub alles pärast ESMi jõustumist). EFSFi ja ESMi konsolideeritud laenuandmisvõime ei ületa 500 miljardit eurot.

Selleks et tagada sujuv üleminek EFSFilt ESMile, tehakse EFSFi tegevjuhile ülesandeks teha praktilised ettevalmistused ESMi loomiseks. Ta annab tehtud edusammudest korrapäraselt aru eurorühma töörühmale.

Euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide osalemine

Euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võivad juhtumipõhiselt osaleda koos ESMiga euroala liikmesriikide jaoks korraldatavates rahalise abi operatsioonides. Kui euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid sellistes operatsioonides osalevad, on nad esindatud asjaomastel ESMi nõukogude koosolekutel, kus tehakse otsus abi andmise ja vastava järelevalve kohta. Neile võimaldatakse õigel ajal juurdepääs kogu asjaomasele teabele ning nendega konsulteeritakse nõuetekohaselt. Euroala liikmesriigid toetavad seda, et ESMi võlausaldaja staatus on võrdne teiste ESMiga koos kahepoolselt laenavate liikmesriikide staatusega.

Vaidluste lahendamine

Kui euroala liikmesriigi ja ESMi vahel peaks tekkima vaidlus ESMi loomise lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle, lahendatakse kõnealune vaidlus juhatajate nõukogus. Kui liikmesriik selle otsuse vaidlustab, esitatakse see ELi toimimise lepingu artikli 273 kohaselt Euroopa Kohtusse

ESMi ja kolmandate poolte vaheliste suhete puhul sätestatakse kohaldatav õigus ja kohtualluvus ESMi ja kõnealuste kolmandate riikide vahelistes juriidilistes ja lepingulistes dokumentides.

Lisa

EKP kapitali märkimise alusel põhinev ESMi kapitali märkimise alus

ESMi kapitali märkimise alus

| Riik | ISO-kood | ESMi alus |
| --- | --- | --- |
| Austria | AT | 2.783 |
| Belgia | BE | 3.477 |
| Küpros | CY | 0.196 |
| Eesti | EE | 0.186 |
| Soome | FI | 1.797 |
| Prantsusmaa | FR | 20.386 |
| Saksamaa | DE | 27.146 |
| Kreeka | EL | 2.817 |
| Iirimaa | IE | 1.592 |
| Itaalia | IT | 17.914 |
| Luksemburg | LU | 0.250 |
| Malta | MT | 0.073 |
| Madalmaad | NL | 5.717 |
| Portugal | PT | 2.509 |
| Slovakkia | SK | 0.824 |
| Sloveenia | SI | 0.428 |
| Hispaania | ES | 11.904 |
| Kokku | EA17 | 100.0 |

Riik

ISO-kood

ESMi alus

Austria

AT

2.783

Belgia

BE

3.477

Küpros

CY

0.196

Eesti

EE

0.186

Soome

FI

1.797

Prantsusmaa

FR

20.386

Saksamaa

DE

27.146

Kreeka

EL

2.817

Iirimaa

IE

1.592

Itaalia

IT

17.914

Luksemburg

LU

0.250

Malta

MT

0.073

Madalmaad

NL

5.717

Portugal

PT

2.509

Slovakkia

SK

0.824

Sloveenia

SI

0.428

Hispaania

ES

11.904

Kokku

EA17

100.0

Märkused:

ESMi kapitali märkimise alus põhineb EKP kapitali märkimise alusel.

Liikmesriigid, kelle SKP elaniku kohta on alla 75 % ELi keskmisest, saavad 12 aasta jooksul euroalasse astumisest kasutada ajutist korrigeerimist.

See ajutine korrigeerimine on 75 % kogurahvatulu ja EKP kapitaliosaluse vahest (moodustades tegelikult kogurahvatulu osast 75 % ja EKP kapitali osast 25 %) vastavalt järgmisele valemile: ESMi osa = EKP aluse osa - 0,75*(EKP aluse osa - kogurahvatulu osa).

Kõnealuste riikide korrigeeritud vähendused jagatakse ümber kõigi teiste riikide vahel vastavalt nende EKP kapitali märkimise alusele.

Kogurahvatulu ja SKP elaniku kohta 2010. aastal.

| Allikad: | EKP, Ameco ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi arvutused. |
| --- | --- |

Allikad:

EKP, Ameco ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi arvutused.

---

(1)  Tõlgitud teavitamise eesmärgil. Kirja originaalkeel on inglise keel.

1

(2)  Vastastikusel kokkuleppel tehtav otsus tehakse ühehäälselt hääletamisel osalevate liikmesriikide poolt, s.t hääletamisest hoidumine ei takista otsuse vastuvõtmist.

2

(3)  EFSFilt ESMile üleminekul ei ületa kombineeritud laenuandmisvõime seda summat.

3

(4)  See nõuab lõplikku kokkulepet poliitilisel tasandil.

4

(5)  Sellise otsuse tegemisel peatatakse selle liikmesriigi hääleõigus, kelle kohustuse täitmata jätmise tõttu kahju tekkis.

5

(6)  Euroalaga ühinemise tulemusel saab liikmesriigist ESMi liige, kellel on kõik sellega kaasnevad õigused ja kohustused.

6

(7)  Siiski ollakse seisukohal, et IMFi igasugune osalemine on kooskõlas tema põhikirjas sätestatud volitustega ning IMFi juhatuse kohaldatavate otsuste ja poliitikaga.

7

(8)  Kooskõlas IMFi tavadega loetakse võla teenindamine jätkusuutlikuks, kui laenaja on suuteline võlgu teenindama nii, et ta ei pea oma sissetulekutes ja kulutustes tegema ebarealistlikult suuri muutusi. Selle hindamisega määratakse kindlaks rahastamise kättesaadavus ja asjakohane suurus.

8

---

Neljapäev, 24. märts 2011

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/37

---

Neljapäev, 24. märts 2011Moldova Vabariigi suhtes ühepoolsete kaubandussoodustuste kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 55/2008 muutmine ***I

P7_TA(2011)0104

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

2012/C 247 E/09

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0649); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0649);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0364/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0364/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0041/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0041/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 24. märts 2011P7_TC1-COD(2010)0318

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 581/2011) lõplikule kujule.)

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/38

---

Neljapäev, 24. märts 2011Üldised tariifsed soodustused ***I

P7_TA(2011)0105

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

2012/C 247 E/10

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0142); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0142);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0135/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0135/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0051/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0051/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | palub komisjonil esitada viivitamata uus määruse ettepanek üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada viivitamata uus määruse ettepanek üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 24. märts 2011P7_TC1-COD(2010)0140

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 512/2011) lõplikule kujule.)

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/39

---

Neljapäev, 24. märts 2011EÜ ja USA vaheline lennutranspordileping ***

P7_TA(2011)0106

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

2012/C 247 E/11

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu (15381/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu (15381/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel 2007. aastal sõlmitud lennutranspordilepingu muutmise protokolli eelnõu (09913/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel 2007. aastal sõlmitud lennutranspordilepingu muutmise protokolli eelnõu (09913/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule (C7-0385/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule (C7-0385/2010);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi-USA lennutranspordilepingu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi-USA lennutranspordilepingu kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0046/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0046/2011),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0239.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/40

---

Neljapäev, 24. märts 2011EÜ ja Kanada vaheline lennutranspordileping ***

P7_TA(2011)0107

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimise kohta (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

2012/C 247 E/12

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu (15380/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsuse eelnõu (15380/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kanada vahelise lennutranspordilepingu eelnõu (08303/10/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kanada vahelise lennutranspordilepingu eelnõu (08303/10/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõike 8 esimese lõigule (C7-0386/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõike 8 esimese lõigule (C7-0386/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0045/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0045/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kanada valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kanada valitsusele ja parlamendile.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/40

---

Neljapäev, 24. märts 2011ELi ja Vietnami vaheline lennundusküsimusi käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0108

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

2012/C 247 E/13

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14876/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14876/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (07170/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (07170/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0366/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0366/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0044/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0044/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/41

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: Peter Praet (BE)

P7_TA(2011)0110

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta otsus, mis käsitleb nõukogu soovitust Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

2012/C 247 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta soovitust (00003/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta soovitust (00003/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0058/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0058/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 109; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 109;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0064/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0064/2011),

| A. | arvestades, et 18. veebruari 2011. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Peter Praeti ametisse nimetamise osas Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks ametiajaga kaheksaks aastaks alates 1. juunist 2011; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 18. veebruari 2011. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Peter Praeti ametisse nimetamise osas Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks ametiajaga kaheksaks aastaks alates 1. juunist 2011;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon alustas seejärel kandidaadi pädevuse hindamist, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud nõudeid ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud EKP täieliku sõltumatuse nõuet, ning arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ja vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon alustas seejärel kandidaadi pädevuse hindamist, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud nõudeid ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud EKP täieliku sõltumatuse nõuet, ning arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ja vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 16. märtsil 2011. aastal kandidaadi pooleteisetunnise kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 16. märtsil 2011. aastal kandidaadi pooleteisetunnise kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele,

| 1. | esitab Euroopa Ülemkogule pooldava arvamuse nõukogu soovituse kohta nimetada Peter Praet Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

1.

esitab Euroopa Ülemkogule pooldava arvamuse nõukogu soovituse kohta nimetada Peter Praet Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/42

---

Neljapäev, 24. märts 2011Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***I

P7_TA(2011)0115

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

2012/C 247 E/15

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0638);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkti a ja artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0470/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkti a ja artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0470/2007);

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 79 lõike 2 punkte a ja b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 79 lõike 2 punkte a ja b;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9 juuli 2008. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9 juuli 2008. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 56 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 56 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0265/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0265/2010),

| 1. | võtab esimesel lugemisel vastu allpool esitatud seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab esimesel lugemisel vastu allpool esitatud seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 16E, 22.1.2010, lk 240.

(2)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

(3)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

---

Neljapäev, 24. märts 2011P7_TC1-COD(2007)0229

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

[ME 122 kui pole teisiti märgitud]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkte a ja b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

▐

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks sätestab Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) meetmed, mis tuleb võtta varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks sätestab Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) meetmed, mis tuleb võtta varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.

| (2) | Euroopa Ülemkogu tõdes oma 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta erakorralisel istungil Tamperes vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike riiki lubamise ja seal elamise tingimusi käsitlevaid siseriiklikke õigusakte. Sellega seoses tõdeti ülemkogul eriti, et liit peaks tagama seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning et tuleks taotleda nendele kodanikele liidu kodanikega võrreldavate õiguste ja kohustuste andmist tõhusama integreerumispoliitika abil. Vastavalt sellele palus Euroopa Ülemkogu võtta nõukogul komisjoni ettepanekute põhjal kiiresti vastu asjakohased õigusaktid. Tamperes sõnastatud eesmärkide täitmise vajadust kinnitati ka
  Euroopa Ülemkogu poolt 10.–11. detsembril 2009. aastal vastuvõetud Stockholmi
  programmis (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu tõdes oma 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta erakorralisel istungil Tamperes vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike riiki lubamise ja seal elamise tingimusi käsitlevaid siseriiklikke õigusakte. Sellega seoses tõdeti ülemkogul eriti, et liit peaks tagama seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning et tuleks taotleda nendele kodanikele liidu kodanikega võrreldavate õiguste ja kohustuste andmist tõhusama integreerumispoliitika abil. Vastavalt sellele palus Euroopa Ülemkogu võtta nõukogul komisjoni ettepanekute põhjal kiiresti vastu asjakohased õigusaktid. Tamperes sõnastatud eesmärkide täitmise vajadust kinnitati ka
  Euroopa Ülemkogu poolt 10.–11. detsembril 2009. aastal vastuvõetud Stockholmi
  programmis (4).

| (3) | ▐ Liikmesriikides seni kehtivate ▐ eeskirjade lihtsustamisele ja ühtlustamisele aitaks kaasa, kui sätestatakse ühtne taotlemise menetlus, mille tulemusel üheainsa haldustoiminguga antakse välja üksainus luba, milles on ühendatud elamis- ja töötamisluba.
  Mitu liikmesriiki
  on lihtsustamist juba alustanud ja nad on kehtestanud tõhusama menetluse nii võõrtööjõule kui ka tööandjatele ning lihtsustanud elamise ja töötamise seaduslikkuse kontrollimist. |
| --- | --- |

(3)

▐ Liikmesriikides seni kehtivate ▐ eeskirjade lihtsustamisele ja ühtlustamisele aitaks kaasa, kui sätestatakse ühtne taotlemise menetlus, mille tulemusel üheainsa haldustoiminguga antakse välja üksainus luba, milles on ühendatud elamis- ja töötamisluba.
  Mitu liikmesriiki
  on lihtsustamist juba alustanud ja nad on kehtestanud tõhusama menetluse nii võõrtööjõule kui ka tööandjatele ning lihtsustanud elamise ja töötamise seaduslikkuse kontrollimist.

| (4) | Selleks et võimaldada esmakordset sisenemist riigi territooriumile, peaks liikmesriik olema võimeline õigeaegselt välja andma ühtse loa, või kui neid lube antakse välja ainult vastava riigi territooriumil, siis viisa. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võimaldada esmakordset sisenemist riigi territooriumile, peaks liikmesriik olema võimeline õigeaegselt välja andma ühtse loa, või kui neid lube antakse välja ainult vastava riigi territooriumil, siis viisa.

| (5) | Tuleks kehtestada eeskirjad ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. Menetlus peaks olema tõhus ja juhitav, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistvad ja õiglased, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kehtestada eeskirjad ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. Menetlus peaks olema tõhus ja juhitav, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistvad ja õiglased, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus.

| (6) | Ühtse loa taotluse rahuldamata jätmise tingimused ja kriteeriumid
  peaksid olema objektiivsed ja kehtestatud
  riikide õigusaktidega, mis arvestavad kohustusega järgida liidu eelistamise põhimõtet, mis on sõnastatud eeskätt 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktides.
  Kõik rahuldamata jätmise otsused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(6)

Ühtse loa taotluse rahuldamata jätmise tingimused ja kriteeriumid
  peaksid olema objektiivsed ja kehtestatud
  riikide õigusaktidega, mis arvestavad kohustusega järgida liidu eelistamise põhimõtet, mis on sõnastatud eeskätt 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktides.
  Kõik rahuldamata jätmise otsused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud.

| (7) | Ühtse loa vorm peaks olema koostatud vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1030/2002 (millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks) (5), ja liikmesriikidel peaks olema võimalik sellel esitada
  lisateavet
  eelkõige selle kohta, kas isikul on lubatud töötada. Liikmesriigid peaksid esitama teabe töötamise õiguse kohta mis tahes välja antaval elamisloal (mitte ainult ühtsel loal), sõltumata loa või liikmesriigist elamise õigust tõendava dokumendi liigist, mille alusel kolmanda riigi kodanik lubatakse liikmesriiki ja saab juurdepääsu liikmesriigi tööturule; nimetatud teabe esitamine lubadel võimaldab ka paremini ohjata rännet. |
| --- | --- |

(7)

Ühtse loa vorm peaks olema koostatud vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1030/2002 (millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks) (5), ja liikmesriikidel peaks olema võimalik sellel esitada
  lisateavet
  eelkõige selle kohta, kas isikul on lubatud töötada. Liikmesriigid peaksid esitama teabe töötamise õiguse kohta mis tahes välja antaval elamisloal (mitte ainult ühtsel loal), sõltumata loa või liikmesriigist elamise õigust tõendava dokumendi liigist, mille alusel kolmanda riigi kodanik lubatakse liikmesriiki ja saab juurdepääsu liikmesriigi tööturule; nimetatud teabe esitamine lubadel võimaldab ka paremini ohjata rännet.

| (8) | Liikmesriikide kohustus kindlaks teha, kas ühtse loa taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja, ei tohiks mõjutada korda, mille kohaselt mõlemad peavad menetluses osalema. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas ühtse loa taotlus tuleb esitada vastuvõtvas liikmesriigis või kolmandas riigis. Kui kolmanda riigi kodanikul ei ole lubatud avaldust kolmandas riigis esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et tööandja võib taotluse esitada sihtliikmesriigis. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide kohustus kindlaks teha, kas ühtse loa taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja, ei tohiks mõjutada korda, mille kohaselt mõlemad peavad menetluses osalema. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas ühtse loa taotlus tuleb esitada vastuvõtvas liikmesriigis või kolmandas riigis. Kui kolmanda riigi kodanikul ei ole lubatud avaldust kolmandas riigis esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et tööandja võib taotluse esitada sihtliikmesriigis.

| (9) | Käesoleva direktiivi sätteid elamisloa kohta, mis ei ole seotud tööga, tuleks kohaldada ainult nende lubade vormi suhtes ning need ei tohi mõjutada siseriiklikke ega liidu eeskirju riiki lubamise menetluste ja selliste lubade väljaandmise menetluste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi sätteid elamisloa kohta, mis ei ole seotud tööga, tuleks kohaldada ainult nende lubade vormi suhtes ning need ei tohi mõjutada siseriiklikke ega liidu eeskirju riiki lubamise menetluste ja selliste lubade väljaandmise menetluste kohta.

| (10) | Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad ühtse taotlemise menetlust ja ühtset luba, ei tohiks hõlmata ühtlustatud viisasid ja pikaajalisi viisasid. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad ühtse taotlemise menetlust ja ühtset luba, ei tohiks hõlmata ühtlustatud viisasid ja pikaajalisi viisasid.

| (11) | Taotluse kohta otsuse tegemise tähtaja hulka ei peaks kuuluma kutsekvalifikatsiooni tunnistamiseks või viisa väljaandmiseks vajalik aeg. Käesolev direktiiv ei tohiks takistada diplomite tunnustamise suhtes kohaldatavaid riiklikke menetlusi. |
| --- | --- |

(11)

Taotluse kohta otsuse tegemise tähtaja hulka ei peaks kuuluma kutsekvalifikatsiooni tunnistamiseks või viisa väljaandmiseks vajalik aeg. Käesolev direktiiv ei tohiks takistada diplomite tunnustamise suhtes kohaldatavaid riiklikke menetlusi.

| (12) | Käesoleva direktiivi kohase pädeva ametiasutuse nimetamine ei tohiks kahjustada teiste ametiasutuste ja vajadusel sotsiaalsete partnerite rolli ja vastutust taotluse läbivaatamise ja selle põhjal tehtava otsuse osas. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi kohase pädeva ametiasutuse nimetamine ei tohiks kahjustada teiste ametiasutuste ja vajadusel sotsiaalsete partnerite rolli ja vastutust taotluse läbivaatamise ja selle põhjal tehtava otsuse osas.

| (13) | Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse riiki töötamise eesmärgil siseneda. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse riiki töötamise eesmärgil siseneda.

| (14) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (6) ning Schengeni acquis’ (14. juuni 1985. aasta konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (Schengeni rakenduskonventsioon)) (7) artikliga 21 tuleks kolmandate riikide kodanikud, kellel on kehtiv reisidokument ja Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi välja antud ühtne luba, lubada vabalt siseneda Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile ja liikuda nende piires kuni kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (6) ning Schengeni acquis’ (14. juuni 1985. aasta konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (Schengeni rakenduskonventsioon)) (7) artikliga 21 tuleks kolmandate riikide kodanikud, kellel on kehtiv reisidokument ja Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi välja antud ühtne luba, lubada vabalt siseneda Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile ja liikuda nende piires kuni kolme kuu jooksul.

| (15) | Kuna
  liidul
  ei ole asjakohaseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. ▐ Selleks et arendada sisserändepoliitikat sidusalt ning vähendada
  liidu
  kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust, ning täienduseks olemasolevale sisserände õigustikule, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus seaduslikult töötavaid kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus
  minimaalsed
  ühtsed tingimused, tunnustada panust, mille liikmesriikides seaduslikult töötavad kolmandate riikide kodanikud annavad Euroopa majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning kehtestada kaitsvad meetmed, millega vähendatakse kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi asjaomase liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel.
  Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusaktides, tähistab mõiste „kolmandast riigist pärit töötaja” käesolevas direktiivis, kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriiki, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba seal töötada siseriikliku õiguse või tava alusel. [ME 123] |
| --- | --- |

(15)

Kuna
  liidul
  ei ole asjakohaseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. ▐ Selleks et arendada sisserändepoliitikat sidusalt ning vähendada
  liidu
  kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust, ning täienduseks olemasolevale sisserände õigustikule, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus seaduslikult töötavaid kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus
  minimaalsed
  ühtsed tingimused, tunnustada panust, mille liikmesriikides seaduslikult töötavad kolmandate riikide kodanikud annavad Euroopa majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning kehtestada kaitsvad meetmed, millega vähendatakse kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi asjaomase liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel.
  Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusaktides, tähistab mõiste „kolmandast riigist pärit töötaja” käesolevas direktiivis, kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriiki, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba seal töötada siseriikliku õiguse või tava alusel. [ME 123]

| (16) | Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule siseriiklike või liidu õigusaktide alusel, sealhulgas neid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (8), nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil (9) või nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (10). |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule siseriiklike või liidu õigusaktide alusel, sealhulgas neid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (8), nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil (9) või nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (10).

| (17) | Käesolev direktiiv ei hõlma kolmandate riikide kodanikke, kes on pikaajalised elanikud vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ (11), kuna neil on rohkem õigusi ja erinev elamisluba (pikaajalise elaniku EÜ elamisluba). |
| --- | --- |

(17)

Käesolev direktiiv ei hõlma kolmandate riikide kodanikke, kes on pikaajalised elanikud vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ (11), kuna neil on rohkem õigusi ja erinev elamisluba (pikaajalise elaniku EÜ elamisluba).

| (18) | Lähetatud kolmanda riigi kodanikud ei ole käesoleva direktiiviga hõlmatud. See ei tohiks takistada kohtlemast kolmandate riikide kodanikke, kes elavad ja töötavad seaduslikult liikmesriigis ja keda lähetatakse teise liikmesriiki, võrdsena liikmesriigi kodanikega kogu lähetuse kestel nende töötingimuste osas, mida ei mõjuta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta
  direktiivi
  96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (12)

  kohaldamine
  . [ME-d 122 ja 124] |
| --- | --- |

(18)

Lähetatud kolmanda riigi kodanikud ei ole käesoleva direktiiviga hõlmatud. See ei tohiks takistada kohtlemast kolmandate riikide kodanikke, kes elavad ja töötavad seaduslikult liikmesriigis ja keda lähetatakse teise liikmesriiki, võrdsena liikmesriigi kodanikega kogu lähetuse kestel nende töötingimuste osas, mida ei mõjuta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta
  direktiivi
  96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (12)

  kohaldamine
  . [ME-d 122 ja 124]

| (19) | Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele ▐, kuna nad viibivad riigis ajutiselt. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele ▐, kuna nad viibivad riigis ajutiselt.

| (20) | Õigus võrdsele kohtlemisele teatavates poliitikavaldkondades tuleks tagada vaid neile kolmandate riikide kodanikele, kes elavad liikmesriigis seaduslikult ning kellele on võimaldatud juurdepääs liikmesriigi tööturule, ning mis on märgitud ühtses loas, mis annab nii elamis- kui ka töötamisõiguse, või muul eesmärgil antud elamisloas, milles on märge töötamise lubamise kohta. |
| --- | --- |

(20)

Õigus võrdsele kohtlemisele teatavates poliitikavaldkondades tuleks tagada vaid neile kolmandate riikide kodanikele, kes elavad liikmesriigis seaduslikult ning kellele on võimaldatud juurdepääs liikmesriigi tööturule, ning mis on märgitud ühtses loas, mis annab nii elamis- kui ka töötamisõiguse, või muul eesmärgil antud elamisloas, milles on märge töötamise lubamise kohta.

| (21) | Käesoleva direktiivi tähenduses tuleks töötingimuste all mõista vähemalt palka ja töölt vabastamist, töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja puhkust, võttes arvesse kehtivaid kollektiivlepinguid. [ME-d 122 ja 125] |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi tähenduses tuleks töötingimuste all mõista vähemalt palka ja töölt vabastamist, töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja puhkust, võttes arvesse kehtivaid kollektiivlepinguid. [ME-d 122 ja 125]

| (22) | Kolmanda riigi kodaniku kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleb tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma ning kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleb võtta arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13).
  Kolmandatest riikidest pärit töötajate õigus võrdsele kohtlemisele seoses diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamisega riigi asjaomase menetluse kohaselt ei piira liikmesriigi pädevust lubada kõnealused kolmandatest riikidest pärit töötajad oma tööturule. [ME-d 122 ja 126] |
| --- | --- |

(22)

Kolmanda riigi kodaniku kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleb tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma ning kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleb võtta arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13).
  Kolmandatest riikidest pärit töötajate õigus võrdsele kohtlemisele seoses diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamisega riigi asjaomase menetluse kohaselt ei piira liikmesriigi pädevust lubada kõnealused kolmandatest riikidest pärit töötajad oma tööturule. [ME-d 122 ja 126]

| (23) | Kolmandatest riikidest pärit töötajaid
  tuleks kohelda võrdsena ka sotsiaalkindlustuse vallas. Sotsiaalkindlustuse liigid on kindlaks määratud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta

   (14). Sotsiaalkindlustuse valdkonnas võrdset kohtlemist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka
  töötajate
  suhtes, kes tulevad liikmesriiki otse kolmandast riigist. Siiski ei tohi käesoleva direktiiviga anda
  kolmandatest riikidest pärit töötajatele
  , kellel on liikmesriikidevahelisi piiriüleseid seoseid, ulatuslikumaid õigusi sotsiaalkindlustuse valdkonnas kui need, mis on ette nähtud kehtivate
  liidu
  õigusaktidega.
  Lisaks sellele ei tohiks käesoleva direktiiviga anda õigusi olukordades, mis jäävad liidu õiguse reguleerimisalast välja, nagu kolmandas riigis elavatele pereliikmetele. Käesoleva direktiiviga antud õigused kehtivad ainult nende pereliikmete suhtes, kes kolivad elama liikmesriigis asuva kolmanda riigi töötaja juurde seoses perekonna taasühinemisega, või nende pereliikmete suhtes, kes juba elavad koos kolmanda riigi töötajaga seaduslikult liikmesriigis. [ME-d 122 ja 127] |
| --- | --- |

(23)

Kolmandatest riikidest pärit töötajaid
  tuleks kohelda võrdsena ka sotsiaalkindlustuse vallas. Sotsiaalkindlustuse liigid on kindlaks määratud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta

   (14). Sotsiaalkindlustuse valdkonnas võrdset kohtlemist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka
  töötajate
  suhtes, kes tulevad liikmesriiki otse kolmandast riigist. Siiski ei tohi käesoleva direktiiviga anda
  kolmandatest riikidest pärit töötajatele
  , kellel on liikmesriikidevahelisi piiriüleseid seoseid, ulatuslikumaid õigusi sotsiaalkindlustuse valdkonnas kui need, mis on ette nähtud kehtivate
  liidu
  õigusaktidega.
  Lisaks sellele ei tohiks käesoleva direktiiviga anda õigusi olukordades, mis jäävad liidu õiguse reguleerimisalast välja, nagu kolmandas riigis elavatele pereliikmetele. Käesoleva direktiiviga antud õigused kehtivad ainult nende pereliikmete suhtes, kes kolivad elama liikmesriigis asuva kolmanda riigi töötaja juurde seoses perekonna taasühinemisega, või nende pereliikmete suhtes, kes juba elavad koos kolmanda riigi töötajaga seaduslikult liikmesriigis. [ME-d 122 ja 127]

| (24) | Liidu õigusaktid ei piira liikmesriikide õigust korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteeme. Kuna kõnealune valdkond on liidu tasandil ühtlustamata, kehtestavad liikmesriigid ise oma õigusaktides sotsiaalkindlustushüvitiste saamise tingimused, samuti selliste hüvitiste suuruse ja saamise ajavahemiku. Seda õigust teostades peavad liikmesriigid siiski järgima liidu õigust. [ME-d 122 ja 128] |
| --- | --- |

(24)

Liidu õigusaktid ei piira liikmesriikide õigust korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteeme. Kuna kõnealune valdkond on liidu tasandil ühtlustamata, kehtestavad liikmesriigid ise oma õigusaktides sotsiaalkindlustushüvitiste saamise tingimused, samuti selliste hüvitiste suuruse ja saamise ajavahemiku. Seda õigust teostades peavad liikmesriigid siiski järgima liidu õigust. [ME-d 122 ja 128]

| (25) | Liikmesriigid peaksid võrdset kohtlemist rakendama vähemalt kolmandate riikide kodanike suhtes, kes töötavad või kes on pärast mõnda aega kestnud töötamist registreeritud töötuna. Sotsiaalkindlustuse valdkonna võrdse kohtlemise piirangud käesoleva direktiivi alusel ei tohiks piirata õigusi, mis on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu.

   (15)
  [ME 130] |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid võrdset kohtlemist rakendama vähemalt kolmandate riikide kodanike suhtes, kes töötavad või kes on pärast mõnda aega kestnud töötamist registreeritud töötuna. Sotsiaalkindlustuse valdkonna võrdse kohtlemise piirangud käesoleva direktiivi alusel ei tohiks piirata õigusi, mis on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu.

   (15)
  [ME 130]

| (26) | Kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdne kohtlemine ei hõlma kutseõppe valdkonnas sotsiaalabiskeemide abil rahastatavaid meetmeid. [ME-d 122 ja 129] |
| --- | --- |

(26)

Kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdne kohtlemine ei hõlma kutseõppe valdkonnas sotsiaalabiskeemide abil rahastatavaid meetmeid. [ME-d 122 ja 129]

| (27) | Kuna kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamiseks ühtse loa väljaandmise ühtse menetluse kehtestamist ja liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguste tagamist kui
  käesoleva direktiivi
  eesmärke ei ole võimalik täielikult saavutada liikmesriikidel endil, vaid neid oleks meetmete ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada
  liidu
  tasandil, võib
  liit
  võtta meetmeid kooskõlas
  Euroopa Liidu lepingu
  artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(27)

Kuna kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamiseks ühtse loa väljaandmise ühtse menetluse kehtestamist ja liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguste tagamist kui
  käesoleva direktiivi
  eesmärke ei ole võimalik täielikult saavutada liikmesriikidel endil, vaid neid oleks meetmete ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada
  liidu
  tasandil, võib
  liit
  võtta meetmeid kooskõlas
  Euroopa Liidu lepingu
  artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (28) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6
  tunnustatud põhimõtteid. ▐ |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6
  tunnustatud põhimõtteid. ▐

| (29) | Käeolevat direktiivi tuleks kohaldada liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste õigusvahendite soodsamate sätete kohaldamist piiramata. |
| --- | --- |

(29)

Käeolevat direktiivi tuleks kohaldada liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste õigusvahendite soodsamate sätete kohaldamist piiramata.

| (30) | Liikmesriigid peavad jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, etnilise või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (16), ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (17). |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peavad jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, etnilise või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (16), ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (17).

| (31) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja
  ELi toimimise lepingule
  lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli
  (nr 21)
  artiklitele 1 ja 2 ning ilma et see piiraks
  kõnealuse
  protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale
  need liikmesriigid
  käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning
  see
  ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja
  ELi toimimise lepingule
  lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli
  (nr 21)
  artiklitele 1 ja 2 ning ilma et see piiraks
  kõnealuse
  protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale
  need liikmesriigid
  käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning
  see
  ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (32) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja
  ELi toimimise lepingule
  lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
  (nr 22
  ) artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning
  see
  ei ole
  tema suhtes siduv ega kohaldatav
  , |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja
  ELi toimimise lepingule
  lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
  (nr 22
  ) artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning
  see
  ei ole
  tema suhtes siduv ega kohaldatav
  ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse:

| a) | kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis ▐ töötamise
  eesmärgil viibimise
  ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada nende
  riiki lubamise menetlust
  ning nende staatuse kontrollimist, ning |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis ▐ töötamise
  eesmärgil viibimise
  ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada nende
  riiki lubamise menetlust
  ning nende staatuse kontrollimist, ning

| b) | liikmesriigi kodanikega võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvad
  ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele
  , sõltumata sellest, millised olid nende töötajate mainitud liikmesriikidesse saabumise põhjused
  . |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi kodanikega võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvad
  ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele
  , sõltumata sellest, millised olid nende töötajate mainitud liikmesriikidesse saabumise põhjused
  .

Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust lubada kolmandate riikide kodanikke selle liikmesriigi tööturule.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kolmanda riigi kodanik”– isik, kes ei ole liidu kodanik
  ELi toimimise lepingu artikli 20
  lõike 1 tähenduses;

b)   „kolmandast riigist pärit töötaja”– kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriiki
  , elab seal seaduslikult
  ja kellele on antud luba selles liikmesriigis
  siseriikliku õiguse alusel või tava kohaselt
  töötada; [ME 131]

c)   „ühtne luba”– liikmesriigi ametiasutuste välja antud
  elamisluba
  , mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul selles liikmesriigis seaduslikult viibida
  , et seal
  töötada;

d)   „ühtne taotlemise menetlus”– menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku
  või tema tööandja
  üheainsa liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluse alusel tehakse otsus
  selle
  ühtse loa andmise
  taotluse
  kohta.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

| a) | kolmandate riikide kodanike suhtes,
  kes soovivad
  liikmesriigis
  elada, et seal töötada; |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanike suhtes,
  kes soovivad
  liikmesriigis
  elada, et seal töötada;

| b) | kolmandate riikide
  kodanike
  suhtes, kes
  on liikmesriiki lubatud siseriiklike või liidu eeskirjade alusel muul eesmärgil kui töö, kellel lubatakse töötada ja kellele on väljastatud elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt, ning |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide
  kodanike
  suhtes, kes
  on liikmesriiki lubatud siseriiklike või liidu eeskirjade alusel muul eesmärgil kui töö, kellel lubatakse töötada ja kellele on väljastatud elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt, ning

| c) | kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil riiklike või liidu õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil riiklike või liidu õigusaktide kohaselt.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes:

| a) | kes on liidu kodaniku pereliikmed, kellel on olnud või on
  liidus
  vaba liikumise õigus
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil

   (18); |
| --- | --- |

a)

kes on liidu kodaniku pereliikmed, kellel on olnud või on
  liidus
  vaba liikumise õigus
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil

   (18);

| b) | kellel ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel; |
| --- | --- |

b)

kellel ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel;

| c) | kes viibivad lähetuses
  ; |
| --- | --- |

c)

kes viibivad lähetuses
  ;

| d) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajatena; |
| --- | --- |

d)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajatena;

| e) | kes on
  taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on
  lubatud liikmesriiki
  hooajatööliste või au pair-lepingu alusel
  ; |
| --- | --- |

e)

kes on
  taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on
  lubatud liikmesriiki
  hooajatööliste või au pair-lepingu alusel
  ;

| f) | kellele on antud luba elada liikmesriigis ajutise kaitsekava alusel või kes on taotlenud sel põhjusel elamisluba ja kelle taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud; |
| --- | --- |

f)

kellele on antud luba elada liikmesriigis ajutise kaitsekava alusel või kes on taotlenud sel põhjusel elamisluba ja kelle taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud;

| g) | kes kasutavad nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta)

   (19)

  kohast rahvusvahelist kaitset või kes on taotlenud rahvusvahelist kaitset vastavalt nimetatud direktiivile ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust; |
| --- | --- |

g)

kes kasutavad nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta)

   (19)

  kohast rahvusvahelist kaitset või kes on taotlenud rahvusvahelist kaitset vastavalt nimetatud direktiivile ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

| h) | kelle suhtes kohaldatakse kaitset riiklike õigusaktide, rahvusvaheliselt võetud kohustuste või liikmesriigis kehtivate tavade alusel või kes on taotlenud kaitset riiklike õigusaktide, rahvusvaheliselt võetud kohustuste või liikmesriigis kehtivate tavade alusel ja kelle taotluse suhtes ei ole veel lõplikku otsust tehtud;


  ▐ |
| --- | --- |

h)

kelle suhtes kohaldatakse kaitset riiklike õigusaktide, rahvusvaheliselt võetud kohustuste või liikmesriigis kehtivate tavade alusel või kes on taotlenud kaitset riiklike õigusaktide, rahvusvaheliselt võetud kohustuste või liikmesriigis kehtivate tavade alusel ja kelle taotluse suhtes ei ole veel lõplikku otsust tehtud;

▐

| i) | kes on pikaajalised elanikud vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ; |
| --- | --- |

i)

kes on pikaajalised elanikud vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ;

| j) | kelle
  tagasisaatmine
  riigist on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes
  ; |
| --- | --- |

j)

kelle
  tagasisaatmine
  riigist on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes
  ;

| k) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki füüsilisest isikust ettevõtjatena; |
| --- | --- |

k)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki füüsilisest isikust ettevõtjatena;

| l) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on liikmesriiki lubatud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava meremehe või muu töötajana. |
| --- | --- |

l)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on liikmesriiki lubatud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava meremehe või muu töötajana.

3.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et käesoleva direktiivi II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle on antud luba töötamiseks liikmesriigis mitte kauemaks kui kuueks kuuks või kes on liikmesriiki lubatud õppimise eesmärgil.

4.
     
  Käesoleva direktiivi II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kellele on antud luba töötamiseks viisa alusel.

