# Europeiska unionens C 82/5 ap

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 82 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången5 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 82

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången5 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 082/1 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008 | 10 |
| 2006/C 082/4 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram 2005-2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | RÅdets Yttrande av den 14 mars 2006 om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005-2009 | 36 |
| 2006/C 082/0 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Litauens uppdaterade konvergensprogram 2005–2008 | 40 |
| 2006/C 082/1 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Maltas uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2005/2006–2010/2011 | 52 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 082/4 | Eurons växelkurs | 57 |
| 2006/C 082/5 | Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration (Fall COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland | 64 |
| 2006/C 082/8 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 34/2005 (f.d. N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 71 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 082/1

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008

1

2006/C 082/2

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009

6

2006/C 082/3

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008

10

2006/C 082/4

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram 2005-2009

14

2006/C 082/5

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008

19

2006/C 082/6

RÅdets Yttrande av den 14 mars 2006 om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009

23

2006/C 082/7

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008

27

2006/C 082/8

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009

31

2006/C 082/9

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005-2009

36

2006/C 082/0

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Litauens uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

40

2006/C 082/1

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Maltas uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

44

2006/C 082/2

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

48

2006/C 082/3

Rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2005/2006–2010/2011

52

Kommissionen

2006/C 082/4

Eurons växelkurs

57

2006/C 082/5

Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration (Fall COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland

64

2006/C 082/8

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 34/2005 (f.d. N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008

(2006/C 82/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Rådet granskade den 14 mars 2006 Greklands uppdaterade stabilitetsprogram som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Rådet granskade den 14 mars 2006 Greklands uppdaterade stabilitetsprogram som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | BNP-tillväxten i reala termer var i Grekland under det gångna decenniet bland den högsta i EU (i genomsnitt 3

  %), understödd av en stark produktivitetsökning. Stadig tillväxt har lett till en stark konvergens i reala termer i förening med en radikalt minskad inflation (HKPI), som dock fortfarande ligger betydligt över genomsnittet i EU, och med ökande externa obalanser. Underskottet i den offentliga sektorns finanser låg trots en hög tillväxt kvar på en nivå i genomsnitt betydligt över 5 % av BNP och steg under 2004 till 6,6 % av BNP. Sammantaget med stora transaktioner som ligger utanför de officiella underskottssiffrorna, bidrog underskottet till att öka den offentliga skulden, som legat kvar på en nivå nära eller över 110 % av BNP under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Den 5 juli 2004 fastslog rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Den 17 februari 2005 beslöt rådet att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet. I 2004 års höstprognos från kommissionen som låg till grund för detta beslut beräknades underskottet nå 5,5 % av BNP år 2004. I sitt yttrande av den 6 april 2005 om det i mars 2005 reviderade uppdaterade stabilitetsprogrammet, som omfattade perioden 2004–2007, uppmanade rådet Grekland att genomföra varaktiga åtgärder för att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet, minska det konjunkturrensade underskottet med åtminstone 0,5 % av BNP från och med 2007, se till att den offentliga skulden minskar i snabbare takt och genomföra de antagna pensionsreformerna för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, samt ytterligare förbättra insamlingen och bearbetningen av offentlig statistik. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 fastslog rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Den 17 februari 2005 beslöt rådet att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet. I 2004 års höstprognos från kommissionen som låg till grund för detta beslut beräknades underskottet nå 5,5 % av BNP år 2004. I sitt yttrande av den 6 april 2005 om det i mars 2005 reviderade uppdaterade stabilitetsprogrammet, som omfattade perioden 2004–2007, uppmanade rådet Grekland att genomföra varaktiga åtgärder för att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet, minska det konjunkturrensade underskottet med åtminstone 0,5 % av BNP från och med 2007, se till att den offentliga skulden minskar i snabbare takt och genomföra de antagna pensionsreformerna för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, samt ytterligare förbättra insamlingen och bearbetningen av offentlig statistik.

| (4) | I uppdateringen beräknas underskottet 2005 uppgå till 4,3 % av BNP (2), vilket skall jämföras med 3,7 % av BNP i 2005 års höstprognos från kommissionen och i den tidigare uppdateringen. Differensen i förhållande till den tidigare uppdateringen avspeglar huvudsakligen övervältringseffekter av de i december 2005 genomförda revideringarna av underskottsutfallen för åren 2002–2004, som bland annat ledde till en upprevidering av 2004 års underskott till 6,6 % av BNP, medan 2005 års höstprognoser från kommissionen medtar engångsintäkter av en aviserad värdepapperiseringstransaktion som inte genomförts. |
| --- | --- |

(4)

I uppdateringen beräknas underskottet 2005 uppgå till 4,3 % av BNP (2), vilket skall jämföras med 3,7 % av BNP i 2005 års höstprognos från kommissionen och i den tidigare uppdateringen. Differensen i förhållande till den tidigare uppdateringen avspeglar huvudsakligen övervältringseffekter av de i december 2005 genomförda revideringarna av underskottsutfallen för åren 2002–2004, som bland annat ledde till en upprevidering av 2004 års underskott till 6,6 % av BNP, medan 2005 års höstprognoser från kommissionen medtar engångsintäkter av en aviserad värdepapperiseringstransaktion som inte genomförts.

| (5) | Uppdateringen lämnades in den 21 december 2005, tre veckor efter den tidsfrist som angivits i den nya uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll. Det nya programmet följer i grova drag modellen för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur och innehåller de uppgifter som krävs enligt den nya uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(5)

Uppdateringen lämnades in den 21 december 2005, tre veckor efter den tidsfrist som angivits i den nya uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll. Det nya programmet följer i grova drag modellen för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur och innehåller de uppgifter som krävs enligt den nya uppförandekoden (3).

| (6) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 3,6 % 2005 till i genomsnitt 3,9 % för resten av programperioden. Bedömt utifrån nu tillgänglig information förefaller detta scenario grundas på gynnsamma tillväxtantaganden, där den beräknade tillväxtutvecklingen på medellång sikt förefaller ligga i den övre delen av intervallet, vilket tyder på en ganska hög uppskattning av den potentiella produktionstillväxten. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. |
| --- | --- |

(6)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 3,6 % 2005 till i genomsnitt 3,9 % för resten av programperioden. Bedömt utifrån nu tillgänglig information förefaller detta scenario grundas på gynnsamma tillväxtantaganden, där den beräknade tillväxtutvecklingen på medellång sikt förefaller ligga i den övre delen av intervallet, vilket tyder på en ganska hög uppskattning av den potentiella produktionstillväxten. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

| (7) | Den uppdaterade strategin för de offentliga finanserna syftar till att senast 2006 få ned underskottet under fördragets tröskelvärde på 3 % av BNP, i enlighet med rådets föreläggande enligt artikel 104.9, samt att fortsätta den finanspolitiska konsolideringen med sikte på en balanserad budget. Tyngdpunkten i den finanspolitiska korrigeringen infaller under 2006. Underskottet beräknas sjunka från 4,3 % av BNP 2005 till 2,6 % 2006 och, därefter, till 1,7 % 2008. Motsvarande utveckling över tiden konstateras för det primära överskottet, som förbättras från 0,9 % till 2,8 % av BNP. Den planerade justeringen uppnås både genom högre skatteintäkter och minskade offentliga utgifter (räntebetalningar och offentlig konsumtion). Under 2006 förväntas engångsintäkter uppgå till motsvarande 0,6 % av BNP. Det gynnsamma makroekonomiska scenariot förklarar delvis att justeringen tidigareläggs i den aktuella uppdateringen i förhållande till vad som var fallet i den tidigare. |
| --- | --- |

(7)

Den uppdaterade strategin för de offentliga finanserna syftar till att senast 2006 få ned underskottet under fördragets tröskelvärde på 3 % av BNP, i enlighet med rådets föreläggande enligt artikel 104.9, samt att fortsätta den finanspolitiska konsolideringen med sikte på en balanserad budget. Tyngdpunkten i den finanspolitiska korrigeringen infaller under 2006. Underskottet beräknas sjunka från 4,3 % av BNP 2005 till 2,6 % 2006 och, därefter, till 1,7 % 2008. Motsvarande utveckling över tiden konstateras för det primära överskottet, som förbättras från 0,9 % till 2,8 % av BNP. Den planerade justeringen uppnås både genom högre skatteintäkter och minskade offentliga utgifter (räntebetalningar och offentlig konsumtion). Under 2006 förväntas engångsintäkter uppgå till motsvarande 0,6 % av BNP. Det gynnsamma makroekonomiska scenariot förklarar delvis att justeringen tidigareläggs i den aktuella uppdateringen i förhållande till vad som var fallet i den tidigare.

| (8) | Enligt kommissionens beräkningar med utgångspunkt från uppgifterna i programmet och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot (den offentliga sektorns finanser i konjunkturrensade termer och utan beaktande av engångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder) förbättras från – 4,8 % av BNP 2005 till – 2,4 % av BNP 2008, vilket sålunda möjliggör en minskning av underskottet med runt 0,6 % av BNP per år. I programmet fastställs ett entydigt mål på medellång sikt för de offentliga finanserna på det sätt som avses i stabilitets- och tillväxtpakten med en balanserad budget i strukturella termer, vilket i det uppdaterade programmet inte beräknas uppnås senast 2008. Eftersom det budgetmål på medellång sikt som anges i programmet är mer långtgående än minimiriktmärket (som uppskattats till -1

  %), bör budgetmålet, om det uppnås, tillgodose behovet av en säkerhetsmarginal för att förhindra uppkomsten av ett alltför stort underskott. Programmets mål på medellång sikt har fastställts på en lämplig nivå inom ramen för den nuvarande bedömningen eftersom det ligger inom det intervall som angetts för euroområdet och ERM II:s medlemsstater i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden och därför adekvat avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budgetutfallen kan komma att bli sämre än beräknat i programmet. Det finns risker i samband med det gynnsamma makroekonomiska scenariot, och informationen om planerade åtgärder mot slutet av programperioden saknas. Det finns vidare vissa olösta statistiska problem med Eurostat (uppskattningen av överskotten i socialförsäkringssektorn och i lokala förvaltningar) som skulle kunna medföra en uppjustering av underskottssiffrorna fram till 2005 med möjliga övervältringseffekter för 2006 och påföljande år, samtidigt som engångsåtgärder som planeras för 2006 fortfarande avhänger av huruvida Eurostat klassificerar dem som underskottsminskande. |
| --- | --- |

(9)

Budgetutfallen kan komma att bli sämre än beräknat i programmet. Det finns risker i samband med det gynnsamma makroekonomiska scenariot, och informationen om planerade åtgärder mot slutet av programperioden saknas. Det finns vidare vissa olösta statistiska problem med Eurostat (uppskattningen av överskotten i socialförsäkringssektorn och i lokala förvaltningar) som skulle kunna medföra en uppjustering av underskottssiffrorna fram till 2005 med möjliga övervältringseffekter för 2006 och påföljande år, samtidigt som engångsåtgärder som planeras för 2006 fortfarande avhänger av huruvida Eurostat klassificerar dem som underskottsminskande.

| (10) | På grundval av nuvarande information och beroende på hur de ovan nämnda riskerna utvecklas, är Grekland på det hela taget på god väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist senast 2006 som fastställts av rådet. Det planerade underskottet 2005 förefaller vara uppnåeligt om 2005 års budget genomförs strikt, medan 2006 års budget inriktas på att få ned underskottet till 2,6 % av BNP. Eftersom detta inkluderar engångsinkomster värderade till 0,6 % av BNP kommer detta inte under 2006 att varaktigt korrigera det alltför stora underskottet. Den strukturella korrigeringen under 2006 överstiger dock det minimum på 0,6 % av BNP som rådet krävde. Korrigeringen är däremot mindre än 0,5 % av BNP 2008, i ett läge då Grekland fortfarande förväntas dra fördel av en situation med högkonjunktur. Enligt kommissionens beräkningar med utgångspunkt från uppgifterna i programmet och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden förväntas emellertid inte det konjunkturrensade saldot uppfylla minimiriktvärdet inom programperioden. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av nuvarande information och beroende på hur de ovan nämnda riskerna utvecklas, är Grekland på det hela taget på god väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist senast 2006 som fastställts av rådet. Det planerade underskottet 2005 förefaller vara uppnåeligt om 2005 års budget genomförs strikt, medan 2006 års budget inriktas på att få ned underskottet till 2,6 % av BNP. Eftersom detta inkluderar engångsinkomster värderade till 0,6 % av BNP kommer detta inte under 2006 att varaktigt korrigera det alltför stora underskottet. Den strukturella korrigeringen under 2006 överstiger dock det minimum på 0,6 % av BNP som rådet krävde. Korrigeringen är däremot mindre än 0,5 % av BNP 2008, i ett läge då Grekland fortfarande förväntas dra fördel av en situation med högkonjunktur. Enligt kommissionens beräkningar med utgångspunkt från uppgifterna i programmet och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden förväntas emellertid inte det konjunkturrensade saldot uppfylla minimiriktvärdet inom programperioden.

| (11) | Skuldkvoten beräknas ha stigit till 108 % av BNP 2005, långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med mer än elva procentenheter under programperioden, i huvudsak som ett resultat av den beräknade förbättringen av det primära överskottet, samt lägre skuldökande finansiella transaktioner. Skuldkvoten kommer sannolikt att utvecklas i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet med beaktande av 1) de risker som är förenade med de nämnda finanspolitiska målen och 2) osäkerhet om stock-/flödesjusteringarna, vilka tidigare har tenderat att bli stora och till största delen skuldökande. Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller skuldkvoten minska i tillräckligt snabb takt i riktning mot referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas ha stigit till 108 % av BNP 2005, långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med mer än elva procentenheter under programperioden, i huvudsak som ett resultat av den beräknade förbättringen av det primära överskottet, samt lägre skuldökande finansiella transaktioner. Skuldkvoten kommer sannolikt att utvecklas i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet med beaktande av 1) de risker som är förenade med de nämnda finanspolitiska målen och 2) osäkerhet om stock-/flödesjusteringarna, vilka tidigare har tenderat att bli stora och till största delen skuldökande. Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller skuldkvoten minska i tillräckligt snabb takt i riktning mot referensvärdet.

| (12) | Grekland förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet (4) på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Skuldkvoten är för närvarande den högsta i EU och beräknas ligga kvar på mycket höga nivåer under hela beräkningsperioden fram till 2050. Därför är det nödvändigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och ytterligare förstärka budgetställningen för att minska riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Den planerade ökningen av de offentliga utgifterna, särskilt pensionsutgifterna, under prognosperioden väntas samtidigt utgöra en stor belastning på de offentliga finanserna. Därför är det nödvändigt att utan dröjsmål anta genomförandeåtgärder samt utforma och genomdriva ytterligare strukturella reformer, bland annat på pensionsområdet, för att minska riskerna för att de offentliga finansernas hållbarhet äventyras. |
| --- | --- |

(12)

Grekland förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet (4) på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Skuldkvoten är för närvarande den högsta i EU och beräknas ligga kvar på mycket höga nivåer under hela beräkningsperioden fram till 2050. Därför är det nödvändigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och ytterligare förstärka budgetställningen för att minska riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Den planerade ökningen av de offentliga utgifterna, särskilt pensionsutgifterna, under prognosperioden väntas samtidigt utgöra en stor belastning på de offentliga finanserna. Därför är det nödvändigt att utan dröjsmål anta genomförandeåtgärder samt utforma och genomdriva ytterligare strukturella reformer, bland annat på pensionsområdet, för att minska riskerna för att de offentliga finansernas hållbarhet äventyras.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Närmare bestämt är programmet förenligt med riktlinje i) att säkra ekonomisk stabilitet, ii) att säkerställa ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet, samt iii) att främja en fördelning av resurser med inriktning på tillväxt och ökad sysselsättning. Åtgärder för att hantera viktiga utmaningar inom pensionssystemet har emellertid skjutits på framtiden i avvaktan på en planerad överenskommelse om socialpolitiken. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Närmare bestämt är programmet förenligt med riktlinje i) att säkra ekonomisk stabilitet, ii) att säkerställa ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet, samt iii) att främja en fördelning av resurser med inriktning på tillväxt och ökad sysselsättning. Åtgärder för att hantera viktiga utmaningar inom pensionssystemet har emellertid skjutits på framtiden i avvaktan på en planerad överenskommelse om socialpolitiken.

| (14) | I Greklands nationella reformprogram, som lades fram den 15 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, ii) sysselsättning och utbildning, iii) näringsklimat och konkurrens samt iv) FoU och innovation. Dess budgetkonsekvenser avspeglas i full utsträckning i uppdateringen. De åtgärder på det finanspolitiska området som anges i stabilitetsprogrammet ligger i stora drag i linje med de åtgärder som förutses i det nationella handlingsprogrammet. I programmet anges, bland annat, åtgärder för att senast år 2007 sänka bolagsskattesatsen till 25 %, att bekämpa skatteflykt och reformera fastighetsskatten, samt att rationalisera de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(14)

I Greklands nationella reformprogram, som lades fram den 15 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, ii) sysselsättning och utbildning, iii) näringsklimat och konkurrens samt iv) FoU och innovation. Dess budgetkonsekvenser avspeglas i full utsträckning i uppdateringen. De åtgärder på det finanspolitiska området som anges i stabilitetsprogrammet ligger i stora drag i linje med de åtgärder som förutses i det nationella handlingsprogrammet. I programmet anges, bland annat, åtgärder för att senast år 2007 sänka bolagsskattesatsen till 25 %, att bekämpa skatteflykt och reformera fastighetsskatten, samt att rationalisera de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård.