II   peatükk

Ühtne taotlemise menetlus ja ühtne luba

Artikkel 4

Ühtne taotlemise menetlus

1.   
  Ühtse
  loa taotluse esitamiseks on üks menetlus.
  Liikmesriik määrab kindlaks, kas ühtse loa taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja. Liikmesriik võib samuti otsustada, et taotluse võib esitada ükskõik kumb neist. Kui taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik, lubab liikmesriik taotluse esitamist kolmandast riigist, või kui see on riiklike õigusaktidega ette nähtud, selles liikmesriigis, kuhu ta juba seaduslikult lubati.

2.   Kui taotluse esitaja vastab riigi
  või liidu
  õigusaktides sätestatud tingimustele, vaatavad liikmesriigid taotluse läbi ja võtavad vastu otsuse ühtse loa andmise, muutmise või uuendamise kohta. Ühtse loa andmise, muutmise või uuendamise otsus esitatakse ühtses haldusdokumendis, mis
  ühendab
  nii elamis- kui ka tööluba.

3.
     
  Ühtse loa taotlemise menetlus ei piira viisamenetlust, mis võib olla vajalik esimest korda riiki sisenemiseks.

4.
     
  Kui nõutavad tingimused on täidetud, väljastavad liikmesriigid ühtse loa kolmandate riikide kodanikele, kes esitavad taotluse liikmesriiki vastuvõtmiseks ja juba vastu võetud kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad elamisloa uuendamist või muutmist pärast riiklike rakendussätete jõustumist.

Artikkel 5

Pädev asutus

1.   Liikmesriik määrab pädeva ametiasutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja välja anda ühtne luba.

2.   
  Pädev asutus
  vaatab taotluse läbi ja teeb selle kohta otsuse nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kolme kuu möödumisel taotluse esitamisest.

Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud tähtaega pikendada.

Käesolevas artiklis ettenähtud ajavahemiku jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.

3.   
  Pädev asutus
  teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult kooskõlas
  siseriiklikes
  õigusaktides sätestatud teatamismenetlusega.

4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave
  või dokumendid
  on
  riiklikes õigusaktides kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud
  , teatab
  pädev asutus
  taotlejale
  kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt
  esitada
  , ja võib esitada mõistliku tähtaja mainitud teabe või dokumentide edastamiseks
  . Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.
  Kui täiendavat teavet või dokumente ei esitata määratud tähtajaks, võib taotluse tagasi lükata.

Artikkel 6

Ühtne luba

1.   Liikmesriigid annavad välja ühtse loa, kasutades ühtset vormi, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1030/2002, ning esitavad sellel teabe töötamisloa kohta vastavalt selle määruse lisa punkti a alapunktile 7.5–9.

2.   
  Ühtse loa väljastamisel
  ei anna liikmesriigid välja mingeid täiendavaid lubasid
  tööturule juurdepääsu andmise tõendamiseks
  .

Artikkel 7

Elamisload, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1030/2002 elamislubade väljastamisel liikmesriigid:

| a) | esitavad teabe töötamise õiguse kohta sõltumata loa liigist; ja |
| --- | --- |

a)

esitavad teabe töötamise õiguse kohta sõltumata loa liigist; ja

| b) | ei anna välja mingeid täiendavaid
  tööturule juurdepääsu andmist tõendavaid
  lubasid. |
| --- | --- |

b)

ei anna välja mingeid täiendavaid
  tööturule juurdepääsu andmist tõendavaid
  lubasid.

Artikkel 8

Õiguskaitsevahendid

1.   
  Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise
  taotluse tagasilükkamise
  või ühtse loa tühistamise otsuse
  põhjendused
  , mis põhinevad riiklikes või liidu õigusaktides sätestatud kriteeriumidel,
  esitatakse kirjalikult.

2.   Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse tagasilükkamise või ühtse loa tühistamise otsuse võib ▐ asjaomases liikmesriigis
  edasi kaevata liikmesriigi õigusaktide kohaselt
  . Kirjalikus teates osutatakse
  kohtule või haldusasutusele, kuhu otsuse saab edasi kaevata, ja edasikaebuse esitamisega
  seotud tähtaegadele.

3.
     
  Taotlust võib pidada vastuvõetamatuks põhjustel, mis on seotud kolmandate riikide kodanike arvuga, kes on lubatud liikmesriiki töötamise eesmärgil, ning sellel alusel ei pea taotlust läbi vaatama.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele

Liikmesriigid
  teavitavad taotluse alusel
  kolmanda riigi kodanikku ja tema tulevast tööandjat kõikidest
  taotluse esitamiseks nõutavatest
  dokumentidest ▐.

Artikkel 10

Tasud

Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt tasu maksmist ▐.
  Vajaduse korral võetakse tasusid taotluste läbivaatamiseks
  käesoleva direktiivi
  kohaselt
  . Tasu suurus
  on
  proportsionaalne ja selle suuruse kindlaksmääramisel võib lähtuda
  teenuste maksumusest, mida on
  tegelikult osutatud
  taotluste läbivaatamisel ja loa väljaandmisel
  .

Artikkel 11

Ühtse loa alusel saadavad õigused

Kui
  ühtne luba
  on väljastatud riiklike õigusaktide alusel,
  annab
  see
  oma kehtivusaja jooksul omanikule vähemalt järgmised õigused:

| a) | siseneda ▐ ühtse loa väljaandvasse liikmesriiki ning seal viibida
  , eeldusel et on täidetud kõik riiklike õigusaktidega liikmesriigis viibimiseks sätestatud tingimused
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

siseneda ▐ ühtse loa väljaandvasse liikmesriiki ning seal viibida
  , eeldusel et on täidetud kõik riiklike õigusaktidega liikmesriigis viibimiseks sätestatud tingimused
  ;

▐

| b) | vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, arvestades liikmesriigi õigusaktides ▐ kehtestatud piiranguid; |
| --- | --- |

b)

vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, arvestades liikmesriigi õigusaktides ▐ kehtestatud piiranguid;

| c) | sooritada ühtse loaga lubatud
  spetsiifilist kutsealast tegevust vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatule
  ; |
| --- | --- |

c)

sooritada ühtse loaga lubatud
  spetsiifilist kutsealast tegevust vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatule
  ;

| d) | saada teavet ühtsest loast tulenevate õiguste kohta vastavalt käesolevale direktiivile
  ja/või
  liikmesriigi õigusaktidele. |
| --- | --- |

d)

saada teavet ühtsest loast tulenevate õiguste kohta vastavalt käesolevale direktiivile
  ja/või
  liikmesriigi õigusaktidele.

III   peatükk

Õigus võrdsele kohtlemisele

Artikkel 12

Õigused

1.   
  Artikli 3 lõike 1 punktides b ja c osutatud
  kolmandatest riikidest pärit töötajaid koheldakse võrdselt
  selle liikmesriigi
  kodanikega
  , kus nad elavad,
  järgmistes valdkondades:

| a) | töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

a)

töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus;

| b) | ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist;

| c) | haridus ja kutseõpe; |
| --- | --- |

c)

haridus ja kutseõpe;

| d) | diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt; |
| --- | --- |

d)

diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt;

| e) | sotsiaalkindlustusliigid, mis on kindlaks määratud
  määrusega (EÜ) nr 883/2004
  ; [ME-d 122 ja 132]

  ▐ |
| --- | --- |

e)

sotsiaalkindlustusliigid, mis on kindlaks määratud
  määrusega (EÜ) nr 883/2004
  ; [ME-d 122 ja 132]

▐

| f) | maksusoodustused
  , eeldusel et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks
  ; [ME-d 122 ja 133] |
| --- | --- |

f)

maksusoodustused
  , eeldusel et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks
  ; [ME-d 122 ja 133]

| g) | juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi
  ja nõustamisteenused vastavalt siseriiklikule õigusele, piiramata lepinguvabadust vastavalt liikmesriikide ja liidu õigusaktidele. [ME 134] |
| --- | --- |

g)

juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi
  ja nõustamisteenused vastavalt siseriiklikule õigusele, piiramata lepinguvabadust vastavalt liikmesriikide ja liidu õigusaktidele. [ME 134]

2.   Liikmesriigid võivad oma riigi kodanikega võrdset kohtlemist piirata järgmiselt:

| a) | vastavalt lõike 1 punktile c:








  — | piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on või on olnud töökoht
  ; [ME 135] |
| --- | --- | --- |

a)

vastavalt lõike 1 punktile c:

—

piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on või on olnud töökoht
  ; [ME 135]

| — | jättes välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on lubatud liikmesriiki vastavalt direktiivile 2004/114/EÜ; |
| --- | --- |

—

jättes välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on lubatud liikmesriiki vastavalt direktiivile 2004/114/EÜ;

| — | jättes välja õppe- ja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud; |
| --- | --- |

—

jättes välja õppe- ja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud;

| — | kehtestades vastavalt siseriiklikule õigusele teatavad eeltingimused (sealhulgas keeleoskus ja õppemaksu maksmine) juurdepääsuks ülikooli ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele, mis ei ole otseselt seotud konkreetse tööga; |
| --- | --- |

—

kehtestades vastavalt siseriiklikule õigusele teatavad eeltingimused (sealhulgas keeleoskus ja õppemaksu maksmine) juurdepääsuks ülikooli ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele, mis ei ole otseselt seotud konkreetse tööga;

▐ [ME-d 122 ja 136]

| b) | piirates lõike 1 punktis e nimetatud õigusi ▐ kolmandatest riikidest pärit töötajatega,
  kuid mitte piirates neid õigusi nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatega,
  kellel on töökoht
  või kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena
  .

  Lisaks võivad liikmesriigid otsustada, et lõike 1 punkti e ei kohaldata perehüvitiste osas nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel ei ole luba töötada liikmesriigis rohkem kui kuus kuud, nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on luba õpinguteks, või nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud töötada viisa alusel;

  ▐ [ME-d 122 ja 137] |
| --- | --- |

b)

piirates lõike 1 punktis e nimetatud õigusi ▐ kolmandatest riikidest pärit töötajatega,
  kuid mitte piirates neid õigusi nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatega,
  kellel on töökoht
  või kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena
  .

▐ [ME-d 122 ja 137]

| c) | piirates vastavalt lõike 1 punktile f selle kohaldamist maksusoodustuste osas nende juhtudega, kus kolmandast riigist pärit töötaja perekonnaliikmetel, kellele see töötaja soodustusi taotleb, on registreeritud või alaline elukoht asjaomases liikmesriigis; [ME-d 122 ja 140] |
| --- | --- |

c)

piirates vastavalt lõike 1 punktile f selle kohaldamist maksusoodustuste osas nende juhtudega, kus kolmandast riigist pärit töötaja perekonnaliikmetel, kellele see töötaja soodustusi taotleb, on registreeritud või alaline elukoht asjaomases liikmesriigis; [ME-d 122 ja 140]

| d) | ▐
  vastavalt lõike 1 punktile g
  :






  — | piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht; |
| --- | --- | --- |

d)

▐
  vastavalt lõike 1 punktile g
  :

—

piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht;

| — | piirates juurdepääsu eluasemele. |
| --- | --- |

—

piirates juurdepääsu eluasemele.

3.
     
  Lõikes 1 sätestatud õigus võrdsele kohtlemisele ei piira liikmesriigi õigust tühistada käesoleva direktiivi alusel väljaantud elamisluba, muul kui töötamise eesmärgil väljaantud elamisluba või mis tahes muu liikmesriigis töötamise luba, või keelduda selle pikendamisest.

4.
     
  Vanaduse, töövõimetuse või surma korral makstakse kolmandasse riiki ümber asuvatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele või selliste töötajate ülalpidamisel olnud isikutele, kelle õigused tulenevad kõnealusest töötajast, seadusega ettenähtud hüvitisi, mis põhinevad töötaja varasemal tööga hõivatusel ja mis teeniti välja määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 3 määratletud õigusaktide kohaselt, samadel tingimustel ja samas ulatuses kui asjaomase liikmesriigi kodanikele samasse kolmandasse riiki ümberasumise korral. [ME 141]

Artikkel 13

Soodsamate sätete kohaldamine

1.   Käesolev direktiiv ei piira järgmiste õigusaktide soodsamate sätete kohaldamist:

| a) | liidu
  õigusaktid, sealhulgas
  liidu
  või
  liidu
  ja tema liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel sõlmitud kahe- ja mitmepoolsed lepingud; |
| --- | --- |

a)

liidu
  õigusaktid, sealhulgas
  liidu
  või
  liidu
  ja tema liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel sõlmitud kahe- ja mitmepoolsed lepingud;

| b) | kahe- või mitmepoolsed lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

b)

kahe- või mitmepoolsed lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel.

2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust võtta vastu või jätta kehtima sätteid, mis on direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate isikute suhtes soodsamad.

IV   peatükk

Lõppsätted

Artikkel 14

Üldsuse teavitamine

Liikmesriigid
  annavad
  üldsusele
  korrapäraselt ajakohastatud
  teavet kolmandate riikide kodanike töötamise eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta ▐.

Artikkel 15

Aruandlus

1.   Komisjon esitab korrapäraselt ja esimest korda hiljemalt ... (20) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi liikmesriikides kohaldamise kohta ning vajaduse korral teeb muudatusettepanekud.

2.   Igal aastal ja esimest korda hiljemalt
  1. juuliks
  ... (21) esitavad liikmesriigid ▐ komisjonile ▐ statistilised andmed selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ühtne luba
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat

   (22).

Artikkel 16

Direktiivi ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (23). Nad edastavad viivitamata komisjonile kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste õigusnormide teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele vastavalt aluslepingutele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

1

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seisukoht.

3

(4)  

  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

4

ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(5)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

7

(8)  ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

8

(9)  ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

9

(10)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

10

(11)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

11

(12)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

12

(13)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

13

(14)  

  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

14

ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(15)  

  ELT L 344, 29.12.2010, lk 1.

15

ELT L 344, 29.12.2010, lk 1.

(16)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

16

(17)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

17

(18)  

  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

18

ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(19)  

  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

19

ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(20)  Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: 3 aasta pärast artiklis 16 nimetatud kuupäeva.

20

(21)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva.

21

(22)  

  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

22

ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

(23)  Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev:

23

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/55

---

Neljapäev, 24. märts 2011Tarbija õigused ***I

P7_TA(2011)0116

Euroopa Parlamendi 24. märtsil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 247 E/16

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Ettepanekut on muudetud järgmiselt (1):

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 2 |
| (2) | Et lihtsustada ja ajakohastada kohaldatavaid eeskirju, kõrvaldada vastuolud ning täita neis eeskirjades esinevad soovimatud lüngad, vaadati need direktiivid omandatud kogemustest lähtudes läbi. Läbivaatamine näitas, et on asjakohane asendada need neli direktiivi käesoleva üheainsa direktiiviga. Seega tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada tüüpeeskirjad ühiste aspektide suhtes
  ja loobuda minimaalse ühtlustamise põhimõttest
  ,
  mis kehtis endistes direktiivides, mille kohaselt liikmesriigid võisid
  säilitada või vastu võtta rangemaid riiklikke eeskirju. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

(2)

Et lihtsustada ja ajakohastada kohaldatavaid eeskirju, kõrvaldada vastuolud ning täita neis eeskirjades esinevad soovimatud lüngad, vaadati need direktiivid omandatud kogemustest lähtudes läbi. Läbivaatamine näitas, et on asjakohane asendada need neli direktiivi käesoleva üheainsa direktiiviga. Seega tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada tüüpeeskirjad ühiste aspektide suhtes
  ja loobuda minimaalse ühtlustamise põhimõttest
  ,
  mis kehtis endistes direktiivides, mille kohaselt liikmesriigid võisid
  säilitada või vastu võtta rangemaid riiklikke eeskirju.

| (2) | Et lihtsustada ja ajakohastada kohaldatavaid eeskirju, kõrvaldada vastuolud ning täita neis eeskirjades esinevad soovimatud lüngad, vaadati need direktiivid omandatud kogemustest lähtudes läbi. Läbivaatamine näitas, et on asjakohane asendada need neli direktiivi käesoleva üheainsa direktiiviga. Seega tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada tüüpeeskirjad ühiste aspektide suhtes,
  lubades samas liikmesriikidel teatavate muude aspektide suhtes
  säilitada või vastu võtta rangemaid riiklikke eeskirju
  , mis näevad ette tarbijakaitse kõrgema taseme
  . |
| --- | --- |

(2)

Et lihtsustada ja ajakohastada kohaldatavaid eeskirju, kõrvaldada vastuolud ning täita neis eeskirjades esinevad soovimatud lüngad, vaadati need direktiivid omandatud kogemustest lähtudes läbi. Läbivaatamine näitas, et on asjakohane asendada need neli direktiivi käesoleva üheainsa direktiiviga. Seega tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada tüüpeeskirjad ühiste aspektide suhtes,
  lubades samas liikmesriikidel teatavate muude aspektide suhtes
  säilitada või vastu võtta rangemaid riiklikke eeskirju
  , mis näevad ette tarbijakaitse kõrgema taseme
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| (5) | Tarbijad ei ole
  kaugmüügi piiriülest potentsiaali täies ulatuses ära
  kasutanud
  , kuigi see võiks olla üks siseturu esmastest käegakatsutavatest tulemustest. Võrreldes riigisisese kaugmüügi olulise kasvuga viimastel aastatel, on piiriülese kaugmüügi kasv olnud piiratud. See erinevus on märgatav just Interneti teel toimuva müügi puhul, kus kasvuruum on eriti suur. Väljaspool äriruume (otsemüük) sõlmitavate lepingute piiriülese potensiaali ärakasutamist takistavad mitmed tegurid, sealhulgas tootmisharudele kehtestatud riiklike tarbijakaitse-eeskirjade erinevus. Võrreldes riigisisese otsemüügi kasvuga viimastel aastatel, on just teenuste sektoris (nt avalikud teenused) selliste tarbijate arv, kes seda piiriülese ostu-müügi kanalit kasutavad, püsinud madal. Vastukajana paljudes riikides kasvanud ärivõimalustele peaksid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (sealhulgas
  üksiküritajad
  ) või otsemüügiga tegelevate ettevõtete agendid olema enam huvitatud ärivõimaluste leidmisest teistes liikmesriikides, seda eelkõige piirialadel. Seetõttu aitab tarbijatele esitatava teabe ning kauglepingutest ja väljaspool äriruume
  sõlmitavate
  lepingutest taganemise täielik ühtlustamine kaasa ettevõtja ja tarbija vahelise siseturu paremale toimimisele. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijad ei ole
  kaugmüügi piiriülest potentsiaali täies ulatuses ära
  kasutanud
  , kuigi see võiks olla üks siseturu esmastest käegakatsutavatest tulemustest. Võrreldes riigisisese kaugmüügi olulise kasvuga viimastel aastatel, on piiriülese kaugmüügi kasv olnud piiratud. See erinevus on märgatav just Interneti teel toimuva müügi puhul, kus kasvuruum on eriti suur. Väljaspool äriruume (otsemüük) sõlmitavate lepingute piiriülese potensiaali ärakasutamist takistavad mitmed tegurid, sealhulgas tootmisharudele kehtestatud riiklike tarbijakaitse-eeskirjade erinevus. Võrreldes riigisisese otsemüügi kasvuga viimastel aastatel, on just teenuste sektoris (nt avalikud teenused) selliste tarbijate arv, kes seda piiriülese ostu-müügi kanalit kasutavad, püsinud madal. Vastukajana paljudes riikides kasvanud ärivõimalustele peaksid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (sealhulgas
  üksiküritajad
  ) või otsemüügiga tegelevate ettevõtete agendid olema enam huvitatud ärivõimaluste leidmisest teistes liikmesriikides, seda eelkõige piirialadel. Seetõttu aitab tarbijatele esitatava teabe ning kauglepingutest ja väljaspool äriruume
  sõlmitavate
  lepingutest taganemise täielik ühtlustamine kaasa ettevõtja ja tarbija vahelise siseturu paremale toimimisele.

| (5) | Kaugmüügi piiriülest potentsiaali
  ei ole
  täies ulatuses ära
  kasutatud
  , kuigi see võiks olla üks siseturu esmastest käegakatsutavatest tulemustest. Võrreldes riigisisese kaugmüügi olulise kasvuga viimastel aastatel, on piiriülese kaugmüügi kasv olnud piiratud. See erinevus on märgatav just Interneti teel toimuva müügi puhul, kus kasvuruum on eriti suur. Väljaspool äriruume (otsemüük) sõlmitavate lepingute piiriülese potentsiaali ärakasutamist takistavad mitmed tegurid, sealhulgas tootmisharudele kehtestatud riiklike tarbijakaitse-eeskirjade erinevus. Võrreldes riigisisese otsemüügi kasvuga viimastel aastatel, on just teenuste sektoris (nt avalikud teenused) selliste tarbijate arv, kes seda piiriülese ostu-müügi kanalit kasutavad, püsinud madal. Vastukajana paljudes riikides kasvanud ärivõimalustele peaksid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (sealhulgas
  üksikkauplejad
  ) või otsemüügiga tegelevate ettevõtete agendid olema enam huvitatud ärivõimaluste leidmisest teistes liikmesriikides, seda eelkõige piirialadel. Seetõttu aitab tarbijatele esitatava teabe ning kauglepingutest ja väljaspool äriruume
  sõlmitavatest
  lepingutest taganemise
  teatavate aspektide
  täielik ühtlustamine kaasa
  tarbijate paremale kaitsmisele ning
  ettevõtja ja tarbija vahelise siseturu paremale toimimisele. |
| --- | --- |

(5)

Kaugmüügi piiriülest potentsiaali
  ei ole
  täies ulatuses ära
  kasutatud
  , kuigi see võiks olla üks siseturu esmastest käegakatsutavatest tulemustest. Võrreldes riigisisese kaugmüügi olulise kasvuga viimastel aastatel, on piiriülese kaugmüügi kasv olnud piiratud. See erinevus on märgatav just Interneti teel toimuva müügi puhul, kus kasvuruum on eriti suur. Väljaspool äriruume (otsemüük) sõlmitavate lepingute piiriülese potentsiaali ärakasutamist takistavad mitmed tegurid, sealhulgas tootmisharudele kehtestatud riiklike tarbijakaitse-eeskirjade erinevus. Võrreldes riigisisese otsemüügi kasvuga viimastel aastatel, on just teenuste sektoris (nt avalikud teenused) selliste tarbijate arv, kes seda piiriülese ostu-müügi kanalit kasutavad, püsinud madal. Vastukajana paljudes riikides kasvanud ärivõimalustele peaksid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (sealhulgas
  üksikkauplejad
  ) või otsemüügiga tegelevate ettevõtete agendid olema enam huvitatud ärivõimaluste leidmisest teistes liikmesriikides, seda eelkõige piirialadel. Seetõttu aitab tarbijatele esitatava teabe ning kauglepingutest ja väljaspool äriruume
  sõlmitavatest
  lepingutest taganemise
  teatavate aspektide
  täielik ühtlustamine kaasa
  tarbijate paremale kaitsmisele ning
  ettevõtja ja tarbija vahelise siseturu paremale toimimisele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| (6) | Tarbijalepinguid käsitlevad liikmesriikide õigusaktid erinevad üksteisest oluliselt, mis võib märgatavalt moonutada konkurentsi ning takistada siseturu tõrgeteta toimimist. Ühenduse õigustik, mis kehtib kauglepingute või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute valdkonnas tarbekaupade ja nende garantiide kohta, samuti ebaõiglaste lepingutingimuste kohta, sätestab õigusaktide ühtlustamise minimaalsed standardid ja annab liikmesriikidele võimaluse säilitada või kehtestada rangemaid meetmeid, et tagada oma territooriumil kõrgemal tasemel tarbijakaitse. Lisaks on paljud küsimused eri direktiivides vastuoluliselt reguleeritud või jäetud lahendamata. Neid küsimusi on liikmesriigid erinevalt lahendanud. Selle tulemusena erinevad tarbijate lepingulisi õigusi käsitlevate direktiivide rakendamiseks kehtestatud riiklikud eeskirjad suuresti. |
| --- | --- |

(6)

Tarbijalepinguid käsitlevad liikmesriikide õigusaktid erinevad üksteisest oluliselt, mis võib märgatavalt moonutada konkurentsi ning takistada siseturu tõrgeteta toimimist. Ühenduse õigustik, mis kehtib kauglepingute või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute valdkonnas tarbekaupade ja nende garantiide kohta, samuti ebaõiglaste lepingutingimuste kohta, sätestab õigusaktide ühtlustamise minimaalsed standardid ja annab liikmesriikidele võimaluse säilitada või kehtestada rangemaid meetmeid, et tagada oma territooriumil kõrgemal tasemel tarbijakaitse. Lisaks on paljud küsimused eri direktiivides vastuoluliselt reguleeritud või jäetud lahendamata. Neid küsimusi on liikmesriigid erinevalt lahendanud. Selle tulemusena erinevad tarbijate lepingulisi õigusi käsitlevate direktiivide rakendamiseks kehtestatud riiklikud eeskirjad suuresti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| (7) | Need
  erinevused kujutavad endast olulist takistust siseturu toimimisele, kahjustades nii
  ettevõtjaid
  kui ka tarbijaid. Erinevused suurendavad eeskirjade täitmiseks tehtavaid kulutusi
  ettevõtjate
  jaoks, kes tahavad müüa oma tooteid või osutada teenuseid välismaal. Samuti kahjustab killustatus tarbijate usaldust siseturu suhtes.
  Tarbijate usaldamatust suurendab veelgi tarbijakaitse ebaühtlane tase ühenduse piires. See probleem on eriti aktuaalne uute turuarengute taustal. |
| --- | --- |

(7)

Need
  erinevused kujutavad endast olulist takistust siseturu toimimisele, kahjustades nii
  ettevõtjaid
  kui ka tarbijaid. Erinevused suurendavad eeskirjade täitmiseks tehtavaid kulutusi
  ettevõtjate
  jaoks, kes tahavad müüa oma tooteid või osutada teenuseid välismaal. Samuti kahjustab killustatus tarbijate usaldust siseturu suhtes.
  Tarbijate usaldamatust suurendab veelgi tarbijakaitse ebaühtlane tase ühenduse piires. See probleem on eriti aktuaalne uute turuarengute taustal.

| (7) | Teatavad
  erinevused
  tarbijatega sõlmitavaid lepinguid, eelkõige kauglepinguid või väljaspool äriruume sõlmitavaid lepinguid käsitlevates liikmesriikide õigusaktides
  kujutavad endast olulist takistust siseturu toimimisele, kahjustades nii
  kauplejad
  kui ka tarbijaid. Erinevused suurendavad eeskirjade täitmiseks tehtavaid kulutusi
  kauplejate
  jaoks, kes tahavad müüa oma tooteid või osutada teenuseid välismaal. Samuti kahjustab
  ebaproportsionaalne
  killustatus tarbijate usaldust siseturu suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Teatavad
  erinevused
  tarbijatega sõlmitavaid lepinguid, eelkõige kauglepinguid või väljaspool äriruume sõlmitavaid lepinguid käsitlevates liikmesriikide õigusaktides
  kujutavad endast olulist takistust siseturu toimimisele, kahjustades nii
  kauplejad
  kui ka tarbijaid. Erinevused suurendavad eeskirjade täitmiseks tehtavaid kulutusi
  kauplejate
  jaoks, kes tahavad müüa oma tooteid või osutada teenuseid välismaal. Samuti kahjustab
  ebaproportsionaalne
  killustatus tarbijate usaldust siseturu suhtes.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| (8) | Mõnede peamiste regulatiivsete aspektide ühtlustamine
  suurendab
  tunduvalt nii tarbijate kui
  ettevõtjate
  õiguskindlust. Nii tarbijad kui ka
  ettevõtjad saavad
  lähtuda ühtsest, selgelt määratletud õiguslikel printsiipidel rajanevast regulatiivraamistikust, mis reguleerib ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitavate lepingute teatavaid aspekte kogu
  ühenduses
  .
  Selle tulemusena
  kõrvaldatakse eeskirjade killustatusest põhjustatud takistused ja muudetakse siseturg selles valdkonnas paremini toimivaks.
  Neid takistusi saab kõrvaldada üksnes ühtsete ühenduse tasandi eeskirjade kehtestamisega. Lisaks sellele tagatakse nende eeskirjadega tarbijate jaoks ühtlaselt kõrge tarbijakaitse tase kogu ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

(8)

Mõnede peamiste regulatiivsete aspektide ühtlustamine
  suurendab
  tunduvalt nii tarbijate kui
  ettevõtjate
  õiguskindlust. Nii tarbijad kui ka
  ettevõtjad saavad
  lähtuda ühtsest, selgelt määratletud õiguslikel printsiipidel rajanevast regulatiivraamistikust, mis reguleerib ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitavate lepingute teatavaid aspekte kogu
  ühenduses
  .
  Selle tulemusena
  kõrvaldatakse eeskirjade killustatusest põhjustatud takistused ja muudetakse siseturg selles valdkonnas paremini toimivaks.
  Neid takistusi saab kõrvaldada üksnes ühtsete ühenduse tasandi eeskirjade kehtestamisega. Lisaks sellele tagatakse nende eeskirjadega tarbijate jaoks ühtlaselt kõrge tarbijakaitse tase kogu ühenduse territooriumil.

| (8) | Kui ei ole sätestatud teisiti, ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 ei tohiks käesoleva direktiivi sätted takistada liikmesriike kehtestamast või säilitamast rangemaid siseriiklikke meetmeid, mis parandavad tarbijakaitset.
  Mõnede peamiste regulatiivsete aspektide
  täielik
  ühtlustamine
  on siiski õigustatud, et tagada ühtne tarbijakaitse regulatiivraamistik ja
  tunduvalt
  suurendada
  nii tarbijate kui
  ka kauplejate
  õiguskindlust
  piiriüleses äritegevuses
  .
  Sel juhul saavad
  nii tarbijad kui ka
  kauplejad
  lähtuda ühtsest, selgelt määratletud õiguslikel printsiipidel rajanevast regulatiivraamistikust, mis reguleerib ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitavate lepingute teatavaid aspekte kogu
  liidus
  .
  Seega tagatakse nende eeskirjadega tarbijate jaoks ühtlaselt kõrge tarbijakaitse tase kogu liidu territooriumil. Lisaks sellele
  kõrvaldatakse
  ühtsete
  eeskirjade
  kehtestamisega liidu tasandil eeskirjade ebaproportsionaalsest
  killustatusest põhjustatud takistused ja muudetakse siseturg selles valdkonnas paremini toimivaks. |
| --- | --- |

(8)

Kui ei ole sätestatud teisiti, ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 ei tohiks käesoleva direktiivi sätted takistada liikmesriike kehtestamast või säilitamast rangemaid siseriiklikke meetmeid, mis parandavad tarbijakaitset.
  Mõnede peamiste regulatiivsete aspektide
  täielik
  ühtlustamine
  on siiski õigustatud, et tagada ühtne tarbijakaitse regulatiivraamistik ja
  tunduvalt
  suurendada
  nii tarbijate kui
  ka kauplejate
  õiguskindlust
  piiriüleses äritegevuses
  .
  Sel juhul saavad
  nii tarbijad kui ka
  kauplejad
  lähtuda ühtsest, selgelt määratletud õiguslikel printsiipidel rajanevast regulatiivraamistikust, mis reguleerib ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitavate lepingute teatavaid aspekte kogu
  liidus
  .
  Seega tagatakse nende eeskirjadega tarbijate jaoks ühtlaselt kõrge tarbijakaitse tase kogu liidu territooriumil. Lisaks sellele
  kõrvaldatakse
  ühtsete
  eeskirjade
  kehtestamisega liidu tasandil eeskirjade ebaproportsionaalsest
  killustatusest põhjustatud takistused ja muudetakse siseturg selles valdkonnas paremini toimivaks.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) | Käesolevat direktiivi ei kohaldata tervishoiuteenuste suhtes, st kõigi teenuste suhtes, mida tervishoiutöötajad osutavad patsientidele, et hinnata, säilitada või taastada nende tervislikku seisundit. |
| --- | --- |

(10 a)

Käesolevat direktiivi ei kohaldata tervishoiuteenuste suhtes, st kõigi teenuste suhtes, mida tervishoiutöötajad osutavad patsientidele, et hinnata, säilitada või taastada nende tervislikku seisundit.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 b (uus)

| (10 b) | Hasartmängud, sealhulgas loteriid ja kihlveod, ei kuulu oma eripära tõttu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, mistõttu peavad liikmesriigid suutma kehtestada nimetatud valdkonnas muid, sealhulgas rangemaid tarbijakaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(10 b)

Hasartmängud, sealhulgas loteriid ja kihlveod, ei kuulu oma eripära tõttu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, mistõttu peavad liikmesriigid suutma kehtestada nimetatud valdkonnas muid, sealhulgas rangemaid tarbijakaitsemeetmeid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| (11) | Kehtiv
  ühenduse
  õigustik tarbijatele osutatavate finantsteenuste valdkonnas sisaldab mitmeid tarbijakaitse eeskirju. Seetõttu
  hõlmavad
  käesoleva direktiivi
  sätted finantsteenustega seonduvaid lepinguid vaid ulatuses
  ,
  mis on vajalik regulatiivsete tühimike täitmiseks
  . |
| --- | --- |

(11)

Kehtiv
  ühenduse
  õigustik tarbijatele osutatavate finantsteenuste valdkonnas sisaldab mitmeid tarbijakaitse eeskirju. Seetõttu
  hõlmavad
  käesoleva direktiivi
  sätted finantsteenustega seonduvaid lepinguid vaid ulatuses
  ,
  mis on vajalik regulatiivsete tühimike täitmiseks
  .

| (11) | Kehtiv
  liidu
  õigustik
  muu hulgas
  tarbijatele osutatavate finantsteenuste
  või reisipakettide
  valdkonnas sisaldab mitmeid tarbijakaitse eeskirju. Seetõttu
  ei kohaldata
  käesoleva direktiivi
  artikleid 5–19 ja artiklit 23a finantsteenuseid käsitlevate lepingute suhtes ning artikleid 9–19 reisipakette käsitlevate kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes
  ,
  ilma et see piiraks kehtivates liidu õigusaktides sisalduvate muude sätete kohaldamist
  .
  Finantsteenuste puhul tuleks ergutada liikmesriike liidu tasandil reguleerimata küsimustes õigusaktide väljatöötamisel lähtuma finantsteenuste valdkonnas kehtivatest liidu õigusaktidest, et kõigile tarbijatele ja kõigi finantsteenuseid käsitlevate lepingute puhul oleks tagatud võrdsed tingimused. Komisjon peaks püüdma finantsteenuseid käsitlevat liidu õigustikku täiendada, et kõrvaldada õiguslikud lüngad ja kaitsta tarbijaid igat liiki lepingute korral. |
| --- | --- |

(11)

Kehtiv
  liidu
  õigustik
  muu hulgas
  tarbijatele osutatavate finantsteenuste
  või reisipakettide
  valdkonnas sisaldab mitmeid tarbijakaitse eeskirju. Seetõttu
  ei kohaldata
  käesoleva direktiivi
  artikleid 5–19 ja artiklit 23a finantsteenuseid käsitlevate lepingute suhtes ning artikleid 9–19 reisipakette käsitlevate kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes
  ,
  ilma et see piiraks kehtivates liidu õigusaktides sisalduvate muude sätete kohaldamist
  .
  Finantsteenuste puhul tuleks ergutada liikmesriike liidu tasandil reguleerimata küsimustes õigusaktide väljatöötamisel lähtuma finantsteenuste valdkonnas kehtivatest liidu õigusaktidest, et kõigile tarbijatele ja kõigi finantsteenuseid käsitlevate lepingute puhul oleks tagatud võrdsed tingimused. Komisjon peaks püüdma finantsteenuseid käsitlevat liidu õigustikku täiendada, et kõrvaldada õiguslikud lüngad ja kaitsta tarbijaid igat liiki lepingute korral.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Käesoleva direktiivi artiklid 9–19 ei piira liikmesriikide õigusaktide nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad kinnisvara omandamist ja kinnisvaraga seotud tagatisi või kinnisvaraga seotud asjaõiguse loomist või ülekandmist. See hõlmab nimetatud õigusaktidega seotud lepinguid, näiteks veel arendamata kinnisvara müük ja üürimine-ostmine. |
| --- | --- |

(11 a)

Käesoleva direktiivi artiklid 9–19 ei piira liikmesriikide õigusaktide nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad kinnisvara omandamist ja kinnisvaraga seotud tagatisi või kinnisvaraga seotud asjaõiguse loomist või ülekandmist. See hõlmab nimetatud õigusaktidega seotud lepinguid, näiteks veel arendamata kinnisvara müük ja üürimine-ostmine.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 b (uus)

| (11 b) | Kuna psühholoogilist eriolukorda ei eksisteeri lepingute puhul, mille liikmesriikide eeskirjade kohaselt kinnitab avaliku võimu kandja, tuleks sellised lepingud käesoleva direktiivi artiklite 9–19 reguleerimisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(11 b)