Mot bakgrund av den ovanstående bedömningen välkomnar rådet de ansträngningar som hittills gjorts och regeringens prioritering att uppnå en varaktig minskning av underskottet. Rådet noterar att programmet i stora drag är förenligt med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast år 2006, förutsatt att den planerade anpassningen fullt ut genomförs och med förbehåll för effekterna på de beräknade underskotten av eventuella ytterligare statistiska revideringar av uppgifter om de offentliga finanserna. Mot bakgrund av de rekommendationer enligt artikel 104.9 som rådet utfärdade den 17 februari 2005 uppmanar rådet Grekland att göra följande:

| i) | Genomföra de varaktiga åtgärder som krävs för att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet. |
| --- | --- |

i)

Genomföra de varaktiga åtgärder som krävs för att senast 2006 korrigera det alltför stora underskottet.

| ii) | Fullfölja ansträngningarna att minska underskottet i strukturella termer i riktning mot att uppnå programmets mål på medellång sikt, och utnyttja det goda konjunkturläget för att minska de primära utgifterna. |
| --- | --- |

ii)

Fullfölja ansträngningarna att minska underskottet i strukturella termer i riktning mot att uppnå programmets mål på medellång sikt, och utnyttja det goda konjunkturläget för att minska de primära utgifterna.

| iii) | Öka insatserna för att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivåerna, för att säkerställa att skuldkvoten minskar tillräckligt och i tillfredsställande takt närmar sig referensvärdet. |
| --- | --- |

iii)

Öka insatserna för att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivåerna, för att säkerställa att skuldkvoten minskar tillräckligt och i tillfredsställande takt närmar sig referensvärdet.

| iv) | Hålla kontroll över de allmänna pensionsutgifterna, resolut genomföra de antagna pensionsreformerna och genomföra ytterligare strukturreformer för att säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

iv)

Hålla kontroll över de allmänna pensionsutgifterna, resolut genomföra de antagna pensionsreformerna och genomföra ytterligare strukturreformer för att säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna.

| v) | Ytterligare förbättra insamlingen och bearbetningen av den offentliga statistiken, särskilt genom att stärka mekanismerna för att garantera att statistiska uppgifter om de offentliga finanserna, i synnerhet om socialförsäkringssektorn, tillhandahålls punktligt och i korrekt form. |
| --- | --- |

v)

Ytterligare förbättra insamlingen och bearbetningen av den offentliga statistiken, särskilt genom att stärka mekanismerna för att garantera att statistiska uppgifter om de offentliga finanserna, i synnerhet om socialförsäkringssektorn, tillhandahålls punktligt och i korrekt form.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec. 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM nov. 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | – |
| SP mars 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | – |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | – |
| SP mars 2005 | 3,0 | – | – | – | – |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | – |
| SP mars 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | – |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | – |
| SP mars 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | – |
| SP mars 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | – |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | – |
| SP mars 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | – |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | – |
| SP mars 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | – |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM nov. 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | – |
| SP mars 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | – |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec. 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM nov. 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

–

SP mars 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

–

HIKP-inflation

(%)

SP dec 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM nov. 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

–

SP mars 2005

3,0

–

–

–

–

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM nov. 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

–

SP mars 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

–

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM nov. 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

–

SP mars 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

–

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP dec. 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM nov. 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

–

SP mars 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

–

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

–

SP mars 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

–

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

–

SP mars 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

–

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM nov. 2005

109,3

107,9

106,8

106

–

SP mars 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

–

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Denna siffra inkluderar inte 0,3 % av BNP (512 miljoner EUR) som motsvarar återbetalningen av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Eftersom den helt och hållet utgör en engångsutgift, skulle den emellertid, om den hade beaktats, vare sig haft några effekter på det finanspolitiska betinget för 2005 eller på anpassningsbanan för åren 2006–2008

(3)  En obligatorisk statistisk uppgift i programmet har utelämnats, (växelkurser anges uttryckta som EUR/USD i stället för som nominella effektiva valutakurser), och programmet innehåller inte alla valfria uppgifter som förordas i den nya uppförandekoden.

(4)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som ingår i programmet (0,6 % av BNP 2006).

(8)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005 (0,8 % av BNP år 2005).

(9)  Baserat på en potentiell tillväxt på: 3,2 %, 3,5 %, 3,4 % respektive 3,2 % för perioden 2004–2007.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009

(2006/C 82/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram.

| (2) | BNP-tillväxten i Tyskland under de gångna tio åren uppgick till 1,4 % per år, vilket understeg genomsnittet i euroområdet med mer än en halv procentenhet. Tillväxtpotentialen har stadigt sjunkit under hela perioden. Samtidigt som den ekonomiska aktiviteten drevs på av en livaktig export hölls den tillbaka av en svag inhemsk efterfrågan. Från en utdragen stagnation under den första hälften av decenniet tog efterfrågan och real BNP under en kort period fart under 2000 liksom under 2004, men försvagades därefter åter. Eftersom det även gick trögt att skapa nya arbetstillfällen steg arbetslösheten till 9

   % av arbetskraften. Underskottet i den offentliga sektorns finanser överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP för fjärde året i rad år 2005. Den offentliga skulden, som år 1991 låg på knappt 40 % av BNP, har sedan 2002 legat över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Den 21 januari 2003 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Tyskland och rekommenderade på grundval av artikel 104.7 att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2004. I sitt meddelande till rådet i december 2004 om ”Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott”, angav kommissionen att 2005 bör anses utgöra den relevanta tidsfristen för korrigeringen. I januari 2005 instämde rådet i detta. Den 14 mars 2006 beslöt rådet att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Tyskland att vidta åtgärder för att senast år 2007 korrigera det alltför stora underskottet. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2004, som omfattade perioden 2004–2008, uppmanade rådet Tyskland att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras under 2005, att genomföra anpassningar av de offentliga finanserna under åren efter 2005 och göra de strukturella ansträngningar som krävs för att uppnå en ställning för de offentliga finanserna nära balans mot slutet av den period som omfattas av programmet, samt att fullfölja de strukturreformer som syftar till att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, inte minst i fråga om hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 januari 2003 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Tyskland och rekommenderade på grundval av artikel 104.7 att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2004. I sitt meddelande till rådet i december 2004 om ”Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott”, angav kommissionen att 2005 bör anses utgöra den relevanta tidsfristen för korrigeringen. I januari 2005 instämde rådet i detta. Den 14 mars 2006 beslöt rådet att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Tyskland att vidta åtgärder för att senast år 2007 korrigera det alltför stora underskottet. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2004, som omfattade perioden 2004–2008, uppmanade rådet Tyskland att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras under 2005, att genomföra anpassningar av de offentliga finanserna under åren efter 2005 och göra de strukturella ansträngningar som krävs för att uppnå en ställning för de offentliga finanserna nära balans mot slutet av den period som omfattas av programmet, samt att fullfölja de strukturreformer som syftar till att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, inte minst i fråga om hälso- och sjukvårdssystemet.

| (4) | Enligt uppgifter från Eurostat, uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser i Tyskland till 3,3 % av BNP år 2005. Dessa uppgifter, i avvaktan på en närmare granskning av deras kvalitet, grundas på en preliminär anmälan från Tyskland i överensstämmelse med rådets förordning (EG) nr 3605/93, som Tyskland lämnade in till kommissionen den 24 februari 2006. I den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet hade målet angivits till 2,9 % av BNP för 2005. |
| --- | --- |

(4)

Enligt uppgifter från Eurostat, uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser i Tyskland till 3,3 % av BNP år 2005. Dessa uppgifter, i avvaktan på en närmare granskning av deras kvalitet, grundas på en preliminär anmälan från Tyskland i överensstämmelse med rådets förordning (EG) nr 3605/93, som Tyskland lämnade in till kommissionen den 24 februari 2006. I den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet hade målet angivits till 2,9 % av BNP för 2005.

| (5) | Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram lämnades in den 22 februari 2006. Programmet omfattar perioden 2005–2009. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram lämnades in den 22 februari 2006. Programmet omfattar perioden 2005–2009. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas BNP-tillväxten i reala termer öka från 0,9 % 2005 till 1,4 % 2006 i takt med att den inhemska efterfrågan tar fart. Tillväxten förväntas sedan avta till 1 % under 2007 för att därefter åter öka, vilket beräknas resultera i en genomsnittlig tillväxttakt på 1

   % för perioden 2005–2009. Tillväxtprofilen påverkas av den ram för den ekonomiska politiken som den nya koalitionsregeringen har enats om. Referensscenariot förefaller rimligt utifrån nu tillgänglig information men kan vara något optimistiskt för de sista åren av programmet. Programmets beräkningar för inflationen förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Det huvudsakliga målet i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt anges vara att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. För att uppnå detta föreslår man i programmet att fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna och samtidigt förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. I programmet räknar man med att korrigera det alltför stora underskottet senast år 2007. För 2006 och 2007 visar beräkningarna i uppdateringen på underskott i nominella termer på 3,3 % respektive 2

   % av BNP. Därefter beräknas underskottet att minska med 0,5 procentenhet av BNP per år för att nå en nivå på 1

   % av BNP år 2009. Anpassningen av de offentliga finanserna avser både inkomst- och utgiftssidan. I programmet fastställs att begränsningar i sociala utgifter utgör ett avgörande inslag i konsolideringsstrategin. På inkomstsidan uppvägs en ökning av skatteuttaget i grova drag av en minskning av socialavgiftsuttaget. De offentliga investeringarna som andel av BNP beräknas ligga kvar på oförändrad nivå. Jämfört med den föregående uppdateringen är anpassningsbanan i stort sett oförändrad, även om underskottskvoten beräknas öka varje år med omkring

  procentenhet, och för 2006 ännu mer. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2007 inbegriper enligt programmet en förbättring av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan hänsyn till engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) med sammantaget drygt en procentenhet under perioden 2005–2007 huvudsakligen under 2007. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas förbättras med i genomsnitt omkring

   % av BNP per år under programperioden, dock med något mindre under 2008 och 2009. I programmet anges att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt är att uppnå en ställning med balans i de offentliga finanserna i strukturella termer, vilket man dock inte räknar med att uppnå under programperioden. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (för vilket målnivån är ett underskott på ca 1

  % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II, och det är något mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | När det gäller 2006 kan de risker som är förenade med utfallet för de offentliga finanserna betraktas som balanserade. Från och med 2007 skulle emellertid utfallet för de offentliga finanserna kunna bli sämre än i programmets beräkningar. Återhållsamheten i fråga om de sociala utgifterna, som inte i detalj redovisas i programmet men som förmodas utgöra ett avgörande bidrag till anpassningen av de offentliga finanserna, förutsätter att planerna genomförs strikt. De sociala utgifterna har varit en av de huvudsakliga faktorerna till överskridandet av budgetmålen jämfört med tidigare program. Budgetmålen skulle äventyras om den planerade befrielsen från socialavgifter genomförs fullt ut utan att de motsvarande utgiftsmålen uppnås. Vidare skulle lägre tillväxt än väntat kunna leda till inkomstbortfall, som skulle kunna visa sig svåra att kompensera genom ytterligare minskning av utgifterna i syfte att inte avvika från den planerade anpassningsbanan för underskottet. I programmet aviseras vidare reformer av bolagsskattesystemet senast 2008 och av sjukförsäkringen och försäkringen av långtidssjuka, vilket, om det inte finansieras fullt ut i enlighet med programmet, skulle få negativa effekter på underskottet på kort sikt. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller 2006 kan de risker som är förenade med utfallet för de offentliga finanserna betraktas som balanserade. Från och med 2007 skulle emellertid utfallet för de offentliga finanserna kunna bli sämre än i programmets beräkningar. Återhållsamheten i fråga om de sociala utgifterna, som inte i detalj redovisas i programmet men som förmodas utgöra ett avgörande bidrag till anpassningen av de offentliga finanserna, förutsätter att planerna genomförs strikt. De sociala utgifterna har varit en av de huvudsakliga faktorerna till överskridandet av budgetmålen jämfört med tidigare program. Budgetmålen skulle äventyras om den planerade befrielsen från socialavgifter genomförs fullt ut utan att de motsvarande utgiftsmålen uppnås. Vidare skulle lägre tillväxt än väntat kunna leda till inkomstbortfall, som skulle kunna visa sig svåra att kompensera genom ytterligare minskning av utgifterna i syfte att inte avvika från den planerade anpassningsbanan för underskottet. I programmet aviseras vidare reformer av bolagsskattesystemet senast 2008 och av sjukförsäkringen och försäkringen av långtidssjuka, vilket, om det inte finansieras fullt ut i enlighet med programmet, skulle få negativa effekter på underskottet på kort sikt.

| (10) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med kravet på en korrigering av det alltför stora underskottet senast år 2007. Den förefaller emellertid inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förebygga att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar fram till programperiodens nästsista år. Programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt överensstämmer i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med kravet på en korrigering av det alltför stora underskottet senast år 2007. Den förefaller emellertid inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förebygga att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar fram till programperiodens nästsista år. Programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt överensstämmer i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder.

| (11) | Skuldkvoten beräknas ha nått 67

   % av BNP 2005, dvs. överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten öka till omkring 69 % av BNP 2006 och därefter sjunka till 67 % vid slutet av programperioden. Skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förväntades i programmet, med tanke på de ovan nämnda risker som omgärdar de finanspolitiska målen. Mot bakgrund av denna riskbedömning kan minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet visa sig vara otillräcklig. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Tysklands del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande (3). De strukturella reformer som genomförts under de gångna åren, och i synnerhet pensionsreformen, har medverkat till att begränsa framtida ökningar av offentliga utgifter. Med tanke på att den offentliga skulden brutto för närvarande överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP och med tanke på det rådande höga strukturella underskottet, är det nödvändigt att strikt genomföra en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna under programperioden för att på så sätt minska riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Tysklands del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande (3). De strukturella reformer som genomförts under de gångna åren, och i synnerhet pensionsreformen, har medverkat till att begränsa framtida ökningar av offentliga utgifter. Med tanke på att den offentliga skulden brutto för närvarande överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP och med tanke på det rådande höga strukturella underskottet, är det nödvändigt att strikt genomföra en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna under programperioden för att på så sätt minska riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Detta gäller särskilt Tysklands planer på att genomföra ett antal strukturreformer för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Om begränsningen av utgifterna inom socialförsäkringssystemen genomfördes som planerat skulle de offentliga utgifternas sammansättning bättre gynna de tillväxtfrämjande utgiftsslagen i linje med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Detta gäller särskilt Tysklands planer på att genomföra ett antal strukturreformer för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Om begränsningen av utgifterna inom socialförsäkringssystemen genomfördes som planerat skulle de offentliga utgifternas sammansättning bättre gynna de tillväxtfrämjande utgiftsslagen i linje med Lissabonstrategin.