Kuna psühholoogilist eriolukorda ei eksisteeri lepingute puhul, mille liikmesriikide eeskirjade kohaselt kinnitab avaliku võimu kandja, tuleks sellised lepingud käesoleva direktiivi artiklite 9–19 reguleerimisalast välja jätta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 c (uus)

| (11 c) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mootorsõiduki liisinguleping, mille korral mootorsõiduk lepingu lõppedes tagastatakse, mootorsõiduki rendi teenust. |
| --- | --- |

(11 c)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mootorsõiduki liisinguleping, mille korral mootorsõiduk lepingu lõppedes tagastatakse, mootorsõiduki rendi teenust.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 d (uus)

| (11 d) | Paljud liikmesriigid on otsustanud siseriiklikke tarbijakaitse eeskirju kohaldada ka muudele üksustele, nagu valitsusvälised organisatsioonid, alustavad äriühingud või väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted, ning teisedki liikmesriigid võivad sellise otsuse vastu võtta. Tuleks meeles pidada, et liikmesriigid võivad laiendada vastuvõetud riiklike eeskirjade reguleerimisala, et kohaldada käesolevat direktiivi juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tarbijad. |
| --- | --- |

(11 d)

Paljud liikmesriigid on otsustanud siseriiklikke tarbijakaitse eeskirju kohaldada ka muudele üksustele, nagu valitsusvälised organisatsioonid, alustavad äriühingud või väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted, ning teisedki liikmesriigid võivad sellise otsuse vastu võtta. Tuleks meeles pidada, et liikmesriigid võivad laiendada vastuvõetud riiklike eeskirjade reguleerimisala, et kohaldada käesolevat direktiivi juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tarbijad.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 e (uus)

| (11 e) | Digitaalvormingus tarbijani toimetatavat digitaalset infosisu, mida tarbija saab kasutada alaliselt või sarnaselt füüsiliselt oma valduses oleva kaubaga, tuleks käsitleda kui kaupa, et kohaldada käesoleva direktiivi müügilepingute suhtes kohaldatavaid sätteid. Kuid lepingust taganemise õigus peaks kehtima ainult hetkeni, mil tarbija otsustab digitaalsisu alla laadima hakata. |
| --- | --- |

(11 e)

Digitaalvormingus tarbijani toimetatavat digitaalset infosisu, mida tarbija saab kasutada alaliselt või sarnaselt füüsiliselt oma valduses oleva kaubaga, tuleks käsitleda kui kaupa, et kohaldada käesoleva direktiivi müügilepingute suhtes kohaldatavaid sätteid. Kuid lepingust taganemise õigus peaks kehtima ainult hetkeni, mil tarbija otsustab digitaalsisu alla laadima hakata.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| (12) | Uus kauglepingu mõiste hõlmaks kõiki juhtumeid, kus
  müügi-
  või
  teenusleping
  sõlmitakse
  üksnes ühe
  või
  mitme sidevahendi vahendusel
  (nt tellimuskiri, Internet, telefon või faks). See looks ühtlase mänguruumi kõigile kaugmüügiga tegelejatele.
  See parandaks ka õiguskindlust, võrreldes praegu kehtiva mõistega, mille kohaselt nõutakse organiseerunud kaugmüügiskeemi olemasolu, mida kasutades kaupleja lepingu sõlmib. |
| --- | --- |

(12)

Uus kauglepingu mõiste hõlmaks kõiki juhtumeid, kus
  müügi-
  või
  teenusleping
  sõlmitakse
  üksnes ühe
  või
  mitme sidevahendi vahendusel
  (nt tellimuskiri, Internet, telefon või faks). See looks ühtlase mänguruumi kõigile kaugmüügiga tegelejatele.
  See parandaks ka õiguskindlust, võrreldes praegu kehtiva mõistega, mille kohaselt nõutakse organiseerunud kaugmüügiskeemi olemasolu, mida kasutades kaupleja lepingu sõlmib.

| (12) | Uus kauglepingu mõiste hõlmaks kõiki juhtumeid, kus
  kauba tarnimist
  või
  teenuse osutamist käsitlev leping
  sõlmitakse
  kaupleja ja tarbija vahel organiseeritud kaugmüügi-
  või
  teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures kaupleja ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad eranditult kas üht või mitut sidevahendit
  (nt tellimuskiri, Internet, telefon või faks).
  Organiseeritud kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi mõiste ei peaks hõlmama veebisaite, mis annavad üksnes teavet kaupleja, tema kauba ja/või teenuste kohta, isegi juhul, kui sellisel veebisaidil on osutatud üks või mitu sidevahendit.
  See looks ühtlase mänguruumi kõigile kaugmüügiga tegelejatele. |
| --- | --- |

(12)

Uus kauglepingu mõiste hõlmaks kõiki juhtumeid, kus
  kauba tarnimist
  või
  teenuse osutamist käsitlev leping
  sõlmitakse
  kaupleja ja tarbija vahel organiseeritud kaugmüügi-
  või
  teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures kaupleja ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad eranditult kas üht või mitut sidevahendit
  (nt tellimuskiri, Internet, telefon või faks).
  Organiseeritud kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi mõiste ei peaks hõlmama veebisaite, mis annavad üksnes teavet kaupleja, tema kauba ja/või teenuste kohta, isegi juhul, kui sellisel veebisaidil on osutatud üks või mitu sidevahendit.
  See looks ühtlase mänguruumi kõigile kaugmüügiga tegelejatele.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| (13) | Konkreetsed asjaolud, mille alusel pakkumine on tehtud või leping sõlmitud, ei peaks kauglepingu mõistes kajastuma. See, kas kaupleja
  on juhuslik kaugmüüja või
  kasutab organiseeritud skeemi, mida haldab kolmas isik, nagu näiteks mõni Interneti-portaal, ei peaks tarbijakaitset mõjutama. Samuti peaks tehingu puhul, milles kaupleja ja tarbija lepivad kokku silmast silma ja väljaspool äriruume, olema tegemist kauglepinguga, juhul kui leping sõlmitakse seejärel üksnes sidevahendi abil, nagu näiteks Interneti või telefoni teel. Kauplejate jaoks peaks kauglepingu mõiste lihtsustamine parandama õiguskindlust ja kaitsma kauplejat ebaõiglase konkurentsi eest. |
| --- | --- |

(13)

Konkreetsed asjaolud, mille alusel pakkumine on tehtud või leping sõlmitud, ei peaks kauglepingu mõistes kajastuma. See, kas kaupleja
  on juhuslik kaugmüüja või
  kasutab organiseeritud skeemi, mida haldab kolmas isik, nagu näiteks mõni Interneti-portaal, ei peaks tarbijakaitset mõjutama. Samuti peaks tehingu puhul, milles kaupleja ja tarbija lepivad kokku silmast silma ja väljaspool äriruume, olema tegemist kauglepinguga, juhul kui leping sõlmitakse seejärel üksnes sidevahendi abil, nagu näiteks Interneti või telefoni teel. Kauplejate jaoks peaks kauglepingu mõiste lihtsustamine parandama õiguskindlust ja kaitsma kauplejat ebaõiglase konkurentsi eest.

| (13) | Konkreetsed asjaolud, mille alusel pakkumine on tehtud või leping sõlmitud, ei peaks kauglepingu mõistes kajastuma. See, kas kaupleja kasutab organiseeritud
  kaugmüügi- või teenuste osutamise
  skeemi, mida haldab kolmas isik, nagu näiteks mõni Interneti-portaal, ei peaks tarbijakaitset mõjutama. Samuti peaks tehingu puhul, milles kaupleja ja tarbija lepivad kokku silmast silma ja väljaspool äriruume, olema tegemist kauglepinguga, juhul kui leping sõlmitakse seejärel üksnes sidevahendi abil, nagu näiteks Interneti või telefoni teel. Kauplejate jaoks peaks kauglepingu mõiste lihtsustamine parandama õiguskindlust ja kaitsma kauplejat ebaõiglase konkurentsi eest. |
| --- | --- |

(13)

Konkreetsed asjaolud, mille alusel pakkumine on tehtud või leping sõlmitud, ei peaks kauglepingu mõistes kajastuma. See, kas kaupleja kasutab organiseeritud
  kaugmüügi- või teenuste osutamise
  skeemi, mida haldab kolmas isik, nagu näiteks mõni Interneti-portaal, ei peaks tarbijakaitset mõjutama. Samuti peaks tehingu puhul, milles kaupleja ja tarbija lepivad kokku silmast silma ja väljaspool äriruume, olema tegemist kauglepinguga, juhul kui leping sõlmitakse seejärel üksnes sidevahendi abil, nagu näiteks Interneti või telefoni teel. Kauplejate jaoks peaks kauglepingu mõiste lihtsustamine parandama õiguskindlust ja kaitsma kauplejat ebaõiglase konkurentsi eest.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| (14) | Väljaspool äriruume sõlmitud lepingut tuleks määratleda lepinguna, mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume, näiteks kas tarbija kodus või töökohal. Ettevõtte valdustest väljaspool on tarbijad
  psühholoogilise surve all
  , olenemata sellest, kas
  nad
  on soovinud kaupleja kohaletulekut või ei. Selleks et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, tuleks siiski pidada väljaspool äriruume sõlmitud lepinguks ka sellises olukorras sõlmitud lepingut, kus tarbija poole pöördutakse väljaspool äriruume, lepingut arutatakse näiteks tarbija kodus, kuid see sõlmitakse poes. |
| --- | --- |

(14)

Väljaspool äriruume sõlmitud lepingut tuleks määratleda lepinguna, mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume, näiteks kas tarbija kodus või töökohal. Ettevõtte valdustest väljaspool on tarbijad
  psühholoogilise surve all
  , olenemata sellest, kas
  nad
  on soovinud kaupleja kohaletulekut või ei. Selleks et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, tuleks siiski pidada väljaspool äriruume sõlmitud lepinguks ka sellises olukorras sõlmitud lepingut, kus tarbija poole pöördutakse väljaspool äriruume, lepingut arutatakse näiteks tarbija kodus, kuid see sõlmitakse poes.

| (14) | Väljaspool äriruume sõlmitud lepingut tuleks määratleda lepinguna, mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume, näiteks kas tarbija kodus või töökohal. Ettevõtte valdustest väljaspool on tarbijad
  ajutiselt erilises olukorras
  ,
  mis erineb poes valitsevast olukorrast näiteks psühholoogilisest seisukohast vaadatuna ning kaupade ja hindade võrdlemise võimaluste poolest,
  olenemata sellest, kas tarbijad on soovinud kaupleja kohaletulekut või ei. Selleks et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, tuleks siiski pidada väljaspool äriruume sõlmitud lepinguks ka sellises olukorras sõlmitud lepingut, kus tarbija poole pöördutakse väljaspool äriruume, lepingut arutatakse näiteks tarbija kodus, kuid see sõlmitakse poes
  , kuid üksnes juhul, kui lepingu põhikomponendid on määratud kindlaks ringkäigu vältel, vabaajaüritusel või müügiesitlusel
  .
  Kuid käesolevas direktiivis toodud teavitamisnõue ei hõlma lepinguid, mille puhul tarbija tasutav summa ei ületa 40 eurot, et mitte koormata liigse teavitamiskohustusega näiteks tänaval kauplejaid, kes tarnivad kauba koheselt. Sellistel juhtudel ei ole vaja ka taganemisõigust, sest selliste lepingute mõju on selgelt nähtav. Liikmesriikidele peaks siiski jääma vabadus kehtestada madalam väärtus ja neide tuleks ergutada seda tegema. |
| --- | --- |

(14)

Väljaspool äriruume sõlmitud lepingut tuleks määratleda lepinguna, mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume, näiteks kas tarbija kodus või töökohal. Ettevõtte valdustest väljaspool on tarbijad
  ajutiselt erilises olukorras
  ,
  mis erineb poes valitsevast olukorrast näiteks psühholoogilisest seisukohast vaadatuna ning kaupade ja hindade võrdlemise võimaluste poolest,
  olenemata sellest, kas tarbijad on soovinud kaupleja kohaletulekut või ei. Selleks et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, tuleks siiski pidada väljaspool äriruume sõlmitud lepinguks ka sellises olukorras sõlmitud lepingut, kus tarbija poole pöördutakse väljaspool äriruume, lepingut arutatakse näiteks tarbija kodus, kuid see sõlmitakse poes
  , kuid üksnes juhul, kui lepingu põhikomponendid on määratud kindlaks ringkäigu vältel, vabaajaüritusel või müügiesitlusel
  .
  Kuid käesolevas direktiivis toodud teavitamisnõue ei hõlma lepinguid, mille puhul tarbija tasutav summa ei ületa 40 eurot, et mitte koormata liigse teavitamiskohustusega näiteks tänaval kauplejaid, kes tarnivad kauba koheselt. Sellistel juhtudel ei ole vaja ka taganemisõigust, sest selliste lepingute mõju on selgelt nähtav. Liikmesriikidele peaks siiski jääma vabadus kehtestada madalam väärtus ja neide tuleks ergutada seda tegema.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| (15) | Ettevõtte äriruumideks tuleks pidada mistahes liiki valdusi (näiteks pood või veoauto), mida kaupleja kasutab pideva äritegevuse kohana. Müügikioskeid
  ja -laudu
  tuleks käsitada äriruumidena, kuigi kaupleja kasutab neid võib-olla ajutiselt. Muid valdusi, mis on üüritud ainult lühikeseks ajaks ja kus ei ole kaupleja asukoht (näiteks hotellid, restoranid, konverentsikeskused, kinod, mille on üürinud kauplejad, kelle asukoht ei ole seal), ei tuleks vaadelda äriruumidena. Samuti ei vaadeldaks äriruumidena avalikke kohti, sealhulgas ühistranspordivahendeid, rajatisi, kodusid ega töökohti. |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtte äriruumideks tuleks pidada mistahes liiki valdusi (näiteks pood või veoauto), mida kaupleja kasutab pideva äritegevuse kohana. Müügikioskeid
  ja -laudu
  tuleks käsitada äriruumidena, kuigi kaupleja kasutab neid võib-olla ajutiselt. Muid valdusi, mis on üüritud ainult lühikeseks ajaks ja kus ei ole kaupleja asukoht (näiteks hotellid, restoranid, konverentsikeskused, kinod, mille on üürinud kauplejad, kelle asukoht ei ole seal), ei tuleks vaadelda äriruumidena. Samuti ei vaadeldaks äriruumidena avalikke kohti, sealhulgas ühistranspordivahendeid, rajatisi, kodusid ega töökohti.

| (15) | Ettevõtte äriruumideks tuleks pidada mistahes liiki valdusi (näiteks pood,
  takso
  või veoauto), mida kaupleja kasutab pideva äritegevuse kohana. Müügikioskeid tuleks käsitada äriruumidena, kuigi kaupleja kasutab neid võib-olla ajutiselt
  või regulaarselt
  . Muid valdusi, mis on üüritud ainult lühikeseks ajaks ja kus ei ole kaupleja asukoht (näiteks hotellid, restoranid, konverentsikeskused, kinod, mille on üürinud kauplejad, kelle asukoht ei ole seal), ei tuleks vaadelda äriruumidena. Samuti ei vaadeldaks äriruumidena avalikke kohti, sealhulgas ühistranspordivahendeid, rajatisi, kodusid ega töökohti. |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtte äriruumideks tuleks pidada mistahes liiki valdusi (näiteks pood,
  takso
  või veoauto), mida kaupleja kasutab pideva äritegevuse kohana. Müügikioskeid tuleks käsitada äriruumidena, kuigi kaupleja kasutab neid võib-olla ajutiselt
  või regulaarselt
  . Muid valdusi, mis on üüritud ainult lühikeseks ajaks ja kus ei ole kaupleja asukoht (näiteks hotellid, restoranid, konverentsikeskused, kinod, mille on üürinud kauplejad, kelle asukoht ei ole seal), ei tuleks vaadelda äriruumidena. Samuti ei vaadeldaks äriruumidena avalikke kohti, sealhulgas ühistranspordivahendeid, rajatisi, kodusid ega töökohti.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| (16) | Püsiva andmekandja mõiste
  peaks hõlmama eelkõige
  paberil dokumente
  , USB-pulki, CD-ROMe, DVDsid, mälukaarte
  ja
  arvuti
  kõvaketast
  ,
  millele on salvestatud
  e-kiri või
  pdf-dokument
  . |
| --- | --- |

(16)

Püsiva andmekandja mõiste
  peaks hõlmama eelkõige
  paberil dokumente
  , USB-pulki, CD-ROMe, DVDsid, mälukaarte
  ja
  arvuti
  kõvaketast
  ,
  millele on salvestatud
  e-kiri või
  pdf-dokument
  .

| (16) | Püsivad andmekandjad
  peaks hõlmama eelkõige
  paberit
  , USB-pulki, CD-ROMe, DVDsid, mälukaarte
  või
  arvuti
  kõvakettaid. Selleks
  ,
  et olla püsiv andmekandja, peab
  e-kiri või
  veebisait esiteks võimaldama tarbijal säilitada teavet nii kaua, kuni see on tema jaoks asjakohane, et kaitsta oma huve, mis tulenevad suhtest kauplejaga
  .
  Teiseks peaks e-kiri või veebisait võimaldama säilitada teavet nii, et kauplejal on võimatu seda ühepoolselt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Püsivad andmekandjad
  peaks hõlmama eelkõige
  paberit
  , USB-pulki, CD-ROMe, DVDsid, mälukaarte
  või
  arvuti
  kõvakettaid. Selleks
  ,
  et olla püsiv andmekandja, peab
  e-kiri või
  veebisait esiteks võimaldama tarbijal säilitada teavet nii kaua, kuni see on tema jaoks asjakohane, et kaitsta oma huve, mis tulenevad suhtest kauplejaga
  .
  Teiseks peaks e-kiri või veebisait võimaldama säilitada teavet nii, et kauplejal on võimatu seda ühepoolselt muuta.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| (17) | Tarbijatel
  peab
  olema õigus saada teavet
  enne lepingu sõlmimist.
  Siiski
  ei
  pea kaupleja esitama teavet, mis on kontekstist ilmne
  .
  Näiteks ettevõtte äriruumides toimuva tehingu puhul võivad toote peamised omadused, kaupleja identiteet ja tarnekorraldus olla selgelt näha. Kaugtehingute ja väljaspool äriruume tehtavate tehingute puhul peaks kaupleja esitama teavet maksekorra, tarnetingimuste, tarne toimumise ja kaebuste lahendamise põhimõtete kohta, sest need ei pruugi igas olukorras selged olla. |
| --- | --- |

(17)

Tarbijatel
  peab
  olema õigus saada teavet
  enne lepingu sõlmimist.
  Siiski
  ei
  pea kaupleja esitama teavet, mis on kontekstist ilmne
  .
  Näiteks ettevõtte äriruumides toimuva tehingu puhul võivad toote peamised omadused, kaupleja identiteet ja tarnekorraldus olla selgelt näha. Kaugtehingute ja väljaspool äriruume tehtavate tehingute puhul peaks kaupleja esitama teavet maksekorra, tarnetingimuste, tarne toimumise ja kaebuste lahendamise põhimõtete kohta, sest need ei pruugi igas olukorras selged olla.

| (17) | Tarbija
  peab
  saama õigeaegselt
  enne
  äriruumides sõlmitava
  lepingu
  , kauglepingu, väljaspool äriruume sõlmitava lepingu või samalaadse lepingu
  sõlmimist
  piisavalt teavet
  .
  Teabe esitamisel peab kaupleja arvesse võtma nende tarbijate erivajadusi, kes on eriti kaitsetud oma vaimse või füüsilise puude, vanuse või kergeusklikkuse tõttu, mille ettenägemist kauplejalt võib mõistlikult eeldada. Kuid erivajaduste arvessevõtmine
  ei
  tohiks tekitada tarbijakaitse erinevat taset
  . |
| --- | --- |

(17)

Tarbija
  peab
  saama õigeaegselt
  enne
  äriruumides sõlmitava
  lepingu
  , kauglepingu, väljaspool äriruume sõlmitava lepingu või samalaadse lepingu
  sõlmimist
  piisavalt teavet
  .
  Teabe esitamisel peab kaupleja arvesse võtma nende tarbijate erivajadusi, kes on eriti kaitsetud oma vaimse või füüsilise puude, vanuse või kergeusklikkuse tõttu, mille ettenägemist kauplejalt võib mõistlikult eeldada. Kuid erivajaduste arvessevõtmine
  ei
  tohiks tekitada tarbijakaitse erinevat taset
  .

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| (17 a) | Olenemata sellest, et väljaspool äriruume sõlmitava mitmeotstarbelise lepingu puhul, mille puhul kaupleja ja tarbija täidavad kohe oma lepingujärgsed kohustused ja tarbija makstav summa ei ületa 200 eurot, on kaupleja vabastatud kohustusest esitada artiklis 9 sätestatud teave püsival andmekandjal, peaks kaupleja esitama tarbijale siiski põhjaliku teabe lepingu põhipunktide kohta – eriti mis puudutab hinda – enne, kui nimetatud leping tarbija jaoks siduvaks muutub. |
| --- | --- |

(17 a)

Olenemata sellest, et väljaspool äriruume sõlmitava mitmeotstarbelise lepingu puhul, mille puhul kaupleja ja tarbija täidavad kohe oma lepingujärgsed kohustused ja tarbija makstav summa ei ületa 200 eurot, on kaupleja vabastatud kohustusest esitada artiklis 9 sätestatud teave püsival andmekandjal, peaks kaupleja esitama tarbijale siiski põhjaliku teabe lepingu põhipunktide kohta – eriti mis puudutab hinda – enne, kui nimetatud leping tarbija jaoks siduvaks muutub.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| (20) | Tarbija peaks teadma, kas ta sõlmib lepingu kauplejaga või vahendajaga, kes tegutseb mõne teise tarbija volitusel, sest viimati kirjeldatud olukorra puhul võib selguda, et käesoleva direktiiviga pakutav kaitse sel juhul tarbijale ei laiene. Seepärast peaks vahendaja sellest asjaolust teavitama ja võimalikke tagajärgi kirjeldama. Mõistet „vahendaja” ei tohiks kasutada Interneti-müügifoorumite kohta, kus ei sõlmita lepinguid mõne teise isiku nimel või volitusel. |
| --- | --- |

(20)

Tarbija peaks teadma, kas ta sõlmib lepingu kauplejaga või vahendajaga, kes tegutseb mõne teise tarbija volitusel, sest viimati kirjeldatud olukorra puhul võib selguda, et käesoleva direktiiviga pakutav kaitse sel juhul tarbijale ei laiene. Seepärast peaks vahendaja sellest asjaolust teavitama ja võimalikke tagajärgi kirjeldama. Mõistet „vahendaja” ei tohiks kasutada Interneti-müügifoorumite kohta, kus ei sõlmita lepinguid mõne teise isiku nimel või volitusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| (22) | Kuna kaugmüügi puhul puudub tarbijal võimalus kaupa enne lepingu sõlmimist näha, peaks tarbijal olema lepingust taganemise õigus,
  mis annaks talle võimaluse
  veenduda kauba olemuses ja toimimises. |
| --- | --- |

(22)

Kuna kaugmüügi puhul puudub tarbijal võimalus kaupa enne lepingu sõlmimist näha, peaks tarbijal olema lepingust taganemise õigus,
  mis annaks talle võimaluse
  veenduda kauba olemuses ja toimimises.

| (22) | Kuna kaugmüügi puhul puudub tarbijal võimalus kaupa enne lepingu sõlmimist näha, peaks tarbijal olema lepingust taganemise õigus,
  et ta saaks kuni taganemisperioodi lõpuni
  veenduda kauba olemuses
  , kvaliteedis
  ja toimimises.
  Taganemisõigus tuleks tagada ka väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul. |
| --- | --- |

(22)

Kuna kaugmüügi puhul puudub tarbijal võimalus kaupa enne lepingu sõlmimist näha, peaks tarbijal olema lepingust taganemise õigus,
  et ta saaks kuni taganemisperioodi lõpuni
  veenduda kauba olemuses
  , kvaliteedis
  ja toimimises.
  Taganemisõigus tuleks tagada ka väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| (24) | Õiguskindluse tagamiseks on käesolevas direktiivis sisalduvate tähtaegade arvutamise suhtes asjakohane kohaldada nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad. Seega tuleks kõiki käesolevas direktiivis sisalduvaid ajavahemikke väljendada kalendripäevades. |
| --- | --- |

(24)

Õiguskindluse tagamiseks on käesolevas direktiivis sisalduvate tähtaegade arvutamise suhtes asjakohane kohaldada nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad. Seega tuleks kõiki käesolevas direktiivis sisalduvaid ajavahemikke väljendada kalendripäevades.

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| (26) | Kui
  tarbija tellib samalt kauplejalt rohkem kui ühe kaubaartikli, peab tarbijal olema taganemisõigus iga eseme suhtes. Kui kaubaartiklid tarnitakse eraldi, siis tuleks konkreetse taganemisperioodi alguseks lugeda hetke, mil tarbija saab tegelikult kätte selle konkreetse eseme. Kui
  kaup tarnitakse mitme saadetisena või osade kaupa, siis tuleks konkreetse taganemisperioodi alguseks lugeda hetke, kui
  tarbija või tema poolt määratud kolmas isik saab kätte viimase saadetise või kauba osa. |
| --- | --- |

(26)

Kui
  tarbija tellib samalt kauplejalt rohkem kui ühe kaubaartikli, peab tarbijal olema taganemisõigus iga eseme suhtes. Kui kaubaartiklid tarnitakse eraldi, siis tuleks konkreetse taganemisperioodi alguseks lugeda hetke, mil tarbija saab tegelikult kätte selle konkreetse eseme. Kui
  kaup tarnitakse mitme saadetisena või osade kaupa, siis tuleks konkreetse taganemisperioodi alguseks lugeda hetke, kui
  tarbija või tema poolt määratud kolmas isik saab kätte viimase saadetise või kauba osa.

| (26) | Kui
  kaup tarnitakse mitme saadetisena, peaks taganemisperiood algama päevast, mil tarbija või tema poolt määratud kolmas isik (välja arvatud kaupleja) saab kätte esimese osa kaubast.
  Kui kaup tarnitakse mitme saadetisena või osade kaupa, siis
  peaks konkreetne taganemisperiood algama päevast, mil
  tarbija saab kätte viimase saadetise või kauba osa
  . Kui tarbija on ühe tellimusega tellinud mitu kaupa, mis tarnitakse eraldi, peaks taganemisperiood algama päevast, mil tarbija saab kätte viimase osa tellitud kaubast
  . |
| --- | --- |

(26)

Kui
  kaup tarnitakse mitme saadetisena, peaks taganemisperiood algama päevast, mil tarbija või tema poolt määratud kolmas isik (välja arvatud kaupleja) saab kätte esimese osa kaubast.
  Kui kaup tarnitakse mitme saadetisena või osade kaupa, siis
  peaks konkreetne taganemisperiood algama päevast, mil
  tarbija saab kätte viimase saadetise või kauba osa
  . Kui tarbija on ühe tellimusega tellinud mitu kaupa, mis tarnitakse eraldi, peaks taganemisperiood algama päevast, mil tarbija saab kätte viimase osa tellitud kaubast
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| (27) | Kui kaupleja ei ole enne kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimist teavitanud tarbijat taganemisõigustest, tuleks taganemisperioodi pikendada. Ent õiguskindluse tagamiseks
  seoses ajavahemikega
  tuleks kehtestada taganemisperioodi suhtes
  kolme kuu
  pikkune ajaline piirang
  , tingimusel, et kaupleja on täitnud oma lepingulised kohustused täies ulatuses
  .
  Kaupleja kohustused loetakse täielikult täidetuks, kui ta on kauba tarbijale tarninud või tarbija tellitud teenuse täielikult osutanud
  . |
| --- | --- |

(27)

Kui kaupleja ei ole enne kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimist teavitanud tarbijat taganemisõigustest, tuleks taganemisperioodi pikendada. Ent õiguskindluse tagamiseks
  seoses ajavahemikega
  tuleks kehtestada taganemisperioodi suhtes
  kolme kuu
  pikkune ajaline piirang
  , tingimusel, et kaupleja on täitnud oma lepingulised kohustused täies ulatuses
  .
  Kaupleja kohustused loetakse täielikult täidetuks, kui ta on kauba tarbijale tarninud või tarbija tellitud teenuse täielikult osutanud
  .

| (27) | Kui kaupleja ei ole enne kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimist teavitanud tarbijat taganemisõigustest, tuleks taganemisperioodi pikendada. Ent õiguskindluse tagamiseks tuleks kehtestada taganemisperioodi suhtes
  ühe aasta
  pikkune ajaline piirang.
  Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud säilitada seni kehtinud siseriiklike õigusaktidega ettenähtud pikem ajaline piirang
  . |
| --- | --- |

(27)

Kui kaupleja ei ole enne kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimist teavitanud tarbijat taganemisõigustest, tuleks taganemisperioodi pikendada. Ent õiguskindluse tagamiseks tuleks kehtestada taganemisperioodi suhtes
  ühe aasta
  pikkune ajaline piirang.
  Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud säilitada seni kehtinud siseriiklike õigusaktidega ettenähtud pikem ajaline piirang
  .

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| (28) | Erinevused viisides, kuidas liikmesriigid taganemisõigusi teostavad, on põhjustanud piiriülese müügiga tegelevatele ettevõtjatele kulusid. Ühtlustatud taganemisvormi näidise kasutuselevõtt tarbijate jaoks peaks lihtsustama lepingust taganemist ja suurendama õiguskindlust. Seetõttu ei tohiks liikmesriigid kehtestada kogu
  ühenduse
  piires kehtivale tüüpvormile mingeid nõudeid selle välise kuju kohta (näiteks seoses tähemärgi suurusega). |
| --- | --- |

(28)

Erinevused viisides, kuidas liikmesriigid taganemisõigusi teostavad, on põhjustanud piiriülese müügiga tegelevatele ettevõtjatele kulusid. Ühtlustatud taganemisvormi näidise kasutuselevõtt tarbijate jaoks peaks lihtsustama lepingust taganemist ja suurendama õiguskindlust. Seetõttu ei tohiks liikmesriigid kehtestada kogu
  ühenduse
  piires kehtivale tüüpvormile mingeid nõudeid selle välise kuju kohta (näiteks seoses tähemärgi suurusega).

| (28) | Erinevused viisides, kuidas liikmesriigid taganemisõigusi teostavad, on põhjustanud piiriülese müügiga tegelevatele ettevõtjatele kulusid. Ühtlustatud taganemisvormi näidise kasutuselevõtt tarbijate jaoks peaks lihtsustama lepingust taganemist ja suurendama õiguskindlust. Seetõttu ei tohiks liikmesriigid kehtestada kogu
  liidu
  piires kehtivale tüüpvormile mingeid nõudeid selle välise kuju kohta (näiteks seoses tähemärgi suurusega).
  Siiski peaks tarbijale jääma vabadus taganeda oma valitud sõnastust kasutades, eeldusel et tema avaldus kauplejale on selgelt sõnastatud. Kauba tagasisaatmine, kirja saatmine või helistamine võiks samuti sellele nõudmisele vastata, kuid käesolevas direktiivis sätestatud tähtaja jooksul taganemise tõendamise kohustus võib lasuda tarbijal. Seetõttu on tarbija huvides kasutada kauplejale oma taganemisest teada andmiseks püsivat andmekandjat. |
| --- | --- |

(28)

Erinevused viisides, kuidas liikmesriigid taganemisõigusi teostavad, on põhjustanud piiriülese müügiga tegelevatele ettevõtjatele kulusid. Ühtlustatud taganemisvormi näidise kasutuselevõtt tarbijate jaoks peaks lihtsustama lepingust taganemist ja suurendama õiguskindlust. Seetõttu ei tohiks liikmesriigid kehtestada kogu
  liidu
  piires kehtivale tüüpvormile mingeid nõudeid selle välise kuju kohta (näiteks seoses tähemärgi suurusega).
  Siiski peaks tarbijale jääma vabadus taganeda oma valitud sõnastust kasutades, eeldusel et tema avaldus kauplejale on selgelt sõnastatud. Kauba tagasisaatmine, kirja saatmine või helistamine võiks samuti sellele nõudmisele vastata, kuid käesolevas direktiivis sätestatud tähtaja jooksul taganemise tõendamise kohustus võib lasuda tarbijal. Seetõttu on tarbija huvides kasutada kauplejale oma taganemisest teada andmiseks püsivat andmekandjat.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30

| (30) | Lepingust taganemise korral peaks kaupleja tagastama kogu tarbijalt saadud raha, sealhulgas summa, mis katab kaupleja kulutused seoses kauba tarnimisega tarbijale. |
| --- | --- |

(30)

Lepingust taganemise korral peaks kaupleja tagastama kogu tarbijalt saadud raha, sealhulgas summa, mis katab kaupleja kulutused seoses kauba tarnimisega tarbijale.

| (30) | Lepingust taganemise korral peaks kaupleja tagastama kogu tarbijalt saadud raha, sealhulgas summa, mis katab kaupleja kulutused seoses kauba tarnimisega tarbijale
  , välja arvatud summad niisuguste kiirkullerteenuste kasutamise eest, mida tarbija on konkreetselt nõudnud
  .
  Tagasimakset peaks olema võimalik teha igasuguste makseviiside abil, tingimusel, et need on seaduslikud riigis, kus tarbija makse vastu võtab. Seetõttu ei saa tagasimakset teha kinke- või ostukaartide kujul. |
| --- | --- |

(30)

Lepingust taganemise korral peaks kaupleja tagastama kogu tarbijalt saadud raha, sealhulgas summa, mis katab kaupleja kulutused seoses kauba tarnimisega tarbijale
  , välja arvatud summad niisuguste kiirkullerteenuste kasutamise eest, mida tarbija on konkreetselt nõudnud
  .
  Tagasimakset peaks olema võimalik teha igasuguste makseviiside abil, tingimusel, et need on seaduslikud riigis, kus tarbija makse vastu võtab. Seetõttu ei saa tagasimakset teha kinke- või ostukaartide kujul.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 32

| (32) | Et vältida olukorda, kus kaupleja tagastab raha tarbijale, kes ei ole kaupa tagasi saatnud, tuleks nõuda, et tarbija saadab kauba tagasi mitte hiljem kui neliteist päeva pärast seda, kui ta on teatanud kauplejale oma taganemisotsusest. |
| --- | --- |

(32)

Et vältida olukorda, kus kaupleja tagastab raha tarbijale, kes ei ole kaupa tagasi saatnud, tuleks nõuda, et tarbija saadab kauba tagasi mitte hiljem kui neliteist päeva pärast seda, kui ta on teatanud kauplejale oma taganemisotsusest.

| (32) | Et vältida olukorda, kus kaupleja tagastab raha tarbijale, kes ei ole kaupa tagasi saatnud, tuleks nõuda, et tarbija saadab kauba tagasi mitte hiljem kui neliteist päeva pärast seda, kui ta on teatanud kauplejale oma taganemisotsusest.
  Lisaks peaks kauplejal olema võimalik muuta tagasimakse sõltuvaks ka sellest, kas tarbija on esitanud tõendid, et ta on kauba tagasi saatnud. |
| --- | --- |

(32)

Et vältida olukorda, kus kaupleja tagastab raha tarbijale, kes ei ole kaupa tagasi saatnud, tuleks nõuda, et tarbija saadab kauba tagasi mitte hiljem kui neliteist päeva pärast seda, kui ta on teatanud kauplejale oma taganemisotsusest.
  Lisaks peaks kauplejal olema võimalik muuta tagasimakse sõltuvaks ka sellest, kas tarbija on esitanud tõendid, et ta on kauba tagasi saatnud.