| (14) | Tysklands nationella reformprogram, som lämnades in den 7 december 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, innehåller följande sex huvudutmaningar: kunskapssamhället, väl fungerande marknader och konkurrenskraft, näringslivsklimatet, de offentliga finansernas hållbarhet (inbegripet hållbar tillväxt och social trygghet), ekologisk innovation, och omställningen av arbetsmarknaden. De finanspolitiska åtgärder som planeras i stabilitetsprogrammet ligger på det hela taget i linje med de åtgärder som anges i reformprogrammet. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som föreslås i reformprogrammet avspeglas i stora drag i beräkningarna av de offentliga finansernas utveckling i stabilitetsprogrammet. Utöver de förslag som återfinns i det nationella reformprogrammet, förutses i stabilitetsprogrammet, som en del av reformen av det federala systemet, att eventuella sanktioner som ett resultat av tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten, skulle fördelas enligt en regel mellan alla nivåer av den offentliga förvaltningen. Detta skulle skrivas in i den tyska författningen. |
| --- | --- |

(14)

Tysklands nationella reformprogram, som lämnades in den 7 december 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, innehåller följande sex huvudutmaningar: kunskapssamhället, väl fungerande marknader och konkurrenskraft, näringslivsklimatet, de offentliga finansernas hållbarhet (inbegripet hållbar tillväxt och social trygghet), ekologisk innovation, och omställningen av arbetsmarknaden. De finanspolitiska åtgärder som planeras i stabilitetsprogrammet ligger på det hela taget i linje med de åtgärder som anges i reformprogrammet. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som föreslås i reformprogrammet avspeglas i stora drag i beräkningarna av de offentliga finansernas utveckling i stabilitetsprogrammet. Utöver de förslag som återfinns i det nationella reformprogrammet, förutses i stabilitetsprogrammet, som en del av reformen av det federala systemet, att eventuella sanktioner som ett resultat av tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten, skulle fördelas enligt en regel mellan alla nivåer av den offentliga förvaltningen. Detta skulle skrivas in i den tyska författningen.

Med hänsyn till ovanstående bedömning välkomnar rådet regeringens prioritering av konsolideringen av de offentliga finanserna såsom den beskrivs i programmet, men noterar att det finns risker när det gäller att kunna uppnå målen för de offentliga finanserna och likaså risker vad gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Mot bakgrund av rådets beslut av den 14 mars i enlighet med artikel 104.9 i fördraget, uppmanar rådet Tyskland att göra följande:

| — | Säkerställa den planerade sammanlagda strukturella anpassningen med minst en procentenhet under åren 2006 och 2007 vilket på ett trovärdigt och varaktigt sätt skulle få ned underskottet i den offentliga sektorns finanser under 3 % av BNP senast 2007. |
| --- | --- |

—

Säkerställa den planerade sammanlagda strukturella anpassningen med minst en procentenhet under åren 2006 och 2007 vilket på ett trovärdigt och varaktigt sätt skulle få ned underskottet i den offentliga sektorns finanser under 3 % av BNP senast 2007.

| — | Utan tidsspillan uppnå målet på medellång sikt för de offentliga finanserna genom en förbättring av det strukturella saldot på minst  procentenhet per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats, bland annat genom att med kraft genomföra den planerade utgiftsbegränsningen för att kunna genomföra den planerade lättnaden i socialavgiftsuttaget, och genom att se till att den aviserade reformen av bolagsbeskattningen inte äventyrar den finanspolitiska konsolideringen. |
| --- | --- |

—

Utan tidsspillan uppnå målet på medellång sikt för de offentliga finanserna genom en förbättring av det strukturella saldot på minst Formula procentenhet per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats, bland annat genom att med kraft genomföra den planerade utgiftsbegränsningen för att kunna genomföra den planerade lättnaden i socialavgiftsuttaget, och genom att se till att den aviserade reformen av bolagsbeskattningen inte äventyrar den finanspolitiska konsolideringen.

| — | Genomföra de planerade reformerna av det federala systemet för att förbättra budgetramen och därigenom bidra till att säkerställa att målen för de offentliga finanserna uppnås på alla nivåer av den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

—

Genomföra de planerade reformerna av det federala systemet för att förbättra budgetramen och därigenom bidra till att säkerställa att målen för de offentliga finanserna uppnås på alla nivåer av den offentliga sektorn.

Jämförelse mellan beräknade makroekonomiska nyckeltal och nyckeltal för de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP febr. 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| SP dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP febr. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| SP dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | SP febr. 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| SP dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP febr. 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| SP dec. 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP febr. 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| SP dec. 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP febr. 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dec. 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP febr. 2006 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | SP febr. 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM nov. 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| SP dec. 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), 2005 års ekonomiska höstprognos från kommissionen (KOM) på grundval av oförändrad politik innan den nya regeringen tillträdde i november 2005, och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP febr. 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM nov. 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

SP dec. 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

HIKP-inflation

(i %)

SP febr. 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

SP dec. 2004

—

—

—

—

—

—

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

SP febr. 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM nov. 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

SP dec. 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP febr. 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

SP dec. 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP febr. 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM nov. 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

SP dec. 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP febr. 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dec. 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP febr. 2006 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

SP febr. 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM nov. 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

SP dec. 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

Stabilitetsprogrammet (SP), 2005 års ekonomiska höstprognos från kommissionen (KOM) på grundval av oförändrad politik innan den nya regeringen tillträdde i november 2005, och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  På samma sätt som tidigare år innehåller uppdateringen endast avrundade sifferuppgifter och ibland periodgenomsnitt för programperiodens sista år. Det företer luckor vad gäller de obligatoriska uppgifterna och tillhandahåller inte alla frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden (särskilt uppgifter om arbetslöshet, sektorsvisa saldon och uppdelning av skatteintäkter saknas).

(3)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som ingår i programmet (0,1 % av BNP 2005).

(7)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar i höstprognosen 2005.

(8)  Baserat på en potentiell tillväxt på: 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % respektive: 1,2 % för perioden 2004–2007.

(9)  Enligt de första beräkningarna uppgick tillväxten till 0,9 % 2005. I kommissionens halvtidsrapport av den 21 februari 2006 beräknas tillväxten uppgå till 1,5 % 2006.

(10)  Kvoten beräknades med användning av BNP-serierna med den gamla metoden med redovisning av FISIM (indirekt värderade finansiella förmedlingstjänster), varför uppgifterna inte är direkt jämförbara.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), 2005 års ekonomiska höstprognos från kommissionen (KOM) på grundval av oförändrad politik innan den nya regeringen tillträdde i november 2005, och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/10

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008

(2006/C 82/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Med en genomsnittlig årlig real BNP-tillväxt på 3

   % har Spanien legat bland de främsta EU-länderna under de senaste tio åren. Sysselsättningen har ökat med 3

  % per år och har förstärkt den solida tillväxten. Däremot har Spanien släpat efter euroområdet när det gäller produktivitetstillväxt (

  % jämfört med 1 % i euroområdet). Även om HIKP-inflationen minskade till 3 % 2004 ligger den över genomsnittet i euroområdet. Spaniens högre inflation och lägre produktivitetstillväxt i förhållande till landets största handelspartner har urholkat konkurrenskraften, vilket tillsammans med en solid inhemsk efterfrågan bidrar till den försämrade bytesbalansen som uppvisade ett underskott på 6

   % av BNP 2005. Konsolideringen av de offentliga finanserna från och med andra hälften av 90-talet har bidragit till att begränsa denna utveckling. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (3) | I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet, som också omfattar perioden 2004–2008, uppmanade rådet Spanien att anta åtgärder för att förhindra att ohållbara trender uppstår, särskilt att grundligt se över pensionssystemet för en bättre balans mellan avsättningar och pensionsförmåner. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet, som också omfattar perioden 2004–2008, uppmanade rådet Spanien att anta åtgärder för att förhindra att ohållbara trender uppstår, särskilt att grundligt se över pensionssystemet för en bättre balans mellan avsättningar och pensionsförmåner.

| (4) | När det gäller budgetgenomförandet 2005 beräknas överskottet i de offentliga finanserna till 1 % av BNP, jämfört med 0,2 % i kommissionens höstprognos och 0,1 % av BNP i den föregående uppdateringen. Överträffandet av 2005 års mål beror på att intäkterna var högre än förväntat, medan utgiftstaken för de offentliga finanserna sannolikt kommer att efterlevas. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller budgetgenomförandet 2005 beräknas överskottet i de offentliga finanserna till 1 % av BNP, jämfört med 0,2 % i kommissionens höstprognos och 0,1 % av BNP i den föregående uppdateringen. Överträffandet av 2005 års mål beror på att intäkterna var högre än förväntat, medan utgiftstaken för de offentliga finanserna sannolikt kommer att efterlevas.

| (5) | Det nya programmet motsvarar i stort sett den modell och de krav på uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. (2) Uppdateringen lades fram fyra veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden. |
| --- | --- |

(5)

Det nya programmet motsvarar i stort sett den modell och de krav på uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. (2) Uppdateringen lades fram fyra veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden.

| (6) | Under programperioden förutses en BNP-tillväxt på cirka 3

  %. Denna tillväxt förväntas bygga på inhemsk efterfrågan, även om ökningen av den privata och den offentliga konsumtionen samt bostadsbyggandet förväntas avta. Det negativa bidraget från utrikeshandelssektorn förväntas minska samtidigt som nettoupplåningen från utlandet förutses öka ytterligare till drygt 8 % av BNP 2008. Inflationen förväntas sjunka från 3

  % 2005 till 2

   % 2008. Med hänsyn till kommissionens höstprognos 2005 förefaller detta makroekonomiska scenario rimligt, även om utrikeshandelns negativa bidrag till tillväxten kan bli kraftigare och således leda till en snabbare försämring av bytesbalansen, och inflationen kan bli högre. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Uppdateringens syfte är att i) upprätthålla budgetstabilitet under hela konjunkturcykeln, i linje med den pågående reformen av lagarna för budgetstabilitet, ii) prioritera produktiva offentliga utgifter och politik för att förbättra de offentligt finansernas kvalitet och iii) säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet för att garantera att de sociala utgifterna räcker till och är hållbara. Överskottet i de offentliga finanserna planeras minska från 1 % av BNP 2005 till cirka

  % av BNP 2008. En motsvarande utveckling förutses för primärsaldot, som förväntas sjunka från 2

  % 2005 till 2 % 2008. Även om en aviserad, men inte närmare beskriven reform av den direkta beskattningen skulle sänka skatteintäkterna med

  % av BNP under programperioden, skulle utgifterna i stort sett förbli oförändrade. I den föregående uppdateringen förutsågs ett lägre, men ändå stigande överskott. Skillnaden mellan de två uppdateringarna består i att underskottet var mycket bättre 2004 än vad som förutsågs ett år tidigare, med effekter på resten av programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | På grundval av programmet beräknar kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden att det strukturella saldot (dvs. de offentliga finanserna i konjukturrensade termer efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) skall nå ett stabilt överskott på cirka 1

   % av BNP 2005–2007. År 2008 beräknas överskottet sjunka till cirka 1 % mot bakgrund av en kraftig minskning av det beräknade negativa produktionsgapet. Programmets medelfristiga mål är att uppnå ett offentligt struktursaldo nära balans på medellång sikt, och syftet är att hålla det strukturella saldot på en nivå som uppfyller målet på medellång sikt med god marginal under hela programperioden. Detta mål ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II. Det är också mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Budgetprognoserna i uppdateringen är baserade på rimliga tillväxtantaganden som ligger under de nuvarande beräkningarna av den potentiella BNP-tillväxten och i linje med kommissionens höstprognos 2005. |
| --- | --- |

(9)

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Budgetprognoserna i uppdateringen är baserade på rimliga tillväxtantaganden som ligger under de nuvarande beräkningarna av den potentiella BNP-tillväxten och i linje med kommissionens höstprognos 2005.

| (10) | Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller den finanspolitiska plan som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt skall kunna bibehållas till och med 2008. Dessutom ger inriktningen på finanspolitiken en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar mellan 2005 och 2008. Finanspolitiken är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande. |
| --- | --- |

(10)

Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller den finanspolitiska plan som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt skall kunna bibehållas till och med 2008. Dessutom ger inriktningen på finanspolitiken en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar mellan 2005 och 2008. Finanspolitiken är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande.

| (11) | Skuldkvoten beräknas minska från 43 % av BNP 2005 till 36 % av BNP 2008 och fortsätta att ligga långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. De stora överskotten i primärsaldot som förväntas i programmet är de pådrivande faktorerna bakom skuldminskningen Den skuldminskningsutveckling som förutses i uppdateringen förefaller på det hela taget rimlig. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas minska från 43 % av BNP 2005 till 36 % av BNP 2008 och fortsätta att ligga långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. De stora överskotten i primärsaldot som förväntas i programmet är de pådrivande faktorerna bakom skuldminskningen Den skuldminskningsutveckling som förutses i uppdateringen förefaller på det hela taget rimlig.

| (12) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Spanien löpa en medelstor risk med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för den åldrande befolkningen. De nuvarande gynnsamma offentliga finanserna, bland annat avseende skuldbördan och den successiva uppbyggnaden av tillgångar i reservfonden inom socialförsäkringssystemet, bidrar något till att mildra den planerade ökningen av pensionsutgifterna. Den betydande ökningen av dessa utgifter under prognosperioden visar dock att det för att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet kan vara viktigt att genomföra åtgärderna inom den aviserade sociala reformen för att begränsa den åldrande befolkningens effekter på de offentliga finanserna, särskilt avseende pensionerna. |
| --- | --- |

(12)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Spanien löpa en medelstor risk med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för den åldrande befolkningen. De nuvarande gynnsamma offentliga finanserna, bland annat avseende skuldbördan och den successiva uppbyggnaden av tillgångar i reservfonden inom socialförsäkringssystemet, bidrar något till att mildra den planerade ökningen av pensionsutgifterna. Den betydande ökningen av dessa utgifter under prognosperioden visar dock att det för att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet kan vara viktigt att genomföra åtgärderna inom den aviserade sociala reformen för att begränsa den åldrande befolkningens effekter på de offentliga finanserna, särskilt avseende pensionerna.

| (13) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Finanspolitiken i programmet säkerställer bland annat att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, undviker konjunkturförstärkande effekter och bör kunna bidra till att hantera riskerna i samband med obalanserna i de utrikes affärerna. Den finanspolitiska strategin prioriterar åtgärder för att stärka produktiviteten och uppmuntra successiv uppbyggnad av human- och kunskapskapital samt fysiskt kapital. Ett omfattande paket med reformer av socialförsäkringssystemet lades fram för arbetsmarknadens parter den 10 november 2005. |
| --- | --- |

(13)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Finanspolitiken i programmet säkerställer bland annat att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, undviker konjunkturförstärkande effekter och bör kunna bidra till att hantera riskerna i samband med obalanserna i de utrikes affärerna. Den finanspolitiska strategin prioriterar åtgärder för att stärka produktiviteten och uppmuntra successiv uppbyggnad av human- och kunskapskapital samt fysiskt kapital. Ett omfattande paket med reformer av socialförsäkringssystemet lades fram för arbetsmarknadens parter den 10 november 2005.

| (14) | I det nationella handlingsprogram som Spanien lade fram den 13 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) en minskning av skuldkvoten till 34 % 2010, och ii) en relativ ökning av de produktiva utgifterna (till exempel avseende infrastrukturer, FoU, förbättrad utbildning och humankapital). De åtgärder som föreslås i det nationella reformprogrammet får finanspolitiska effekter som i tillräcklig utsträckning återspeglas i det uppdaterade stabilitetsprogrammets finanspolitiska prognoser. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I det nationella handlingsprogram som Spanien lade fram den 13 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) en minskning av skuldkvoten till 34 % 2010, och ii) en relativ ökning av de produktiva utgifterna (till exempel avseende infrastrukturer, FoU, förbättrad utbildning och humankapital). De åtgärder som föreslås i det nationella reformprogrammet får finanspolitiska effekter som i tillräcklig utsträckning återspeglas i det uppdaterade stabilitetsprogrammets finanspolitiska prognoser. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet.