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33

| (33) | Taganemisõiguse puhul peaksid kehtima teatavad erandid, nagu näiteks juhtudel, kus taganemisõigus ei ole kauba olemust silmas pidades asjakohane. Erandit kohaldataks näiteks veini puhul, mida tarnitakse pika ajavahemiku järel pärast spekulatiivset laadi lepingu sõlmimist ning kus sellise veini väärtus sõltub turu kõikumisest (vin en primeur). |
| --- | --- |

(33)

Taganemisõiguse puhul peaksid kehtima teatavad erandid, nagu näiteks juhtudel, kus taganemisõigus ei ole kauba olemust silmas pidades asjakohane. Erandit kohaldataks näiteks veini puhul, mida tarnitakse pika ajavahemiku järel pärast spekulatiivset laadi lepingu sõlmimist ning kus sellise veini väärtus sõltub turu kõikumisest (vin en primeur).

| (33) | Taganemisõiguse puhul peaksid kehtima teatavad erandid, nagu näiteks juhtudel, kus taganemisõigus ei ole kauba olemust silmas pidades asjakohane
  ja taganemisõiguse kasutamine seaks kaupleja ebaõiglaselt ebasoodsasse olukorda
  . Erandit kohaldataks
  eelkõige toiduainete ja muude hügieeni seisukohast tundlike või kergriknevate kaupade puhul,
  näiteks veini puhul, mida tarnitakse pika ajavahemiku järel pärast spekulatiivset laadi lepingu sõlmimist ning kus sellise veini väärtus sõltub turu kõikumisest (vin en primeur).
  Taganemisõigust ei tuleks ette näha ka teatavate muude kaupade ja teenuste, näiteks toorainete – nagu kütteõli – puhul, mille hind sõltub turu kõikumisest. |
| --- | --- |

(33)

Taganemisõiguse puhul peaksid kehtima teatavad erandid, nagu näiteks juhtudel, kus taganemisõigus ei ole kauba olemust silmas pidades asjakohane
  ja taganemisõiguse kasutamine seaks kaupleja ebaõiglaselt ebasoodsasse olukorda
  . Erandit kohaldataks
  eelkõige toiduainete ja muude hügieeni seisukohast tundlike või kergriknevate kaupade puhul,
  näiteks veini puhul, mida tarnitakse pika ajavahemiku järel pärast spekulatiivset laadi lepingu sõlmimist ning kus sellise veini väärtus sõltub turu kõikumisest (vin en primeur).
  Taganemisõigust ei tuleks ette näha ka teatavate muude kaupade ja teenuste, näiteks toorainete – nagu kütteõli – puhul, mille hind sõltub turu kõikumisest.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 34

| (34) | Samuti, kui teenuse osutamiseks on sõlmitud kaugleping ning teenuse osutamine algab taganemisperioodi jooksul (nt tarbija laeb selle aja jooksul alla andmeid), oleks ebaõiglane, kui tarbijal oleks taganemisõigus pärast seda, kui ta on teenust kas täielikult või osaliselt kasutanud. Seepärast ei peaks tarbija omama taganemisõigust, kui teenuse osutamine algab tarbija selgel nõusolekul. |
| --- | --- |

(34)

Samuti, kui teenuse osutamiseks on sõlmitud kaugleping ning teenuse osutamine algab taganemisperioodi jooksul (nt tarbija laeb selle aja jooksul alla andmeid), oleks ebaõiglane, kui tarbijal oleks taganemisõigus pärast seda, kui ta on teenust kas täielikult või osaliselt kasutanud. Seepärast ei peaks tarbija omama taganemisõigust, kui teenuse osutamine algab tarbija selgel nõusolekul.

| (34) | Samuti, kui teenuse osutamiseks on sõlmitud kaugleping
  või väljaspool äriruume sõlmitav leping
  ning teenuse osutamine algab taganemisperioodi jooksul (
  näiteks
  tarbija
  laadib
  selle aja jooksul alla andmeid), oleks ebaõiglane, kui tarbijal oleks taganemisõigus pärast seda, kui ta on teenust kas täielikult või osaliselt kasutanud. Seepärast ei peaks tarbija omama taganemisõigust, kui teenuse osutamine algab tarbija selgel nõusolekul
  , tingimusel et selline nõusolek kujutab endast teadlikku nõusolekut, st tarbijat on teavitatud otsusega kaasnevast taganemisõiguse kaotusest
  . |
| --- | --- |

(34)

Samuti, kui teenuse osutamiseks on sõlmitud kaugleping
  või väljaspool äriruume sõlmitav leping
  ning teenuse osutamine algab taganemisperioodi jooksul (
  näiteks
  tarbija
  laadib
  selle aja jooksul alla andmeid), oleks ebaõiglane, kui tarbijal oleks taganemisõigus pärast seda, kui ta on teenust kas täielikult või osaliselt kasutanud. Seepärast ei peaks tarbija omama taganemisõigust, kui teenuse osutamine algab tarbija selgel nõusolekul
  , tingimusel et selline nõusolek kujutab endast teadlikku nõusolekut, st tarbijat on teavitatud otsusega kaasnevast taganemisõiguse kaotusest
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37

| (37) | Lihtsustamise eesmärgil ja õiguskindluse saavutamiseks tuleks taganemisõigust kohaldada igat liiki väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, välja arvatud rangelt määratletud asjaolude puhul, mida on kerge tõestada.
  Seetõttu ei peaks kohaldama taganemisõigust tarbija kodus teostatavate kiireloomuliste parandustööde suhtes, mille puhul taganemisõigus ei sobiks kokku hädaolukorraga; sama kehtiks poodide kojukandeteenuste puhul, kus tarbija võib valida poe veebilehelt toitu, jooke ja muid kaupu koheseks koduseks tarbimiseks ja kus need kaubad tuuakse tarbijale koju kätte. Sellistel juhtudel on tegemist kaubaga, mis ei ole kallis ja mida tarbija ostab pidevalt igapäevaseks tarbimiseks või majapidamises kasutamiseks ning mille suhtes seetõttu ei tuleks taganemisõigust kohaldada. Kõige suuremaid probleeme tarbijatele ja enam vaidlusi kauplejatele põhjustab kaupade kohaletoimetamine, sealhulgas kaupade kaotsiminek või kahjustumine transpordi ajal ning hilinenud või osaline tarnimine. Seetõttu on asjakohane selgitada ja ühtlustada kohaletoimetamist ning riskide ülekandmist käsitlevaid riiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

(37)

Lihtsustamise eesmärgil ja õiguskindluse saavutamiseks tuleks taganemisõigust kohaldada igat liiki väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, välja arvatud rangelt määratletud asjaolude puhul, mida on kerge tõestada.
  Seetõttu ei peaks kohaldama taganemisõigust tarbija kodus teostatavate kiireloomuliste parandustööde suhtes, mille puhul taganemisõigus ei sobiks kokku hädaolukorraga; sama kehtiks poodide kojukandeteenuste puhul, kus tarbija võib valida poe veebilehelt toitu, jooke ja muid kaupu koheseks koduseks tarbimiseks ja kus need kaubad tuuakse tarbijale koju kätte. Sellistel juhtudel on tegemist kaubaga, mis ei ole kallis ja mida tarbija ostab pidevalt igapäevaseks tarbimiseks või majapidamises kasutamiseks ning mille suhtes seetõttu ei tuleks taganemisõigust kohaldada. Kõige suuremaid probleeme tarbijatele ja enam vaidlusi kauplejatele põhjustab kaupade kohaletoimetamine, sealhulgas kaupade kaotsiminek või kahjustumine transpordi ajal ning hilinenud või osaline tarnimine. Seetõttu on asjakohane selgitada ja ühtlustada kohaletoimetamist ning riskide ülekandmist käsitlevaid riiklikke eeskirju.

| (37) | Lihtsustamise eesmärgil ja õiguskindluse saavutamiseks tuleks taganemisõigust kohaldada igat liiki
  kauglepingu ja
  väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, välja arvatud rangelt määratletud asjaolude puhul, mida on kerge tõestada. |
| --- | --- |

(37)

Lihtsustamise eesmärgil ja õiguskindluse saavutamiseks tuleks taganemisõigust kohaldada igat liiki
  kauglepingu ja
  väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, välja arvatud rangelt määratletud asjaolude puhul, mida on kerge tõestada.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37 a (uus)

| (37 a) | Kõige suuremaid probleeme tarbijatele ja enam vaidlusi kauplejatele põhjustab kaupade kohaletoimetamine, sealhulgas kaupade kaotsiminek või kahjustumine transpordi ajal ning hilinenud või osaline tarnimine. Seetõttu on asjakohane ühtlustada kohaletoimetamist ning riskide ülekandmist käsitlevaid riiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

(37 a)

Kõige suuremaid probleeme tarbijatele ja enam vaidlusi kauplejatele põhjustab kaupade kohaletoimetamine, sealhulgas kaupade kaotsiminek või kahjustumine transpordi ajal ning hilinenud või osaline tarnimine. Seetõttu on asjakohane ühtlustada kohaletoimetamist ning riskide ülekandmist käsitlevaid riiklikke eeskirju.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37 b (uus)

| (37 b) | Kui kaupleja ei täida võetud tarnimiskohustust, peaks tarbija esitama kauplejale püsival andmekandjal nõude toimetada kaup kohale vähemalt seitsme päeva jooksul ning teavitama kauplejat oma kavatsusest lepingust taganeda, kui kaupa ei tarnita. Kui seatud ajavahemiku jooksul ei ole võetud mingeid kauplejapoolseid meetmeid, võib lugeda tarbija lepingust taganenuks. Ilma et see piiraks tarbija õigust nõuda kahjude hüvitamist, peaks tarbijal olema õigus raha tagastamisele seitsme päeva jooksul juhul, kui summa on juba makstud. Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte. |
| --- | --- |

(37 b)

Kui kaupleja ei täida võetud tarnimiskohustust, peaks tarbija esitama kauplejale püsival andmekandjal nõude toimetada kaup kohale vähemalt seitsme päeva jooksul ning teavitama kauplejat oma kavatsusest lepingust taganeda, kui kaupa ei tarnita. Kui seatud ajavahemiku jooksul ei ole võetud mingeid kauplejapoolseid meetmeid, võib lugeda tarbija lepingust taganenuks. Ilma et see piiraks tarbija õigust nõuda kahjude hüvitamist, peaks tarbijal olema õigus raha tagastamisele seitsme päeva jooksul juhul, kui summa on juba makstud. Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 38

| (38) | Tarbijale suunatud müügi korral võib kauba kohaletoimetamine toimuda mitmel viisil.
  Ainult eeskirjad, millest saab hõlpsasti erandeid teha, võimaldavad vajalikku paindlikkust, et neid erinevusi arvesse võtta.
  Tarbijaid tuleks kaitsta igasuguse riski eest seoses kauba kaotsimineku või kahjustumisega transpordi ajal, mida korraldab või teostab kaupleja. Riski ülekandmist käsitlevat eeskirja ei tohiks kohaldada olukorras, kus tarbija ilma põhjuseta viivitab kauba oma valdusse võtmisega (näiteks kui tarbija ei too kaupa postkontorist viimase kehtestatud tähtaja jooksul ära). Sel juhul peaks kauba kaotsimineku või kahjustumise risk pärast kauplejaga kokkulepitud tarneaja möödumist jääma tarbija kanda. |
| --- | --- |

(38)

Tarbijale suunatud müügi korral võib kauba kohaletoimetamine toimuda mitmel viisil.
  Ainult eeskirjad, millest saab hõlpsasti erandeid teha, võimaldavad vajalikku paindlikkust, et neid erinevusi arvesse võtta.
  Tarbijaid tuleks kaitsta igasuguse riski eest seoses kauba kaotsimineku või kahjustumisega transpordi ajal, mida korraldab või teostab kaupleja. Riski ülekandmist käsitlevat eeskirja ei tohiks kohaldada olukorras, kus tarbija ilma põhjuseta viivitab kauba oma valdusse võtmisega (näiteks kui tarbija ei too kaupa postkontorist viimase kehtestatud tähtaja jooksul ära). Sel juhul peaks kauba kaotsimineku või kahjustumise risk pärast kauplejaga kokkulepitud tarneaja möödumist jääma tarbija kanda.

| (38) | Tarbijale suunatud müügi korral võib kauba kohaletoimetamine toimuda mitmel viisil
  : kas kohe või hilisemal kuupäeval. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud konkreetses tarnimiskuupäevas, peaks kaupleja kauba tarnima võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise päevast.
  Tarbijaid tuleks kaitsta igasuguse riski eest seoses kauba kaotsimineku või kahjustumisega transpordi ajal, mida korraldab või teostab kaupleja. Riski ülekandmist käsitlevat eeskirja ei tohiks kohaldada olukorras, kus tarbija ilma põhjuseta viivitab kauba oma valdusse võtmisega (näiteks kui tarbija ei too kaupa postkontorist viimase kehtestatud tähtaja jooksul ära). Sel juhul peaks kauba kaotsimineku või kahjustumise risk pärast kauplejaga kokkulepitud tarneaja möödumist jääma tarbija kanda. |
| --- | --- |

(38)

Tarbijale suunatud müügi korral võib kauba kohaletoimetamine toimuda mitmel viisil
  : kas kohe või hilisemal kuupäeval. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud konkreetses tarnimiskuupäevas, peaks kaupleja kauba tarnima võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise päevast.
  Tarbijaid tuleks kaitsta igasuguse riski eest seoses kauba kaotsimineku või kahjustumisega transpordi ajal, mida korraldab või teostab kaupleja. Riski ülekandmist käsitlevat eeskirja ei tohiks kohaldada olukorras, kus tarbija ilma põhjuseta viivitab kauba oma valdusse võtmisega (näiteks kui tarbija ei too kaupa postkontorist viimase kehtestatud tähtaja jooksul ära). Sel juhul peaks kauba kaotsimineku või kahjustumise risk pärast kauplejaga kokkulepitud tarneaja möödumist jääma tarbija kanda.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 38 a (uus)

| (38 a) | Paljude tehingute puhul ei anta tarbijatele piisavalt võimalusi maksmisvahendi valimiseks või neilt võetakse tasu, kui nad keelduvad teatud maksevahendi kasutamisest. Selle olukorra kajastamiseks tuleks ette näha säte, mis tagab, et kaupleja pakub tarbijale valikut eri maksevahendite vahel, ning kauglepingute puhul peavad need hõlmama nii elektroonilisi kui ka mitteelektroonilisi maksevahendeid. Mitteelektrooniline maksesüsteem oleks näiteks võimalus trükkida maksekorraldus kaupleja veebisaidilt ja tasuda see sularahas pangas või muus kaupleja kontaktpunktis. |
| --- | --- |

(38 a)

Paljude tehingute puhul ei anta tarbijatele piisavalt võimalusi maksmisvahendi valimiseks või neilt võetakse tasu, kui nad keelduvad teatud maksevahendi kasutamisest. Selle olukorra kajastamiseks tuleks ette näha säte, mis tagab, et kaupleja pakub tarbijale valikut eri maksevahendite vahel, ning kauglepingute puhul peavad need hõlmama nii elektroonilisi kui ka mitteelektroonilisi maksevahendeid. Mitteelektrooniline maksesüsteem oleks näiteks võimalus trükkida maksekorraldus kaupleja veebisaidilt ja tasuda see sularahas pangas või muus kaupleja kontaktpunktis.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 39

| (39) | Kaupleja peaks vastutama tarbija ees juhul, kui kaup ei vasta lepingutingimustele. Eeldatakse, et kaup on vastavuses lepingutingimustega, kui ta vastab teatavatele tingimustele, mis on seotud peamiselt kauba
  kvaliteediga
  . Kauba kvaliteet ja toimimine, mida tarbija võib õigustatult eeldada, sõltub muu hulgas nii sellest, kas kaup on uus või kasutatud, kui ka sellest, kui pikk on kauba eeldatav kasutusaeg. |
| --- | --- |

(39)

Kaupleja peaks vastutama tarbija ees juhul, kui kaup ei vasta lepingutingimustele. Eeldatakse, et kaup on vastavuses lepingutingimustega, kui ta vastab teatavatele tingimustele, mis on seotud peamiselt kauba
  kvaliteediga
  . Kauba kvaliteet ja toimimine, mida tarbija võib õigustatult eeldada, sõltub muu hulgas nii sellest, kas kaup on uus või kasutatud, kui ka sellest, kui pikk on kauba eeldatav kasutusaeg.

| (39) | Kaupleja peaks vastutama tarbija ees juhul, kui kaup ei vasta lepingutingimustele. Eeldatakse, et kaup on vastavuses lepingutingimustega, kui ta vastab teatavatele tingimustele, mis on seotud peamiselt kauba
  kvaliteedi ja kvantiteediga
  . Kauba kvaliteet ja toimimine, mida tarbija võib õigustatult eeldada, sõltub muu hulgas nii sellest, kas kaup on uus või kasutatud, kui ka sellest, kui pikk on kauba eeldatav kasutusaeg.
  Kaup tuleks lugeda lepingutingimustele mittevastavaks ka juhul, kui tarniti vale kaup või kui tarne ei olnud täielik. |
| --- | --- |

(39)

Kaupleja peaks vastutama tarbija ees juhul, kui kaup ei vasta lepingutingimustele. Eeldatakse, et kaup on vastavuses lepingutingimustega, kui ta vastab teatavatele tingimustele, mis on seotud peamiselt kauba
  kvaliteedi ja kvantiteediga
  . Kauba kvaliteet ja toimimine, mida tarbija võib õigustatult eeldada, sõltub muu hulgas nii sellest, kas kaup on uus või kasutatud, kui ka sellest, kui pikk on kauba eeldatav kasutusaeg.
  Kaup tuleks lugeda lepingutingimustele mittevastavaks ka juhul, kui tarniti vale kaup või kui tarne ei olnud täielik.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40

| (40) | Kui kaup ei vasta lepingutingimustele, siis peaks tarbija saama kõigepealt võimaluse nõuda kauplejalt kauba parandamist või selle asendamist, olenevalt kaupleja eelistusest – seda siiski vaid juhul, kui kaupleja ei tõesta, et sellised nõudmised on ebaseaduslikud, osutuvad võimatuks või nõuavad kauplejalt ebaproportsionaalseid jõupingutusi. Kaupleja jõupingutused tuleks määrata objektiivselt, võttes arvesse kaupleja kulusid kauba mittevastavuse kõrvaldamisel, kauba väärtust ja seda, kui suures osas kaup ei vasta lepingutingimustele. Varuosade puudumine ei tohiks olla põhjuseks, mis õigustab kaupleja suutmatust kõrvaldada kauba mittevastavuse mõistliku ajavahemiku jooksul või ebaproportsionaalsete jõupingutusteta. |
| --- | --- |

(40)

Kui kaup ei vasta lepingutingimustele, siis peaks tarbija saama kõigepealt võimaluse nõuda kauplejalt kauba parandamist või selle asendamist, olenevalt kaupleja eelistusest – seda siiski vaid juhul, kui kaupleja ei tõesta, et sellised nõudmised on ebaseaduslikud, osutuvad võimatuks või nõuavad kauplejalt ebaproportsionaalseid jõupingutusi. Kaupleja jõupingutused tuleks määrata objektiivselt, võttes arvesse kaupleja kulusid kauba mittevastavuse kõrvaldamisel, kauba väärtust ja seda, kui suures osas kaup ei vasta lepingutingimustele. Varuosade puudumine ei tohiks olla põhjuseks, mis õigustab kaupleja suutmatust kõrvaldada kauba mittevastavuse mõistliku ajavahemiku jooksul või ebaproportsionaalsete jõupingutusteta.

| (40) | Tarbijal peaks kõigepealt olema võimalus nõuda kauplejalt kauba parandamist või asendamist, välja arvatud juhul, kui kõnealused nõuded osutuvad võimatuks või on ebaproportsionaalsed. See, kas nõue on ebaproportsionaalne, tuleks kindlaks määrata objektiivselt. Nõuded tuleks lugeda ebaproportsionaalseks juhul, kui need tooks muude nõuetega võrreldes kaasa põhjendamatuid kulusid. Selleks et teha kindlaks, kas kulud on põhjendamatud, peaksid ühe nõude täitmisega kaasnevad kulud olema tunduvalt suuremad kui teise nõudega kaasnevad kulud. |
| --- | --- |

(40)

Tarbijal peaks kõigepealt olema võimalus nõuda kauplejalt kauba parandamist või asendamist, välja arvatud juhul, kui kõnealused nõuded osutuvad võimatuks või on ebaproportsionaalsed. See, kas nõue on ebaproportsionaalne, tuleks kindlaks määrata objektiivselt. Nõuded tuleks lugeda ebaproportsionaalseks juhul, kui need tooks muude nõuetega võrreldes kaasa põhjendamatuid kulusid. Selleks et teha kindlaks, kas kulud on põhjendamatud, peaksid ühe nõude täitmisega kaasnevad kulud olema tunduvalt suuremad kui teise nõudega kaasnevad kulud.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 41

| (41) | Tarbija ei peaks kandma mingeid kulusid seoses kauba mittevastavuse kõrvaldamisega, eelkõige postitamise, tööjõu ja materjalide osas. Samuti ei pea tarbija kompenseerima kauplejale puudustega kauba kasutamist. |
| --- | --- |

(41)

Tarbija ei peaks kandma mingeid kulusid seoses kauba mittevastavuse kõrvaldamisega, eelkõige postitamise, tööjõu ja materjalide osas. Samuti ei pea tarbija kompenseerima kauplejale puudustega kauba kasutamist.

| (41) | Tarbija ei peaks kandma mingeid kulusid seoses kauba mittevastavuse kõrvaldamisega, eelkõige postitamise, tööjõu ja materjalide osas. Samuti ei pea tarbija kompenseerima kauplejale puudustega kauba kasutamist.
  Tarbijal peaks olema kooskõlas kohaldatavate riiklike õigusaktidega õigus nõuda kahjude hüvitamist, mis tekivad lepingutingimustele mittevastavuse ja selle kaupleja poolt kõrvaldamata jätmise korral. Kõnealune kahju peaks hõlmama mitterahalist kahju, kui kohaldatav siseriiklik õigus seda ette näeb
  . |
| --- | --- |

(41)

Tarbija ei peaks kandma mingeid kulusid seoses kauba mittevastavuse kõrvaldamisega, eelkõige postitamise, tööjõu ja materjalide osas. Samuti ei pea tarbija kompenseerima kauplejale puudustega kauba kasutamist.
  Tarbijal peaks olema kooskõlas kohaldatavate riiklike õigusaktidega õigus nõuda kahjude hüvitamist, mis tekivad lepingutingimustele mittevastavuse ja selle kaupleja poolt kõrvaldamata jätmise korral. Kõnealune kahju peaks hõlmama mitterahalist kahju, kui kohaldatav siseriiklik õigus seda ette näeb
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42

| (42) | Kui kaupleja on kas keeldunud mittevastavusest tulenevaid nõudeid täitmast või ei ole tal korduvalt õnnestunud neid täita,
  peaks
  tarbijal
  olema õigus vabalt valida
  mistahes
  õiguskaitsevahendit
  . Kaupleja keeldumine võib olla kas otsene või kaudne
  ,
  viimasel juhul peetakse silmas olukorda,
  kui
  kaupleja
  ei
  vasta
  või
  ignoreerib tarbija nõuet mittevastavus kõrvaldada
  . |
| --- | --- |

(42)

Kui kaupleja on kas keeldunud mittevastavusest tulenevaid nõudeid täitmast või ei ole tal korduvalt õnnestunud neid täita,
  peaks
  tarbijal
  olema õigus vabalt valida
  mistahes
  õiguskaitsevahendit
  . Kaupleja keeldumine võib olla kas otsene või kaudne
  ,
  viimasel juhul peetakse silmas olukorda,
  kui
  kaupleja
  ei
  vasta
  või
  ignoreerib tarbija nõuet mittevastavus kõrvaldada
  .

| (42) | Tarbijal
  peaks olema õigus vabalt valida
  mis tahes
  õiguskaitsevahendit, kui
  tal
  ei
  ole õigust nõuda kauba parandamist
  või
  asendamist
  .
  Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte, millega sätestatakse õigus kauba mittevastavuse korral õiguskaitsevahendeid vabalt valida. |
| --- | --- |

(42)

Tarbijal
  peaks olema õigus vabalt valida
  mis tahes
  õiguskaitsevahendit, kui
  tal
  ei
  ole õigust nõuda kauba parandamist
  või
  asendamist
  .
  Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte, millega sätestatakse õigus kauba mittevastavuse korral õiguskaitsevahendeid vabalt valida.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42 a (uus)

| (42 a) | Tuleks sätestada, et teatavatel juhtudel võib pidada kauplejat vastutavaks lepingule mittevastavuse eest, mis esines tarbijale riski ülekandmise ajal, isegi kui lepingule mittevastavus tuleb ilmsiks alles pärast seda. |
| --- | --- |

(42 a)

Tuleks sätestada, et teatavatel juhtudel võib pidada kauplejat vastutavaks lepingule mittevastavuse eest, mis esines tarbijale riski ülekandmise ajal, isegi kui lepingule mittevastavus tuleb ilmsiks alles pärast seda.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42 b (uus)

| (42 b) | Kui kaupleja vastutab lõppmüüjana tarbija ees tootja tegevuse või tegematajätmise tõttu, tuleks tagada, et kauplejal kui lõppmüüjal on õigus esitada regressinõue vastutava(te) isiku(te) vastu lepinguahelas. Selleks peaksid liikmesriigid oma siseriiklikes õigusaktides kindlaks määrama vastutavad isikud ning nägema ette asjakohased meetmed ja toimimise korra. |
| --- | --- |

(42 b)

Kui kaupleja vastutab lõppmüüjana tarbija ees tootja tegevuse või tegematajätmise tõttu, tuleks tagada, et kauplejal kui lõppmüüjal on õigus esitada regressinõue vastutava(te) isiku(te) vastu lepinguahelas. Selleks peaksid liikmesriigid oma siseriiklikes õigusaktides kindlaks määrama vastutavad isikud ning nägema ette asjakohased meetmed ja toimimise korra.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42 c (uus)

| (42) | Tarbijale tuleks kauba mittevastavuse kindlakstegemiseks ette näha kaheaastane garantiiaeg. Tarbija huvides peaks olema võimalik eeldada, et kui kauba mittevastavus tuleb ilmsiks kuue kuu jooksul alates riski ülekandmisest tarbijale, esines see juba riski ülekandmise hetkel. Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte garantiiaja, tõendamiskohustuse ümberpööramise kestuse või erieeskirjade kohta, mis käsitlevad pärast garantiiaja lõppemist ilmnenud olulisi lepingule mittevastavusi. |
| --- | --- |

(42)

Tarbijale tuleks kauba mittevastavuse kindlakstegemiseks ette näha kaheaastane garantiiaeg. Tarbija huvides peaks olema võimalik eeldada, et kui kauba mittevastavus tuleb ilmsiks kuue kuu jooksul alates riski ülekandmisest tarbijale, esines see juba riski ülekandmise hetkel. Liikmesriikidel peaks tarbijate parema kaitse tagamiseks olema võimalus vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte garantiiaja, tõendamiskohustuse ümberpööramise kestuse või erieeskirjade kohta, mis käsitlevad pärast garantiiaja lõppemist ilmnenud olulisi lepingule mittevastavusi.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 43

| (43) | Direktiivis 1999/44/EÜ antakse liikmesriikidele võimalus kehtestada ajavahemik kestusega vähemalt kaks kuud, mille jooksul tarbija peab kauplejale mis tahes mittevastavusest teatama. Ülevõtmisõigusaktides kehtestatud erinevused on tekitanud kaubandustõkkeid. Seetõttu on vaja selline regulatiivne võimalus kõrvaldada ja parandada õiguskindlust, kohustades tarbijaid teatama kauplejale kauba mittevastavusest kahe kuu jooksul selle avastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(43)

Direktiivis 1999/44/EÜ antakse liikmesriikidele võimalus kehtestada ajavahemik kestusega vähemalt kaks kuud, mille jooksul tarbija peab kauplejale mis tahes mittevastavusest teatama. Ülevõtmisõigusaktides kehtestatud erinevused on tekitanud kaubandustõkkeid. Seetõttu on vaja selline regulatiivne võimalus kõrvaldada ja parandada õiguskindlust, kohustades tarbijaid teatama kauplejale kauba mittevastavusest kahe kuu jooksul selle avastamise kuupäevast.

välja jäetud

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 44

| (44) | Mõned kauplejad või tootjad pakuvad tarbijatele kauba garantiid. Tagamaks, et tarbijaid ei eksitata, peaks kauba garantii sisaldama teatavat teavet, sealhulgas garantii kestuse ja territoriaalse kohaldamisala kohta, ning kinnitust, et kõnealune garantii ei mõjuta tarbija seaduslikke õigusi. |
| --- | --- |

(44)

Mõned kauplejad või tootjad pakuvad tarbijatele kauba garantiid. Tagamaks, et tarbijaid ei eksitata, peaks kauba garantii sisaldama teatavat teavet, sealhulgas garantii kestuse ja territoriaalse kohaldamisala kohta, ning kinnitust, et kõnealune garantii ei mõjuta tarbija seaduslikke õigusi.

| (44) | Mõned kauplejad või tootjad pakuvad tarbijatele kauba garantiid. Tagamaks, et tarbijaid ei eksitata, peaks kauba garantii sisaldama teatavat teavet, sealhulgas garantii kestuse ja territoriaalse kohaldamisala kohta, ning kinnitust, et kõnealune garantii ei mõjuta
  kehtivates siseriiklikes õigusaktides ja käesolevas direktiivis sätestatud
  tarbija seaduslikke õigusi. |
| --- | --- |

(44)

Mõned kauplejad või tootjad pakuvad tarbijatele kauba garantiid. Tagamaks, et tarbijaid ei eksitata, peaks kauba garantii sisaldama teatavat teavet, sealhulgas garantii kestuse ja territoriaalse kohaldamisala kohta, ning kinnitust, et kõnealune garantii ei mõjuta
  kehtivates siseriiklikes õigusaktides ja käesolevas direktiivis sätestatud
  tarbija seaduslikke õigusi.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 45 a (uus)

| (45 a) | Ühtlustatud regulatiivsed aspektid puudutavad ainult kauplejate ja tarbijate vahel sõlmitavaid lepinguid. Seetõttu ei tohiks käesolev direktiiv mõjutada riiklikku õigust töölepingute, pärimis- ja perekonnaõiguse valdkonna lepingute ning äriühingute liitmist või loomist, partnerluslepinguid ning võlakirju reguleerivate lepingute osas. |
| --- | --- |

(45 a)

Ühtlustatud regulatiivsed aspektid puudutavad ainult kauplejate ja tarbijate vahel sõlmitavaid lepinguid. Seetõttu ei tohiks käesolev direktiiv mõjutada riiklikku õigust töölepingute, pärimis- ja perekonnaõiguse valdkonna lepingute ning äriühingute liitmist või loomist, partnerluslepinguid ning võlakirju reguleerivate lepingute osas.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 46

| (46) | Ebaõiglaste lepingutingimuste sätteid ei kohaldataks lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad otseselt või kaudselt liikmesriikides kehtivaid
  kohustuslikke
  põhikirjasätteid või õigusnorme, mis on vastavuses
  ühenduse
  õigusega. Samuti ei kontrollita ebaõiglaste tingimuste suhtes selliseid lepingutingimusi, mis põhinevad nende rahvusvaheliste konventsioonide sätetel või põhimõtetel, millega
  ühendus
  või liikmesriigid on ühinenud, seda eelkõige transpordi valdkonnas. |
| --- | --- |

(46)

Ebaõiglaste lepingutingimuste sätteid ei kohaldataks lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad otseselt või kaudselt liikmesriikides kehtivaid
  kohustuslikke
  põhikirjasätteid või õigusnorme, mis on vastavuses
  ühenduse
  õigusega. Samuti ei kontrollita ebaõiglaste tingimuste suhtes selliseid lepingutingimusi, mis põhinevad nende rahvusvaheliste konventsioonide sätetel või põhimõtetel, millega
  ühendus
  või liikmesriigid on ühinenud, seda eelkõige transpordi valdkonnas.

| (46) | Ebaõiglaste lepingutingimuste sätteid ei kohaldataks lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad otseselt või kaudselt liikmesriikides kehtivaid põhikirjasätteid
  ,
  õigusnorme
  või avalikku korda reguleerivaid sätteid
  , mis on vastavuses
  liidu
  õigusega.
  Lepingutingimused peaksid peegeldama ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid ja sätteid.
  Samuti ei kontrollita ebaõiglaste tingimuste suhtes tingimusi, mis põhinevad nende rahvusvaheliste konventsioonide sätetel või põhimõtetel, millega
  liit
  või liikmesriigid on ühinenud, seda eelkõige transpordi valdkonnas. |
| --- | --- |

(46)

Ebaõiglaste lepingutingimuste sätteid ei kohaldataks lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad otseselt või kaudselt liikmesriikides kehtivaid põhikirjasätteid
  ,
  õigusnorme
  või avalikku korda reguleerivaid sätteid
  , mis on vastavuses
  liidu
  õigusega.
  Lepingutingimused peaksid peegeldama ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid ja sätteid.
  Samuti ei kontrollita ebaõiglaste tingimuste suhtes tingimusi, mis põhinevad nende rahvusvaheliste konventsioonide sätetel või põhimõtetel, millega
  liit
  või liikmesriigid on ühinenud, seda eelkõige transpordi valdkonnas.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 47

| (47) | Tarbijalepingud tuleb koostada
  lihtsas ja arusaadavas keeles
  ja need peavad olema hästi loetavad
  . Kauplejal peaks olema võimalus valida lepingutingimuste kavandi kirjamärgi tüüpi ja suurust. Tarbijale tuleb enne lepingu sõlmimist anda võimalus lepingutingimusi lugeda. Tarbija peaks saama sellise võimaluse kas nii, et tarbijale esitatakse tema nõudmise korral lepingutingimused (ettevõtte äriruumides sõlmitava lepingu puhul) või tehakse need lepingutingimused muul viisil kättesaadavaks (näiteks kauglepingu korral kaupleja veebilehel) või lisatakse tellimislehele lepingu tüüptingimused (väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul). Kaupleja peaks taotlema tarbija nõusolekut mistahes lisatasu kohta, mis lisandub kauplejale peamise lepingulise kohustuse täitmise eest makstavale tasule. Nõusoleku eeldamine nn opt-out-valikusüsteemi kasutamise näol, näiteks eelnevalt märgistatud kastikeste kasutamine kaupleja veebilehel, peaks olema keelatud. |
| --- | --- |

(47)

Tarbijalepingud tuleb koostada
  lihtsas ja arusaadavas keeles
  ja need peavad olema hästi loetavad
  . Kauplejal peaks olema võimalus valida lepingutingimuste kavandi kirjamärgi tüüpi ja suurust. Tarbijale tuleb enne lepingu sõlmimist anda võimalus lepingutingimusi lugeda. Tarbija peaks saama sellise võimaluse kas nii, et tarbijale esitatakse tema nõudmise korral lepingutingimused (ettevõtte äriruumides sõlmitava lepingu puhul) või tehakse need lepingutingimused muul viisil kättesaadavaks (näiteks kauglepingu korral kaupleja veebilehel) või lisatakse tellimislehele lepingu tüüptingimused (väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul). Kaupleja peaks taotlema tarbija nõusolekut mistahes lisatasu kohta, mis lisandub kauplejale peamise lepingulise kohustuse täitmise eest makstavale tasule. Nõusoleku eeldamine nn opt-out-valikusüsteemi kasutamise näol, näiteks eelnevalt märgistatud kastikeste kasutamine kaupleja veebilehel, peaks olema keelatud.

| (47) | Kõik lepingutingimused peaksid olema esitatud selgelt ja ühemõtteliselt. Kui lepingutingimused on esitatud kirjalikult, peavad need alati olema koostatud
  lihtsas ja arusaadavas keeles. Kauplejal peaks olema võimalus valida lepingutingimuste kavandi kirjamärgi tüüpi ja suurust. Tarbijale tuleb enne lepingu sõlmimist anda võimalus lepingutingimusi lugeda. Tarbija peaks saama sellise võimaluse kas nii, et tarbijale esitatakse tema nõudmise korral lepingutingimused (ettevõtte äriruumides sõlmitava lepingu puhul) või tehakse need lepingutingimused muul viisil kättesaadavaks (näiteks kauglepingu korral kaupleja veebilehel) või lisatakse tellimislehele lepingu tüüptingimused (väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul). Kaupleja peaks taotlema tarbija nõusolekut mistahes lisatasu kohta, mis lisandub kauplejale peamise lepingulise kohustuse täitmise eest makstavale tasule. Nõusoleku eeldamine nn opt-out-valikusüsteemi kasutamise näol, näiteks eelnevalt märgistatud kastikeste kasutamine kaupleja veebilehel, peaks olema keelatud. |
| --- | --- |

(47)

Kõik lepingutingimused peaksid olema esitatud selgelt ja ühemõtteliselt. Kui lepingutingimused on esitatud kirjalikult, peavad need alati olema koostatud
  lihtsas ja arusaadavas keeles. Kauplejal peaks olema võimalus valida lepingutingimuste kavandi kirjamärgi tüüpi ja suurust. Tarbijale tuleb enne lepingu sõlmimist anda võimalus lepingutingimusi lugeda. Tarbija peaks saama sellise võimaluse kas nii, et tarbijale esitatakse tema nõudmise korral lepingutingimused (ettevõtte äriruumides sõlmitava lepingu puhul) või tehakse need lepingutingimused muul viisil kättesaadavaks (näiteks kauglepingu korral kaupleja veebilehel) või lisatakse tellimislehele lepingu tüüptingimused (väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul). Kaupleja peaks taotlema tarbija nõusolekut mistahes lisatasu kohta, mis lisandub kauplejale peamise lepingulise kohustuse täitmise eest makstavale tasule. Nõusoleku eeldamine nn opt-out-valikusüsteemi kasutamise näol, näiteks eelnevalt märgistatud kastikeste kasutamine kaupleja veebilehel, peaks olema keelatud.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 47 a (uus)

| (47 a) | Kauplejad peaksid saama vabalt valida lepingutingimuste edastamisviisi, näiteks kirjastiili laadi ja suuruse, milles lepingutingimused kirja pannakse. Liikmesriigid ei tohiks kehtestada nõudeid lepingutingimuste esitamise kohta, välja arvatud puuetega isikute puhul või juhul, kui kaup või teenus võib endast kujutada spetsiifilist ohtu tarbija või kolmanda isiku tervisele või ohutusele. Liikmesriigid võivad samuti püüda kehtestada lisanõudeid juhul, kui selliseid kaupu või teenuseid käsitlevate lepingute keerukus võib põhjustada tarbijale kahju, kaasa arvatud sektori konkurentsiga seotud küsimused. See võib kehtida näiteks finantsteenuste, gaasi, elektri ja vee, telekommunikatsiooni ja kinnisvaraga seotud lepingute puhul. Siiski ei tohiks see kehtida sõlmimist käsitlevate ja muude ametlike riiklike nõuete puhul, näiteks keel, milles tingimused esitatakse, nõuded tingimuste sisu või konkreetsete sektorite terminite sõnastamise kohta. Käesolev direktiiv ei peaks ühtlustama tarbijalepingutele kehtivaid keelenõudeid. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalik siseriiklikus õiguses säilitada või kehtestada keelenõuded lepingutingimuste osas. |
| --- | --- |