Mot bakgrund av denna bedömning konstaterar rådet att de offentliga finanserna på det hela taget är sunda och att budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Mot bakgrund av de ökande obalanserna i de utrikes affärerna är det viktigt att upprätthålla solida offentliga finanser. Rådet uppmanar Spanien att genomföra de planerade åtgärderna för att hantera den åldrande befolkningens långsiktiga finanspolitiska effekter.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM nov 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | - |
| SP dec 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| HIKP-inflation (7)

  (i %) | SP dec 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | - |
| SP dec 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | - |
| SP dec 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | - |
| SP dec 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | - |
| SP dec 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | - |
| SP dec 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP dec 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | - |
| SP dec 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM nov 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | - |
| SP dec 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM nov 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

-

SP dec 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

HIKP-inflation (7)

(i %)

SP dec 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM nov 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

-

SP dec 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM nov 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

-

SP dec 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM nov 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

-

SP dec 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM nov 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

-

SP dec 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

-

SP dec 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP dec 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

-

SP dec 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM nov 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

-

SP dec 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet saknar några av de obligatoriska uppgifterna (räntesatser, offentlig konsumtion och totala sociala transfereringar) och innehåller inte alla frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden.

(3)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet (övertagande av det nationella järnvägsbolaget RENFE:s skuld på 0,7 % av BNP och av det statliga tv-bolaget RTVE:s underskott som uppgick till 0,1 % av BNP 2004).

(6)  Enligt de första beräkningarna uppgick tillväxten till 3,4 % 2005. I kommissionens preliminära rapport av den 21 februari 2006 beräknas tillväxten uppgå till 3,1 % 2006.

(7)  Deflator för privat konsumtion

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/14

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram 2005-2009

(2006/C 82/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2009.

| (2) | Den franska BNP-tillväxten har under de senaste 10 åren legat nära genomsnittet i euroområdet på 2,3 %. Sedan 1998 har den legat en halv procentenhet över genomsnittet, understödd av en relativt stark inhemsk efterfrågan. Trots det relativt goda resultatet under denna period ökade sysselsättningsgraden bara något och arbetslöshetstalen var fortsatt höga även om de minskat på sista tiden, från 10,2 % i mars 2005 till 9,5 % i januari 2006. Efter rekordunderskottet på 6 % av BNP 1993 förbättrades budgetsituationen och fördragets referensvärde på 3 % av BNP respekterades från och med 1997. Referensvärdet överskreds dock på nytt från och med 2002 när budgetsituationen förvärrades, vilket delvis berodde på avmattningen i tillväxten. Sedan 2004 har underskottet i de offentliga finanserna minskat. |
| --- | --- |

(2)

Den franska BNP-tillväxten har under de senaste 10 åren legat nära genomsnittet i euroområdet på 2,3 %. Sedan 1998 har den legat en halv procentenhet över genomsnittet, understödd av en relativt stark inhemsk efterfrågan. Trots det relativt goda resultatet under denna period ökade sysselsättningsgraden bara något och arbetslöshetstalen var fortsatt höga även om de minskat på sista tiden, från 10,2 % i mars 2005 till 9,5 % i januari 2006. Efter rekordunderskottet på 6 % av BNP 1993 förbättrades budgetsituationen och fördragets referensvärde på 3 % av BNP respekterades från och med 1997. Referensvärdet överskreds dock på nytt från och med 2002 när budgetsituationen förvärrades, vilket delvis berodde på avmattningen i tillväxten. Sedan 2004 har underskottet i de offentliga finanserna minskat.

| (3) | Den 3 juni 2003 beslutade rådet att Frankrike hade ett alltför stort underskott och rekommenderade på grundval av artikel 104.7 att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2004. I sitt meddelande till rådet i december 2004 om ”Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott”, angav kommissionen att 2005 bör anses utgöra den relevanta tidsfristen för korrigeringen. I januari 2005 instämde rådet i detta. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om uppdateringen i december 2004 av stabilitetsprogrammet för perioden 2004-2008 uppmanade rådet Frankrike att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa korrigering av det alltför stora underskottet 2005 och fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, och att genomföra strukturreformer och kontrollera utgifterna för att se till att de fleråriga målen för utgifterna respekteras. |
| --- | --- |

(3)

Den 3 juni 2003 beslutade rådet att Frankrike hade ett alltför stort underskott och rekommenderade på grundval av artikel 104.7 att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2004. I sitt meddelande till rådet i december 2004 om ”Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott”, angav kommissionen att 2005 bör anses utgöra den relevanta tidsfristen för korrigeringen. I januari 2005 instämde rådet i detta. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om uppdateringen i december 2004 av stabilitetsprogrammet för perioden 2004-2008 uppmanade rådet Frankrike att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa korrigering av det alltför stora underskottet 2005 och fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, och att genomföra strukturreformer och kontrollera utgifterna för att se till att de fleråriga målen för utgifterna respekteras.

| (4) | I fråga om 2005 års budget beräknades den offentliga sektorns underskott till 3,2 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med det mål på 2,9 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen och målet på 3 % av BNP i denna uppdatering. Trots mindre gynnsamma makroekonomiska villkor jämfört med det föregående programmet, visar ny, men ofullständig, information att underskottet 2005 förmodligen har minskat till cirka 3 % av BNP, särskilt på grund av bättre kontroll av de offentliga utgifterna, den starka utvecklingen av andra inkomster än skatter och av skatter som baserar sig på tillgångspriser och ytterligare inkomster vid utgången av december i samband med en ändring av företagslagstiftningen. Det bör också noteras att underskottsminskningen under 2005 omfattade betydande engångsinkomster. |
| --- | --- |

(4)

I fråga om 2005 års budget beräknades den offentliga sektorns underskott till 3,2 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med det mål på 2,9 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen och målet på 3 % av BNP i denna uppdatering. Trots mindre gynnsamma makroekonomiska villkor jämfört med det föregående programmet, visar ny, men ofullständig, information att underskottet 2005 förmodligen har minskat till cirka 3 % av BNP, särskilt på grund av bättre kontroll av de offentliga utgifterna, den starka utvecklingen av andra inkomster än skatter och av skatter som baserar sig på tillgångspriser och ytterligare inkomster vid utgången av december i samband med en ändring av företagslagstiftningen. Det bör också noteras att underskottsminskningen under 2005 omfattade betydande engångsinkomster.

| (5) | Programmet följer i stora drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogrammen som fastställs i den nya uppförandekoden. (2) Uppdateringen lämnades in 6 veckor efter tidsgränsen den 1 december som fastställts i uppförandekoden. Detta berodde på att myndigheterna ville införliva några av förslagen från ”Pébereau-rapporten” (3) i sin skärpta strategi för att minska skulden. |
| --- | --- |

(5)

Programmet följer i stora drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogrammen som fastställs i den nya uppförandekoden. (2) Uppdateringen lämnades in 6 veckor efter tidsgränsen den 1 december som fastställts i uppförandekoden. Detta berodde på att myndigheterna ville införliva några av förslagen från ”Pébereau-rapporten” (3) i sin skärpta strategi för att minska skulden.

| (6) | Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna: ett ”scenario med låg tillväxt” och ett ”scenario med hög tillväxt”. ”Scenariot med låg tillväxt” har tagits som referensscenario vid bedömningen av budgetprognoserna eftersom det, på grundval av den information som finns tillgänglig, verkar vara baserat på rimliga tillväxtantaganden. I detta antas den reala BNP-tillväxten återhämta sig från 1,5–2,0 % 2005 och till i genomsnitt 2

   % under resten av programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Uppdateringen syftar till att på nytt få de offentliga finanserna i balans och till att minska skuldkvoten till ett värde som ligger under referensvärdet på 60 % 2010. Den anger också att underskottet skall minskas till referensvärdet på 3 % 2005 och till ett värde under referensvärdet från och med 2006. Under programperioden förutses underskottet i de offentliga finanserna att minska med 2 procentenheter av BNP till 1,0 % av BNP 2009. Från och med 2007 kommer primärsaldot åter att uppvisa ett överskott. Liksom i tidigare uppdateringar styrs den planerade konsolideringen främst av utgifterna. Strategin på medellång sikt grundas på fleråriga mål för ökningen av de offentliga utgifterna i reala termer vilket innebär en minskning av de offentliga utgifterna som andel av BNP. Den underskottsminskning som planerades i det förra programmet har skjutits upp i den nya uppdateringen, vilket delvis återspeglar ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario och framflyttade skatteminskningar. Engångsåtgärder kommer fortfarande att ha en underskottsminskande effekt under 2006, men i mindre utsträckning än under 2005. |
| --- | --- |

(7)

Uppdateringen syftar till att på nytt få de offentliga finanserna i balans och till att minska skuldkvoten till ett värde som ligger under referensvärdet på 60 % 2010. Den anger också att underskottet skall minskas till referensvärdet på 3 % 2005 och till ett värde under referensvärdet från och med 2006. Under programperioden förutses underskottet i de offentliga finanserna att minska med 2 procentenheter av BNP till 1,0 % av BNP 2009. Från och med 2007 kommer primärsaldot åter att uppvisa ett överskott. Liksom i tidigare uppdateringar styrs den planerade konsolideringen främst av utgifterna. Strategin på medellång sikt grundas på fleråriga mål för ökningen av de offentliga utgifterna i reala termer vilket innebär en minskning av de offentliga utgifterna som andel av BNP. Den underskottsminskning som planerades i det förra programmet har skjutits upp i den nya uppdateringen, vilket delvis återspeglar ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario och framflyttade skatteminskningar. Engångsåtgärder kommer fortfarande att ha en underskottsminskande effekt under 2006, men i mindre utsträckning än under 2005.

| (8) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden väntas öka med i genomsnitt 0,6 % av BNP per år under programperioden. Myndigheterna har som mål på medellång sikt för de offentliga finanserna fastställt ett strukturellt saldo, som de inte avser att uppnå innan programperioden löper ut, utan först senast 2010. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än riktmärket (för vilket målnivån är ett underskott på ca 1

  % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II, och det återspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Resultatet i de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. När det gäller 2006 härrör de negativa riskerna från det makroekonomiska scenariot och det faktum att inkomsterna kan bli lägre och utgifterna inom områdena för lokal förvaltning och hälsovård kan bli högre. För resten av perioden välkomnas de ambitiösa mål som fastställts i uppdateringen. Förstärkningen av de bestämmelser som reglerar utgiftsökningarna på de olika nivåerna inom den offentliga sektorn kommer att förbättra tillsynen av de offentliga finanserna och bidra till att alla offentliga aktörer känner ett ökat ansvar för kontroll av utgifterna. Det starka greppet om de offentliga utgifterna och den senaste förstärkningen av genomförandeåtgärderna när det gäller utgifter för hälso- och sjukvård välkomnas, t.ex. inrättandet av en ständig kommitté som samlar alla berörda aktörer inom offentliga finanser, och som skall vara ansvarig för utarbetandet av förslag till kontroll av offentliga utgifter och skuldminskning. Utgiftskontroll skall dock genomföras strikt med tanke på resultatet med att uppnå de övergripande målen med en budget nära balans. De nya målen medför en kraftig begränsning av utgifterna i förhållande till tidigare mål, vilket kräver omfattande strukturreformer som skall beskrivas närmare, särskilt vad gäller de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Resultatet i de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. När det gäller 2006 härrör de negativa riskerna från det makroekonomiska scenariot och det faktum att inkomsterna kan bli lägre och utgifterna inom områdena för lokal förvaltning och hälsovård kan bli högre. För resten av perioden välkomnas de ambitiösa mål som fastställts i uppdateringen. Förstärkningen av de bestämmelser som reglerar utgiftsökningarna på de olika nivåerna inom den offentliga sektorn kommer att förbättra tillsynen av de offentliga finanserna och bidra till att alla offentliga aktörer känner ett ökat ansvar för kontroll av utgifterna. Det starka greppet om de offentliga utgifterna och den senaste förstärkningen av genomförandeåtgärderna när det gäller utgifter för hälso- och sjukvård välkomnas, t.ex. inrättandet av en ständig kommitté som samlar alla berörda aktörer inom offentliga finanser, och som skall vara ansvarig för utarbetandet av förslag till kontroll av offentliga utgifter och skuldminskning. Utgiftskontroll skall dock genomföras strikt med tanke på resultatet med att uppnå de övergripande målen med en budget nära balans. De nya målen medför en kraftig begränsning av utgifterna i förhållande till tidigare mål, vilket kräver omfattande strukturreformer som skall beskrivas närmare, särskilt vad gäller de lokala myndigheterna.

| (10) | Om de ovannämnda riskerna skulle förverkligas skulle en varaktig och hållbar minskning av underskottet till ett värde under 3 % av BNP kräva ytterligare åtgärder 2006. Den planerade strukturella anpassningen 2006 uppgår till något mindre än 0,5 % av BNP i strukturella termer. Vidare är den takt i anpassningen för att nå målen på medellång sikt som förutses i programmet förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att den årliga förbättringen i det strukturella saldot som ett riktmärke bör uppgå till 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II. Trots detta kan det, om ovannämnda risker förverkligas, inte garanteras att målen på medellång sikt uppnås senast 2010. Den finanspolitiska strategi som redovisas i programmet förefaller ge tillräckliga säkerhetsmarginaler mot ett överskridande av referensvärdet på 3 % av BNP under normala makroekonomiska fluktuationer vid slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Om de ovannämnda riskerna skulle förverkligas skulle en varaktig och hållbar minskning av underskottet till ett värde under 3 % av BNP kräva ytterligare åtgärder 2006. Den planerade strukturella anpassningen 2006 uppgår till något mindre än 0,5 % av BNP i strukturella termer. Vidare är den takt i anpassningen för att nå målen på medellång sikt som förutses i programmet förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att den årliga förbättringen i det strukturella saldot som ett riktmärke bör uppgå till 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II. Trots detta kan det, om ovannämnda risker förverkligas, inte garanteras att målen på medellång sikt uppnås senast 2010. Den finanspolitiska strategi som redovisas i programmet förefaller ge tillräckliga säkerhetsmarginaler mot ett överskridande av referensvärdet på 3 % av BNP under normala makroekonomiska fluktuationer vid slutet av programperioden.

| (11) | Skuldkvoten beräknas ha nått 66 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3 procentenheter under loppet av programperioden. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som förutsetts i programmet, särskilt med tanke på ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna. Mot bakgrund av denna riskbedömning kan minskningen i riktning mot referensvärdet visa sig bli otillräcklig. Regeringen meddelade dock nyligen att eventuella extra skatteinkomster i samband med tillväxt kommer att användas för att minska underskottet, vilket välkomnas. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas ha nått 66 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3 procentenheter under loppet av programperioden. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som förutsetts i programmet, särskilt med tanke på ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna. Mot bakgrund av denna riskbedömning kan minskningen i riktning mot referensvärdet visa sig bli otillräcklig. Regeringen meddelade dock nyligen att eventuella extra skatteinkomster i samband med tillväxt kommer att användas för att minska underskottet, vilket välkomnas.