(47 a)

Kauplejad peaksid saama vabalt valida lepingutingimuste edastamisviisi, näiteks kirjastiili laadi ja suuruse, milles lepingutingimused kirja pannakse. Liikmesriigid ei tohiks kehtestada nõudeid lepingutingimuste esitamise kohta, välja arvatud puuetega isikute puhul või juhul, kui kaup või teenus võib endast kujutada spetsiifilist ohtu tarbija või kolmanda isiku tervisele või ohutusele. Liikmesriigid võivad samuti püüda kehtestada lisanõudeid juhul, kui selliseid kaupu või teenuseid käsitlevate lepingute keerukus võib põhjustada tarbijale kahju, kaasa arvatud sektori konkurentsiga seotud küsimused. See võib kehtida näiteks finantsteenuste, gaasi, elektri ja vee, telekommunikatsiooni ja kinnisvaraga seotud lepingute puhul. Siiski ei tohiks see kehtida sõlmimist käsitlevate ja muude ametlike riiklike nõuete puhul, näiteks keel, milles tingimused esitatakse, nõuded tingimuste sisu või konkreetsete sektorite terminite sõnastamise kohta. Käesolev direktiiv ei peaks ühtlustama tarbijalepingutele kehtivaid keelenõudeid. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalik siseriiklikus õiguses säilitada või kehtestada keelenõuded lepingutingimuste osas.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49

| (49) | Käesoleva direktiivi raames ei tuleks hinnata ei selliste lepingutingimuste õiglust, mis kirjeldavad lepingu põhisisu, ega müüdud kauba või osutatud teenuse kvaliteedi ja hinna suhet, välja arvatud juhul, kui need tingimused ei ole vastavuses läbipaistvuse nõudega. Lepingu põhisisu ning kvaliteedi ja hinna suhet tuleks siiski arvestada ülejäänud lepingutingimuste õigluse arvestamisel. Näiteks ei tuleks sellist hindamist läbi viia kindlustuslepingute puhul, mille tingimustes määratakse selgelt kindlaks või piiritletakse kindlustusrisk ja kindlustaja vastutus, sest neid piiranguid võetakse arvesse tarbija makstava kindlustusmakse arvutamisel. |
| --- | --- |

(49)

Käesoleva direktiivi raames ei tuleks hinnata ei selliste lepingutingimuste õiglust, mis kirjeldavad lepingu põhisisu, ega müüdud kauba või osutatud teenuse kvaliteedi ja hinna suhet, välja arvatud juhul, kui need tingimused ei ole vastavuses läbipaistvuse nõudega. Lepingu põhisisu ning kvaliteedi ja hinna suhet tuleks siiski arvestada ülejäänud lepingutingimuste õigluse arvestamisel. Näiteks ei tuleks sellist hindamist läbi viia kindlustuslepingute puhul, mille tingimustes määratakse selgelt kindlaks või piiritletakse kindlustusrisk ja kindlustaja vastutus, sest neid piiranguid võetakse arvesse tarbija makstava kindlustusmakse arvutamisel.

| (49) | Käesoleva direktiivi raames ei tuleks hinnata ei selliste lepingutingimuste õiglust, mis kirjeldavad lepingu põhisisu, ega müüdud kauba või osutatud teenuse kvaliteedi ja hinna suhet, välja arvatud juhul, kui need tingimused ei ole vastavuses läbipaistvuse nõudega. Lepingu põhisisu ning kvaliteedi ja hinna suhet tuleks siiski arvestada ülejäänud lepingutingimuste õigluse arvestamisel. Näiteks ei tuleks sellist hindamist läbi viia kindlustuslepingute puhul, mille tingimustes määratakse selgelt kindlaks või piiritletakse kindlustusrisk ja kindlustaja vastutus, sest neid piiranguid võetakse arvesse tarbija makstava kindlustusmakse arvutamisel.
  Asjaomane väljaarvamine ei kehti kauplejale ettenähtud tasu kohta lepingus välja toodud kõrvaltasude või tinglike tasude korral, arvestades sinna hulka lepingu tingimuste mittetäitmisega seotud maksud või tasud, mille suhtes tuleks kohaldada täielikult õigluse testi. |
| --- | --- |

(49)

Käesoleva direktiivi raames ei tuleks hinnata ei selliste lepingutingimuste õiglust, mis kirjeldavad lepingu põhisisu, ega müüdud kauba või osutatud teenuse kvaliteedi ja hinna suhet, välja arvatud juhul, kui need tingimused ei ole vastavuses läbipaistvuse nõudega. Lepingu põhisisu ning kvaliteedi ja hinna suhet tuleks siiski arvestada ülejäänud lepingutingimuste õigluse arvestamisel. Näiteks ei tuleks sellist hindamist läbi viia kindlustuslepingute puhul, mille tingimustes määratakse selgelt kindlaks või piiritletakse kindlustusrisk ja kindlustaja vastutus, sest neid piiranguid võetakse arvesse tarbija makstava kindlustusmakse arvutamisel.
  Asjaomane väljaarvamine ei kehti kauplejale ettenähtud tasu kohta lepingus välja toodud kõrvaltasude või tinglike tasude korral, arvestades sinna hulka lepingu tingimuste mittetäitmisega seotud maksud või tasud, mille suhtes tuleks kohaldada täielikult õigluse testi.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 50

| (50) | Õiguskindluse tagamiseks ja siseturu parema toimimise huvides peaks direktiiv sisaldama kahte ebaõiglaste lepingutingimuste nimekirja. II lisas on esitatud selliste lepingutingimuste nimekiri, mida peetakse igal juhul ebaõiglaseks. III lisas on lepingutingimuste nimekiri, mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist.
  Need nimekirjad peaksid kehtima kõigis liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(50)

Õiguskindluse tagamiseks ja siseturu parema toimimise huvides peaks direktiiv sisaldama kahte ebaõiglaste lepingutingimuste nimekirja. II lisas on esitatud selliste lepingutingimuste nimekiri, mida peetakse igal juhul ebaõiglaseks. III lisas on lepingutingimuste nimekiri, mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist.
  Need nimekirjad peaksid kehtima kõigis liikmesriikides
  .

| (50) | Õiguskindluse tagamiseks ja siseturu parema toimimise huvides peaks direktiiv sisaldama kahte ebaõiglaste lepingutingimuste
  mittetäielikku
  nimekirja. II lisas on esitatud selliste lepingutingimuste nimekiri, mida peetakse igal juhul ebaõiglaseks. III lisas on lepingutingimuste nimekiri, mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist. |
| --- | --- |

(50)

Õiguskindluse tagamiseks ja siseturu parema toimimise huvides peaks direktiiv sisaldama kahte ebaõiglaste lepingutingimuste
  mittetäielikku
  nimekirja. II lisas on esitatud selliste lepingutingimuste nimekiri, mida peetakse igal juhul ebaõiglaseks. III lisas on lepingutingimuste nimekiri, mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 51

| (51) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. |
| --- | --- |

(51)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 52

| (52) | Eelkõige tuleks anda komisjonile õigus muuta II ja III lisa, kus on esitatud lepingutingimused, mida peetakse ebaõiglaseks või mis võivad seda olla. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(52)

Eelkõige tuleks anda komisjonile õigus muuta II ja III lisa, kus on esitatud lepingutingimused, mida peetakse ebaõiglaseks või mis võivad seda olla. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53

| (53) | Komisjoni õigust muuta II ja III lisa tuleks kasutada selleks, et tagada ebaõiglasi lepingutingimusi käsitlevate eeskirjade järjekindel rakendamine, täiendades neid lisasid lepingutingimustega, mida tuleks pidada ebaõiglaseks igas olukorras või mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni õigust muuta II ja III lisa tuleks kasutada selleks, et tagada ebaõiglasi lepingutingimusi käsitlevate eeskirjade järjekindel rakendamine, täiendades neid lisasid lepingutingimustega, mida tuleks pidada ebaõiglaseks igas olukorras või mida tuleks pidada ebaõiglaseks juhul, kui kaupleja ei tõesta vastupidist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 55 a (uus)

| (55 a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende riigiasutused teeksid vajalikul määral koostööd Euroopa tarbijakeskuste võrgustikuga, et reageerida piiriülestele juhtumitele, eelkõige juhul, kui Euroopa tarbijakeskustes on lahendamisel vastavad taotlused. |
| --- | --- |

(55 a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende riigiasutused teeksid vajalikul määral koostööd Euroopa tarbijakeskuste võrgustikuga, et reageerida piiriülestele juhtumitele, eelkõige juhul, kui Euroopa tarbijakeskustes on lahendamisel vastavad taotlused.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 60

| (60) | Euroopa
  Komisjon püüab leida kõige sobivama viisi, kuidas teavitada tarbijaid põhilistest õigustest, mis neil on ostu sooritades. |
| --- | --- |

(60)

Euroopa
  Komisjon püüab leida kõige sobivama viisi, kuidas teavitada tarbijaid põhilistest õigustest, mis neil on ostu sooritades.

| (60) | Komisjon püüab
  pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist
  leida kõige sobivama viisi, kuidas teavitada tarbijaid
  ja kauplejaid
  põhilistest õigustest, mis neil
  müügikohas
  on.
  Komisjon peaks teavitamiseks eelkõige kasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning avaliku meedia vahendeid. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon püüab
  pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist
  leida kõige sobivama viisi, kuidas teavitada tarbijaid
  ja kauplejaid
  põhilistest õigustest, mis neil
  müügikohas
  on.
  Komisjon peaks teavitamiseks eelkõige kasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning avaliku meedia vahendeid.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 61 a (uus)

| (61 a) | Tuleks näha ette vastastikuse hindamise menetlus, mille raames liikmesriigid peavad kõigepealt käesoleva direktiivi ülevõtmise perioodi jooksul läbi vaatama oma õigusaktid, et teha kindlaks, millised Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas olevad rangemad õigusaktid oma siseriiklikus õiguses säilitada või millised õigusaktid tuleb vastu võtta, et tagada tarbijate parem kaitse. Ülevõtmisperioodi lõpuks peaksid liikmesriigid koostama aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Komisjon peaks esitama iga aruanne kõikidele teistele liikmesriikidele ja sidusrühmadele. Liikmesriigid ja Euroopa Parlament võivad kuue kuu jooksul esitada oma märkusi kõnealuste aruannete kohta. Komisjon peaks hiljemalt aasta pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise perioodi lõppu ja seejärel iga kolme aasta tagant esitama aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusaktide ettepanekud. Komisjon peaks pakkuma liikmesriikidele vajaduse korral tuge ühise meetodi väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(61 a)

Tuleks näha ette vastastikuse hindamise menetlus, mille raames liikmesriigid peavad kõigepealt käesoleva direktiivi ülevõtmise perioodi jooksul läbi vaatama oma õigusaktid, et teha kindlaks, millised Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas olevad rangemad õigusaktid oma siseriiklikus õiguses säilitada või millised õigusaktid tuleb vastu võtta, et tagada tarbijate parem kaitse. Ülevõtmisperioodi lõpuks peaksid liikmesriigid koostama aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Komisjon peaks esitama iga aruanne kõikidele teistele liikmesriikidele ja sidusrühmadele. Liikmesriigid ja Euroopa Parlament võivad kuue kuu jooksul esitada oma märkusi kõnealuste aruannete kohta. Komisjon peaks hiljemalt aasta pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise perioodi lõppu ja seejärel iga kolme aasta tagant esitama aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusaktide ettepanekud. Komisjon peaks pakkuma liikmesriikidele vajaduse korral tuge ühise meetodi väljatöötamisel.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 61 b (uus)

| (61 b) | Selleks et tagada kõikides liikmesriikides tarbijakaitse kõrge tase, tuleks ergutada isikuid ja organisatsioone, kellel on õigustatud huvi tarbijaid kaitsta, teavitama liikmesriike ja komisjoni oma hinnangutest ning andma vabatahtlikke soovitusi, et liikmesriigid ja komisjon saaksid neid käesoleva direktiivi läbivaatamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(61 b)

Selleks et tagada kõikides liikmesriikides tarbijakaitse kõrge tase, tuleks ergutada isikuid ja organisatsioone, kellel on õigustatud huvi tarbijaid kaitsta, teavitama liikmesriike ja komisjoni oma hinnangutest ning andma vabatahtlikke soovitusi, et liikmesriigid ja komisjon saaksid neid käesoleva direktiivi läbivaatamisel arvesse võtta.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 63

| (63) | On asjakohane vaadata käesolev direktiiv läbi, kui ilmnevad mingid tõkked siseturu toimimisel. Läbivaatamise tulemusena võib komisjon koostada ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks, mis võib sisaldada muudatusi teistes tarbijakaitset käsitlevates õigusaktides, mis kajastavad komisjoni tarbijapoliitika strateegiaga võetud kohustust ühenduse õigustik ühtse kõrge tarbijakaitse taseme saavutamiseks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(63)

On asjakohane vaadata käesolev direktiiv läbi, kui ilmnevad mingid tõkked siseturu toimimisel. Läbivaatamise tulemusena võib komisjon koostada ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks, mis võib sisaldada muudatusi teistes tarbijakaitset käsitlevates õigusaktides, mis kajastavad komisjoni tarbijapoliitika strateegiaga võetud kohustust ühenduse õigustik ühtse kõrge tarbijakaitse taseme saavutamiseks läbi vaadata.

välja jäetud

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa
  siseturu nõuetekohasele toimimisele ja
  kõrge tarbijakaitse taseme saavutamisele, ühtlustades tarbijate ja kauplejate vahelisi lepinguid käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide teatavaid aspekte.

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa kõrge tarbijakaitse taseme saavutamisele
  ja siseturu nõuetekohasele toimimisele
  , ühtlustades tarbijate ja kauplejate vahelisi lepinguid käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide teatavaid aspekte.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 1

| (1) | tarbija – füüsiline isik, kes käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(1)

tarbija – füüsiline isik, kes käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega;

| (1) | tarbija – füüsiline isik, kes käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames tegutseb
  peamiselt
  eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(1)

tarbija – füüsiline isik, kes käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames tegutseb
  peamiselt
  eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega;

Liikmesriigid võivad säilitada või laiendada käesoleva direktiivi eeskirjade kohaldamist juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tarbijad.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 2

| (2) | kaupleja – füüsiline või juriidiline isik, kes
  käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames
  tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega, ning sellise kaupleja
  nimel või
  volitusel tegutsev isik; |
| --- | --- |

(2)

kaupleja – füüsiline või juriidiline isik, kes
  käesoleva direktiiviga hõlmatavate lepingute raames
  tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega, ning sellise kaupleja
  nimel või
  volitusel tegutsev isik;

| (2) | kaupleja – füüsiline või juriidiline isik,
  olenemata sellest, kas ta on era- või riigiomanduses,
  kes tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega, ning
  käesoleva direktiiviga hõlmatud lepingutega seoses
  sellise kaupleja volitusel tegutsev isik; |
| --- | --- |

(2)

kaupleja – füüsiline või juriidiline isik,
  olenemata sellest, kas ta on era- või riigiomanduses,
  kes tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitööndusliku või kutsetegevusega, ning
  käesoleva direktiiviga hõlmatud lepingutega seoses
  sellise kaupleja volitusel tegutsev isik;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 2 a (uus)

| (2 a) | kaup – mis tahes materiaalne vallasvara ja mis tahes mittemateriaalne vara, mida saab kasutada selle füüsilise omamisega sarnasel viisil, välja arvatud kaup, mida müüakse sundkorras või muul seadusest tuleneval viisil. Käesoleva direktiivi tähenduses loetakse kaubaks ka vesi, gaas ja elekter, kui need pannakse müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses; |
| --- | --- |

(2 a)

kaup – mis tahes materiaalne vallasvara ja mis tahes mittemateriaalne vara, mida saab kasutada selle füüsilise omamisega sarnasel viisil, välja arvatud kaup, mida müüakse sundkorras või muul seadusest tuleneval viisil. Käesoleva direktiivi tähenduses loetakse kaubaks ka vesi, gaas ja elekter, kui need pannakse müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 2 b (uus)

| (2 b) | tarbija nõuete järgi valmistatud kaup – mis tahes kaup, mis ei ole eelnevalt valmis toodetud ja mille valmistamisel on määrava tähtsusega tarbija isiklikud valikud või nõuded; |
| --- | --- |

(2 b)

tarbija nõuete järgi valmistatud kaup – mis tahes kaup, mis ei ole eelnevalt valmis toodetud ja mille valmistamisel on määrava tähtsusega tarbija isiklikud valikud või nõuded;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 3

| (3) | müügileping – mistahes leping kauba müügi kohta kauplejalt tarbijale, sealhulgas mistahes mitmeotstarbeline leping, mille objektiks on nii kaubad kui ka teenused; |
| --- | --- |

(3)

müügileping – mistahes leping kauba müügi kohta kauplejalt tarbijale, sealhulgas mistahes mitmeotstarbeline leping, mille objektiks on nii kaubad kui ka teenused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 4

| (4) | kaup – mistahes materiaalne vallasvara, välja arvatud:










  (a) | kaup, mida müüakse sundkorras või muul seadusest tuleneval viisil, |
| --- | --- | --- |

(4)

kaup – mistahes materiaalne vallasvara, välja arvatud:

(a)

kaup, mida müüakse sundkorras või muul seadusest tuleneval viisil,

| (b) | vesi ja gaas, kui neid ei panda müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses, |
| --- | --- |

(b)

vesi ja gaas, kui neid ei panda müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses,

| (c) | elekter; |
| --- | --- |

(c)

elekter;

välja jäetud

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 5

| (5) | teenusleping
  –
  mistahes leping, välja arvatud müügileping, mille alusel kaupleja osutab tarbijale teenust
  ; |
| --- | --- |

(5)

teenusleping
  –
  mistahes leping, välja arvatud müügileping, mille alusel kaupleja osutab tarbijale teenust
  ;

| (5) | teenus
  –
  kaupleja poolt tarbijale tasu eest tehtav töö või muu teenuse osutamine
  ; |
| --- | --- |

(5)

teenus
  –
  kaupleja poolt tarbijale tasu eest tehtav töö või muu teenuse osutamine
  ;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 5 a (uus)

| (5 a) | müügileping – mis tahes leping, mille alusel kaupleja annab kooskõlas siseriiklike õigusaktidega tarbijale üle kauba omandiõiguse või võtab kohustuse anda kauba omandiõigus tarbijale üle ja mille alusel kohustub tarbija tasuma kokkulepitud hinna.



  Käesoleva direktiivi tähenduses loetakse müügilepinguteks ka lepingud, milles käsitletakse sellise kauba tarnimist, mis tuleb alles valmistada või toota; |
| --- | --- |

(5 a)

müügileping – mis tahes leping, mille alusel kaupleja annab kooskõlas siseriiklike õigusaktidega tarbijale üle kauba omandiõiguse või võtab kohustuse anda kauba omandiõigus tarbijale üle ja mille alusel kohustub tarbija tasuma kokkulepitud hinna.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 5 b (uus)

| (5 b) | mitmeotstarbeline leping – mis tahes leping, mille objektiks on nii teenuste osutamine kui ka kaupade tarnimine; |
| --- | --- |

(5 b)

mitmeotstarbeline leping – mis tahes leping, mille objektiks on nii teenuste osutamine kui ka kaupade tarnimine;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 6

| (6) | kaugleping –
  mistahes müügi- või teenusleping
  , mille
  sõlmimiseks
  kaupleja
  kasutab
  eranditult kas üht või mitut sidevahendit; |
| --- | --- |

(6)

kaugleping –
  mistahes müügi- või teenusleping
  , mille
  sõlmimiseks
  kaupleja
  kasutab
  eranditult kas üht või mitut sidevahendit;

| (6) | kaugleping –
  kaupleja ja tarbija vahel sõlmitav mis tahes leping
  , mille
  alusel tarnitakse kaupa või osutatakse teenust ning mis sõlmitakse kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures
  kaupleja
  ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad
  eranditult kas üht või mitut sidevahendit; |
| --- | --- |

(6)

kaugleping –
  kaupleja ja tarbija vahel sõlmitav mis tahes leping
  , mille
  alusel tarnitakse kaupa või osutatakse teenust ning mis sõlmitakse kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures
  kaupleja
  ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad
  eranditult kas üht või mitut sidevahendit;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 7

| (7) | sidevahendid – mistahes vahendid, mida ilma kaupleja ja tarbija üheaegse füüsilise kohalviibimiseta saab kasutada nendevahelise lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

(7)

sidevahendid – mistahes vahendid, mida ilma kaupleja ja tarbija üheaegse füüsilise kohalviibimiseta saab kasutada nendevahelise lepingu sõlmimiseks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 8

| (8) | väljaspool äriruume sõlmitav leping – |
| --- | --- |

(8)

väljaspool äriruume sõlmitav leping –

| (8) | väljaspool äriruume sõlmitav leping –
  mis tahes leping kaupleja ja tarbija vahel kauba tarnimiseks või teenuse osutamiseks, |
| --- | --- |

(8)

väljaspool äriruume sõlmitav leping –
  mis tahes leping kaupleja ja tarbija vahel kauba tarnimiseks või teenuse osutamiseks,

| a) | mistahes müügi-või teenusleping,
  mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool äriruume
  , või mistahes müügi-või teenusleping, mille pakkumine on tehtud tarbijale nimetatud tingimustes
  ;
  või |
| --- | --- |

a)

mistahes müügi-või teenusleping,
  mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool äriruume
  , või mistahes müügi-või teenusleping, mille pakkumine on tehtud tarbijale nimetatud tingimustes
  ;
  või

| a) | mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool äriruume; |
| --- | --- |

a)

mis sõlmitakse kaupleja ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool äriruume;

| a a) | mille kohta on tarbija teinud pakkumise kaupleja samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume; või |
| --- | --- |

a a)

mille kohta on tarbija teinud pakkumise kaupleja samaaegsel füüsilisel kohalolekul väljaspool äriruume; või

| b) | mistahes müügi- või teenusleping, mis sõlmitakse äriruumides, kuid
  mille
  üle peetakse läbirääkimisi
  väljaspool äriruume
  olukorras, kus
  kaupleja ja tarbija
  viibivad mõlemad kohal
  ; |
| --- | --- |

b)

mistahes müügi- või teenusleping, mis sõlmitakse äriruumides, kuid
  mille
  üle peetakse läbirääkimisi
  väljaspool äriruume
  olukorras, kus
  kaupleja ja tarbija
  viibivad mõlemad kohal
  ;

| b) | mille
  põhikomponendid on määratud kindlaks
  kaupleja ja tarbija
  üheaegsel füüsilisel kohalolekul
  väljaspool äriruume
  kaupleja korraldatud ringkäigu vältel, vabaajaüritusel või müügiesitlusel, kui sellise ringkäigu, vabaajaürituse või esitluse eesmärk on sõlmida hiljem leping äriruumides
  ; |
| --- | --- |

b)

mille
  põhikomponendid on määratud kindlaks
  kaupleja ja tarbija
  üheaegsel füüsilisel kohalolekul
  väljaspool äriruume
  kaupleja korraldatud ringkäigu vältel, vabaajaüritusel või müügiesitlusel, kui sellise ringkäigu, vabaajaürituse või esitluse eesmärk on sõlmida hiljem leping äriruumides
  ;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 9 – alapunkt b

| b) | müügikioskid
  ja müügilauad
  , kus kaupleja tegutseb regulaarselt või ajutiselt; |
| --- | --- |

b)

müügikioskid
  ja müügilauad
  , kus kaupleja tegutseb regulaarselt või ajutiselt;

| b) | müügikioskid, kus kaupleja tegutseb regulaarselt või ajutiselt; |
| --- | --- |

b)

müügikioskid, kus kaupleja tegutseb regulaarselt või ajutiselt;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 12

| (12) | toode – mistahes kaup või teenus, sealhulgas kinnisvara ning õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

(12)

toode – mistahes kaup või teenus, sealhulgas kinnisvara ning õigused ja kohustused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 14

| (14) | ametialane hoolikus – erioskuste tase ja hoolikus, mille kasutamist tarbijate suhtes võib kauplejalt õigustatult eeldada ja mis on vastavuses ausate kaubandustavadega ja/või heausklikkuse üldpõhimõttega kaupleja tegevusalal; |
| --- | --- |

(14)

ametialane hoolikus – erioskuste tase ja hoolikus, mille kasutamist tarbijate suhtes võib kauplejalt õigustatult eeldada ja mis on vastavuses ausate kaubandustavadega ja/või heausklikkuse üldpõhimõttega kaupleja tegevusalal;

välja jäetud

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 15

| (15) | enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub kaupa või teenust võistupakkumise korras, mis võib hõlmata sidevahendi kasutamist ning kus kõrgeima pakkumise tegija on kohustatud kauba või teenuse ostma. Tehing, mis sõlmitakse pakkumise alusel, kus hind on eelnevalt määratud, kuid mille sõlmimiseks tarbijatele siiski antakse võimalus osaleda võistupakkumisel, ei ole enampakkumine; |
| --- | --- |

(15)

enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub kaupa või teenust võistupakkumise korras, mis võib hõlmata sidevahendi kasutamist ning kus kõrgeima pakkumise tegija on kohustatud kauba või teenuse ostma. Tehing, mis sõlmitakse pakkumise alusel, kus hind on eelnevalt määratud, kuid mille sõlmimiseks tarbijatele siiski antakse võimalus osaleda võistupakkumisel, ei ole enampakkumine;

välja jäetud

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 16

| (16) | avalik enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub enampakkuja poolt juhitava võistupakkumise korras kaupa tarbijale, kes
  viibib enampakkumise juures või kellele on antud võimalus seal juures viibida, ning kus
  kõrgeima pakkumise
  tegija
  on
  kohustatud
  kauba ostma; |
| --- | --- |

(16)

avalik enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub enampakkuja poolt juhitava võistupakkumise korras kaupa tarbijale, kes
  viibib enampakkumise juures või kellele on antud võimalus seal juures viibida, ning kus
  kõrgeima pakkumise
  tegija
  on
  kohustatud
  kauba ostma;

| (16) | avalik enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub
  avalikkuse jaoks füüsiliselt juurdepääsetava ürituse käigus kaupleja nimel tegutseva kolmanda isiku (
  enampakkuja
  )
  poolt
  tasu eest
  juhitava
  ja läbipaistva
  võistupakkumise korras kaupa
  või teenust
  tarbijale
  ; tõusva hinnaga oksjonil saab kauba või teenuse tarbija või tema volitusel tegutsev isik
  , kes
  teeb
  kõrgeima pakkumise
  ; langeva hinnaga oksjonil saab kauba või teenuse tarbija või tema volitusel tegutsev isik, kes
  on
  esimesena nõus
  kauba
  või teenuse küsitud hinna eest otsekohe
  ostma; |
| --- | --- |

(16)

avalik enampakkumine – müügimeetod, kus kaupleja pakub
  avalikkuse jaoks füüsiliselt juurdepääsetava ürituse käigus kaupleja nimel tegutseva kolmanda isiku (
  enampakkuja
  )
  poolt
  tasu eest
  juhitava
  ja läbipaistva
  võistupakkumise korras kaupa
  või teenust
  tarbijale
  ; tõusva hinnaga oksjonil saab kauba või teenuse tarbija või tema volitusel tegutsev isik
  , kes
  teeb
  kõrgeima pakkumise
  ; langeva hinnaga oksjonil saab kauba või teenuse tarbija või tema volitusel tegutsev isik, kes
  on
  esimesena nõus
  kauba
  või teenuse küsitud hinna eest otsekohe
  ostma;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 17

| (17) | tootja – kauba valmistaja,
  ühenduse
  territooriumile importija või isik, kes on oma nime, kaubamärgi või muu tunnusmärgi kaubale asetanud ja esineb selle tootjana; |
| --- | --- |

(17)

tootja – kauba valmistaja,
  ühenduse
  territooriumile importija või isik, kes on oma nime, kaubamärgi või muu tunnusmärgi kaubale asetanud ja esineb selle tootjana;

| (17) | tootja – kauba valmistaja,
  liidu
  territooriumile importija või isik, kes on oma nime, kaubamärgi või muu tunnusmärgi kaubale asetanud ja esineb selle tootjana; |
| --- | --- |

(17)

tootja – kauba valmistaja,
  liidu
  territooriumile importija või isik, kes on oma nime, kaubamärgi või muu tunnusmärgi kaubale asetanud ja esineb selle tootjana;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 18

| (18) | kauba garantii – kaupleja või tootja (garandi) poolt tarbija ees võetud kohustus hüvitada tarbijale kauba või teenuse eest makstud hind või asendada või parandada kaup või teenus
  mistahes
  moel, kui kaup või teenus ei vasta garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile; |
| --- | --- |

(18)

kauba garantii – kaupleja või tootja (garandi) poolt tarbija ees võetud kohustus hüvitada tarbijale kauba või teenuse eest makstud hind või asendada või parandada kaup või teenus
  mistahes
  moel, kui kaup või teenus ei vasta garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile;

| (18) | kauba garantii – kaupleja või tootja (garandi) poolt tarbija ees võetud kohustus
  lisaks oma juriidiliste kohustuste täitmisele vastavuse tagamise osas
  hüvitada tarbijale kauba või teenuse eest makstud hind või asendada või parandada kaup või teenus
  mis tahes
  moel, kui kaup või teenus ei vasta garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või
  mis tahes vastavusega mitteseotud nõudele või
  lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile; |
| --- | --- |

(18)

kauba garantii – kaupleja või tootja (garandi) poolt tarbija ees võetud kohustus
  lisaks oma juriidiliste kohustuste täitmisele vastavuse tagamise osas
  hüvitada tarbijale kauba või teenuse eest makstud hind või asendada või parandada kaup või teenus
  mis tahes
  moel, kui kaup või teenus ei vasta garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või
  mis tahes vastavusega mitteseotud nõudele või
  lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 19

| (19) | vahendaja – kaupleja, kes sõlmib lepingu tarbija nimel või volitusel; |
| --- | --- |

(19)

vahendaja – kaupleja, kes sõlmib lepingu tarbija nimel või volitusel;

välja jäetud

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 20

| (20) | lisaleping
  – leping, mille alusel
  tarbija omandab kauba
  või
  teenuse, mis on seotud kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitud lepinguga, ning kus kauba tarnib või teenuse osutab kaupleja või kolmas isik nimetatud kolmanda isiku ja kaupleja vahel sõlmitud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(20)

lisaleping
  – leping, mille alusel
  tarbija omandab kauba
  või
  teenuse, mis on seotud kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitud lepinguga, ning kus kauba tarnib või teenuse osutab kaupleja või kolmas isik nimetatud kolmanda isiku ja kaupleja vahel sõlmitud kokkuleppe alusel.

| (20) | sidusleping
  –
  mis tahes
  leping, mille alusel
  tarnitakse kaupa
  või
  osutatakse teenust, |
| --- | --- |

(20)

sidusleping
  –
  mis tahes
  leping, mille alusel
  tarnitakse kaupa
  või
  osutatakse teenust,

| a) | mida vaadeldakse objektiivselt majanduslikult ühtsena kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepinguga ning |
| --- | --- |

a)

mida vaadeldakse objektiivselt majanduslikult ühtsena kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepinguga ning

| b) | kus kauba tarnib või teenuse osutab kaupleja või kolmas isik nimetatud kolmanda isiku ja kaupleja vahel sõlmitud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

b)

kus kauba tarnib või teenuse osutab kaupleja või kolmas isik nimetatud kolmanda isiku ja kaupleja vahel sõlmitud kokkuleppe alusel.

Majanduslikult ühtseks loetakse lepingud siis, kui siduslepingu alusel tarnitud kaup või osutatud teenused on seotud vastavalt kas kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitud lepingu täitmisega või sellise kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu alusel tarnitud kauba või osutatud teenuse kasutamisega.

Muudatusettepanekud 80 ja 232

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse selles sätestatud tingimustel ja ulatuses kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud
  müügi-
  ja
  teenuslepingute
  suhtes.

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse selles sätestatud tingimustel ja ulatuses kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud
  niisuguste lepingute suhtes, mille alusel tarnitakse kaupa või osutatakse teenust,
  ja
  mitmeotstarbeliste lepingute
  suhtes.

2.   
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse finantsteenuste puhul üksnes artiklites 8–20 sätestatud teatavate väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute
  ,
  artiklites 30–39 sätestatud ebaõiglaste lepingutingimuste ja artiklites 40–46 sätestatud üldeeskirjade suhtes ning koostoimes artikliga 4,
  mis
  käsitleb täielikku ühtlustamist
  .

2.   
  Käesolev direktiiv ei piira käesolevas valdkonnas kehtivat liidu õigustikku
  , mis
  reguleerib kaupleja ja tarbija vahelisi lepinguid
  .

2 a.
     
  Käesolevat direktiivi ei kohaldata lepingute suhtes, mis on sõlmitud järgmistes valdkondades:

| a) | sotsiaalteenused; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalteenused;

| b) | tervishoiuteenused, st kõik teenused, mida tervishoiutöötajad osutavad patsientidele, et hinnata, säilitada või taastada nende tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

b)

tervishoiuteenused, st kõik teenused, mida tervishoiutöötajad osutavad patsientidele, et hinnata, säilitada või taastada nende tervislikku seisundit;

| c) | hasartmängud, sealhulgas rahalise panusega õnnemängud, kaasa arvatud loteriid, kasiinomängud ja kihlveotehingud. |
| --- | --- |

c)

hasartmängud, sealhulgas rahalise panusega õnnemängud, kaasa arvatud loteriid, kasiinomängud ja kihlveotehingud.

2 b.
     
  Artikleid 5–19 ja artiklit 23 ei kohaldata lepingute suhtes, mis

| a) | käsitlevad finantsteenuseid; |
| --- | --- |

a)

käsitlevad finantsteenuseid;

| b) | kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/65/EÜ(milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust) (2) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

b)

kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/65/EÜ(milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust) (2) kohaldamisalasse.

3.   
  Lepingute suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/47/EÜ ja nõukogu direktiivi 90/314/EMÜ reguleerimisalasse, kohaldatakse üksnes artikleid 30–39, mis käsitlevad tarbija õigusi ebaõiglaste lepingutingimuste puhul, loetuna koostoimes artikliga 4, mis käsitleb täielikku ühtlustamist.

3.   
  Kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 4 kuni 4c kohaldatakse artikleid 9–19 kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes.

4.   
  Artikleid 5, 7, 9 ja 11 kohaldatakse ilma, et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2006/123/EÜ ja 2000/31/EÜ sätestatud teavitamisnõuete kohaldamist.

4.   
  Artikleid 9–19 ei kohaldata kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes,

| a) | mis käsitlevad kinnisvaraga seotud asjaõiguse loomist, omandamist ja üleandmist, kinnisasjaga seotud tagatisi, hoonete ehitamist või ulatuslikku ümberehitamist või hoone või korteri üürimist; |
| --- | --- |

a)

mis käsitlevad kinnisvaraga seotud asjaõiguse loomist, omandamist ja üleandmist, kinnisasjaga seotud tagatisi, hoonete ehitamist või ulatuslikku ümberehitamist või hoone või korteri üürimist;

| b) | mis kuuluvad nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ (reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiivi 2008/122/EÜ (tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega) (4) kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

b)

mis kuuluvad nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ (reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiivi 2008/122/EÜ (tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega) (4) kohaldamisalasse;

| c) | mis liikmesriikide eeskirjade kohaselt kehtestatakse niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles; |
| --- | --- |

c)

mis liikmesriikide eeskirjade kohaselt kehtestatakse niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles;

4 a.
     
  Artikleid 9–19 ei kohaldata kauglepingute suhtes, mille puhul kaupleja ja tarbija täidavad kohe oma lepingujärgsed kohustused ja tarbija makstav summa ei ületa 40 eurot, kui sellised lepingud sõlmitakse nende iseloomu tõttu tavaliselt väljaspool äriruume. Liikmesriigid võivad oma riiklikes õigusaktides määrata madalama väärtuse.

4 b.
     
  Artikleid 9–19 ei kohaldata kauglepingute suhtes,

| a) | mis on sõlmitud müügiautomaate või automatiseeritud äriruume kasutades; |
| --- | --- |

a)

mis on sõlmitud müügiautomaate või automatiseeritud äriruume kasutades;

| b) | mis on sõlmitud telesideoperaatoriga avalike taksofonide vahendusel taksofonide kasutamiseks või sõlmitud tarbija loodud ühe telefoni-, interneti- või faksiühenduse kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

mis on sõlmitud telesideoperaatoriga avalike taksofonide vahendusel taksofonide kasutamiseks või sõlmitud tarbija loodud ühe telefoni-, interneti- või faksiühenduse kasutamiseks.

4 c.
     