| (12) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Frankrike vara medelstor med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. De senaste reformerna, särskilt 2003 års pensionsreform, har påtagligt bidragit till att begränsa framtida ökningar av de offentliga utgifterna, och det fullständiga genomförandet av dessa reformer kommer att vara avgörande för att kunna uppnå de förväntade resultaten. Den offentliga bruttoskulden ligger för närvarande över fördragets referensvärde på 60 % av BNP och det nuvarande stora strukturella underskottet kommer, om det förblir oförändrat, att förhindra den nödvändiga minskningen av skulden med tanke på de framtida kostnaderna för den åldrande befolkningen. I brist på ytterligare reformer krävs därför en omfattande konsolidering för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(12)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Frankrike vara medelstor med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. De senaste reformerna, särskilt 2003 års pensionsreform, har påtagligt bidragit till att begränsa framtida ökningar av de offentliga utgifterna, och det fullständiga genomförandet av dessa reformer kommer att vara avgörande för att kunna uppnå de förväntade resultaten. Den offentliga bruttoskulden ligger för närvarande över fördragets referensvärde på 60 % av BNP och det nuvarande stora strukturella underskottet kommer, om det förblir oförändrat, att förhindra den nödvändiga minskningen av skulden med tanke på de framtida kostnaderna för den åldrande befolkningen. I brist på ytterligare reformer krävs därför en omfattande konsolidering för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Detta gäller särskilt Frankrikes planer på att genomföra ett antal strukturreformer för att säkerställa att de offentliga utgifterna inte ökar i samma takt som tidigare och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Korrigeringen av det alltför stora underskottet kan dock komma att kräva ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Detta gäller särskilt Frankrikes planer på att genomföra ett antal strukturreformer för att säkerställa att de offentliga utgifterna inte ökar i samma takt som tidigare och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Korrigeringen av det alltför stora underskottet kan dock komma att kräva ytterligare åtgärder.

| (14) | Frankrikes nationella handlingsprogram, som inkom den 7 november 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, innehåller följande tre prioriteringar: a) att skapa nödvändiga förutsättningar för stark ekonomisk tillväxt, däribland hållbara offentliga finanser, b) att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen och c) att bygga en kunskapsbaserad ekonomi. På samma sätt är den potentiella produktionsförbättringen – särskilt tack vare den så kallade åtgärdsplanen för sysselsättningen och andra arbetsmarknadsreformer – en av de tre pelarna i den franska strategin för de offentliga finanserna som nämns i uppdateringen. Totalt sett är de finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet i stort sett samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet. Stabilitetsprogrammet kompletterar dessa åtgärder med förändringar i den institutionella ramen för de offentliga finanserna, dvs. genom utformning och förstärkning av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten på alla nivåer inom den offentliga sektorns undersektorer och genom inrättande av en grund för bättre samordning mellan aktörerna. Alla effekter på de offentliga finanserna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet är dock inte tillräckligt noggrant beskrivna i beräkningarna av de offentliga finansernas utveckling i stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

Frankrikes nationella handlingsprogram, som inkom den 7 november 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, innehåller följande tre prioriteringar: a) att skapa nödvändiga förutsättningar för stark ekonomisk tillväxt, däribland hållbara offentliga finanser, b) att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen och c) att bygga en kunskapsbaserad ekonomi. På samma sätt är den potentiella produktionsförbättringen – särskilt tack vare den så kallade åtgärdsplanen för sysselsättningen och andra arbetsmarknadsreformer – en av de tre pelarna i den franska strategin för de offentliga finanserna som nämns i uppdateringen. Totalt sett är de finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet i stort sett samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet. Stabilitetsprogrammet kompletterar dessa åtgärder med förändringar i den institutionella ramen för de offentliga finanserna, dvs. genom utformning och förstärkning av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten på alla nivåer inom den offentliga sektorns undersektorer och genom inrättande av en grund för bättre samordning mellan aktörerna. Alla effekter på de offentliga finanserna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet är dock inte tillräckligt noggrant beskrivna i beräkningarna av de offentliga finansernas utveckling i stabilitetsprogrammet.

Med hänsyn till ovanstående bedömning välkomnar rådet prioriteringen av skuldminskningen i det franska stabilitetsprogrammet, men noterar att det finns risker i samband med säkerställandet av att målen för de offentliga finanserna uppnås och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Mot bakgrund av kommissionens meddelande från december 2004, som godkändes av rådet i januari 2005, uppmanar rådet Frankrike att genomföra följande:

| — | Att säkerställa de strukturella anpassningar som krävs för att på ett trovärdigt och hållbart sätt få ner underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under 3 % av BNP 2006. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa de strukturella anpassningar som krävs för att på ett trovärdigt och hållbart sätt få ner underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under 3 % av BNP 2006.

| — | Att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa den planerade finanspolitiska konsolideringen i riktning mot målet på medellång sikt och förbättra hållbarheten på lång sikt. |
| --- | --- |

—

Att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa den planerade finanspolitiska konsolideringen i riktning mot målet på medellång sikt och förbättra hållbarheten på lång sikt.

| — | Att stärka övervakningen och genomförandet av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten inom den offentliga sektorns undersektorer för att säkerställa att de ambitiösa fleråriga utgiftstaken iakttas. |
| --- | --- |

—

Att stärka övervakningen och genomförandet av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten inom den offentliga sektorns undersektorer för att säkerställa att de ambitiösa fleråriga utgiftstaken iakttas.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP jan 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | - | - |
| SP dec 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP jan 2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | - | - |
| SP dec 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP jan 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM nov 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | - | - |
| SP dec 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | - |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP jan 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | - | - |
| SP dec 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | - |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP jan 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM nov 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | - | - |
| SP dec 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | - |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP jan 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | - | - |
| SP dec 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | - |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP jan 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | - | - |
| SP dec 2004 | - | - | - | - | - | - |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | SP jan 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM nov 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | - | - |
| SP dec 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | - |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i procent)

SP jan 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM nov 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

-

-

SP dec 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

-

HIKP-inflation

(i %)

SP jan 2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM nov 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

-

-

SP dec 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP jan 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM nov 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

-

-

SP dec 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

-

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP jan 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM nov 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

-

-

SP dec 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

-

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP jan 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM nov 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

-

-

SP dec 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

-

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP jan 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

-

-

SP dec 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

-

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP jan 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

-

-

SP dec 2004

-

-

-

-

-

-

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

SP jan 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM nov 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

-

-

SP dec 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

-

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det finns brister i programmet vad gäller de obligatoriska uppgifterna och de frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden saknas. De bristande obligatoriska uppgifterna avser i huvudsak antaganden om kort- och långfristiga räntor. De frivilliga uppgifter som saknas avser i huvudsak en uppdelning av de offentliga utgifterna på funktioner, uppgifter om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och utvecklingen på arbetsmarknaden.

(3)  En rapport från en oberoende kommitté som utsetts av den franska regeringen att analysera den offentliga skulden och fastställa olika sätt att minska skulden. Rapporten offentliggjordes i mitten av december 2005.

(4)  För ytterligare beräkningar användes motsvarande punktskattning.

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar (0,6 % av BNP 2005 (den till synes mindre skillnaden mellan det strukturella och konjunkturrensade saldot beror på avrundningseffekten), 0,2 % av BNP 2006; alla är underskottsminskande).

(8)  Engångsåtgärder och övriga tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2005 (0,5 % av BNP 2005 och 0,2 % av BNP 2006; alla är underskottsminskande).

(9)  På grundval av en beräknad potentiell tillväxt på 2,3 % 2004, 1,9 % 2005, 2,2 % 2006 och 2,4 % för perioden 2007–2009.

(10)  KPI-förändring istället för HIKP.

(11)  Enligt de första beräkningarna uppgick tillväxten till 1,4 % 2005. I kommissionens halvtidsrapport av den 21 februari 2006 beräknas tillväxten uppgå till 1,9 % 2006.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/19

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2008

(2006/C 82/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

och efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, vilket omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, vilket omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Över den senaste tioårsperioden har Irlands reala BNP per capita och sysselsättningsnivåer ökat i imponerande snabb takt. Under de senaste åren har Irlands ekonomi fortsatt att växa med strax under 5 % om året, vilket är den snabbaste tillväxten i euroområdet, samtidigt som sysselsättningen är på väg upp och inflationen snabbt har konvergerat mot genomsnittet i euroområdet. De offentliga finanserna har i stort sett varit sunda, med ett finansiellt sparande inom den offentliga sektorn som under de senaste tio åren nästan alltid har legat på plus och en snabbt fallande skuldkvot (till under 30 % av BNP 2005). |
| --- | --- |

(2)

Över den senaste tioårsperioden har Irlands reala BNP per capita och sysselsättningsnivåer ökat i imponerande snabb takt. Under de senaste åren har Irlands ekonomi fortsatt att växa med strax under 5 % om året, vilket är den snabbaste tillväxten i euroområdet, samtidigt som sysselsättningen är på väg upp och inflationen snabbt har konvergerat mot genomsnittet i euroområdet. De offentliga finanserna har i stort sett varit sunda, med ett finansiellt sparande inom den offentliga sektorn som under de senaste tio åren nästan alltid har legat på plus och en snabbt fallande skuldkvot (till under 30 % av BNP 2005).

| (3) | I sitt yttrande av den 17 februari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet, vilken omfattade perioden 2004–2007. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 var målet i det föregående uppdaterade programmet ett underskott på 0,8 % av BNP, medan det i det aktuella programmet beräknas bli ett överskott på 0,3 %, trots att tillväxten har justerats ned. Det är framför allt tack vare intäkterna som utfallet under 2005 blev mycket bättre än vad som tidigare beräknats. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 17 februari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet, vilken omfattade perioden 2004–2007. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 var målet i det föregående uppdaterade programmet ett underskott på 0,8 % av BNP, medan det i det aktuella programmet beräknas bli ett överskott på 0,3 %, trots att tillväxten har justerats ned. Det är framför allt tack vare intäkterna som utfallet under 2005 blev mycket bättre än vad som tidigare beräknats.

| (4) | Programmet följer i stora drag den modellstruktur och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogrammen som fastställs i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet följer i stora drag den modellstruktur och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogrammen som fastställs i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet bygger på att den reala BNP-tillväxten förblir inom ett snävt intervall på mellan 4

  % och 5 % över programperioden. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Enligt vad som för närvarande kan överblickas är ekonomin i stort sett sund och den stabila tillväxten förväntas fortsätta, men det finns vissa nedåtrisker för den makroekonomiska utvecklingen på medellång sikt. Dessa risker sammanhänger främst med den öppna ekonomins utsatthet för den globala utvecklingen och på nationell nivå en eventuell kraftig inbromsning av den ihållande byggboomen. Inflationsberäkningarna enligt det harmoniserade konsumentprisindexet i programmet är kanske i underkant. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | I det uppdaterade programmet bekräftas den irländska regeringens åtagande att bibehålla sunda offentliga finanser. Med utgångspunkt från ett överskott på

  % av BNP 2005 planeras enligt budgetstrategin ett underskott i den offentliga sektorns finanser på 0,6 % 2006 och 0,8 % av BNP under programmets två sista år. Det primära överskottet minskar från 1

   % av BNP 2005 till

   % under åren 2006–2008. Intäktskvoten är nedåtgående, medan utgiftskvoten till att börja med ökar för att först mot slutet av programperioden åter nå 2005 års nivå. Investeringarna i förhållande till BNP förväntas öka med

  procentenhet av BNP över perioden 2005–2008. Förutom att utfallet för 2005 blev bättre än väntat överensstämmer de finanspolitiska målen i den nya uppdateringen i stort sett med målen i det föregående programmet. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Efter den finanspolitiska expansion som planeras för 2006 förväntas det strukturella saldot (dvs. i konjunkturrensade termer utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden att stabiliseras runt 0,1 % av BNP över återstoden av programperioden. I programmet fastställs målet på medellång sikt till ett strukturellt saldo i den offentliga sektorns finanser som är nära balans, och strategin innebär att den strukturella ställningen skall anpassas till programmets mål på medellång sikt över hela programperioden. Eftersom programmets mål på medellång sikt är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 1

  % av BNP), bör uppfyllandet av målet skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet är också lämpligt såtillvida att det ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II. Det är också betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Budgetutfallet kan bli bättre än vad som planeras i programmet, särskilt 2006. Beräkningen av intäkterna kan tyda på att de antaganden som har gjorts om skatteintäkterna i programmet är något försiktiga, och på utgiftssidan kan kapitalutgifterna visa sig bli något lägre än vad som planerats. Riskerna i det uppdaterade programmets makroekonomiska beräkningar för att de finanspolitiska målen äventyras verkar neutrala och överensstämmer i stort sett med kommissionens analys, men beräkningarna kan visa sig sårbara om de negativa makroekonomiska riskerna på medellång sikt skulle besannas. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet kan bli bättre än vad som planeras i programmet, särskilt 2006. Beräkningen av intäkterna kan tyda på att de antaganden som har gjorts om skatteintäkterna i programmet är något försiktiga, och på utgiftssidan kan kapitalutgifterna visa sig bli något lägre än vad som planerats. Riskerna i det uppdaterade programmets makroekonomiska beräkningar för att de finanspolitiska målen äventyras verkar neutrala och överensstämmer i stort sett med kommissionens analys, men beräkningarna kan visa sig sårbara om de negativa makroekonomiska riskerna på medellång sikt skulle besannas.

| (9) | Utifrån denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt skall kunna uppfyllas under av programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar varje år. |
| --- | --- |

(9)

Utifrån denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt skall kunna uppfyllas under av programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar varje år.

| (10) | Skuldkvoten, som fortfarande var precis under 100 % av BNP i början av 1990-talet, beräknas ha nått 28 % av BNP 2005, vilket är långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet kommer skuldkvoten att stabiliseras på den nivån över programperioden. Utan National Pensions Reserve Fund:s förvärv av icke-statliga tillgångar skulle skuldkvoten sjunka betydligt under hela programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Skuldkvoten, som fortfarande var precis under 100 % av BNP i början av 1990-talet, beräknas ha nått 28 % av BNP 2005, vilket är långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet kommer skuldkvoten att stabiliseras på den nivån över programperioden. Utan National Pensions Reserve Fund:s förvärv av icke-statliga tillgångar skulle skuldkvoten sjunka betydligt under hela programperioden.

| (11) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Irlands del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Det gynnsamma läge som för närvarande råder i de offentliga finanserna, i kombination med den låga skuldnivån och ackumuleringen av tillgångar inom National Pension Reserve Fund, bidrar till att delvis uppväga den stora ökning av de offentliga utgifterna som har beräknats på lång sikt med anledning av befolkningens åldrande, särskilt av pensionsutbetalningarna. Irland har också nyligen genomfört reformer av pensionssystemet för tjänstemän inom den offentliga sektorn, och myndigheterna planerar ytterligare åtgärder som skall bidra till att lägga en mer hållbar grund för de framtida pensionsutbetalningarna inom den offentliga sektorn. Åtagandet att genom regelbundna försäkringstekniska granskningar övervaka att avgifterna ligger på rätt nivå är ett steg i rätt riktning. Ytterligare åtgärder i syfte att på lång sikt minska belastningen på de offentliga finanserna av den åldrande befolkningen skulle dock betyda mycket för att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(11)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Irlands del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Det gynnsamma läge som för närvarande råder i de offentliga finanserna, i kombination med den låga skuldnivån och ackumuleringen av tillgångar inom National Pension Reserve Fund, bidrar till att delvis uppväga den stora ökning av de offentliga utgifterna som har beräknats på lång sikt med anledning av befolkningens åldrande, särskilt av pensionsutbetalningarna. Irland har också nyligen genomfört reformer av pensionssystemet för tjänstemän inom den offentliga sektorn, och myndigheterna planerar ytterligare åtgärder som skall bidra till att lägga en mer hållbar grund för de framtida pensionsutbetalningarna inom den offentliga sektorn. Åtagandet att genom regelbundna försäkringstekniska granskningar övervaka att avgifterna ligger på rätt nivå är ett steg i rätt riktning. Ytterligare åtgärder i syfte att på lång sikt minska belastningen på de offentliga finanserna av den åldrande befolkningen skulle dock betyda mycket för att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (12) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Framför allt respekterar Irland sitt mål på medellång sikt, och uppdateringen ger en översyn över regeringens program för strukturreformer som bör bidra till offentliga tjänster av högre kvalitet och bättre effektivitet i de offentliga utgifterna samt till att ta itu med infrastrukturbehoven inom den irländska ekonomin. |
| --- | --- |