  Artikli 11 lõiget 1 b ja artikleid 12–19 ei kohaldata kauglepingute suhtes, kui tegemist on majutus-, transpordi-, mootorsõidukirendi-, toitlustus- või vabaajaveetmisteenustega ning kui lepingutes on ette nähtud, et teenust osutatakse konkreetsel kuupäeval või ajavahemikul.

4 d.
     
  Kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 4 e, 4 f ja 4 g kohaldatakse artikleid 22–29 müügilepingute suhtes. Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 5 kohaldamist, kui tegemist on mitmeotstarbelise lepinguga, kohaldatakse artikleid 22–29 ainult kauba suhtes.

4 e.
     
  Artikleid 23 a ja 23 b kohaldatakse ka teenuslepingute ja mitmeotstarbeliste lepingute suhtes

4 f.
     
  Artikleid 22–29 ei kohaldata:

| a) | elektri suhtes; |
| --- | --- |

a)

elektri suhtes;

| b) | vee ja gaasi suhtes, kui neid ei panda müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses. |
| --- | --- |

b)

vee ja gaasi suhtes, kui neid ei panda müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses.

4 g.
     
  Artikleid 22–29 ei kohaldata avalikul enampakkumisel müüdava kasutatud kauba suhtes.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – pealkiri

Täielik ühtlustamine

Ühtlustamise tase

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4

Liikmesriigid
  ei tohi
  riiklikes õigusaktides säilitada või nendega kehtestada
  eeskirju
  ,
  mis erinevad käesoleva direktiiviga kehtestatust
  ,
  sealhulgas ei rangemaid ega vähem rangeid eeskirju
  ,
  millega tagataks tarbijakaitse erinev tase.

1.
     
  Välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud lõikes 1 a või 1 b, võivad
  liikmesriigid
  oma
  riiklikes õigusaktides säilitada või nendega kehtestada
  Euroopa Liidu toimimise lepingule vastavad rangemad sätted
  ,
  et tagada kõrgemal tasemel tarbijakaitse
  ,
  artiklis 5
  ,
  artikli 9 lõigetes 5 ja 6, artiklites 22–29, artikli 31 lõikes 4 ning artiklites 34 ja 35 sätestatud tingimustel ja ulatuses.

2.
     
  Liikmesriigid võivad oma riiklikes õigusaktides säilitada Euroopa Liidu toimimise lepingule vastavad rangemad eeskirjad, et tagada tarbijakaitse kõrgem tase, nagu on sätestatud artikli 12 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 2.

3.
     
  Liikmesriigid ei tohi riiklikes õigusaktides säilitada või nendega kehtestada eeskirju, mis erinevad artiklis 2, artikli 9 lõigetes 1 kuni 4, artikli 9 lõikes 8, artiklites 10 ja 11, artikli 12 lõigetes 1–3, artikli 13 lõikes 1, artiklites 14–19, artiklites 30–33 ja artiklis 36 kehtestatust, sealhulgas rangemaid eeskirju, millega tagataks tarbijakaitse erinev tase.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 a (uus)

Artikkel 4 a

Ajavahemikud, kuupäevad ja tähtajad

Käesolevas direktiivis sisalduvate ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamise suhtes kohaldatakse nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (5).

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II peatükk – pealkiri

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – pealkiri

Teavitamise üldnõuded

Nõuded väljaspool äriruume sõlmitavates lepingutes esitatavale teabele

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 - sissejuhatav osa

1.   
  Enne mistahes müügi- või teenuslepingu sõlmimist
  peab kaupleja esitama tarbijale järgmise teabe, kui selline teave ei ole kontekstist niigi selge:

1.   
  Äriruumides sõlmitava lepingu sõlmimisel
  peab kaupleja esitama tarbijale
  selgel ja arusaadaval viisil
  järgmise teabe, kui selline teave ei ole kontekstist niigi selge:

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| a) | toote
  põhiomadused
  sidevahendile ja tootele
  kohases ulatuses; |
| --- | --- |

a)

toote
  põhiomadused
  sidevahendile ja tootele
  kohases ulatuses;

| a) | kauba või teenuse
  põhiomadused
  kaubale või teenusele
  kohases ulatuses; |
| --- | --- |

a)

kauba või teenuse
  põhiomadused
  kaubale või teenusele
  kohases ulatuses;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt b

| b) | kaupleja
  aadress ja
  identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi
  , ning vajadusel selle kaupleja aadress ja identifitseerimisandmed, kelle volitusel ta tegutseb
  ; |
| --- | --- |

b)

kaupleja
  aadress ja
  identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi
  , ning vajadusel selle kaupleja aadress ja identifitseerimisandmed, kelle volitusel ta tegutseb
  ;

| b) | kaupleja identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi; |
| --- | --- |

b)

kaupleja identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi;

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| b a) | kaupleja tegevuskoha aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja kauplejaga tõhusalt suhelda; |
| --- | --- |

b a)

kaupleja tegevuskoha aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja kauplejaga tõhusalt suhelda;

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

| c) | toote või teenuse
  hind
  koos maksudega või juhul, kui
  toote
  või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajadusel ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse
  hind
  koos maksudega või juhul, kui
  toote
  või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajadusel ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist;

| c) | toote või teenuse
  täishind
  koos maksudega või juhul, kui
  kauba
  või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajadusel ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud
  ja mis tahes muud kulud
  või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist
  . Juhul kui leping on tähtajatu, tähendab täishind igakuiste kulude kogusummat; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse
  täishind
  koos maksudega või juhul, kui
  kauba
  või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajadusel ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud
  ja mis tahes muud kulud
  või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist
  . Juhul kui leping on tähtajatu, tähendab täishind igakuiste kulude kogusummat;

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d

| d) | maksmise, tarne, tellimuse täitmise
  ja kaebuste lahendamise
  kord,
  kui see erineb ametialase hoolikuse nõuetega kehtestatust
  ; |
| --- | --- |

d)

maksmise, tarne, tellimuse täitmise
  ja kaebuste lahendamise
  kord,
  kui see erineb ametialase hoolikuse nõuetega kehtestatust
  ;

| d) | vajaduse korral
  maksmise, tarne, tellimuse täitmise kord,
  tähtaeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba tarnima või teenuse osutama, ja kaupleja rakendatav kaebuste lahendamise kord
  ; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral
  maksmise, tarne, tellimuse täitmise kord,
  tähtaeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba tarnima või teenuse osutama, ja kaupleja rakendatav kaebuste lahendamise kord
  ;

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f

| f) | kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja
  tingimused
  (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

f)

kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja
  tingimused
  (kui see on asjakohane);

| f) | lisaks kauba vastavuse õigusliku garantii meeldetuletamisele mainitakse
  kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja
  tingimusi
  (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

f)

lisaks kauba vastavuse õigusliku garantii meeldetuletamisele mainitakse
  kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja
  tingimusi
  (kui see on asjakohane);

| f a) | käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle juhendi võib vajadusel saada; |
| --- | --- |

f a)

käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle juhendi võib vajadusel saada;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt g

| g) | lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu, lepingu lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

g)

lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu, lepingu lõpetamise tingimused;

| g) | lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu
  või automaatselt pikenev
  , lepingu lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

g)

lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu
  või automaatselt pikenev
  , lepingu lõpetamise tingimused;

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt i

| i) | asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused
  . |
| --- | --- |

i)

asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused
  .

| i) | vajaduse korral
  asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused
  ; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral
  asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused
  ;

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punktid i a, i b ja i c (uus)

| i a) | vajaduse korral digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine; |
| --- | --- |

i a)

vajaduse korral digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine;

| i b) | digitaalse sisu mis tahes koostalitlusvõime riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või mille puhul võib põhjendatult eeldada, et ta seda teab, samuti igasugune koostalitlusvõime puudumine, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

i b)

digitaalse sisu mis tahes koostalitlusvõime riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või mille puhul võib põhjendatult eeldada, et ta seda teab, samuti igasugune koostalitlusvõime puudumine, kui see on asjakohane;

| i c) | vajaduse korral võimalus kasutada kaupleja suhtes rakendatavat kohtuvälist kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismi ning selle juurdepääsutingimused. |
| --- | --- |

i c)

vajaduse korral võimalus kasutada kaupleja suhtes rakendatavat kohtuvälist kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismi ning selle juurdepääsutingimused.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2

2.   
  Avaliku enampakkumise korral võib asendada lõike 1 punktis b nõutava teabe enampakkuja aadressi ja identifitseerimisandmetega.

2.   
  Lõiget 1 ei kohaldata kauba tarnimise või teenuse osutamise lepingute suhtes, mis käsitlevad igapäevaseid tehinguid ja mille korral peab kaupleja toote tarnima või teenuse osutama kohe, kui leping on sõlmitud.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 3

3.   
  Lõikes 1 osutatud teave peab moodustama müügi- või teenuslepingu lahutamatu osa.

3.   
  Liikmesriigid võivad vastu võtta või säilitada täiendavaid lepingueelseid teavitamisnõudeid.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks
  artikli 7 lõike 2,
  artiklite 13 ja 42 kohaldamist, määratakse artikli 5 rikkumisest tulenevad tagajärjed kindlaks vastavalt kehtivale riiklikule õigusele. Liikmesriigid kehtestavad oma riiklikus
  lepinguõiguses
  tõhusad õiguskaitsevahendid artikli 5 rikkumise puhuks.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 13 ja 42 kohaldamist, määratakse artikli 5 rikkumisest tulenevad tagajärjed kindlaks vastavalt kehtivale riiklikule õigusele. Liikmesriigid kehtestavad oma siseriiklikus
  õiguses
  tõhusad
  ja proportsionaalsed
  õiguskaitsevahendid artikli 5 rikkumise puhuks.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7

Artikkel 7

Konkreetsed teavitamisnõuded vahendajatele

1.
     
  Enne lepingu sõlmimist selgitab vahendaja tarbijale, et ta tegutseb teise kaupleja nimel või volitusel ning et sõlmitud lepingut ei käsitata mitte tarbija ja kaupleja vahelise, vaid pigem kahe tarbija vahelise lepinguna, mis ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

2.
     
  Vahendajat, kes ei täida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustust, loetakse isikuks, kes on sõlminud lepingu oma nimel.

3.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata avalike enampakkumiste korral.

välja jäetud

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8

Artikkel 8

Reguleerimisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9

Artikkel 9

Nõuded kauglepingutes ja
  väljaspool äriruume
  sõlmitavates lepingutes esitatavale teabele

Artikkel 9

Lepingueelsed teavitamisnõuded kauglepingute ning
  väljaspool äriruume
  sõlmitavate lepingute korral

Kauglepingute ja
  väljaspool äriruume
  sõlmitavate lepingute puhul
  esitab kaupleja
  lepingu lahutamatu osana
  järgmise teabe:

1.
     
  Õigeaegselt enne seda, kui tarbija on seotud mis tahes kauglepingu,
  väljaspool äriruume
  sõlmitava lepingu või vastava lepingupakkumisega,
  esitab kaupleja
  tarbijale selgel ja mõistetaval viisil
  järgmise teabe:

| (a) | artiklites 5–7 osutatud teave ning erandina artikli 5 lõike 1 punktist c kõigil juhtudel teave maksmise, tarne, tellimuse täitmise ja kaebuste lahendamise korra kohta; |
| --- | --- |

(a)

artiklites 5–7 osutatud teave ning erandina artikli 5 lõike 1 punktist c kõigil juhtudel teave maksmise, tarne, tellimuse täitmise ja kaebuste lahendamise korra kohta;

| a) | kauba või teenuse põhiomadused sidevahendile ja kaubale või teenusele kohases ulatuses; |
| --- | --- |

a)

kauba või teenuse põhiomadused sidevahendile ja kaubale või teenusele kohases ulatuses;

| b) | taganemisõiguse kohaldamisel selle õiguse kasutamise tingimused ja kord vastavalt I lisas sätestatule; |
| --- | --- |

b)

taganemisõiguse kohaldamisel selle õiguse kasutamise tingimused ja kord vastavalt I lisas sätestatule;

| b) | kaupleja identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi; |
| --- | --- |

b)

kaupleja identifitseerimisandmed, näiteks tema ärinimi;

| b a) | kaupleja tegevuskoha aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja temaga tõhusalt suhelda; |
| --- | --- |

b a)

kaupleja tegevuskoha aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja temaga tõhusalt suhelda;

| c) | kaupleja (ning vajadusel selle kaupleja, kelle volitusel isik tegutseb) tegevuskoha aadress, kuhu tarbija võib kaebusi esitada, kui see aadress erineb kaupleja aadressist; |
| --- | --- |

c)

kaupleja (ning vajadusel selle kaupleja, kelle volitusel isik tegutseb) tegevuskoha aadress, kuhu tarbija võib kaebusi esitada, kui see aadress erineb kaupleja aadressist;

| c) | toote või teenuse täishind koos maksudega või juhul, kui toote või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajaduse korral ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud ja mis tahes muud kulud või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist; juhul kui leping on tähtajatu, tähendab täishind igakuiste kulude kogusummat; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse täishind koos maksudega või juhul, kui toote või teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning vajaduse korral ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud ja mis tahes muud kulud või, kui neid kulusid ei ole põhjendatult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist; juhul kui leping on tähtajatu, tähendab täishind igakuiste kulude kogusummat;

| d) | käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle juhendi võib vajadusel saada; |
| --- | --- |

d)

käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle juhendi võib vajadusel saada;

| d) | maksmise, tarne, tellimuse täitmise kord, tähtaeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba tarnima või teenuse osutama, ja kaupleja rakendatav kaebuste lahendamise kord; |
| --- | --- |

d)

maksmise, tarne, tellimuse täitmise kord, tähtaeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba tarnima või teenuse osutama, ja kaupleja rakendatav kaebuste lahendamise kord;

| e) | vaidluste sõbraliku lahendamise võimalus (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

e)

vaidluste sõbraliku lahendamise võimalus (kui see on asjakohane);

| e) | taganemisõiguse kohaldamisel selle õiguse kasutamise tingimised, ajavahemik ja kord, sealhulgas võimalikud kauba tagastamise kulud tarbijale, sellel eesmärgil võib kaupleja vastavalt kasutada I lisa A osas esitatud lepingust taganemise näidisjuhist ja I lisa B osas esitatud taganemisteate näidist või mis tahes muud selgelt sõnastatud dokumenti; kui kaupleja teavitab tarbijat I lisa A osa kohast taganemisjuhendi näidist kasutades, on ta täitnud käesolevas artiklis sätestatud teavitamisnõuded taganemisõiguse osas; |
| --- | --- |

e)

taganemisõiguse kohaldamisel selle õiguse kasutamise tingimised, ajavahemik ja kord, sealhulgas võimalikud kauba tagastamise kulud tarbijale, sellel eesmärgil võib kaupleja vastavalt kasutada I lisa A osas esitatud lepingust taganemise näidisjuhist ja I lisa B osas esitatud taganemisteate näidist või mis tahes muud selgelt sõnastatud dokumenti; kui kaupleja teavitab tarbijat I lisa A osa kohast taganemisjuhendi näidist kasutades, on ta täitnud käesolevas artiklis sätestatud teavitamisnõuded taganemisõiguse osas;

| e a) | kui taganemisõigust vastavalt artikli 19 lõikele 1 ei kohaldata, teave selle kohta, et tarbijal ei ole õigust taganemiseks; |
| --- | --- |

e a)

kui taganemisõigust vastavalt artikli 19 lõikele 1 ei kohaldata, teave selle kohta, et tarbijal ei ole õigust taganemiseks;

| f) | asjaolu, et leping sõlmitakse kauplejaga ja sellest tulenevalt kehtib tarbija suhtes käesoleva direktiiviga ettenähtud kaitse. |
| --- | --- |

f)

asjaolu, et leping sõlmitakse kauplejaga ja sellest tulenevalt kehtib tarbija suhtes käesoleva direktiiviga ettenähtud kaitse.

| f) | lisaks kauba vastavuse õigusliku garantii meeldetuletamisele mainitakse kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja tingimusi (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

f)

lisaks kauba vastavuse õigusliku garantii meeldetuletamisele mainitakse kauba müügijärgse hoolduse ja garantii olemasolu ja tingimusi (kui see on asjakohane);

| f a) | käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle koopiaid võib vajadusel saada; |
| --- | --- |

f a)

käitumisjuhendi olemasolu ja see, kust selle koopiaid võib vajadusel saada;

| f b) | lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu või automaatselt pikenev, lepingu lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

f b)

lepingu kestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu või automaatselt pikenev, lepingu lõpetamise tingimused;

| f c) | tarbija lepingust tulenevate kohustuste minimaalne kestus (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

f c)

tarbija lepingust tulenevate kohustuste minimaalne kestus (kui see on asjakohane);

| f d) | asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused; |
| --- | --- |

f d)

asjaolu, et kaupleja nõudel peab tarbija maksma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused;

| f e) | vajaduse korral digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine; |
| --- | --- |

f e)

vajaduse korral digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine;

| f f) | digitaalse sisu mis tahes koostalitlusvõime riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või mille puhul võib põhjendatult eeldada, et ta seda teab, samuti igasugune koostalitlusvõime puudumine, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f f)

digitaalse sisu mis tahes koostalitlusvõime riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või mille puhul võib põhjendatult eeldada, et ta seda teab, samuti igasugune koostalitlusvõime puudumine, kui see on asjakohane;

| f g) | vajaduse korral võimalus kasutada kaupleja suhtes rakendatavat kohtuvälist kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismi ning selle juurdepääsutingimused. |
| --- | --- |

f g)

vajaduse korral võimalus kasutada kaupleja suhtes rakendatavat kohtuvälist kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismi ning selle juurdepääsutingimused.

2.
     
  Avaliku enampakkumise korral võib asendada lõike 1 punktides b, b a ja c nõutava teabe vastavate üksikasjadega enampakkuja kohta.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud teave peab moodustama kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitava lepingu lahutamatu osa.

4.
     
  Liikmesriigid ei kehtesta I lisa A osas esitatud taganemisjuhendi näidise vormile täiendavaid sisulisi nõudeid.

5.
     
  Transporditeenuseid või tervise- ja ohutusnõudeid käsitlevate kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul võivad liikmesriigid võtta vastu või säilitada täiendavaid lepingueelseid teavitamisnõudeid, tingimusel et need on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ning on asjakohased tarbija nõuetekohaseks teavitamiseks.

6.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada täiendavaid lepingueelseid teavitamisnõudeid kõikide kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul, mille alusel osutatakse teenuseid ning mille jaoks nad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (6)

  !
  artikli 22 lõikele 5 kehtestavad täiendavaid teavitamisnõudeid, mida kohaldatakse nende territooriumil asutatud teenuseosutajate suhtes.

7.
     
  Artikkel 5 ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (7)
  .

8.
     
  Käesolevas peatükis osutatud teavitamisnõuete täitmise tõendamise kohustus lasub kauplejal.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – pealkiri

Nõuded
  väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute vormi kohta

Lepingueelse teavitamise vorminõuded
  väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute korral

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1

1.   Väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul esitatakse artiklis 9 ettenähtud teave tellimislehel lihtsas ja arusaadavas keeles ning loetavalt.
  Tellimislehe juurde kuulub ka taganemise tüüpvorm, mis on sätestatud I lisa B osas.

1.   Väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul esitatakse
  tarbijale
  artiklis 9 ettenähtud teave tellimislehel
  paberkujul – või kui tarbija on sellega nõus, siis mõnel muul püsival andmekandjal –
  lihtsas ja arusaadavas keeles ning loetavalt.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2

2.   Väljaspool äriruume sõlmitav leping
  on kehtiv
  üksnes juhul, kui tarbija
  allkirjastab
  tellimislehe
  , ning juhtudel, kui tellimisleht ei ole paberkujul, siis kui tarbija saab tellimislehe koopia mõnel muul püsival andmekandjal
  .

2.   Väljaspool äriruume sõlmitav leping
  hakkab kehtima
  üksnes juhul, kui tarbija
  on
  tellimislehe
  allkirjastanud
  .

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Olenemata lõigetes 1 ja 2 sätestatust kehtib väljaspool äriruume sõlmitavate mitmeotstarbeliste lepingute puhul, mille puhul kaupleja ja tarbija täidavad kohe oma lepingujärgsed kohustused ja tarbija makstav summa ei ületa 200 eurot, järgmine:

| a) | kaupleja ei ole kohustatud esitama artiklis 9 sätestatud teavet paberkujul või mõnel muul püsival andmekandjal, ning |
| --- | --- |

a)

kaupleja ei ole kohustatud esitama artiklis 9 sätestatud teavet paberkujul või mõnel muul püsival andmekandjal, ning

| b) | lepingu kehtivuse jaoks ei ole nõutav, et tarbija tellimislehe allkirjastab; |
| --- | --- |

b)

lepingu kehtivuse jaoks ei ole nõutav, et tarbija tellimislehe allkirjastab;

eeldusel, et sellised lepingud sõlmitakse nende iseloomu tõttu tavaliselt väljaspool äriruume.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 3

3.   Liikmesriigid ei kehtesta
  vormile
  muid
  nõudeid kui lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuded.

3.   Liikmesriigid ei kehtesta muid
  lepingueelseid vorminõudeid artikli 9 lõikes 1 nimetatud teavitamise nõuete täitmisele
  .

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – pealkiri

Nõuded
  kauglepingute
  vormi kohta

Lepingueelse teavitamise vorminõuded
  kauglepingute
  korral

Muudatusettepanekud 107, 235 ja 236

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

1.   Kauglepingute puhul esitatakse
  artikli
  9
  punktis a
  ettenähtud teave või tehakse see teave tarbijale kättesaadavaks
  enne lepingu sõlmimist,
  lihtsas ja arusaadavas keeles ning loetavalt, pidades silmas konkreetse lepingu sõlmimiseks kasutatavat sidevahendit.

1.   Kauglepingute puhul esitatakse
  artiklis
  9 ettenähtud teave või tehakse see teave tarbijale kättesaadavaks
  püsival andmekandjal
  lihtsas ja arusaadavas keeles ning loetavalt, pidades silmas konkreetse lepingu sõlmimiseks kasutatavat sidevahendit.

1 a.
     
  Kui kauba tarnimiseks või teenuse osutamiseks elektroonilisel teel sõlmitav kaugleping, mille tingimustes ei ole eraldi kokku lepitud, seab tarbijale maksekohustuse, on tarbija lepinguga seotud vaid siis, kui:

| a) | kaupleja on selgelt ja esiletõstetult esitanud tarbijale teabe täishinna kohta, sh kõikide sellega seotud hinnakomponentide kohta, ning |
| --- | --- |

a)

kaupleja on selgelt ja esiletõstetult esitanud tarbijale teabe täishinna kohta, sh kõikide sellega seotud hinnakomponentide kohta, ning

| b) | tarbija on kinnitanud, et ta on punkti a kohaselt nõutava teabe läbi lugenud ja sellest aru saanud. Veebisaidi kaudu sõlmitavate lepingute puhul loetakse see nõue täidetuks, kui veebisait on kujundatud selliselt, et siduva tellimuse tegemine on võimalik alles siis, kui tarbija on eelnevalt kaupleja veebisaidil registreerunud, et kaupleja pakkumist kasutada. |
| --- | --- |

b)

tarbija on kinnitanud, et ta on punkti a kohaselt nõutava teabe läbi lugenud ja sellest aru saanud. Veebisaidi kaudu sõlmitavate lepingute puhul loetakse see nõue täidetuks, kui veebisait on kujundatud selliselt, et siduva tellimuse tegemine on võimalik alles siis, kui tarbija on eelnevalt kaupleja veebisaidil registreerunud, et kaupleja pakkumist kasutada.

1 b.
     
  Lõike 1 a punktist b kõrvale kaldudes on juhul, kui nimetatud lõikes viidatud kaugleping sõlmitakse telefoni teel, tarbija lepinguga seotud vaid siis, kui kaupleja on saatnud tarbijale püsival andmekandjal kinnituse pakkumise kohta, kaasa arvatud lõike 1 a punkti a kohaselt nõutud teabe.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2

2.   Juhul kui kaupleja helistab tarbijale selleks, et sõlmida kaugleping, peab kaupleja tarbijaga vestlust alustades nimetama oma isiku ning ütlema, et helistab ärilistel eesmärkidel.

2.   Juhul kui kaupleja
  või kaupleja nimel tegutsev vahendaja
  helistab tarbijale selleks, et sõlmida kaugleping, peab kaupleja tarbijaga vestlust alustades nimetama oma isiku ning ütlema, et helistab ärilistel eesmärkidel.

2 a.
     
  Kaubandusele pühendatud veebilehtedel tuleb avalehel selgelt ja loetavalt märkida, kas teatavatesse liikmesriikidesse tarnimisel kehtivad mingid piirangud, sealhulgas maksevahendite osas.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3

3.   Kui leping sõlmitakse sidevahendi abil, mis esitab piiranguid teabe esitamise ruumile või ajale, esitab kaupleja enne sellise lepingu sõlmimist konkreetsele sidevahendile kohases ulatuses vähemalt toote põhiomadusi ja täishinda käsitleva teabe,
  nagu on osutatud
  artikli
  5
  lõike 1
  punktides
  a ja
  c
  . Muu
  artiklites 5–7
  esitatud teabe esitab kaupleja tarbijale asjakohasel viisil vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

3.   Kui leping sõlmitakse sidevahendi abil, mis esitab piiranguid teabe esitamise ruumile või ajale, esitab kaupleja enne sellise lepingu sõlmimist konkreetsele sidevahendile kohases ulatuses vähemalt toote
  või teenuse
  põhiomadusi ja täishinda
  , lepingu kestust ning juhul, kui leping on tähtajatu, lepingu lõpetamise tingimusi
  käsitleva
  lepingueelse
  teabe,
  vastavalt
  artikli
  9
  lõike 1
  punktidele
  a
  , b, c, e
  ja
  g
  . Muu
  artiklis 9
  esitatud teabe esitab kaupleja tarbijale asjakohasel viisil vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 4

4.
     
  Tarbija peab saama kinnituse artikli 9 punktides a–f osutatud teabe kohta püsival andmekandjal ja mõistliku aja jooksul pärast mistahes kauglepingu sõlmimist ning hiljemalt samaaegselt kauba kättesaamise või teenuse osutamise alustamisega, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on tarbijale püsival andmekandjal esitatud enne kauglepingu sõlmimist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 5

5.   Liikmesriigid ei kehtesta vormile
  muid nõudeid kui lõigetes 1–4 kehtestatud nõuded
  .

5.   Liikmesriigid ei kehtesta vormile
  täiendavaid lepingueelseid teavitamisnõudeid artikli 9 lõikes 1 osutatud teavitamiskohustuse täitmiseks
  .

Olenemata esimeses lõigus sätestatust võivad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes 1 b osutatud lepingute puhul võtta kasutusele või säilitada siseriikliku õiguse sätted, mille kohaselt tarbija on lepinguga seotud vaid siis, kui ta on saatnud kauplejale püsival andmekandjal kinnituse lepingu sõlmimise kohta. Liikmesriigid teavitavad sellistest sätetest komisjoni, kes avalikustab selle teabe kergesti ligipääsetaval viisil.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingupuhul algab lõikes 1 nimetatud taganemisperiood lepingu sõlmimise päevast või päevast, mil tarbija saab allkirjastatud lepingudokumendi koopia püsival andmekandjal, kui see ei toimu lepingu sõlmimise päeval.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2

2.   Väljaspool äriruume
  sõlmitud
  lepingu puhul
  algab taganemisperiood päevast
  ,
  mil tarbija allkirjastab tellimislehe
  ,
  või kui tellimisleht ei ole paberkujul,
  päevast, mil tarbija saab
  tellimislehe koopia mõnel muul püsival andmekandjal.

2.   
  Olenemata lõikest 1 algab taganemisperiood niisuguse kauglepingu või
  väljaspool äriruume
  sõlmitava
  lepingu puhul,
  mille alusel tarnitakse kaupu
  , päevast, mil tarbija
  või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja,
  saab
  tellitud kaubad oma valdusse, või

Kauba müügiks sõlmitud kauglepingu puhul algab taganemisperiood päevast, mil tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, saab kogu tellitud kauba oma valdusse.

Teenuse osutamiseks sõlmitud kauglepingu puhul algab taganemisperiood päevast, mil leping sõlmitakse.

| a) | kui tarbija on ühe tellimusega tellinud mitmeid eraldi kaupu, mis tarnitakse eraldi, algab taganemisperiood viimase kaubaartikli kättetoimetamise päevast, |
| --- | --- |

a)

kui tarbija on ühe tellimusega tellinud mitmeid eraldi kaupu, mis tarnitakse eraldi, algab taganemisperiood viimase kaubaartikli kättetoimetamise päevast,

| b) | kui kaup koosneb mitmest saadetisest või osast, algab taganemisperiood viimase saadetise või osa kättetoimetamise päevast, |
| --- | --- |

b)

kui kaup koosneb mitmest saadetisest või osast, algab taganemisperiood viimase saadetise või osa kättetoimetamise päevast,

| c) | kui sama liiki kaupu tarnitakse kindlaksmääratud aja jooksul korduvalt, algab taganemisperiood esimese kauba kättetoimetamise päevast. |
| --- | --- |

c)

kui sama liiki kaupu tarnitakse kindlaksmääratud aja jooksul korduvalt, algab taganemisperiood esimese kauba kättetoimetamise päevast.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4

4.   Liikmesriigid ei keela lepinguosalistel
  lepingust tulenevaid
  kohustusi taganemisperioodi ajal täita.

4.   Liikmesriigid ei keela lepinguosalistel
  lepingulisi
  kohustusi taganemisperioodi ajal täita.
  Siiski võivad liikmesriigid väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul säilitada olemasolevad siseriiklikud õigusaktid, millega kauplejal keelatakse teatava ajavahemiku jooksul pärast lepingu sõlmimist tasu vastu võtta.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13

Kui kaupleja ei ole tarbijale taganemisõigust käsitlevat teavet esitanud ja rikub seega artikli 9 punktis
  b, artikli 10 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 4
  sätestatud nõudeid, siis aegub taganemisperiood
  kolm kuud
  pärast
  kaupleja ülejäänud lepinguliste kohustuste täielikku täitmist
  .

1.
     Kui kaupleja ei ole tarbijale taganemisõigust käsitlevat teavet esitanud ja rikub seega artikli 9
  lõike 1
  punktis
  e
  sätestatud nõudeid, siis aegub taganemisperiood
  üks aasta
  pärast
  algse taganemisperioodi lõppu, mis on määratud vastavalt artikli 12 lõigetele 1a ja 2
  .

2.
     
  Liikmesriigid võivad siiski säilitada olemasolevad siseriiklikud õigusaktid, milles sätestatakse pikem taganemisperiood.

Muudatusettepanekud 238 ja 239

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 1

1.   Tarbija teavitab kauplejat oma lepingust taganemise otsusest
  püsiva andmekandja vahendusel
  kas
  kaupleja aadressil saadetud vabas vormis kinnitusega või kasutades
  I lisa B
  osas sätestatud
  taganemisteate
  tüüpvormi
  .

1.   Tarbija teavitab
  enne taganemisperioodi lõppu
  kauplejat oma lepingust taganemise otsusest
  . Tarbija võib selleks
  kas
  :

| a) | kasutada
  I lisa B
  osa kohast
  taganemisteate
  näidisvormi või teha mis tahes muu selgelt sõnastatud avalduse, või |
| --- | --- |

a)

kasutada
  I lisa B
  osa kohast
  taganemisteate
  näidisvormi või teha mis tahes muu selgelt sõnastatud avalduse, või

| b) | tagastada kaubad kauplejale koos selgelt sõnastatud avaldusega, milles tarbija annab kauplejale teada oma taganemisotsusest
  . |
| --- | --- |

b)

tagastada kaubad kauplejale koos selgelt sõnastatud avaldusega, milles tarbija annab kauplejale teada oma taganemisotsusest
  .

Liikmesriigid ei kehtesta taganemisteate
  tüüpvormile
  muid vorminõudeid.

Liikmesriigid ei kehtesta taganemisteate
  näidisvormile
  muid vorminõudeid
  kui need, mis on esitatud I lisa B osas
  .

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2

2.   Internetis sõlmitud kauglepingute puhul võib kaupleja lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud võimalustele anda tarbijale võimaluse täita ja esitada taganemisteate
  tüüpvorm
  elektrooniliselt kaupleja veebilehel.
  Sel juhul
  teatab kaupleja tarbijale viivituseta e-kirja teel taganemisteate kättesaamisest.

2.   Internetis sõlmitud kauglepingute puhul võib kaupleja lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud võimalustele anda tarbijale võimaluse täita ja esitada
  kas I lisa B osas toodud
  taganemisteate
  näidisvorm või muu selgelt sõnastatud avaldus
  elektrooniliselt kaupleja veebilehel.
  Sellistel juhtudel
  teatab kaupleja tarbijale viivituseta e-kirja teel
  või püsival andmekandjal
  taganemisteate kättesaamisest.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – punktid a ja b

| a) | seoses kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu täitmisega või |
| --- | --- |

a)

seoses kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu täitmisega või

| a) | seoses kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu täitmisega või |
| --- | --- |

a)

seoses kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu täitmisega või

| b) | seoses väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimisega, juhul kui pakkumise tegi tarbija. |
| --- | --- |

b)

seoses väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimisega, juhul kui pakkumise tegi tarbija.

| b) | seoses
  kauglepingu või
  väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimisega, juhul kui pakkumise tegi tarbija. |
| --- | --- |

b)

seoses
  kauglepingu või
  väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimisega, juhul kui pakkumise tegi tarbija.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 1

1.   Kaupleja tagastab kõik tarbijalt saadud maksed
  kolmekümne
  päeva jooksul sellest päevast arvates, mil ta saab
  taganemisteate
  .

1.   Kaupleja tagastab kõik tarbijalt saadud maksed
  , sealhulgas tarnekulud (kui see on asjakohane), liigselt viivitamata ja igal juhul hiljemalt neljateistkümne
  päeva jooksul sellest päevast arvates, mil ta saab
  teada tarbija otsusest lepingust taganeda vastavalt artiklile 14
  .
  Kaupleja võib maksed tagastada, kasutades selleks igasugust makseviisi, mis on seaduslik riigis, kus tarbija selle vastu võtab ning tingimusel, et tarbijale ei kaasne maksete tagastamisest kohustust maksta lõivu.

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2

2.   Müügilepingu puhul võib kaupleja
  viivitada tagasimaksetega, kuni ta on kauba tagasi saanud või ära toonud või kuni
  tarbija on esitanud tõendid, et ta on kauba tagasi saatnud
  , sõltuvalt sellest, mis toimub varem
  .

2.   
  Olenemata lõikest 1 ei pea kaupleja juhul, kui tarbija on selgesõnaliselt valinud standardtarnest erineva tarneviisi, sellest tulenevaid enamkulusid tagasi maksma.
  Müügilepingu puhul võib kaupleja
  muuta tagasimakse sõltuvaks sellest, kas
  tarbija on esitanud tõendid, et ta on kauba tagasi saatnud.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1

1.   
  Müügilepingute
  puhul
  , mille alusel tarbija või tema volitatud kolmas isik on kauba oma valdusse saanud enne taganemisperioodi aegumist,
  saadab tarbija
  taganemisest teatamise järel
  14 päeva jooksul kauba tagasi või annab kauba üle kauplejale või isikule, keda kaupleja on volitanud kaupa vastu võtma, välja arvatud juhul, kui kaupleja on pakkunud välja võimaluse, et ta toob kauba ise ära.

1.   
  Kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate kauba tarnimise lepingute
  puhul saadab tarbija
  asjatult viivitamata ning igal juhul mitte hiljem kui
  14 päeva jooksul
  taganemisotsusest teatamise järel vastavalt artiklile 14
  kauba tagasi või annab kauba üle kauplejale või isikule, keda kaupleja on volitanud kaupa vastu võtma, välja arvatud juhul, kui kaupleja on pakkunud välja võimaluse, et ta toob kauba ise ära.

Tarbija peab maksma üksnes kauba tagastamisega seonduvad otsesed kulud
  , välja arvatud
  juhul, kui kaupleja on andnud nõusoleku need kulud ise kanda.

Tarbija peab maksma üksnes kauba tagastamisega seonduvad otsesed kulud
  . Ta ei pea kõnealuseid kulusid tagasi maksma
  juhul, kui kaupleja on andnud
  lepingus
  nõusoleku need kulud ise kanda
  või tagasisaadetavate kaupade hind ületab 40 eurot
  .

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2

2.   Tarbija vastutab ainult kauba väärtuse vähenemise eest, mis on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba olemuses ja toimimises veendumiseks. Tarbija ei vastuta
  kauba
  väärtuse vähenemise eest, kui kaupleja ei ole artikli 9 punktis
  b
  osutatud korras juhtinud tähelepanu taganemisõigusele.
  Teenuslepingute puhul, mille suhtes kehtib taganemisõigus, ei kanna tarbija mingeid kulusid taganemisperioodi kestel osaliselt või täielikult osutatud teenuse eest.

2.   Tarbija vastutab ainult kauba väärtuse vähenemise eest, mis on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba olemuses
  , omadustes
  ja toimimises veendumiseks. Tarbija ei vastuta
  mingil juhul kaupade
  väärtuse vähenemise eest, kui kaupleja ei ole artikli 9
  lõike 1
  punktis
  e
  osutatud korras juhtinud tähelepanu taganemisõigusele.

2 a.
     
  Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, ei kaasne tarbijale taganemisõiguse kasutamisega vähimatki vastutust.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 1

1.   Kui tarbija kasutab vastavalt artiklitele 12–17 oma taganemisõigust kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul, lõppevad
  lisalepingud
  automaatselt ja tarbija ei kanna nende eest mitte mingeid kulusid, ilma et see piiraks direktiivi 2008/48/EÜ artikli 15 kohaldamist.

1.   Kui tarbija kasutab vastavalt artiklitele 12–17 oma taganemisõigust kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul, lõppevad
  siduslepingud
  automaatselt ja tarbija ei kanna nende eest mitte mingeid kulusid,
  mis ei ole käesoleva direktiiviga sätestatud,
  ilma et see piiraks direktiivi 2008/48/EÜ artikli 15 kohaldamist.

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 - sissejuhatav osa

1.   Kauglepingute puhul ei kohaldata taganemisõigust juhtudel, kui tegemist on:

1.   Kauglepingute
  ning väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute
  puhul ei kohaldata taganemisõigust juhtudel, kui tegemist on:

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt a

| a) | teenusega, mille osutamine on alanud tarbija eelneval nõusolekul enne artiklis 12 osutatud 14-päevase perioodi lõppemist; |
| --- | --- |

a)

teenusega, mille osutamine on alanud tarbija eelneval nõusolekul enne artiklis 12 osutatud 14-päevase perioodi lõppemist;

| a) | teenusega, mille osutamine on alanud tarbija
  poolt püsival andmekandjal antud
  eelneval nõusolekul enne artiklis 12 osutatud 14-päevase perioodi lõppemist;
  sel juhul hõlmab nõusolek ka tarbija loobumist taganemisõigusest; |
| --- | --- |

a)

teenusega, mille osutamine on alanud tarbija
  poolt püsival andmekandjal antud
  eelneval nõusolekul enne artiklis 12 osutatud 14-päevase perioodi lõppemist;
  sel juhul hõlmab nõusolek ka tarbija loobumist taganemisõigusest;

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt b

| b) | sellise kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mille hind sõltub
  finantsturu
  kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada
  , |
| --- | --- |

b)

sellise kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mille hind sõltub
  finantsturu
  kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada
  ,

| b) | sellise kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mille hind sõltub
  turu
  kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada
  ja mis võib ilmneda taganemisperioodi kestel; |
| --- | --- |

b)

sellise kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mille hind sõltub
  turu
  kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada
  ja mis võib ilmneda taganemisperioodi kestel;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt c

| c) | sellise kauba tarnimisega, mis on valmistatud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või konkreetsele
  iskule
  või mis võib kiiresti rikneda või aeguda; |
| --- | --- |

c)

sellise kauba tarnimisega, mis on valmistatud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või konkreetsele
  iskule
  või mis võib kiiresti rikneda või aeguda;

| c) | sellise kauba tarnimisega
  või teenuste osutamisega
  , mis on valmistatud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või konkreetsele
  isikule ning mille ettevalmistamine nõuab ettevõtjalt individuaalseid meetmeid, mida ettevõtja muul viisil kasutada ei saa,
  või mis võib kiiresti rikneda või aeguda; |
| --- | --- |

c)

sellise kauba tarnimisega
  või teenuste osutamisega
  , mis on valmistatud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või konkreetsele
  isikule ning mille ettevalmistamine nõuab ettevõtjalt individuaalseid meetmeid, mida ettevõtja muul viisil kasutada ei saa,
  või mis võib kiiresti rikneda või aeguda;

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d

| d) | sellise veini tarnimisega
  , mille
  hind
  on
  kokku lepitud müügilepingu sõlmimise ajal ning mille tarnimine saab toimuda ainult pärast artikli 22 lõikes 1 osutatud aega ning kus veini tegelik väärtus sõltub turu kõikumisest
  ,
  mida kaupleja ei saa mõjutada
  ; |
| --- | --- |

d)

sellise veini tarnimisega
  , mille
  hind
  on
  kokku lepitud müügilepingu sõlmimise ajal ning mille tarnimine saab toimuda ainult pärast artikli 22 lõikes 1 osutatud aega ning kus veini tegelik väärtus sõltub turu kõikumisest
  ,
  mida kaupleja ei saa mõjutada
  ;

| d) | järgnevate kaupade tarnimine: |
| --- | --- |

d)

järgnevate kaupade tarnimine:

| — | toiduained
  , |
| --- | --- |

—

toiduained
  ,

| — | joogid, |
| --- | --- |

—

joogid,

| — | ravimid, või |
| --- | --- |

—

ravimid, või

| — | muud hügieeni seisukohast tundlikud kaubad,
  mille
  pakendi või kinnituse
  on
  tarbija juba avanud
  ,
  olles teavitatud taganemisõiguse kohaldamatusest
  ; |
| --- | --- |

—

muud hügieeni seisukohast tundlikud kaubad,
  mille
  pakendi või kinnituse
  on
  tarbija juba avanud
  ,
  olles teavitatud taganemisõiguse kohaldamatusest
  ;

| d a) | lepingutega, mille puhul tarbija vahetult hädaolukorrale reageerides on tellinud kauplejalt lepingu kohese täitmise; kui kaupleja sel juhul osutab täiendavaid teenuseid või müüb täiendavat kaupa lisaks sellele, mida on vaja tarbija vahetu hädaolukorra lahendamiseks, kohaldatakse nende täiendavate kaupade või teenuste suhtes taganemisõigust; |
| --- | --- |

d a)

lepingutega, mille puhul tarbija vahetult hädaolukorrale reageerides on tellinud kauplejalt lepingu kohese täitmise; kui kaupleja sel juhul osutab täiendavaid teenuseid või müüb täiendavat kaupa lisaks sellele, mida on vaja tarbija vahetu hädaolukorra lahendamiseks, kohaldatakse nende täiendavate kaupade või teenuste suhtes taganemisõigust;

| d b) | lepingutega, mille puhul tarbija on kauplejalt konkreetselt tellinud oma kodu külastuse selleks, et kaupleja teostaks seal parandus- või hooldustöid; kui kaupleja sellise külastuse käigus osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid teenuseid või tarnib muid kaupu kui hoolduseks või parandamiseks tingimata vajalikud varuosad, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust; |
| --- | --- |

d b)

lepingutega, mille puhul tarbija on kauplejalt konkreetselt tellinud oma kodu külastuse selleks, et kaupleja teostaks seal parandus- või hooldustöid; kui kaupleja sellise külastuse käigus osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid teenuseid või tarnib muid kaupu kui hoolduseks või parandamiseks tingimata vajalikud varuosad, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust;

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt f

| f) | ajalehtede, perioodiliste väljaannete ja ajakirjade tarnimisega; |
| --- | --- |

f)

ajalehtede, perioodiliste väljaannete ja ajakirjade tarnimisega;

| f) | ajalehtede, perioodiliste väljaannete ja ajakirjade tarnimisega
  , välja arvatud selliste väljaannete tarnimiseks sõlmitud abonementlepingutega
  ; |
| --- | --- |

f)

ajalehtede, perioodiliste väljaannete ja ajakirjade tarnimisega
  , välja arvatud selliste väljaannete tarnimiseks sõlmitud abonementlepingutega
  ;

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt g

| g) | mängu- ja loteriiteenustega; |
| --- | --- |

g)

mängu- ja loteriiteenustega;

välja jäetud

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt h

| h) | enampakkumise käigus sõlmitud lepinguga. |
| --- | --- |

h)

enampakkumise käigus sõlmitud lepinguga.

| h) | avaliku enampakkumise käigus sõlmitud lepingutega. |
| --- | --- |

h)

avaliku enampakkumise käigus sõlmitud lepingutega.

| h a) | digitaalse sisu tarnimine, kui tarbija on alustanud digitaalse sisu allalaadimist. |
| --- | --- |

h a)

digitaalse sisu tarnimine, kui tarbija on alustanud digitaalse sisu allalaadimist.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 2

2.
     
  Väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul ei kohaldata taganemisõigust juhtudel, kui tegemist on:

| a) | lepingutega, mille alusel tarnitakse toiduaineid, jooke või muud koheseks kodus tarbimiseks ettenähtud kaupa, mille tarbija on eelnevalt sidevahendit kasutades valinud ning mille kaupleja, kes tavaliselt müüb sellist kaupa oma äriruumides, tarnib füüsiliselt tarbija koju, asukohta või töökohta; |
| --- | --- |

a)

lepingutega, mille alusel tarnitakse toiduaineid, jooke või muud koheseks kodus tarbimiseks ettenähtud kaupa, mille tarbija on eelnevalt sidevahendit kasutades valinud ning mille kaupleja, kes tavaliselt müüb sellist kaupa oma äriruumides, tarnib füüsiliselt tarbija koju, asukohta või töökohta;

| b) | lepingutega, mille puhul tarbija vahetult hädaolukorrale reageerides on tellinud kauplejalt lepingu kohese täitmise; kui kaupleja sel juhul osutab täiendavaid teenuseid või müüb täiendavat kaupa lisaks sellele, mida on vaja tarbija vahetu hädaolukorra lahendamiseks, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust; |
| --- | --- |

b)

lepingutega, mille puhul tarbija vahetult hädaolukorrale reageerides on tellinud kauplejalt lepingu kohese täitmise; kui kaupleja sel juhul osutab täiendavaid teenuseid või müüb täiendavat kaupa lisaks sellele, mida on vaja tarbija vahetu hädaolukorra lahendamiseks, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust;

| c) | lepingutega, mille puhul tarbija on kauplejalt sidevahendit kasutades konkreetselt tellinud oma kodu külastuse selleks, et kaupleja parandaks tarbija vara või teostaks selle hooldust; kui kaupleja sel juhul osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid teenuseid või tarnib muid kaupu kui hoolduseks või parandamiseks tingimata vajalikud varuosad, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust. |
| --- | --- |

c)

lepingutega, mille puhul tarbija on kauplejalt sidevahendit kasutades konkreetselt tellinud oma kodu külastuse selleks, et kaupleja parandaks tarbija vara või teostaks selle hooldust; kui kaupleja sel juhul osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid teenuseid või tarnib muid kaupu kui hoolduseks või parandamiseks tingimata vajalikud varuosad, kohaldatakse nende täiendavate teenuste või kaupade suhtes taganemisõigust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 3

3
  .   
  Pooled
  võivad kokku leppida, et käesoleva artikli
  lõikeid
  1
  ja 2
  ei kohaldata.

2
  .   
  Kaupleja ja tarbija
  võivad kokku leppida, et käesoleva artikli
  lõiget
  1 ei kohaldata.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20

Artikkel 20

Kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute välistamine

1.
     
  Artikleid 8–19 ei kohaldata kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, kui tegemist on:

| a) | lepingutega, mis käsitlevad kinnisvara müüki või on seotud muude kinnisvaraõigustega, välja arvatud rendiõigused ja kinnisvaraga seonduvad tööd; |
| --- | --- |

a)

lepingutega, mis käsitlevad kinnisvara müüki või on seotud muude kinnisvaraõigustega, välja arvatud rendiõigused ja kinnisvaraga seonduvad tööd;

| b) | lepingutega, mis on sõlmitud müügiautomaate või automatiseeritud äriruume kasutades; |
| --- | --- |

b)

lepingutega, mis on sõlmitud müügiautomaate või automatiseeritud äriruume kasutades;

| c) | lepingutega, mis on sõlmitud telesideoperaatoriga avalike taksofonide vahendusel taksofonide kasutamiseks; |
| --- | --- |

c)

lepingutega, mis on sõlmitud telesideoperaatoriga avalike taksofonide vahendusel taksofonide kasutamiseks;

| d) | lepingutega toidu ja joogi tarnimiseks kaupleja poolt tarneringsõidu käigus, mida kaupleja oma äriruumide ümbruses sageli ja korrapäraselt teeb. |
| --- | --- |

d)

lepingutega toidu ja joogi tarnimiseks kaupleja poolt tarneringsõidu käigus, mida kaupleja oma äriruumide ümbruses sageli ja korrapäraselt teeb.

2.
     
  Artikleid 8–19 ei kohaldata väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute suhtes, kui tegemist on:

| a) | kindlustusega; |
| --- | --- |

a)

kindlustusega;

| b) | finantsteenustega, mille hind sõltub finantsturu kõikumistest, mida kaupleja ei saa mõjutada ning mis võivad ilmneda taganemisperioodi kestel, nagu on sätestatud direktiivi 2002/65/EÜ artikli 6 lõike 2 punktis a; |
| --- | --- |

b)

finantsteenustega, mille hind sõltub finantsturu kõikumistest, mida kaupleja ei saa mõjutada ning mis võivad ilmneda taganemisperioodi kestel, nagu on sätestatud direktiivi 2002/65/EÜ artikli 6 lõike 2 punktis a;

| c) | krediidilepinguga, mis kuulub direktiivi 2008/48/EÜ reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

c)

krediidilepinguga, mis kuulub direktiivi 2008/48/EÜ reguleerimisalasse.

3.
     
  Artikleid 8–19 ei kohaldata kauglepingute suhtes, kui tegemist on majutus-, transpordi-, autorendi-, toitlustus- või vabaajaveetmisteenustega ning kui lepingutes on ette nähtud, et teenust osutatakse konkreetsel kuupäeval või ajavahemikul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21

Artikkel 21

Reguleerimisala

1.
     
  Käesolevat peatükki kohaldatakse müügilepingute suhtes. Juhul, kui tegemist on mitmeotstarbelise lepinguga, mis hõlmab nii kaupu kui teenuseid, kohaldatakse käesolevat peatükki ainult kauba suhtes, ilma et see piiraks artikli 24 lõike 5 kohaldamist.

2.
     
  Käesolevat peatükki kohaldatakse ka lepingute suhtes, milles käsitletakse sellise kauba tarnimist, mis tuleb alles valmistada või toota.

3.
     
  Käesolevat peatükki ei kohaldata varuosade suhtes, mille kaupleja asendab artikli 26 alusel kauba mittevastavuse kõrvaldamiseks parandusi tehes.

4.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et käesolevat peatükki ei kohaldata kasutatud kauba müügi suhtes avalikul enampakkumisel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud
  teisiti
  , tarnib kaupleja kauba, andes kauba üle tarbija valdusse või tarbija määratud kolmanda isiku valdusse, kes ei ole kauba kättetoimetaja, hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise päevast.

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud
  tarnimise ajas
  , tarnib kaupleja kauba, andes kauba üle tarbija valdusse või tarbija määratud kolmanda isiku valdusse, kes ei ole kauba kättetoimetaja,
  võimalikult kiiresti ja
  hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise päevast.

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 2

2.   Kui kaupleja ei täida võetud
  tarnekohustust
  , on tarbijal õigus
  saada tagasi kogu makstud summa seitsme päeva
  jooksul
  tarnimise kuupäevast
  , mis
  on sätestatud käesoleva artikli lõikes 1
  .

2.   Kui kaupleja ei täida võetud
  kohustust tarnida kaubad tarbijaga kukku lepitud ajal või vastavalt lõikele 1
  , on tarbijal õigus
  leping lõpetada, välja arvatud juhul, kui kaubad tarnitakse tarbija poolt määratud uue tähtaja
  jooksul, mis
  ei ole pikem, kui seitse päeva
  .
  Sel juhul teavitab tarbija kauplejat eelnevalt kirjalikult, täpsustades uue tarnetähtaja ning teatab oma kavatsusest leping lõpetada, kui kaupa ei tarnita enne nimetatud uue tähtaja lõppu. Kui selle perioodi möödumisel ei ole mingeid samme astutud, loetakse tarbija lepingust taganenuks.

Olenemata eelmises alalõigus sätestatust, on tarbijal õigus lõpetada leping, ning see lõpetamine jõustub kohe juhul, kui kaupleja on kaudselt või otseselt keeldunud kaupa kohale toimetamast, või kui tarnimistähtajast kinnipidamist peetakse lepingu lahutamatuks osaks, võttes arvesse lepingu sõlmimise asjaolusid.

2 a.
     
  Lepingu lõpetamise korral tagastab kaupleja viivitamata ja mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul pärast lepingu lõppemist kõik lepingu alusel saadud summad.

2 b.
     
  Käesolev artikkel ei piira tarbija õigust nõuda kahjutasu.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 a (uus)

Artikkel 22 a

Õigus kauba tarnimisele teise liikmesriiki või teenuste osutamisele teises liikmesriigis

Kauglepingu korral on tarbijal õigus nõuda, et kaupleja tarniks kauba teise liikmesriiki või osutaks teenust teises liikmesriigis. Kaupleja täidab tarbija nõudmise, kui see on tehniliselt võimalik ja kui tarbija on valmis kandma kõik seonduvad kulud. Kaupleja teeb nimetatud kulud igal juhul eelnevalt teatavaks.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 b (uus)

Artikkel 22 b

Maksevahendid

1.
     
  Kaupleja ja tarbija võivad kokku leppida ettemakses või tarnimise ajal tehtavas sissemakses.

2.
     
  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul (8) artikli 52 lõikele 3 võivad liikmesriigid, võttes arvesse vajadust soodustada konkurentsi ja edendada tõhusate makseviiside kasutamist, siiski tasu nõudmise keelata või seda õigust piirata.

3.
     
  Liikmesriigid keelavad kauplejatel nõuda teatud maksevahendite kasutamise eest tarbijatelt makseid, mis ületavad kaupleja kulutusi sellise vahendi kasutamise eest.

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 1

1.   Kauba kaotsimineku või kahjustumise risk kandub üle tarbijale, kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, on saanud kauba oma valdusse.

1.   Kauba kaotsimineku või kahjustumise risk kandub üle tarbijale, kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, on saanud kauba oma valdusse.
  Kauba üleandmisega kättetoimetajale kandub risk üle tarbijale, kui tarbija on see, kes kättetoimetajalt kauba kättetoimetamise tellis ning kaupleja ei pakkunud seda võimalust, ilma et see piiraks tarbija õigusi kättetoimetaja suhtes.

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud risk kandub üle tarbijale lepinguosaliste vahel kokkulepitud tarnekuupäeval, kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, ei ole astunud mõistlikke samme kauba oma valdusse saamiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud risk kandub üle tarbijale lepinguosaliste vahel kokkulepitud tarnekuupäeval, kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, ei ole
  ilmselgelt
  astunud mõistlikke samme kauba oma valdusse saamiseks.

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 a (uus)

Artikkel 23 a

Lepingute kestus

1.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi sätteid ebaõiglaste lepingutingimuste kohta, ei tohi tarbijate ja kauplejate vahel sõlmitud lepingutes sätestatud esialgne kohustuste kestus ületada 12 kuud.

2.
     
  Lepingu esialgse 12-kuulise kestuse lõppedes on tarbijal õigus leping igal ajal lõpetada. Lepingu lõpetamise seotakse etteteatamistähtajaga, mis ei ole pikem kui kaks kuud. Tarbijatel on õigus lepingu lõppemisest ette teatada enne lepingu esialgse kestuse lõppu, et lõpetada leping etteteatamisperioodi lõpu kuupäevaga.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 1

1.   Kaupleja tarnib kauba vastavalt müügilepingule.

1.   Kaupleja tarnib kauba vastavalt müügilepingule
  , eriti kvaliteedi ja kvantiteedi suhtes, milles osapooled koos kokku leppisid
  .

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt a

| a) | kaup vastab kaupleja esitatud kirjeldusele ning sellel on samad omadused nagu kaubal, mille kaupleja on esitanud tarbijale näidise või mudelina; |
| --- | --- |

a)

kaup vastab kaupleja esitatud kirjeldusele ning sellel on samad omadused nagu kaubal, mille kaupleja on esitanud tarbijale näidise või mudelina;

| a) | kaup vastab kaupleja esitatud kirjeldusele ning sellel on samad omadused nagu kaubal, mille kaupleja on esitanud tarbijale näidise või mudelina
  , ja |
| --- | --- |

a)

kaup vastab kaupleja esitatud kirjeldusele ning sellel on samad omadused nagu kaubal, mille kaupleja on esitanud tarbijale näidise või mudelina
  , ja

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt b

| b) | kaup sobib kasutamiseks
  konkreetsel otstarbel, mida tarbija kaubalt ootab ja mille ta on teinud kauplejale teatavaks
  lepingu sõlmimisel
  ning millega kaupleja on nõustunud
  ; |
| --- | --- |

b)

kaup sobib kasutamiseks
  konkreetsel otstarbel, mida tarbija kaubalt ootab ja mille ta on teinud kauplejale teatavaks
  lepingu sõlmimisel
  ning millega kaupleja on nõustunud
  ;

| b) | kui
  kaup sobib
  selle omadusi käsitleva kokkuleppe puudumisel
  kasutamiseks
  lepinguosaliste poolt
  lepingu sõlmimisel
  eesmärgiks seatud otstarbel
  ; |
| --- | --- |

b)

kui
  kaup sobib
  selle omadusi käsitleva kokkuleppe puudumisel
  kasutamiseks
  lepinguosaliste poolt
  lepingu sõlmimisel
  eesmärgiks seatud otstarbel
  ;

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 2 – punktid c ja d

| c) | kaup sobib kasutamiseks eesmärkidel, milleks sama liiki kaupa harilikult
  kasutataks
  , või |
| --- | --- |

c)

kaup sobib kasutamiseks eesmärkidel, milleks sama liiki kaupa harilikult
  kasutataks
  , või

| c) | kaup sobib kasutamiseks eesmärkidel, milleks sama liiki kaupa harilikult
  võidaks kasutada ning kaubal on sama liiki kauba tavapärased omadused ja toimivus
  ,
  arvestades muu hulgas kasutust, välimust, vastupidavust ja viimistlust, mida tarbija võib põhjendatult eeldada, arvestades kauba laadi ning kaupleja, tootja
  või
  tootja esindaja poolt eelkõige reklaamis või märgistusel üldsusele tehtud avaldusi kauba eritunnuste kohta. |
| --- | --- |

c)

kaup sobib kasutamiseks eesmärkidel, milleks sama liiki kaupa harilikult
  võidaks kasutada ning kaubal on sama liiki kauba tavapärased omadused ja toimivus
  ,
  arvestades muu hulgas kasutust, välimust, vastupidavust ja viimistlust, mida tarbija võib põhjendatult eeldada, arvestades kauba laadi ning kaupleja, tootja
  või
  tootja esindaja poolt eelkõige reklaamis või märgistusel üldsusele tehtud avaldusi kauba eritunnuste kohta.

| d) | kaubal on sama liiki kauba tavapärased omadused ja toimivus, mida tarbija võib põhjendatult eeldada, arvestades kauba laadi ning kaupleja, tootja või tootja esindaja poolt eelkõige reklaamis või märgistusel üldsusele tehtud avaldusi kauba eritunnuste kohta. |
| --- | --- |

d)

kaubal on sama liiki kauba tavapärased omadused ja toimivus, mida tarbija võib põhjendatult eeldada, arvestades kauba laadi ning kaupleja, tootja või tootja esindaja poolt eelkõige reklaamis või märgistusel üldsusele tehtud avaldusi kauba eritunnuste kohta.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 4 – punkt b

| b) | lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust muudetud; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust muudetud;

| b) | lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust
  lepingudokumendis õigeaegselt ja samaväärsel viisil või vähemalt esiletõstetud vormis
  muudetud; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust
  lepingudokumendis õigeaegselt ja samaväärsel viisil või vähemalt esiletõstetud vormis
  muudetud;

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 5

5.   Lepingule
  mittevastavus
  , mis tuleneb kauba ebaõigest paigaldamisest,
  loetakse samaväärseks lepingule mittevastavusega,
  kui paigaldamine moodustab kauba müügilepingu osa ning kaup paigaldati kaupleja poolt või tema vastutusel. Sama kehtib ka juhul, kui tarbija poolt paigaldamiseks ettenähtud kauba paigaldab tarbija ning nõuetele mittevastav paigaldus tuleneb paigaldusjuhendite puudulikkusest.

5.   
  Kaupleja on vastutav
  lepingule
  mittevastavuse eest
  , mis tuleneb kauba
  pakendamisest või
  ebaõigest paigaldamisest, kui paigaldamine moodustab müügilepingu osa ning kaup paigaldati kaupleja poolt või tema vastutusel. Sama kehtib ka juhul, kui tarbija poolt paigaldamiseks ettenähtud kauba paigaldab tarbija ning nõuetele mittevastav paigaldus tuleneb paigaldusjuhendite puudulikkusest.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1

1.   
  Kui kaup ei vasta lepingule,
  on tarbijal
  käesoleva artikli lõigete 2–5 kohaselt
  õigus nõuda:

1.   
  Kauba mittevastavuse korral
  on tarbijal õigus nõuda
  kas
  :

| a) | mittevastavuse kõrvaldamist parandamise või asendamise teel; |
| --- | --- |

a)

mittevastavuse kõrvaldamist parandamise või asendamise teel;

| a) | mittevastavuse kõrvaldamist parandamise või asendamise teel
  vastavuses lõigetega 2, 3 ja 5 või
  ; |
| --- | --- |

a)

mittevastavuse kõrvaldamist parandamise või asendamise teel
  vastavuses lõigetega 2, 3 ja 5 või
  ;

| b) | hinna alandamist; |
| --- | --- |

b)

hinna alandamist;

| b) | hinna
  asjakohast
  alandamist
  või lepingu tühistamist vastavalt lõigetele 4, 5 ja 5 a. |
| --- | --- |

b)

hinna
  asjakohast
  alandamist
  või lepingu tühistamist vastavalt lõigetele 4, 5 ja 5 a.

| c) | lepingu tühistamist. |
| --- | --- |

c)

lepingu tühistamist.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2

2.   
  Kaupleja valib lepingule mittevastavuse kõrvaldamiseks kas
  kauba
  parandamise
  või selle
  asendamise
  .

2.   
  Tarbija võib kauplejalt eelkõige nõuda
  kauba
  parandamist
  või selle
  asendamist, välja arvatud juhul, kui nõue osutub võimatuks või ebaproportsionaalseks
  .

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 3

3.   
  Kui kaupleja tõestab, et
  mittevastavuse
  kõrvaldamine parandamise või asendamise teel on ebaseaduslik, võimatu või põhjustab kauplejale ebaproportsionaalseid jõupingutusi, võib tarbija valida kas alandatud hinna või lepingu tühistamise. Kaupleja jõupingutused loetakse
  ebaproportsionaalseks, kui need
  toovad talle kaasa
  kulusid, mis
  võrreldes hinna alandamise või lepingu tühistamisega on liiga suured, kui arvestada kauba väärtust juhul, kui see vastaks lepingutingimustele, ja seda, kui suures osas kaup ei vasta lepingutingimustele.

3.   
  Lõikega 2 võimaldatud
  mittevastavuse
  kõrvaldamise meetmed hinnatakse
  ebaproportsionaalseks, kui need
  asetavad
  kulusid
  kauplejale
  , mis
  oleks ebamõistlikud võrreldes alternatiivse mittevastavuse kõrvaldamise meetmega (parandamise või asendamisega):

Tarbija võib tühistada lepingu
  , kui
  selle mittevastavus ei ole tühine.

| a) | võttes arvesse kauba väärtust juhul
  , kui
  see vastaks lepingutingimustele, |
| --- | --- |

a)

võttes arvesse kauba väärtust juhul
  , kui
  see vastaks lepingutingimustele,

| b) | võttes arvesse seda, kui suures osas kaup ei vasta lepingutingimustele ja |
| --- | --- |

b)

võttes arvesse seda, kui suures osas kaup ei vasta lepingutingimustele ja

| c) | kaaludes küsimust, kas oleks võimalik rakendada muid mittevastavuse kõrvaldamise meetmeid (parandamist või asendamist) ilma tarbijale olulist ebamugavust tekitamata, |
| --- | --- |

c)

kaaludes küsimust, kas oleks võimalik rakendada muid mittevastavuse kõrvaldamise meetmeid (parandamist või asendamist) ilma tarbijale olulist ebamugavust tekitamata,

Kauba parandamine või asendamine peab toimuma mõistliku aja jooksul ning see ei tohi tarbijale põhjustada olulisi ebamugavusi.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 4

4.   Tarbija
  võib valida mistahes käesoleva artikli lõikes 1 esitatud nõude
  , kui tegemist on ühega järgmistest olukordadest:

4.   
  Ilma et see piiraks lõike 5 b kohaldamist, võib
  tarbija
  nõuda hinna asjakohast alandamist või lepingu tühistamist
  , kui tegemist on ühega järgmistest olukordadest:

| a) | kaupleja on otseselt või kaudselt keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest
  ; |
| --- | --- |

a)

kaupleja on otseselt või kaudselt keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest
  ;

| a) | tarbijal ei ole õigust nõuda kauba parandamist ega asendamist
  ; |
| --- | --- |

a)

tarbijal ei ole õigust nõuda kauba parandamist ega asendamist
  ;

| a a) | ettevõtja on otseselt või järjekindla käitumisega keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest; |
| --- | --- |

a a)

ettevõtja on otseselt või järjekindla käitumisega keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest;

| b) | kaupleja ei ole suutnud mõistliku aja jooksul mittevastavust kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

kaupleja ei ole suutnud mõistliku aja jooksul mittevastavust kõrvaldada;

| b) | kaupleja ei ole suutnud mõistliku aja jooksul mittevastavust kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

kaupleja ei ole suutnud mõistliku aja jooksul mittevastavust kõrvaldada;

| c) | kaupleja on mittevastavuse
  kõrvaldamist üritades põhjustanud
  tarbijale olulisi ebamugavusi
  ; |
| --- | --- |

c)

kaupleja on mittevastavuse
  kõrvaldamist üritades põhjustanud
  tarbijale olulisi ebamugavusi
  ;

| c) | kaupleja on mittevastavuse
  kõrvaldanud, põhjustades
  tarbijale olulisi ebamugavusi
  . |
| --- | --- |

c)

kaupleja on mittevastavuse
  kõrvaldanud, põhjustades
  tarbijale olulisi ebamugavusi
  .

| d) | sama viga ilmneb lühikese aja jooksul mitu korda. |
| --- | --- |

d)

sama viga ilmneb lühikese aja jooksul mitu korda.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Tarbijal ei ole õigust lepingut tühistada, kui mittevastavus on tühine.

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 5 b (uus)

5 b.
     
  Parema tarbijakaitse tagamiseks võivad liikmesriigid vastu võtta ja säilitada riikliku õiguse sätteid, andes tarbijatele õiguse mittevastavuse korral leping lühikese aja jooksul lõpetada ja saada täielik hüvitus või teha vaba valik lõikes 1 osutatud nõuete hulgast.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamist, võib tarbija nõuda kõigi kahjude hüvitamist, mida ei ole vastavalt artiklile 26 heastatud.

2.   
  Vastavalt kohaldatava siseriikliku õiguse sätetele, ja
  ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamist, võib tarbija
  kohaldamisele kuuluva riikliku õiguse alusel
  nõuda kõigi kahjude hüvitamist, mida ei ole vastavalt artiklile 26 heastatud.

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 a (uus)

Artikkel 27 a

Õigus hüvitusele

Kui kaupleja vastutab lõppmüüjana tarbija ees valmistaja, samas lepinguahelas tegutseva eelmise kaupleja või mõne muu vahendaja tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, võib kaupleja kui lõppmüüja esitada regressinõude vastutavate isikute vastu lepinguahelas. Vastutav isik või vastutavad isikud, kellelt kaupleja kui lõppmüüja võib parandusmeetmeid nõuda, ning asjaomased meetmed ja nende kasutamise kord selle õiguse rakendamiseks määratakse kindlaks riiklike õigusaktide alusel.

Isik, kelle vastutus on esimese lõigu tähenduses kindlaksmääratud, peab tõendama, et mittevastavus ei olnud tekkinud tema süül või et hüvitus, mille lõppmüüja tarbijale maksis, ei kuulunud tegelikult maksmisele.

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 2

2.
     
  Kui kaupleja on lepingule mittevastava kauba asendanud, vastutab ta artikli 25 alusel juhul, kui lepingule mittevastavus ilmneb kahe aasta jooksul alates päevast, mil tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, on asemele antud kauba oma valdusse saanud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 4

4.
     
  Artiklis 25 ette nähtud õiguste kasutamiseks peab tarbija teatama kauplejale kauba mittevastavusest kahe kuu jooksul alates päevast, mil ta sellise mittevastavuse avastas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Liikmesriigid võivad parema tarbijakaitse tagamiseks vastu võtta või säilitada siseriiklikke õigusakte, millega nähakse ette pikem garantiiaeg, tõendamiskohustuse ümberpööramise pikem kestus tarbija huvides või erieeskirjad pärast garantiiaja lõppemist ilmsiks tulnud oluliste mittevastavuste korral.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 a (uus)

Artikkel 28 a

Suhtlemine ja kättesaadavus

Kaupleja tagab asjakohastel tingimustel enda kättesaadavuse teenuslepingu kestuse ajal või pärast müügilepingu sõlmimist kuni artikli 28 lõikes 1 nimetatud tähtaja lõpuni tarbija kinnituste, teadete ja küsimuste jaoks, mis on seotud teenus- või müügilepingust tulenevate õiguste ja kohustustega. Ta on eelkõige kohustatud tagama, et tarbija lepinguga seotud kinnitused jõuavad temani viivituseta ja et tarbijat nende kättesaamisest kohe teavitatakse. Teenus- või müügilepinguga seotud kinnituste, teadete ja küsimuste telefoni teel vastuvõtmisel ja vastamisel tekkivate kulude eest ei tohi tarbijale arvet esitada; see ei piira telesideteenuste osutaja õigust sidumistasule.

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 29 – lõige 2 - sissejuhatav osa

2.   Garantiikiri koostatakse lihtsas ja arusaadavas keeles ning see
  ta
  peab olema loetav. Garantiikirjas sisaldub järgmine teave:

2.   Garantiikiri koostatakse lihtsas ja arusaadavas keeles ning see peab olema loetav
  ja muutumatu kirjasuurusega
  .
  See peab olema kirjutatud lepinguga samas keeles.
  Garantiikirjas sisaldub järgmine teave:

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 29 – lõige 2 – punktid a, b ja c

| a) | artiklis
  26 ette nähtud tarbija õigused
  ja
  selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta; |
| --- | --- |

a)

artiklis
  26 ette nähtud tarbija õigused
  ja
  selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta;

| a) | artiklites
  26
  ja 28 ning kohaldatavates riiklikes õigusaktides ning
  ette nähtud tarbija õigused
  ning
  selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta; |
| --- | --- |

a)

artiklites
  26
  ja 28 ning kohaldatavates riiklikes õigusaktides ning
  ette nähtud tarbija õigused
  ning
  selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta;

| b) | kauba garantii sisu ja kaebuste esitamise tingimused, eelkõige kestus, territoriaalne ulatus ning garandi nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

kauba garantii sisu ja kaebuste esitamise tingimused, eelkõige kestus, territoriaalne ulatus ning garandi nimi ja aadress;

| b) | kauba garantii sisu ja kaebuste esitamise tingimused, eelkõige kestus, territoriaalne ulatus ning garandi nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

kauba garantii sisu ja kaebuste esitamise tingimused, eelkõige kestus, territoriaalne ulatus ning garandi nimi ja aadress;

| c) | ilma et see piiraks artiklite 32 ja 35 ning III lisa punkti 1 alapunkti j kohaldamist
  ,
  nähakse vajadusel ette,
  et kauba garantiid
  ei saa
  üle kanda järgmisele ostjale. |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks artiklite 32 ja 35 ning III lisa punkti 1 alapunkti j kohaldamist
  ,
  nähakse vajadusel ette,
  et kauba garantiid
  ei saa
  üle kanda järgmisele ostjale.

| c) | teave
  , et kauba garantiid
  saab
  üle kanda järgmisele ostjale. |
| --- | --- |

c)

teave
  , et kauba garantiid
  saab
  üle kanda järgmisele ostjale.

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 29 – lõige 3

3.   Kui tarbija seda nõuab,
  teeb kaupleja garantiikirja kättesaadavaks püsival andmekandjal
  .

3.   
  kaupleja garantiikirja kättesaadavaks püsival andmekandjal ning
  kui tarbija seda nõuab,
  ka paberkandjal
  .

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 1

1.   Käesolevat peatükki kohaldatakse selliste lepingutingimuste suhtes, mis on eelnevalt kaupleja või kolmanda isiku poolt koostatud ja
  millega tarbija nõustub ilma
  ,
  et tal oleks
  võimalust
  nende
  sisu muuta, eelkõige juhtudel, kui
  sellised lepingutingimused moodustavad
  osa eelnevalt koostatud tüüplepingust.