(12)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Framför allt respekterar Irland sitt mål på medellång sikt, och uppdateringen ger en översyn över regeringens program för strukturreformer som bör bidra till offentliga tjänster av högre kvalitet och bättre effektivitet i de offentliga utgifterna samt till att ta itu med infrastrukturbehoven inom den irländska ekonomin.

| (13) | I det nationella handlingsprogram som Irland lade fram den 28 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls särskilt följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) att fortsätta prioritera offentliga investeringar i ekonomisk och social infrastruktur och andra tillväxtfrämjande utgifter samt ii) att slå vakt om stabila makroekonomiska villkor, hållbara offentliga finanser och måttlig inflation. De förväntade effekterna av den politiska inriktning som beskrivs i det nationella reformprogrammet verkar återspeglas i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet kompletterar dessa åtgärder med förslag till förändringar i den institutionella ramen för de offentliga finanserna, bl.a. några nya inslag i budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(13)

I det nationella handlingsprogram som Irland lade fram den 28 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls särskilt följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) att fortsätta prioritera offentliga investeringar i ekonomisk och social infrastruktur och andra tillväxtfrämjande utgifter samt ii) att slå vakt om stabila makroekonomiska villkor, hållbara offentliga finanser och måttlig inflation. De förväntade effekterna av den politiska inriktning som beskrivs i det nationella reformprogrammet verkar återspeglas i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet kompletterar dessa åtgärder med förslag till förändringar i den institutionella ramen för de offentliga finanserna, bl.a. några nya inslag i budgetförfarandet.

Sammanfattningsvis bedömer rådet att de offentliga finanserna är sunda, och den finanspolitiska strategi som läggs fram utgör ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Rådet uppmanar Irland att fortsätta att vidta åtgärder för att motverka de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av den åldrande befolkningen.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec. 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| COM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (% av potentiell BNP) | SP dec. 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP dec. 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP dec. 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | SP dec. 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)

  (% av BNP) | SP dec. 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | n.d. | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (% av BNP) | SP dec. 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM nova 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | Uppgift saknas |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec. 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM nov. 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

Uppgift saknas

SP dec. 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(%)

SP dec. 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

COM nov. 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

Uppgift saknas

SP dec. 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

Uppgift saknas

Produktionsgap

(% av potentiell BNP)

SP dec. 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

Uppgift saknas

SP dec. 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP dec. 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM nov. 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

Uppgift saknas

SP dec. 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

Uppgift saknas

Primärt saldo

(% av BNP)

SP dec. 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM nov. 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

Uppgift saknas

SP dec. 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

SP dec. 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

Uppgift saknas

SP dec. 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)

(% av BNP)

SP dec. 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

Uppgift saknas

SP dec. 2004

n.d.

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Offentliga sektorns bruttoskuld

(% av BNP)

SP dec. 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM nova 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

Uppgift saknas

SP dec. 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

Uppgift saknas

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet innehåller alla obligatoriska uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden, men vissa av de frivilliga uppgifterna saknas.

(3)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(4)  Kommissionens höstprognos för 2005 gjordes före den budget från december 2005 som det uppdaterade stabilitetsprogrammet bygger på.

(5)  Konjunkturrensat saldo (se föregående rader), frånsett engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,3 % av BNP 2005, överskottsminskande). Engångsåtgärder för 2004 och 2006 beräknade av det irländska finansministeriet: 0,7 % av BNP 2004 respektive 0,1 % av BNP 2006 (båda överskottsökande).

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2005 (0,4 % av BNP 2005, överskottsminskande).

(8)  Bygger på en uppskattad potentiell tillväxt på 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % respektive 5,3 % under perioden 2004–2007.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/23

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009

(2006/C 82/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009.

| (2) | Mellan 1995 och 2004 låg Italiens BNP-tillväxt på i genomsnitt 1

  % per år, mot 2 % i euroområdet. Under det senaste årtiondet har Italiens produktivitetstillväxt sjunkit markant och konkurrenskraften gradvis urholkats, vilket lett till stadigt minskande exportmarknadsandelar och sedan 2000 en betydande minskning av produktionsverksamheten. Under 1990-talet vidtog Italien betydande åtgärder för att konsolidera budgeten, vilket minskade det offentliga underskottet från nästan 12 % av BNP 1990 till under 2 % i slutet av årtiondet. Åren 2001, 2003 och 2004 ökade dock underskottet igen till över 3 % av BNP och endast tack vare betydande engångsåtgärder låg det kvar nära denna nivå (2). Det primära överskottet uppgick till 5 % av BNP 1999 men föll till 1,8 % av BNP 2004, medan samtidigt skuldkvotens minskning dämpades avsevärt, efter kulmen på 125 % 1994. Vid utgången av 2004 låg skulden på 106

  % av BNP. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet uppmanade rådet Italien att säkerställa att underskottsmålet för 2005 uppnås, uppnå en situation med offentliga finanser nära balans 2008 samt se till att skuldkvoten sjunker i en snabbare takt, och därvid ta särskild hänsyn till andra skuldökande faktorer än nettoupplåning. Den 28 juli 2005 fastslog rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Italien. Samma dag avgav rådet en rekommendation enligt artikel 104.7 om att detta alltför stora underskott måste åtgärdas senast 2007. Den 22 februari antog kommissionen ett meddelande, där den drog slutsatsen att de åtgärder som Italien vidtagit före rådets tidsfrist den 12 januari 2006 skulle vara förenliga med konsolideringen i rådets rekommendation, under förutsättning att de genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet uppmanade rådet Italien att säkerställa att underskottsmålet för 2005 uppnås, uppnå en situation med offentliga finanser nära balans 2008 samt se till att skuldkvoten sjunker i en snabbare takt, och därvid ta särskild hänsyn till andra skuldökande faktorer än nettoupplåning. Den 28 juli 2005 fastslog rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Italien. Samma dag avgav rådet en rekommendation enligt artikel 104.7 om att detta alltför stora underskott måste åtgärdas senast 2007. Den 22 februari antog kommissionen ett meddelande, där den drog slutsatsen att de åtgärder som Italien vidtagit före rådets tidsfrist den 12 januari 2006 skulle vara förenliga med konsolideringen i rådets rekommendation, under förutsättning att de genomförs fullt ut.

| (4) | Underskottet för 2005 beräknas till 4,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet 2,7 % i den tidigare uppdateringen. Att målet inte uppnåtts beror på i) en dämpad BNP-tillväxt, ii) försämrad budgetdisciplin vad gäller primära utgifter och fastighetsförsäljningar, vilket inte fullt ut kompenserats med högre intäkter och lägre ränteutgifter, samt iii) påverkan från 2004, främst till följd av statistiska revideringar. |
| --- | --- |

(4)

Underskottet för 2005 beräknas till 4,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet 2,7 % i den tidigare uppdateringen. Att målet inte uppnåtts beror på i) en dämpad BNP-tillväxt, ii) försämrad budgetdisciplin vad gäller primära utgifter och fastighetsförsäljningar, vilket inte fullt ut kompenserats med högre intäkter och lägre ränteutgifter, samt iii) påverkan från 2004, främst till följd av statistiska revideringar.

| (5) | Programmet följer i stort sett modellens struktur men avviker på vissa viktiga punkter från de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som fastställs i den nya uppförandekoden (3). Uppdateringen lämnades tre veckor efter uppförandekodens tidsfrist den 1 december och återspeglar på myndigheternas önskan att införliva slutversionen av 2006 års budget. |
| --- | --- |

(5)

Programmet följer i stort sett modellens struktur men avviker på vissa viktiga punkter från de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som fastställs i den nya uppförandekoden (3). Uppdateringen lämnades tre veckor efter uppförandekodens tidsfrist den 1 december och återspeglar på myndigheternas önskan att införliva slutversionen av 2006 års budget.

| (6) | I det makroekonomiska scenariot bakom programmet räknar man med att den reala BNP-tillväxten skall öka från noll år 2005 till i genomsnitt strax över 1

  % under resten av programperioden. Enligt nu tillgängliga uppgifter förefaller detta scenario rimligt. Inflationsprognoserna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Budgetstrategin i programmet syftar till att bringa ned underskottet under 3 % av BNP till 2007 och därefter under följande år ytterligare konsolidera budgeten mot en situation som ligger nära balans. Det primära saldot väntas bli bättre och förändras från 0,6 % av BNP 2005 till 3,2 % 2009. Korrigeringen av budgeten 2006 skall främst ske på utgiftssidan. För åren 2007–2009 begränsar sig uppgifterna till storleken på den korrigering som krävs för att uppnå de budgetära målen för underskottets utveckling, med förutsättningen att lagstiftningen inte ändras. Jämfört med det föregående programmet är i den nya uppdateringen den planerade justeringen tidigarelagd, mot bakgrund av ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. Det nya underskottsmålet för 2008 understiger dock med 1,2 % av BNP det i den föregående uppdateringen, eftersom tidigareläggningen inte helt kompenserar det mycket svagare utgångsläget 2005. |
| --- | --- |

(7)

Budgetstrategin i programmet syftar till att bringa ned underskottet under 3 % av BNP till 2007 och därefter under följande år ytterligare konsolidera budgeten mot en situation som ligger nära balans. Det primära saldot väntas bli bättre och förändras från 0,6 % av BNP 2005 till 3,2 % 2009. Korrigeringen av budgeten 2006 skall främst ske på utgiftssidan. För åren 2007–2009 begränsar sig uppgifterna till storleken på den korrigering som krävs för att uppnå de budgetära målen för underskottets utveckling, med förutsättningen att lagstiftningen inte ändras. Jämfört med det föregående programmet är i den nya uppdateringen den planerade justeringen tidigarelagd, mot bakgrund av ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. Det nya underskottsmålet för 2008 understiger dock med 1,2 % av BNP det i den föregående uppdateringen, eftersom tidigareläggningen inte helt kompenserar det mycket svagare utgångsläget 2005.

| (8) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden beräknas struktursaldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättras med i genomsnitt cirka

  % av BNP per år över programperioden. Programmets mål för de offentliga finanserna på medellång sikt är en balanserad budget i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten, vilket dock inte skall uppnås under programperioden. Eftersom detta mål är mer anspråksfullt än det lägsta riktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1

   % av BNP), bör uppfyllandet motsvara målet med en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Det lägsta riktmärket kommer dock att nås först 2009. Programmålet bedöms vara väl avvägt, eftersom det faller inom det intervall som för euroområdet och medlemstaterna i ERM II anges i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden och dessutom adekvat avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Betydande osäkerhet föreligger om genomförandet av 2006 års budget, särskilt beträffande de ansenliga utgiftsminskningarna. Efter 2006 saknas uppgifter om planerade åtgärder och det beräknade korrigeringsbehovet för de offentliga finanserna kan vara otillräckligt. |
| --- | --- |

(9)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Betydande osäkerhet föreligger om genomförandet av 2006 års budget, särskilt beträffande de ansenliga utgiftsminskningarna. Efter 2006 saknas uppgifter om planerade åtgärder och det beräknade korrigeringsbehovet för de offentliga finanserna kan vara otillräckligt.

| (10) | Om det alltför stora underskottet skall korrigeras till rådets tidsfrist 2007, krävs det med hänsyn till riskavvägningen definitivt att budgeten för 2006 genomförs fullständigt och effektivt och att väsentliga korrigeringsåtgärder för 2007 fastställs och genomförs (4). Säkerhetsmarginalens uppnående 2009 är också beroende också av dessa risker och av att korrigeringsåtgärder för åren efter 2007 fastställs och genomförs. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt med stabilitets- och tillväxtpakten, enligt vilken den årliga förbättringen av struktursaldot för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och anpassningen bör vara större under ekonomiskt goda tider men kan vara mindre i ekonomiskt dåliga tider. |
| --- | --- |

(10)

Om det alltför stora underskottet skall korrigeras till rådets tidsfrist 2007, krävs det med hänsyn till riskavvägningen definitivt att budgeten för 2006 genomförs fullständigt och effektivt och att väsentliga korrigeringsåtgärder för 2007 fastställs och genomförs (4). Säkerhetsmarginalens uppnående 2009 är också beroende också av dessa risker och av att korrigeringsåtgärder för åren efter 2007 fastställs och genomförs. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt med stabilitets- och tillväxtpakten, enligt vilken den årliga förbättringen av struktursaldot för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och anpassningen bör vara större under ekonomiskt goda tider men kan vara mindre i ekonomiskt dåliga tider.

| (11) | Skuldkvoten beräknas uppgå till 108

  % av BNP 2005, klart över fördragets referensvärde på 60 % av BNP och bland de högsta i EU. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 7 procentenheter under programperioden. Skuldkvoten kan utvecklas mindre gynnsamt än vad som förväntas i programmet, på grund av riskerna i samband med de nämnda budgetmålen och osäkerhet om stock-/flödesjusteringar. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle de offentliga finanserna behöva förstärkas ytterligare för att garantera att skuldkvoten minskas i tillräcklig omfattning mot referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | För de offentliga finansernas hållbarhet verkar de beräknade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen innebära en medelstor risk för Italien. Tidigare reformer har bidragit till att bromsa framtida offentliga utgiftshöjningar, men för att ge förväntade resultat krävs det att de genomförs fullt ut, särskilt 2004 års pensionsreform. Bruttoskuldens för närvarande höga nivå och de svaga offentliga finanserna pekar på att det på medellång sikt krävs en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna för att minska riskerna för deras hållbarhet (5). |
| --- | --- |

(12)

För de offentliga finansernas hållbarhet verkar de beräknade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen innebära en medelstor risk för Italien. Tidigare reformer har bidragit till att bromsa framtida offentliga utgiftshöjningar, men för att ge förväntade resultat krävs det att de genomförs fullt ut, särskilt 2004 års pensionsreform. Bruttoskuldens för närvarande höga nivå och de svaga offentliga finanserna pekar på att det på medellång sikt krävs en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna för att minska riskerna för deras hållbarhet (5).

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås överensstämmer i stort sett med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Italien vidtar åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet och har åtagit sig att säkerställa en genomsnittlig, årlig strukturell anpassning, efter engångsåtgärder, i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Det vore emellertid lämpligt att sänka statsskulden i snabbare takt. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås överensstämmer i stort sett med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Italien vidtar åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet och har åtagit sig att säkerställa en genomsnittlig, årlig strukturell anpassning, efter engångsåtgärder, i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Det vore emellertid lämpligt att sänka statsskulden i snabbare takt.

| (14) | Italiens nationella reformprogram lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I detta fastställs fem utmaningar: att öka valfriheten för medborgare och företag (genom att öppna energi- och tjänstemarknader), att stimulera vetenskaplig forskning och teknisk innovation, att stärka undervisning och utbildning, att uppgradera infrastrukturen samt skydda miljön. En sjätte prioritering avser de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och tas upp i dokumentet om ekonomisk och finansiell planering från juli 2005. De finanspolitiska åtgärder som beskrivs i detta dokument och det nationella reformprogrammet är i stort sett i linje med dem som planeras i stabilitetsprogrammet. I uppdateringen anges åtgärder som skall sänka sociala avgifter, främja privat pensionssparande samt minska underskotten inom hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(14)

Italiens nationella reformprogram lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I detta fastställs fem utmaningar: att öka valfriheten för medborgare och företag (genom att öppna energi- och tjänstemarknader), att stimulera vetenskaplig forskning och teknisk innovation, att stärka undervisning och utbildning, att uppgradera infrastrukturen samt skydda miljön. En sjätte prioritering avser de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och tas upp i dokumentet om ekonomisk och finansiell planering från juli 2005. De finanspolitiska åtgärder som beskrivs i detta dokument och det nationella reformprogrammet är i stort sett i linje med dem som planeras i stabilitetsprogrammet. I uppdateringen anges åtgärder som skall sänka sociala avgifter, främja privat pensionssparande samt minska underskotten inom hälso- och sjukvård.

Mot bakgrund av denna bedömning kan programmet anses vara förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet till 2007, men det förutsätter att 2006 års budget genomförs fullständigt och effektivt och att ytterligare substantiella åtgärder fastställs och vidtas för 2007. Mot bakgrund av de rekommendationer rådet avgav den 28 juli 2005 enligt artikel 104.7 i fördraget och i syfte att stärka de offentliga finansernas hållbarhet, uppmanar rådet Italien att

| i) | genomföra programmets strukturella åtgärder för 2006 och 2007, så att det alltför stora underskottet kan korrigeras till 2007 på ett trovärdigt och varaktigt sätt, |
| --- | --- |

i)

genomföra programmets strukturella åtgärder för 2006 och 2007, så att det alltför stora underskottet kan korrigeras till 2007 på ett trovärdigt och varaktigt sätt,

| ii) | konkretisera de allmänna åtgärderna bakom anpassningsbanan under 2007 och programmets sista år och säkerställa att anpassningen mot målet på medellång sikt förblir i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, |
| --- | --- |

ii)

konkretisera de allmänna åtgärderna bakom anpassningsbanan under 2007 och programmets sista år och säkerställa att anpassningen mot målet på medellång sikt förblir i linje med stabilitets- och tillväxtpakten,

| iii) | säkerställa att skuldkvoten sjunker snabbare mot fördragets referensvärde på 60 % av BNP, inklusive genom särskild hänsyn till andra faktorer än nettoupplåning för att förändra skuldnivån, och |
| --- | --- |

iii)

säkerställa att skuldkvoten sjunker snabbare mot fördragets referensvärde på 60 % av BNP, inklusive genom särskild hänsyn till andra faktorer än nettoupplåning för att förändra skuldnivån, och

| iv) | förbättra budgetprocessen genom att göra den öppnare och effektivt tillämpa tidigare och nya rutiner för övervakning, kontroll och rapportering av utgifter. |
| --- | --- |

iv)

förbättra budgetprocessen genom att göra den öppnare och effektivt tillämpa tidigare och nya rutiner för övervakning, kontroll och rapportering av utgifter.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska prognoser och budgetprognoser (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP december 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | - | - |
| SP november 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP december 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | - | - |
| SP november 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP december 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | - | - |
| SP november 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | - |
| Saldo för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP december 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | - | - |
| SP november 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | - |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP december 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | - | - |
| SP november 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | - |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP december 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | - | - |
| SP november 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | - |
| Struktursaldo (8)

  (i % av BNP) | SP december 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | - | - |
| SP november 2004 | - | - | - | - | - | - |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP december 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM nov. 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | - | - |
| SP november 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Källor:

  Stabilitetsprogram (SP), kommissionens ekonomiska höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP december 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

-

-

SP november 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

-

HIKP-inflation

(i %)

SP december 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM nov. 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

-

-

SP november 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP december 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM nov. 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

-

-

SP november 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

-

Saldo för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP december 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

-

-

SP november 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

-

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP december 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM nov. 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

-

-

SP november 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

-

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP december 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

-

-

SP november 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

-

Struktursaldo (8)

(i % av BNP)

SP december 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

-

-

SP november 2004

-

-

-

-

-

-

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

SP december 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM nov. 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

-

-

SP november 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Källor:

Stabilitetsprogram (SP), kommissionens ekonomiska höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i denna text finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Engångsåtgärdernas budgetpåverkan uppgick till 0,6 % av BNP 2001, 1,9 % 2003 och 1,4 % 2004. År 2002 låg underskottet på 2,7 % av BNP, medan engångsåtgärderna uppgick till 1,3 % av BNP.

(3)  Bland annat saknas det frivilliga kapitlet om de offentliga finansernas institutionella aspekter och programmet saknar också några av de obligatoriska uppgifterna och innehåller inte alla frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden (särskilt överensstämmer budgetens indelning inte med underskottsmålen för åren 2007–2009).

(4)  I det italienska parlamentet diskuteras för närvarande en efterskänkning av obetalda sociala avgifter inom jordbrukssektorn. Om denna godkänns, kan den med förbehåll för statistisk kontroll ge en mindre ökning av underskottet och/eller skuldkvoten.

(5)  Mer detaljerad information om hållbarheten på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Kommissionens höstprognos 2005 baserades på tillgängliga uppgifter vid brytdatum den 7 november 2005. Den utgick därför från ett förslag till 2006 års budget.

(7)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(8)  Konjunkturrensat saldo (se föregående rader), frånsett engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(9)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar (1,4 % av BNP 2004, 0,6 % 2005 och 0,3 % 2006; underskottsminskande).

(10)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2005 (1,4 % av BNP 2004, 0,5 % 2005 och 0,4 % 2006; alla underskottsminskande).

(11)  I kommissionens interimistiska prognos av den 21 februari 2006 förutspås en tillväxt på 1,3 % 2006.

(12)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på respektive 1,4 %, 1,2 %, 1,2 % och 1,3 % under perioden 2004–2007.

Källor:

Stabilitetsprogram (SP), kommissionens ekonomiska höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/27

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2008

(2006/C 82/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2005–2008.

| (2) | Efter en kraftig ekonomisk tillväxt under andra halvan av nittiotalet, med en genomsnittlig BNP-tillväxt på 3

   % per år, som bland annat stöddes av en expanderande bostadsmarknad och en börsuppgång, avstannade tillväxten under åren 2002 och 2003 samt igen i början av 2005. Saldot i den offentliga sektorns finanser uppvisade ett betryggande överskott under 2000, men försämrades kraftigt och vände under 2001 och 2002 till ett underskott som översteg referensvärdet 3 % av BNP under 2003. Den 2 juni 2004 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna och rekommenderade att denna situation skulle åtgärdas senast 2005. En betydande finanspolitisk konsolidering uppnåddes redan under 2004, vilket minskade underskottet till 2,1 % av BNP 2004. Den 7 juni 2005 fastställde rådet att det alltför stora underskottet i Nederländerna hade korrigerats under 2004 och upphävde därför beslutet om att det förelåg ett alltför stort underskott. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Nederländerna att säkerställa att underskottet minskades till under 3 % av BNP senast 2005 och att, med tanke på risken för procykliska effekter och de utmaningar som den åldrande befolkningen innebär, vidta nödvändiga åtgärder för att därefter uppnå en situation med offentliga finanser nära balans. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Nederländerna att säkerställa att underskottet minskades till under 3 % av BNP senast 2005 och att, med tanke på risken för procykliska effekter och de utmaningar som den åldrande befolkningen innebär, vidta nödvändiga åtgärder för att därefter uppnå en situation med offentliga finanser nära balans.

| (4) | Beträffande 2005 års budgetgenomförande beräknas det offentliga underskottet i uppdateringen från december 2005 minska till 1,2 % av BNP, jämfört med det underskottsmål på 2,6 % av BNP som fastställdes i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från november 2004, och i sin höstprognos från 2005 har kommissionen räknat med ett underskott på 1,8 % av BNP. Denna förbättring beror till största delen på större inkomster än väntat främst till följd av högre priser på gas, högre utdelning och större mervärdes- och bolagsskatteinkomster. Enligt de senaste beräkningarna som regeringen lagt fram för parlamentet, kommer 2005 års underskott sannolikt att ligga nära

   % av BNP, vilket är betydligt lägre än vad som beräknats i uppdateringen av programmet. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Den 22 december 2005 lade Nederländerna för kommissionen fram sin uppdatering av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2008 (dvs. tre veckor efter den 1 december, den tidsfrist som fastställs i uppförandekoden). Enligt myndigheterna berodde den sena inlämningen på deras önskan att ta med nya ekonomiska prognoser och eventuella kompletterande riktlinjer. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Den 22 december 2005 lade Nederländerna för kommissionen fram sin uppdatering av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2008 (dvs. tre veckor efter den 1 december, den tidsfrist som fastställs i uppförandekoden). Enligt myndigheterna berodde den sena inlämningen på deras önskan att ta med nya ekonomiska prognoser och eventuella kompletterande riktlinjer. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | Enligt programmet väntas den reala BNP-tillväxten öka från uppskattningsvis

   % 2005 till 2

   % under både 2006 och 2007, innan den minskar till 2

   % 2008. Den ökning av tillväxten som väntas sker genom en återhämtning i både den inhemska efterfrågan och exporten. Beräkningarna av den ekonomiska tillväxten och den gradvisa minskningen av det negativa produktionsgapet är rimliga, också mot bakgrund av de senaste positiva ekonomiska uppgifterna. Inflationen väntas stabilisera sig på 1,5 % 2006, innan den minskar till något över 1 % 2007, vilket verkar gynnsamt också jämfört med kommissionens höstprognos 2005. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Myndigheternas strategiska huvudmål är att uppnå sunda offentliga finanser som stödjer en hållbar ekonomiskt tillväxt och täcker kostnaderna för den åldrande befolkningen. Efter den betydande konsolideringen under 2004 och 2005, beräknas det offentliga underskottet enligt 2005 års uppdatering av stabilitetsprogrammet att öka till 1,5 % under 2006 för att därefter stabilisera sig på ungefär 1,1 % av BNP och det primära överskottet väntas följa en liknande utveckling. Jämfört med det föregående programmet, där man väntade en fortsatt minskning av underskottet, tas i den nya uppdateringen hänsyn till att underskottsresultatet på 1,2 % av BNP 2005 är bättre än väntat, och man räknar med att underskottet (med undantag för en försämring under 2006) skall stabilisera sig på denna nivå mot bakgrund av ett jämförbart makroekonomiskt scenario för 2006 och därefter. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheternas strategiska huvudmål är att uppnå sunda offentliga finanser som stödjer en hållbar ekonomiskt tillväxt och täcker kostnaderna för den åldrande befolkningen. Efter den betydande konsolideringen under 2004 och 2005, beräknas det offentliga underskottet enligt 2005 års uppdatering av stabilitetsprogrammet att öka till 1,5 % under 2006 för att därefter stabilisera sig på ungefär 1,1 % av BNP och det primära överskottet väntas följa en liknande utveckling. Jämfört med det föregående programmet, där man väntade en fortsatt minskning av underskottet, tas i den nya uppdateringen hänsyn till att underskottsresultatet på 1,2 % av BNP 2005 är bättre än väntat, och man räknar med att underskottet (med undantag för en försämring under 2006) skall stabilisera sig på denna nivå mot bakgrund av ett jämförbart makroekonomiskt scenario för 2006 och därefter.

| (8) | Enligt kommissionens beräkningar på grundval av programmet enligt den allmänt vedertagna metoden kommer det strukturella saldot, som efter det alltför stora underskottet märkbart har förbättrats från ett underskott på 2

   % av BNP 2003 till en ställning i balans 2005 efter en kraftig korrigeringsinsats i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten, försämras till ett underskott på nästan

   % av BNP 2006 med ett minskande, men ändå negativt produktionsgap. Hälften av denna strukturella försämring beror på att företag i förskott betalat högre skatt än väntat under 2005 för att dra fördel av de räntor som regeringen betalat och som ligger över marknadsräntorna, vilket väntas ge en spegeleffekt under 2006. Därefter stabiliserar sig det strukturella underskottssaldot på ett underskott på något över en halv procentenhet av BNP. I programmet fastställs målet för det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på medellång sikt till mellan -0,5 % och -1 % av BNP. Detta mål på medellång sikt befinner sig på en lämplig nivå eftersom det ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. Trots den beräknade finanspolitiska försämringen under 2006 väntas det strukturella underskottet hålla sig inom ramarna för det mål på medellång sikt som anges i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | De risker som omgärdar programmets budgetstrategi verkar i stort sett uppväga varandra och budgetutfallet kan komma att bli bättre än väntat efter 2006. De nuvarande indikatorerna tyder på att den ekonomiska aktiviteten kraftigt kommer att öka, underskottet under 2005 väntas nu bli betydligt lägre och efter 2006 finns en positiv risk vad gäller programmets beräkningar av de offentliga finanserna om priset på olja blir högre än beräknat i programmet, eftersom budgeten gynnas av ökade inkomster från försäljningen av gas om priset på olja stiger, medan tillväxtprognosen redan överensstämmer med högre inkomster från försäljningen av olja. Det kan däremot inte uteslutas att resultatet under 2005, som är bättre än väntat, kan få negativa övervältringseffekter. Det är inte heller klart om de väntade budgetbesparingarna till följd av reformerna av hälso- och sjukvårdssystemet och socialförsäkringssystemet, som trädde i kraft under början på 2006, kommer att nås fullt ut då det ännu inte är möjligt att korrekt bedöma hur reformerna kommer att påverka beteendemönstret. |
| --- | --- |

(9)

De risker som omgärdar programmets budgetstrategi verkar i stort sett uppväga varandra och budgetutfallet kan komma att bli bättre än väntat efter 2006. De nuvarande indikatorerna tyder på att den ekonomiska aktiviteten kraftigt kommer att öka, underskottet under 2005 väntas nu bli betydligt lägre och efter 2006 finns en positiv risk vad gäller programmets beräkningar av de offentliga finanserna om priset på olja blir högre än beräknat i programmet, eftersom budgeten gynnas av ökade inkomster från försäljningen av gas om priset på olja stiger, medan tillväxtprognosen redan överensstämmer med högre inkomster från försäljningen av olja. Det kan däremot inte uteslutas att resultatet under 2005, som är bättre än väntat, kan få negativa övervältringseffekter. Det är inte heller klart om de väntade budgetbesparingarna till följd av reformerna av hälso- och sjukvårdssystemet och socialförsäkringssystemet, som trädde i kraft under början på 2006, kommer att nås fullt ut då det ännu inte är möjligt att korrekt bedöma hur reformerna kommer att påverka beteendemönstret.

| (10) | Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller den strategi för finanspolitiken som beskrivs i programmet räcka för att det medelfristiga målet skall kunna upprätthållas under hela programperioden. Det strukturella saldo som beräknas för varje år håller sig inom ramarna för målet på medellång sikt i programmet och är bättre än minimiriktmärket för ett strukturellt underskott på ungefär 1 % av BNP, vilket säkerställer en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet under referensvärdet 3 % av BNP under negativa konjunktursvängningar. Trots den kraftiga ekonomiska återhämtningen försämras dock det strukturella saldot under 2006 med

   % av BNP, vilket emellertid delvis beror på exceptionella faktorer. Om det positiva resultatet under 2005 bekräftas kan den finanspolitiska försämring som förutsätts i målet för 2006 bli ännu större, om inte myndigheterna vidtar åtgärder för att begränsa den. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Enligt beräkningarna i programmet stabiliserar sig den offentliga skulden på 54,5 % av BNP under 2006, innan den gradvis minskar till ungefär 53 % 2008. Dessa beräkningar ligger mycket nära kommissionens egna beräkningar. Riskerna i samband med skuldprognoserna är i första hand beroende av riskerna i samband med underskottsprognoserna och dessa verkar, såsom anges ovan, på det hela taget vara i balans. |
| --- | --- |

(11)

Enligt beräkningarna i programmet stabiliserar sig den offentliga skulden på 54,5 % av BNP under 2006, innan den gradvis minskar till ungefär 53 % 2008. Dessa beräkningar ligger mycket nära kommissionens egna beräkningar. Riskerna i samband med skuldprognoserna är i första hand beroende av riskerna i samband med underskottsprognoserna och dessa verkar, såsom anges ovan, på det hela taget vara i balans.