1.   Käesolevat peatükki kohaldatakse selliste lepingutingimuste suhtes, mis on eelnevalt kaupleja või kolmanda isiku poolt koostatud ja
  milles ei ole eraldi kokku lepitud. Lepingutingimust käsitletakse alati kui eraldi kokku leppimata tingimust
  ,
  kui see on eelnevalt koostatud ja tarbijal ei ole olnud
  võimalust
  lepingutingimuse
  sisu muuta, eelkõige juhtudel, kui
  selline lepingutingimus moodustab
  osa eelnevalt koostatud tüüplepingust.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 2

2.   Asjaolu, et
  tarbijal
  on
  võimalus muuta lepingutingimuste teatavate aspektide sisu või mõnda konkreetset mõistet
  , ei välista käesoleva peatüki kohaldamist teiste lepingutingimuste suhtes, mis moodustavad kõnealuse lepingu osa.

2.   Asjaolu, et
  lepingutingimuste teatud aspektide või ühe teatud aspekti sisu
  on
  individuaalselt kokku lepitud
  , ei välista käesoleva peatüki kohaldamist teiste lepingutingimuste suhtes, mis moodustavad kõnealuse lepingu osa.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 3

3.   Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad
  ühenduse
  õigusele vastavaid
  kohustuslikke
  põhikirjasätteid või
  õigusnorme
  ning selliste rahvusvaheliste konventsioonide sätteid ja põhimõtteid, millega liikmesriigid või
  ühendus
  on ühinenud.

3.   Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste lepingutingimuste suhtes, mis kajastavad
  liidu
  õigusele vastavaid põhikirjasätteid
  , õigusnorme
  või
  avaliku õiguse sätteid
  ning selliste rahvusvaheliste konventsioonide sätteid ja põhimõtteid, millega liikmesriigid või
  liit
  on ühinenud.

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 a (uus)

Artikkel 30 a

Ühtlustamise tase

Välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti, ei tohi liikmesriigid siseriiklikes õigusaktides säilitada või nendega kehtestada sätteid, mis erinevad käesoleva direktiiviga kehtestatuist, kaasa arvatud rangemad ja leebemad sätted, mis tagaksid tarbijakaitse teistsuguse taseme.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 31 – lõige 1

1.   Lepingutingimused
  koostatakse
  lihtsas ja arusaadavas keeles ning
  need peavad olema hästi loetavad
  .

1.   
  Kõik
  lepingutingimused
  peavad olema esitatud selgelt ja ühemõtteliselt. Kui lepingutingimused on esitatud kirjalikult, peavad need alati olema koostatud
  lihtsas ja arusaadavas keeles ning
  loetavalt
  .

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 31 – lõige 4

4.   Liikmesriigid ei kehtesta
  vormilisi
  nõudeid lepingutingimuste esitamise
  ega
  tarbijale
  kättesaadavaks tegemise kohta
  .

4.   Liikmesriigid ei kehtesta nõudeid lepingutingimuste esitamise
  kohta, välja arvatud vormilised nõuded seoses puuetega isikutega või kui kaup või teenus võib endast kujutada spetsiifilist ohtu tarbija või kolmanda isiku tervisele või ohutusele või teatavate kaupade või teenuste puhul, kui on tõendeid, et need on
  tarbijale
  kahjulikud
  .

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 32 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks artiklite 34 ja 38 kohaldamist, võetakse lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel arvesse lepingu sõlmimise objektiks oleva toote laadi ning viidatakse lepingu sõlmimisel kõigile sellega kaasnevatele asjaoludele ning kõigile teistele kõnealuse või muu lepingu tingimustele, millest leping sõltub.
  Lepingutingimuse õigluse hindamisel arvestab pädev riiklik asutus artikli 31 kohaselt lepingu koostamise viisi ja seda, kuidas kaupleja tarbijat on teavitanud.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 34 ja 38 kohaldamist, võetakse lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel arvesse lepingu sõlmimise objektiks oleva toote laadi ning viidatakse lepingu sõlmimisel kõigile sellega kaasnevatele asjaoludele ning kõigile teistele kõnealuse või muu lepingu tingimustele, millest leping sõltub.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 32 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Lepingutingimuse õigluse hindamisel arvestab pädev riiklik asutus ka lepingu koostamise viisi ja seda, kuidas kaupleja on artikli 31 lõike 1 ja artikli 31 lõike 2 kohaselt tarbijat teavitanud. Tingimust, mille kaupleja on esitanud artikli 31 lõigetega 1 ja 2 kehtestatud selguse kohustust rikkudes, võib juba üksnes seetõttu pidada ebaõiglaseks.

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 32 – lõige 3

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui hinnatakse lepingu põhisisu või kaupleja peamise lepingulise kohustuse eest ette nähtud tasu, eeldusel, et kaupleja täidab täielikult artiklis 31 sätestatud nõudeid.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1
  , 2
  ja 2
  a
  ei kohaldata, kui hinnatakse lepingu põhisisu või kaupleja peamise lepingulise kohustuse eest ette nähtud tasu, eeldusel, et kaupleja täidab täielikult artikli 31 lõigetes
  1, 2 ja 3
  sätestatud nõudeid.

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 33

Kui kaupleja väidab, et lepingutingimus on eraldi kokku lepitud, langeb selle tõendamise kohustus temale.

Kui kaupleja väidab, et lepingutingimus on eraldi kokku lepitud
  või et lepingutingimus vastab artikli 31 lõigetes 1 ja 2 sätestatud läbipaistvuse nõudele
  , langeb selle tõendamise kohustus temale.

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 34

Liikmesriigid tagavad, et II lisas esitatud nimekirjas sätestatud lepingutingimused loetakse ebaõiglaseks igas olukorras.
  Seda lepingutingimuste nimekirja kohaldatakse kõigis liikmesriikides ning seda võib muuta ainult vastavalt artikli 39 lõikele 2 ja artiklile 40.

1
  .   Liikmesriigid tagavad, et II lisas esitatud nimekirjas sätestatud lepingutingimused loetakse ebaõiglaseks igas olukorras.

2.
     
  Liikmesriigid võivad siseriiklike õigusaktidega sätestada täiendavad lepingutingimused, mida peetakse ebaõiglaseks igas olukorras. Liikmesriigid teatavad lõikes 1 osutatud lepingutingimustest komisjonile.

Komisjon avalikustab kõnealuse teabe kergesti ligipääsetaval viisil.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 35

Liikmesriigid tagavad, et III lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sätestatud lepingutingimused loetakse ebaõiglaseks, kui kaupleja ei ole tõendanud, et need lepingutingimused on vastavalt artiklis 32 sätestatule õiglased.
  Seda lepingutingimuste nimekirja kohaldatakse kõigis liikmesriikides ning seda võib muuta ainult vastavalt artikli 39 lõikele 2 ja artiklile 40.

1.
     Liikmesriigid tagavad, et III lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sätestatud lepingutingimused loetakse ebaõiglaseks, kui kaupleja ei ole tõendanud, et need lepingutingimused on vastavalt artiklis 32 sätestatule õiglased.

2.
     
  Liikmesriigid võivad siseriiklike õigusaktidega sätestada täiendavad lepingutingimused, mida peetakse ebaõiglaseks. Liikmesriigid teatavad lõikes 1 osutatud lepingutingimustest komisjonile.

Komisjon avalikustab kõnealuse teabe kergesti ligipääsetaval viisil.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 37

Ebaõiglased
  lepingutingimused
  ei ole tarbija jaoks siduvad. Leping on lepinguosalistele jätkuvalt siduv, kui see võib jääda jõusse ilma, et ebaõiglased lepingutingimused kehtiksid.

Lepingutingimused, mis käeoleva direktiivi kohaselt on
  ebaõiglased
  ,
  ei ole
  siseriiklike õigusaktide kohaselt
  tarbija jaoks siduvad. Leping on lepinguosalistele jätkuvalt siduv, kui see võib jääda jõusse ilma, et ebaõiglased lepingutingimused kehtiksid.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 38 – lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et tarbijate ja konkurentide huvides oleksid olemas piisavad ja tõhusad vahendid, et ära hoida ebaõiglaste lepingutingimuste
  jätkuv
  kasutamine kauplejate ja tarbijate vahel sõlmitavates lepingutes.

1.   Liikmesriigid tagavad, et tarbijate ja konkurentide huvides oleksid olemas piisavad ja tõhusad vahendid, et ära hoida ebaõiglaste lepingutingimuste kasutamine kauplejate ja tarbijate vahel sõlmitavates lepingutes.

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 39

Artikkel 39

II ja III lisas esitatud lepingutingimuste läbivaatamine

1.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile lepingutingimustest, mida pädev riiklik ametiasutus peab ebaõiglaseks ja mis võivad olla asjakohased käesoleva direktiivi muutmiseks käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

2.
     
  Saanud käesoleva artikli lõike 1 kohase teate, muudab komisjon II ja III lisa.

Meetmed käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmiseks võetakse vastu artikli 40 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 40

Artikkel 40

Komitee

1.
     
  Komisjoni abistab tarbijalepingutes kasutatavate ebaõiglaste tingimuste komitee (edaspidi „komitee”).

2.
     
  Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ1 artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.

välja jäetud

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 41 – lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad käesoleva
  direktiivi
  täitmise tagamiseks vajalike piisavate ja tõhusate vahendite olemasolu.

1.   Liikmesriigid
  ja komisjon
  tagavad käesoleva
  direktiiviga ette nähtud tarbijaõiguste
  täitmise tagamiseks vajalike piisavate ja tõhusate vahendite olemasolu.

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 44

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et anda tarbijatele teavet riiklike õigusaktide kohta, millega käesolev direktiiv üle võetakse, ning innustavad vajaduse korral kauplejaid ja käitumisjuhendite omanikke oma käitumisjuhendeid tarbijatele tutvustama.

Liikmesriigid
  ja komisjon
  võtavad vajalikud meetmed, et anda tarbijatele
  ja kauplejatele
  teavet
  – eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning avaliku meedia kaudu –
  riiklike õigusaktide kohta, millega käesolev direktiiv üle võetakse, ning innustavad vajaduse korral kauplejaid ja käitumisjuhendite omanikke oma käitumisjuhendeid tarbijatele tutvustama.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 45

Tarbija vabastatakse kõigist kohustustest selliste
  tarnete
  suhtes, mida ta ei ole tellinud ja mis on keelatud direktiivi 2005/29/EÜ artikli 5 lõikega 5 ja I lisa punktiga 29. Kui tarbija ei reageeri sellisele tellimata tarnele, ei loeta seda tema nõusolekuks.

Tarbija vabastatakse kõigist kohustustest selliste
  kaupade tarnimise või teenuste osutamise
  suhtes, mida ta ei ole tellinud ja mis on keelatud direktiivi 2005/29/EÜ artikli 5 lõikega 5 ja I lisa punktiga 29. Kui tarbija
  sellisel juhul
  ei reageeri sellisele tellimata tarnele, ei loeta seda tema nõusolekuks.

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 46 – lõige 2

2.
     
  Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 46 a (uus)

Artikkel 46 a

Teavitamine ja liikmesriikide vastastikune hindamine

1.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile [ülevõtmisperioodi lõpuks] ja seejärel iga kolme aasta tagant aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | liikmesriikide poolt artikli 9 lõigete 5 ja 6 kohaselt vastu võetud või säilitatud iga täiendava lepingueelse teavitamisnõude sõnastus; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide poolt artikli 9 lõigete 5 ja 6 kohaselt vastu võetud või säilitatud iga täiendava lepingueelse teavitamisnõude sõnastus;

| b) | liikmesriikide poolt artikli 12 lõike 4 ja artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide poolt artikli 12 lõike 4 ja artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus;

| c) | liikmesriikide poolt artikli 22 lõike 2 a kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide poolt artikli 22 lõike 2 a kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus;

| d) | liikmesriikide poolt artikli 26 lõike 5 b ja artikli 28 lõike 5 a kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide poolt artikli 26 lõike 5 b ja artikli 28 lõike 5 a kohaselt vastu võetud või säilitatud erinevate siseriiklike õigusaktide sõnastus;

| e) | selliste täiendavate lepingutingimuste sõnastus, mida liikmesriigid peavad artikli 34 lõike 1 a kohaselt ebaõiglaseks igas olukorras; |
| --- | --- |

e)

selliste täiendavate lepingutingimuste sõnastus, mida liikmesriigid peavad artikli 34 lõike 1 a kohaselt ebaõiglaseks igas olukorras;

| f) | selliste täiendavate lepingutingimuste sõnastus, mida liikmesriigid peavad artikli 35 lõike 1 a kohaselt tingimusteks, mis võivad olla ebaõiglased; |
| --- | --- |

f)

selliste täiendavate lepingutingimuste sõnastus, mida liikmesriigid peavad artikli 35 lõike 1 a kohaselt tingimusteks, mis võivad olla ebaõiglased;

| g) | liikmesriikide kohtute, vahekohtute või pädevate haldusorganite poolt käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvas valdkonnas tehtavate väga oluliste otsuste sõnastus ning asjaomaste otsuste tegemise põhjendused. |
| --- | --- |

g)

liikmesriikide kohtute, vahekohtute või pädevate haldusorganite poolt käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvas valdkonnas tehtavate väga oluliste otsuste sõnastus ning asjaomaste otsuste tegemise põhjendused.

2.
     
  Lõikes 1 märgitud aruanne esitatakse komisjonile. Lõike 1 punktides a–e nimetatud teabe puhul selgitavad liikmesriigid igal üksikul juhul, miks erinevad siseriiklikud õigusaktid on tarbijate asjakohase kaitse seisukohast tingimata vajalikud ning miks need on proportsionaalsed ja tõhusad.

3.
     
  Komisjon tagab, et lõike 1 punktides d ja e nimetatud teave on tarbijatele ja kauplejatele kergesti kättesaadav, nt sellele teemale pühendatud veebilehel, mille asutab ja mida peab komisjon.

4.
     
  Komisjon edastab lõikes 1 nimetatud aruanded liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile, kes esitavad kuue kuu jooksul iga aruande kohta arvamuse. Komisjon peab sama aja jooksul huvirühmadega nõu kõnealuste aruannete üle.

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 46 b (uus)

Artikkel 46 b

Tarbijakaitsega tegelevate isikute ja organisatsioonide aruandlus

Isikud ja organisatsioonid, kellel on siseriikliku õiguse alusel ja artikli 38 lõike 2 tähenduses õigustatud huvi tarbijaid kaitsta, teavitavad komisjoni sellest, millistele järeldustele nad jõudsid, hinnates käesoleva direktiivi kohaldamist ja selle mõju tarbija õigustele ja siseturu toimimisele.

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 46 c (uus)

Artikkel 46 c

Komisjoni aruanne ja läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt [üks aasta pärast ülevõtmisperioodi lõppu] ja seejärel iga kolme aasta tagant aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, võttes arvesse vastavalt artikli 46 a lõikele 4 ja artiklile 46 b kogutud teavet. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud direktiivi kohandamiseks tarbija õiguste valdkonna arenguga.

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel -47 (uus)

Direktiiv 2002/65/EÜ

Artikkel -47

Direktiivi 2002/65/EÜ muutmine

Direktiivi 2002/65/EÜ artikkel 2 lõige a asendatakse järgnevaga;

| „a) | kaugleping – kaupleja ja tarbija vahel sõlmitav mis tahes leping, mille alusel tarnitakse kaupa või osutatakse teenust ning mis sõlmitakse kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures kaupleja ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad eranditult kas üht või mitut sidevahendit;”. |
| --- | --- |

„a)

kaugleping – kaupleja ja tarbija vahel sõlmitav mis tahes leping, mille alusel tarnitakse kaupa või osutatakse teenust ning mis sõlmitakse kaugmüügi- või teenuste osutamise skeemi alusel, kusjuures kaupleja ja tarbija ei viibi lepingu sõlmimisel samaaegselt füüsiliselt kohal, vaid kasutavad eranditult kas üht või mitut sidevahendit;”.

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 47 – lõige 1

Direktiivid 85/577/EMÜ, 93/13/EMÜ ja 97/7/EÜ ning direktiiv 1999/44/EÜ, mida on muudetud IV lisas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks.

Direktiivid 85/577/EMÜ, 93/13/EMÜ ja 97/7/EÜ ning direktiiv 1999/44/EÜ, mida on muudetud IV lisas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks
  alates [ülevõtmise kuupäev]
  .

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 48

Artikkel 48

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi ja esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt [lisatakse artikli 46 lõike 1 teises lõigus esitatud tähtaeg + viis aastat].

Vajadusel esitab komisjon ettepanekud direktiivi kohandamiseks kõnealuses valdkonnas toimunud arengutele. Komisjon võib liikmesriikidelt nõuda teabe esitamist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 48 a (uus)

Artikkel 48 a

Komisjon kaalub võimalust teha ettepanek võtta vastu määrus kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute kohta, mille reguleerimisalast jäävad välja ei transpordi ja terviseteenused.

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – A osa

1.

| 1. | Kaupleja nimi, koha-aadress ja e-posti aadress, kuhu ja kellele taganemisteade saata. |
| --- | --- |

Taganemisõigus

| 2. | Märkus selle kohta, et tarbijal on lepingujärgne taganemisõigus ning et selle õiguse kasutamiseks tuleb saata allpool esitatud tagamisteade püsival andmekandjal punktis 1 osutatud isikule: |
| --- | --- |

2.

Te võite käesolevast lepingust taganeda püsival andmekandjal [või kui kaup antakse Teile üle enne tähtaja lõppu – kauba tagasisaatmisega] põhjust esitamata neljateistkümne kalendripäeva jooksul.

| a) | väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul 14 päeva jooksul pärast seda, kui tarbija on tellimislehele alla kirjutanud; |
| --- | --- |

a)

väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul 14 päeva jooksul pärast seda, kui tarbija on tellimislehele alla kirjutanud;

Taganemisperiood algab [tellitud kaupade kättesaamisega] (1). Taganemisperioodi sisse ei arvestata [kaupade kättesaamise] (2) päeva. Kui taganemisperioodi viimane päev on riigipüha, laupäev või pühapäev, lõpeb taganemisperiood järgmisel tööpäeval.

Taganemisperioodi järgimiseks piisab taganemiskinnituse või kauba õigeaegsest väljasaatmisest.

Taganemiskinnituse või kauba väljasaatmine enne taganemisperioodi lõppu peab olema tõestatav (näiteks postikviitungiga).

| b) | kaugmüügilepingute puhul 14 päeva jooksul pärast seda kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, on kauba oma valdusse saanud; |
| --- | --- |

b)

kaugmüügilepingute puhul 14 päeva jooksul pärast seda kui tarbija või tema määratud kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja, on kauba oma valdusse saanud;

Taganemisteade peaks olema saadetud püsival andmekandjal (nt postitatud kirja vormis)(3) järgmistele isikutele: (4). Selleks võite kasutada allpool esitatud näidisvorm (4)i, kuid see ei ole kohustuslik.

| c) | kaugteenuslepingute puhul: |
| --- | --- |

c)

kaugteenuslepingute puhul:

Taganemise mõju

| — | 14 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist, kui tarbija ei ole andnud eelnevalt nõusolekut lepingu täitmise alustamiseks enne kõnealuse 14-päevase ajavahemiku lõppemist; |
| --- | --- |

—

14 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist, kui tarbija ei ole andnud eelnevalt nõusolekut lepingu täitmise alustamiseks enne kõnealuse 14-päevase ajavahemiku lõppemist;

Taganemise jõustumise korral peate saadud kaubad neljateistkümne päeva jooksul [meie kulul] (5) tagasi saatma. Tagastamisperiood algab Teie jaoks oma taganemiskinnituse või kauba väljasaatmisega. Taganemisteate kättesaamise päeva ei arvestata hüvitamise perioodi osana. Kui tagastamisperioodi viimane päev on riigipüha, laupäev või pühapäev, lõpeb tagastamisperiood järgmisel tööpäeval.

| — | aja jooksul, mis lõppeb lepingu täitmise alustamisel, kui tarbija on andnud eelnevalt nõusoleku lepingu täitmise alustamiseks enne kõnealuse 14-päevase ajavahemiku lõppemist. |
| --- | --- |

—

aja jooksul, mis lõppeb lepingu täitmise alustamisel, kui tarbija on andnud eelnevalt nõusoleku lepingu täitmise alustamiseks enne kõnealuse 14-päevase ajavahemiku lõppemist.

Kui teil ei ole võimalik kaupa algseisundis tagastada, olete te vastutav igasuguse väärtuse vähenemise eest. See kehtib üksnes juhul, kui kõnealune väärtuse vähenemine on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba laadis, olemuses ja toimimises veendumiseks. Te võite väärtuse vähenemist vältida, hoidudes kauba kasutamisest isikliku omandina ja hoidudes kõikidest käsitsusviisidest, mis võivad selle väärtust vähendada.

| 3. | Kõigi müügilepingute puhul märkus kauba kauplejale tagasisaatmise ajaliste piirangute ja viiside kohta ning artiklis 16 ja artikli 17 lõikes 2 esitatud hüvitamise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

3.

Õiguspärase taganemise puhul peame hüvitama 14-päevase perioodi jooksul kõik maksed, mis te olete meile teinud. Hüvitamise periood algab, kui me oleme kätte saanud teie taganemisteate. Taganemisteate kättesaamise päeva ei arvestata hüvitamise perioodi osana. Kui tagastamisperioodi viimane päev on riigipüha, laupäev või pühapäev, lõpeb tagastamisperiood järgmisel tööpäeval.

| 4. | Interneti teel sõlmitud kauglepingute puhul märkus, et tarbija võib kaupleja veebilehel täita ja edastada elektroonilise taganemisteate vormi ja et kaupleja saadab talle viivitamatult e-kirja taganemisteate kättesaamise kohta. |
| --- | --- |

4.

Meil on õigus siduda raha tagasimaksmine tingimusega, et oleme kaubad tagasi saanud.

| 5. | Märkus, et tarbija võib kasutada taganemisteate näidist, mis on esitatud B osas. |
| --- | --- |

5.

Nõuanded alternatiivseks sõnastuseks:

| 1) | Allpool toodud erijuhtude puhul peaks sulgudes olev tekst olema järgmine: |
| --- | --- |

1)

Allpool toodud erijuhtude puhul peaks sulgudes olev tekst olema järgmine:

kauglepingute või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul, mille alusel osutatakse teenuseid: „alates lepingu sõlmimise päevast või päeval, mil te saite kätte allkirjastatud lepingu koopia püsival andmekandjal, kui see erineb lepingu sõlmimise päevast”.

| 2) | *2 Allpool toodud erijuhtude puhul peaks sulgudes olev tekst olema järgmine: |
| --- | --- |

2)

*2 Allpool toodud erijuhtude puhul peaks sulgudes olev tekst olema järgmine:

kauglepingute või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul, mille alusel osutatakse teenuseid: „lepingu sõlmimisega või allkirjastatud lepingudokumendi koopia püsival andmekandjal kättesaamise päeval, kui see ei toimu lepingu sõlmimise päeval”.

| 3) | Kauglepingute puhul tuleb lisada järgmine tekst: |
| --- | --- |

3)

Kauglepingute puhul tuleb lisada järgmine tekst:

| a) | kui kaupleja võimaldab tarbijal lepingust taganeda e-kirja teel: „või e-posti teel”; |
| --- | --- |

a)

kui kaupleja võimaldab tarbijal lepingust taganeda e-kirja teel: „või e-posti teel”;

| b) | kui kaupleja võimaldab tarbijal täita taganemisteate näidisvormi elektrooniliselt veebilehel: „või meie veebilehe kaudu”. |
| --- | --- |

b)

kui kaupleja võimaldab tarbijal täita taganemisteate näidisvormi elektrooniliselt veebilehel: „või meie veebilehe kaudu”.

| 4) | Lisada: kaupleja nimi ja tegevuskoha aadress. Kauglepingute puhul tuleb lisaks märkida: kaupleja e-posti aadress ja/või internetiaadress, mida tarbija võib kasutada lepingust taganemiseks. |
| --- | --- |

4)

Lisada: kaupleja nimi ja tegevuskoha aadress. Kauglepingute puhul tuleb lisaks märkida: kaupleja e-posti aadress ja/või internetiaadress, mida tarbija võib kasutada lepingust taganemiseks.

| 5) | Kui tagasisaadetava kauba hind ei ületa 40 eurot, on sulgudes esitatav tekst järgmine: „teie enda kulul”. |
| --- | --- |

5)

Kui tagasisaadetava kauba hind ei ületa 40 eurot, on sulgudes esitatav tekst järgmine: „teie enda kulul”.

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa

(täitke see vorm üksnes juhul, kui soovite lepingust taganeda)

Kellele:

Kellele:
  (kaupleja nimi, tegevuskoha aadress ja olemasolu korra e-posti aadress) (*)

Käesolevaga soovin/soovime*
  taganeda lepingust, millega on ostetud järgmised kaubad*/ on tellitud järgmised
  teenused*

Käesolevaga soovin/soovime**
  taganeda lepingust, millega on ostetud järgmised kaubad*/ on tellitud järgmised
  teenused**

Tellimuse esitamise
  kuupäev*/ Kättesaamise kuupäev*

Tellimuse esitamise
  kuupäev (***):

Tarbija(te)
  nimi/nimed

Tarbija(te)
  nimi (nimed): (***)

Tarbija(te) aadress

Tarbija(te) aadress
  (id): (***)

Tarbija(te) allkiri (ainult juhul, kui see
  teade
  esitatakse
  kirjalikult
  )

Tarbija(te) allkiri (
  allkirjad) (
  ainult juhul, kui see
  vorm
  esitatakse
  paberkujul) (***):

Kuupäev

Kuupäev (***):

| * | Mittevajalik maha tõmmata. |
| --- | --- |

*

| (*) | Täidab kaupleja enne vormi tarbijale edastamist |
| --- | --- |

(*)

| (**) | Mittevajalik maha tõmmata. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | täidab(täidavad) tarbija(d). |
| --- | --- |

(***)

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – lõige 1 – punkt a a (uus)

| a a) | välistades või kaupleja vastutust tahtlikult põhjustatud kahju eest tarbija omandile või kauplejapoolse raske hooletuse korral tema tegevuse või tegevusetuse tulemusena; |
| --- | --- |

a a)

välistades või kaupleja vastutust tahtlikult põhjustatud kahju eest tarbija omandile või kauplejapoolse raske hooletuse korral tema tegevuse või tegevusetuse tulemusena;

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – lõige 1 – punkt c a (uus)

| c a) | anda täielik jurisdiktsiooniline pädevus kõikide lepingu põhjal tekkivate vaidluste lahendamiseks kaupleja asukohajärgsele kohtule, välja arvatud juhul, kui valitud kohus on ka tarbija asukohajärgne kohus; |
| --- | --- |

c a)

anda täielik jurisdiktsiooniline pädevus kõikide lepingu põhjal tekkivate vaidluste lahendamiseks kaupleja asukohajärgsele kohtule, välja arvatud juhul, kui valitud kohus on ka tarbija asukohajärgne kohus;

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt a a (uus)

| a a) | muudab tarbijale siduvaks kohustuse sõltuvalt tingimusest, mille täitmine sõltub ainuüksi kaupleja tahtest; |
| --- | --- |

a a)

muudab tarbijale siduvaks kohustuse sõltuvalt tingimusest, mille täitmine sõltub ainuüksi kaupleja tahtest;

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt c a (uus)

| ca) | nõuda tarbijalt täiendava kauba või teenuse ostmist, mida ei ole reklaamitud põhilepingu hinnas; |
| --- | --- |

ca)

nõuda tarbijalt täiendava kauba või teenuse ostmist, mida ei ole reklaamitud põhilepingu hinnas;

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt c b (uus)

| c b) | kohaldades täiendavaid maksekohustusi, nt karistusi lepingutingimuste rikkumise eest, mis on selgelt ebaproportsionaalsed kauplejapoolsete lepingutingimuste rikkumisega tekitatud kulude suhtes; |
| --- | --- |

c b)

kohaldades täiendavaid maksekohustusi, nt karistusi lepingutingimuste rikkumise eest, mis on selgelt ebaproportsionaalsed kauplejapoolsete lepingutingimuste rikkumisega tekitatud kulude suhtes;

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt d a (uus)

| d a) | välistades või takistades tarbija õigust juhendada ja volitada kolmandat isikut selle tarbija ja kaupleja vahelist lepingut sõlmima ja/või samme astuma, mis peaksid viima lepingu sõlmimiseni või abistama tarbija ja kaupleja vahelise lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

d a)

välistades või takistades tarbija õigust juhendada ja volitada kolmandat isikut selle tarbija ja kaupleja vahelist lepingut sõlmima ja/või samme astuma, mis peaksid viima lepingu sõlmimiseni või abistama tarbija ja kaupleja vahelise lepingu sõlmimist.

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt e

| e) | võimaldada kauplejal lõpetada tähtajatu
  leping
  ilma mõistliku etteteatamiseta, välja arvatud juhul, kui
  tarbija
  on
  lepingut tõsiselt rikkunud
  ; |
| --- | --- |

e)

võimaldada kauplejal lõpetada tähtajatu
  leping
  ilma mõistliku etteteatamiseta, välja arvatud juhul, kui
  tarbija
  on
  lepingut tõsiselt rikkunud
  ;

| e) | võimaldada kauplejal lõpetada tähtajatu
  leping
  ilma mõistliku etteteatamiseta, välja arvatud juhul, kui
  selleks
  on
  alust
  ;
  see ei mõjuta finantsteenuste lepingute tingimusi, kui selleks on mõjuv põhjus, tingimusel et tarnija peab teist lepingupoolt sellest koheselt teavitama; |
| --- | --- |

e)

võimaldada kauplejal lõpetada tähtajatu
  leping
  ilma mõistliku etteteatamiseta, välja arvatud juhul, kui
  selleks
  on
  alust
  ;
  see ei mõjuta finantsteenuste lepingute tingimusi, kui selleks on mõjuv põhjus, tingimusel et tarnija peab teist lepingupoolt sellest koheselt teavitama;

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt g

| g) | lubada kauplejal tõsta tarbijaga lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinda, ilma et tarbijal oleks õigus lepingut lõpetada; |
| --- | --- |

g)

lubada kauplejal tõsta tarbijaga lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinda, ilma et tarbijal oleks õigus lepingut lõpetada;

| g) | võimaldada, et kauba või muu vara hind määratakse tarne hetkel, või
  lubada kauplejal tõsta tarbijaga lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinda, ilma et tarbijal oleks õigus lepingut lõpetada
  , kui tõstetud hind on liiga kõrge, võrrelduna lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinnaga
  ;
  see ei mõjuta hinnaindekseerimise klausleid, kui need on õiguspärased, tingimusel et meetod, mille alusel hinnad erinevad, on selgesõnaliselt kirjeldatud; |
| --- | --- |

g)

võimaldada, et kauba või muu vara hind määratakse tarne hetkel, või
  lubada kauplejal tõsta tarbijaga lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinda, ilma et tarbijal oleks õigus lepingut lõpetada
  , kui tõstetud hind on liiga kõrge, võrrelduna lepingu sõlmimisel kokkulepitud hinnaga
  ;
  see ei mõjuta hinnaindekseerimise klausleid, kui need on õiguspärased, tingimusel et meetod, mille alusel hinnad erinevad, on selgesõnaliselt kirjeldatud;

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt k

| k) | võimaldada kauplejal ühepoolselt muuta lepingutingimusi, sealhulgas toote või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

k)

võimaldada kauplejal ühepoolselt muuta lepingutingimusi, sealhulgas toote või teenuse omadusi;

| k) | võimaldada kauplejal ühepoolselt muuta lepingutingimusi, sealhulgas toote või teenuse omadusi
  , ilma mõjuva põhjuseta, mis on lepingus täpsustatud
  ;
  see ei mõjuta tingimusi, mille alusel finantsteenuste tarnija jätab endale õiguse muuta ette teatamata tarbija poolt või tarbijale makstavat intressimäära või muude finantsteenuste tasude määra, kui selleks on mõjuv põhjus, tingimusel et ettevõtja peab tarbijat esimesel võimalusel teavitama ja tarbijal on vabadus koheselt lepinguline suhe lõpetada; samuti ei mõjuta see tingimusi, mille alusel kaupleja on endale jätnud õiguse ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi muuta tingimusel, et kaupleja peab tarbijat mõistliku etteteatamisajaga teavitama ja et tarbijal on vabadus lepinguline suhe lõpetada; |
| --- | --- |

k)

võimaldada kauplejal ühepoolselt muuta lepingutingimusi, sealhulgas toote või teenuse omadusi
  , ilma mõjuva põhjuseta, mis on lepingus täpsustatud
  ;
  see ei mõjuta tingimusi, mille alusel finantsteenuste tarnija jätab endale õiguse muuta ette teatamata tarbija poolt või tarbijale makstavat intressimäära või muude finantsteenuste tasude määra, kui selleks on mõjuv põhjus, tingimusel et ettevõtja peab tarbijat esimesel võimalusel teavitama ja tarbijal on vabadus koheselt lepinguline suhe lõpetada; samuti ei mõjuta see tingimusi, mille alusel kaupleja on endale jätnud õiguse ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi muuta tingimusel, et kaupleja peab tarbijat mõistliku etteteatamisajaga teavitama ja et tarbijal on vabadus lepinguline suhe lõpetada;

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 1 – punkt l a (uus)

| l a) | lubada kauplejal, kellelt on tellitud midagi, mis ei ole saadaval, tarnida samaväärne kaup, ilma et ta tarbijat eelnevalt selgesõnaliselt teavitaks sellest võimalusest ja asjaolust, et kui tarbija kasutab oma taganemisõigust, peab kaupleja kandma tarbijale lepingu alusel tarnitud kauba tagastamise kulud. |
| --- | --- |

l a)

lubada kauplejal, kellelt on tellitud midagi, mis ei ole saadaval, tarnida samaväärne kaup, ilma et ta tarbijat eelnevalt selgesõnaliselt teavitaks sellest võimalusest ja asjaolust, et kui tarbija kasutab oma taganemisõigust, peab kaupleja kandma tarbijale lepingu alusel tarnitud kauba tagastamise kulud.

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 2

| 2. | Punkti 1 alapunkti e ei kohaldata lepingutingimuste suhtes, mille kohaselt finantsteenuse osutaja jätab endale õiguse lõpetada ühepoolselt ja ette teatamata tähtajatu leping, tingimusel, et teenuse osutaja teatab viivitamata teis(t)ele lepinguosalis(t)ele lepingu lõpetamisest. |
| --- | --- |

2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 3 – punkt c a (uus)

| c a) | reisipaketilepingud, mida reguleerib direktiiv 90/314/EMÜ, |
| --- | --- |

c a)

reisipaketilepingud, mida reguleerib direktiiv 90/314/EMÜ,

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 4 – sissejuhatav osa

| 4. | Punkti 1
  alapunkti
  k ei kohaldata: |
| --- | --- |

4.

Punkti 1
  alapunkti
  k ei kohaldata:

| 4. | Punkti 1
  alapunkte e, g ja
  k ei kohaldata: |
| --- | --- |

4.

Punkti 1
  alapunkte e, g ja
  k ei kohaldata:

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 4 – punkt a

| a) | tingimuste suhtes, mille kohaselt finantsteenuse osutaja jätab endale õiguse ette teatamata muuta tarbija poolt või tarbijale makstavat intressimäära või muude finantsteenuse eest makstavate tasude suurust, kui on olemas mõjuv põhjus ning kui teenuse osutaja on kohustatud sellest teist lepinguosalist või teisi lepinguosalisi esimesel võimalusel teavitama ning lepinguosalisel või lepinguosalistel on võimalik soovi korral leping kohe lõpetada; |
| --- | --- |

a)

tingimuste suhtes, mille kohaselt finantsteenuse osutaja jätab endale õiguse ette teatamata muuta tarbija poolt või tarbijale makstavat intressimäära või muude finantsteenuse eest makstavate tasude suurust, kui on olemas mõjuv põhjus ning kui teenuse osutaja on kohustatud sellest teist lepinguosalist või teisi lepinguosalisi esimesel võimalusel teavitama ning lepinguosalisel või lepinguosalistel on võimalik soovi korral leping kohe lõpetada;

välja jäetud

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 4 – punkt b

| b) | vabalt kaubeldavate väärtpaberite, rahastamisvahendite ja muude toodete või teenustega seotud tehingute suhtes, kui nende hind on seotud börsinoteeringu või börsiindeksi või finantsturu kursi kõikumistega, mida kaupleja ei saa mõjutada; |
| --- | --- |

b)

vabalt kaubeldavate väärtpaberite, rahastamisvahendite ja muude toodete või teenustega seotud tehingute suhtes, kui nende hind on seotud börsinoteeringu või börsiindeksi või finantsturu kursi kõikumistega, mida kaupleja ei saa mõjutada;

välja jäetud

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõige 4 – punkt d

| d) | tingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel, et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib vabalt lepingu lõpetada. |
| --- | --- |

d)

tingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel, et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib vabalt lepingu lõpetada.

välja jäetud

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0038/2011).

(2)  

  EÜT L 271, 9.10.2002, p. 16.

(3)  

  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

(4)  

  ELT L 33, 3.2.2009, lk 10.

(5)  

  EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.

(6)  

  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(7)  

  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(8)  

  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

---

| 17.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/113

---

Neljapäev, 24. märts 2011Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***I

P7_TA(2011)0117

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

2012/C 247 E/17

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0520); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0520);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0297/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0297/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0039/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0039/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 35.

---

Neljapäev, 24. märts 2011P7_TC1-COD(2010)0274

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 580/2011) lõplikule kujule.)

---