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Nederländerna löpa medelstor risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Nuvarande skuldnivå ligger under fördragets referensvärde på 60 % av BNP och den senaste tidens förbättring av budgetsituationen i Nederländerna har bidragit till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Genomförandet av de nyligen införda reformerna av invaliditetsförmånerna kommer också att bidra till att få ordning på de offentliga utgifterna på lång sikt. Även om fullständig hänsyn tas till den beräknade framtida inkomstökningen är den dock inte tillräcklig för att kompensera ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt, främst på grund av uppskjuten pensionsbeskattning. Det kan därför bli nödvändigt med en ytterligare konsolidering av budgeten för att helt uppväga effekterna av den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Nederländerna löpa medelstor risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Nuvarande skuldnivå ligger under fördragets referensvärde på 60 % av BNP och den senaste tidens förbättring av budgetsituationen i Nederländerna har bidragit till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Genomförandet av de nyligen införda reformerna av invaliditetsförmånerna kommer också att bidra till att få ordning på de offentliga utgifterna på lång sikt. Även om fullständig hänsyn tas till den beräknade framtida inkomstökningen är den dock inte tillräcklig för att kompensera ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt, främst på grund av uppskjuten pensionsbeskattning. Det kan därför bli nödvändigt med en ytterligare konsolidering av budgeten för att helt uppväga effekterna av den åldrande befolkningen.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. De överensstämmer särskilt med de integrerade riktlinjerna om säkrande av ekonomisk stabilitet genom att hålla fast vid målet för de offentliga finanserna på medellång sikt över konjunkturcykeln. Det är också förenligt med de integrerade riktlinjerna om säkrande av ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. De överensstämmer särskilt med de integrerade riktlinjerna om säkrande av ekonomisk stabilitet genom att hålla fast vid målet för de offentliga finanserna på medellång sikt över konjunkturcykeln. Det är också förenligt med de integrerade riktlinjerna om säkrande av ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande.

| (14) | I Nederländernas nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 som ett led i den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, framhålls följande utmaningar: ett ökat arbetskraftsutbud, snabbare tillväxt i arbetskraftsproduktiviteten genom en stärkning av forskning och utveckling och innovation och en förbättring av priskonkurrensen genom att hålla tillbaka arbetskraftskostnaderna. Av dessa väntas stärkningen av forskning och utveckling och innovation få betydande påverkan på de offentliga finanserna. Med tanke på att det bara föreligger begränsad information om tidsplanen för strukturreformerna på dessa områden är det svårt att avgöra om åtgärderna i det nationella reformprogrammet helt återspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet verkar på det hela taget samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I Nederländernas nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 som ett led i den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, framhålls följande utmaningar: ett ökat arbetskraftsutbud, snabbare tillväxt i arbetskraftsproduktiviteten genom en stärkning av forskning och utveckling och innovation och en förbättring av priskonkurrensen genom att hålla tillbaka arbetskraftskostnaderna. Av dessa väntas stärkningen av forskning och utveckling och innovation få betydande påverkan på de offentliga finanserna. Med tanke på att det bara föreligger begränsad information om tidsplanen för strukturreformerna på dessa områden är det svårt att avgöra om åtgärderna i det nationella reformprogrammet helt återspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet verkar på det hela taget samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av denna bedömning bör det välkomnas att den nederländska regeringen, efter att omgående ha korrigerat det alltför stora underskottet, bemödat sig om att ytterligare minska underskottet under referensvärdet 3 % av BNP och att den planerar att fullfölja målet för de offentliga finanserna på medellång sikt under hela programperioden. Rådet uppmanar Nederländerna att, med tanke på de bättre resultaten än väntat under 2005, hålla fast vid sin starka ställning vad gäller de offentliga finanserna under 2006 och åren därefter.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec 2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM nov 2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | Ej till. |
| SP nov 2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | Ej till. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec 2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | Ej till. |
| COM nov 2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | Ej till. |
| SP nov 2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | Ej till. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM nov 2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | Ej till. |
| SP nov 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | Ej till. |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM nov 2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | Ej till. |
| KOM nov 2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | Ej till. |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | Ej till. |
| KOM nov 2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | Ej till. |
| Konjunkturrensat saldo=Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec 2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | Ej till. |
| KOM nov 2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | Ej till. |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM nov 2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | Ej till. |
| KOM nov 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | Ej till. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i %)

SP dec 2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM nov 2005

1,7

0,5

2,0

2,4

Ej till.

SP nov 2004

1,25

1,5

2,5

2,5

Ej till.

HIKP-inflation

(%)

SP dec 2005

1,4

1,5

1,5

1,1

Ej till.

COM nov 2005

1,4

1,7

2,0

1,9

Ej till.

SP nov 2004

1,25

1,25

1,5

1,5

Ej till.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM nov 2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

Ej till.

SP nov 2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

Ej till.

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM nov 2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

Ej till.

KOM nov 2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

Ej till.

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP dec 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM nov 2005

0,5

0,7

0,6

1,0

Ej till.

KOM nov 2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

Ej till.

Konjunkturrensat saldo=Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec 2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

Ej till.

KOM nov 2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

Ej till.

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

SP dec 2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM nov 2005

53,1

54,0

54,2

53,8

Ej till.

KOM nov 2004

56,3

58,1

58,6

58,3

Ej till.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Några kapitel saknas (övergripande politiska ramar) eller är ofullständiga (de offentliga finansernas kvalitet, strukturreformer). I programmet saknades vissa obligatoriska uppgifter om de grundläggande antagandena, som de nederländska myndigheterna lämnade i ett senare skede. En viktig del av de frivilliga uppgifter som anges i den nya uppförandekoden saknas.

(3)  För fortsatta beräkningar har motsvarande punktuppskattningar använts.

(4)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(5)  Eftersom inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder nämns i programmet är det konjunkturrensade saldot och det strukturella saldot samma sak.

(6)  Grundat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % respektive 1,8 % under perioden 2004–2007.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/31

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009

(2006/C 82/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2009.

| (2) | Efter att ha uppvisat en årlig genomsnittlig ekonomisk tillväxt på 4 %, tillsammans med en konjunkturförstärkande finanspolitisk expansion, under perioden 1995–2000 sjönk tillväxten avsevärt till endast 0,5 % mellan 2001 och 2005, vilket innebär en eftersläpning i förhållande till genomsnittet i euroområdet. BNP per capita i köpkraftstermer förväntas ha sjunkit till under 70 % av genomsnittet i euroområdet. Förutom ogynnsam konjunkturpåverkan från utlandet avspeglar det dämpade utfallet en svag konkurrensställning som förklarar det betydande underskottet i utrikeshandeln och den låga potentiella tillväxten. Läget för de offentliga finanserna har varit svagt sedan decennieskiftet genom ett fortsatt stort strukturellt underskott. |
| --- | --- |

(2)

Efter att ha uppvisat en årlig genomsnittlig ekonomisk tillväxt på 4 %, tillsammans med en konjunkturförstärkande finanspolitisk expansion, under perioden 1995–2000 sjönk tillväxten avsevärt till endast 0,5 % mellan 2001 och 2005, vilket innebär en eftersläpning i förhållande till genomsnittet i euroområdet. BNP per capita i köpkraftstermer förväntas ha sjunkit till under 70 % av genomsnittet i euroområdet. Förutom ogynnsam konjunkturpåverkan från utlandet avspeglar det dämpade utfallet en svag konkurrensställning som förklarar det betydande underskottet i utrikeshandeln och den låga potentiella tillväxten. Läget för de offentliga finanserna har varit svagt sedan decennieskiftet genom ett fortsatt stort strukturellt underskott.

| (3) | Den 20 september 2005 beslutade rådet att Portugal hade ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 från samma datum måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2008. När den sexmånadersperiod som föreskrivs i rekommendationen har löpt ut skall kommissionen göra en bedömning av de åtgärder som de portugisiska myndigheterna har genomfört för att nå underskottsmålet 2006. I sitt yttrande av den 12 juli 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2009 uppmanade rådet Portugal att begränsa försämringen av läget för de offentliga finanserna 2005, åstadkomma en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet genom att vidta viktiga åtgärder 2006, åstadkomma en stadig minskning av bruttoskuldkvoten, kontrollera utgiftsutvecklingen, förbättra de offentliga finansernas kvalitet och säkerställa deras långsiktiga hållbarhet samt ytterligare förbättra bearbetningen av offentliga statistikuppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 september 2005 beslutade rådet att Portugal hade ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 från samma datum måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2008. När den sexmånadersperiod som föreskrivs i rekommendationen har löpt ut skall kommissionen göra en bedömning av de åtgärder som de portugisiska myndigheterna har genomfört för att nå underskottsmålet 2006. I sitt yttrande av den 12 juli 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2009 uppmanade rådet Portugal att begränsa försämringen av läget för de offentliga finanserna 2005, åstadkomma en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet genom att vidta viktiga åtgärder 2006, åstadkomma en stadig minskning av bruttoskuldkvoten, kontrollera utgiftsutvecklingen, förbättra de offentliga finansernas kvalitet och säkerställa deras långsiktiga hållbarhet samt ytterligare förbättra bearbetningen av offentliga statistikuppgifter.

| (4) | År 2005 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 6 % av BNP enligt kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med målet på 6,2 % av BNP som angavs i den tidigare uppdateringen i juni 2005. Denna lilla skillnad beror helt på en revidering uppåt av BNP-serierna. Den kraftiga försämringen jämfört med tidigare år berodde, förutom på utgiftsökningen, på att regeringen inte längre ökar inkomsterna genom betydande engångsåtgärder. |
| --- | --- |

(4)

År 2005 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 6 % av BNP enligt kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med målet på 6,2 % av BNP som angavs i den tidigare uppdateringen i juni 2005. Denna lilla skillnad beror helt på en revidering uppåt av BNP-serierna. Den kraftiga försämringen jämfört med tidigare år berodde, förutom på utgiftsökningen, på att regeringen inte längre ökar inkomsterna genom betydande engångsåtgärder.

| (5) | Programmet innehåller de obligatoriska uppgifter som krävs för stabilitets- och konvergensprogrammen enligt den nya uppförandekoden, men avviker på några viktiga punkter från den modellen. (2) |
| --- | --- |

(5)

Programmet innehåller de obligatoriska uppgifter som krävs för stabilitets- och konvergensprogrammen enligt den nya uppförandekoden, men avviker på några viktiga punkter från den modellen. (2)

| (6) | I det makroekonomiska scenario som presenteras i uppdateringen av stabilitetsprogrammet beräknas den reala BNP-tillväxten öka under programperioden från 0,5 % 2005 till 1,1 % 2006, 1,8 % 2007 och slutligen till 3 % 2009. Tillväxten antas drivas på av inhemsk efterfrågan och export, även om bidraget från utrikeshandeln i det närmaste förväntas bli neutralt under programperioden. Det negativa produktionsgapet förutses minska från cirka -2,5 % av BNP 2006–2007 till mindre än -1 % vid programtidens utgång. På basis av den information som finns tillgänglig är tillväxtantagandena i programmet gynnsamma, särskilt under programmets sista år. Inflationstrycket förväntas vara fortsatt lågt, även om det finns vissa risker under 2006 och mot slutet av programperioden. Det stora underskottet i utrikeshandeln förväntas förbli oförändrat totalt sett. |
| --- | --- |

(6)

I det makroekonomiska scenario som presenteras i uppdateringen av stabilitetsprogrammet beräknas den reala BNP-tillväxten öka under programperioden från 0,5 % 2005 till 1,1 % 2006, 1,8 % 2007 och slutligen till 3 % 2009. Tillväxten antas drivas på av inhemsk efterfrågan och export, även om bidraget från utrikeshandeln i det närmaste förväntas bli neutralt under programperioden. Det negativa produktionsgapet förutses minska från cirka -2,5 % av BNP 2006–2007 till mindre än -1 % vid programtidens utgång. På basis av den information som finns tillgänglig är tillväxtantagandena i programmet gynnsamma, särskilt under programmets sista år. Inflationstrycket förväntas vara fortsatt lågt, även om det finns vissa risker under 2006 och mot slutet av programperioden. Det stora underskottet i utrikeshandeln förväntas förbli oförändrat totalt sett.

| (7) | Programmets mål är att varaktigt korrigera den stora obalansen i de offentliga finanserna, minska underskottet i den offentliga sektorns finanser till ett värde under referensvärdet på 3 % av BNP 2008 och därefter fortsätta med ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna. I programmet förutses att konsolideringen av de offentliga finanserna skall äga rum på basis av strukturåtgärder som skall vidtas successivt under varje år. Efter att ha ökat till 6 % av BNP 2005 planeras underskottet i de offentliga finanserna att sjunka till 4,6 % av BNP 2006 och vidare till 3,7 % av BNP 2007, 2,6 % av BNP 2008 och till 1,5 % av BNP 2009. En motsvarande utveckling förutses för primärsaldot med förbättring från ett underskott på 3,2 % av BNP till ett överskott på 1,5 % av BNP mellan 2005 och 2009. Anpassningen av de offentliga finanserna understöds från både inkomst- och utgiftssidan. På kort sikt är konsolideringen i huvudsak beroende av ytterligare inkomster som genereras genom högre skatter och förbättrad skatteuppbörd. Återhållsamheten med utgifterna, som utvidgats till att omfatta alla viktiga primära utgiftskategorier, förväntas bidra till en progressiv konsolidering av de offentliga finanserna under perioden, där de mest betydande besparingarna kommer från förändringar inom den offentliga förvaltningen, däribland inom personalområdet, och förändringar av systemen för socialt skydd. Jämfört med den föregående uppdateringen bekräftar uppdateringen i december 2005 i stora drag den planerade anpassningen mot bakgrund av antaganden om en lägre tillväxt, även om tillväxten fortfarande är gynnsam enligt den information som finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(7)

Programmets mål är att varaktigt korrigera den stora obalansen i de offentliga finanserna, minska underskottet i den offentliga sektorns finanser till ett värde under referensvärdet på 3 % av BNP 2008 och därefter fortsätta med ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna. I programmet förutses att konsolideringen av de offentliga finanserna skall äga rum på basis av strukturåtgärder som skall vidtas successivt under varje år. Efter att ha ökat till 6 % av BNP 2005 planeras underskottet i de offentliga finanserna att sjunka till 4,6 % av BNP 2006 och vidare till 3,7 % av BNP 2007, 2,6 % av BNP 2008 och till 1,5 % av BNP 2009. En motsvarande utveckling förutses för primärsaldot med förbättring från ett underskott på 3,2 % av BNP till ett överskott på 1,5 % av BNP mellan 2005 och 2009. Anpassningen av de offentliga finanserna understöds från både inkomst- och utgiftssidan. På kort sikt är konsolideringen i huvudsak beroende av ytterligare inkomster som genereras genom högre skatter och förbättrad skatteuppbörd. Återhållsamheten med utgifterna, som utvidgats till att omfatta alla viktiga primära utgiftskategorier, förväntas bidra till en progressiv konsolidering av de offentliga finanserna under perioden, där de mest betydande besparingarna kommer från förändringar inom den offentliga förvaltningen, däribland inom personalområdet, och förändringar av systemen för socialt skydd. Jämfört med den föregående uppdateringen bekräftar uppdateringen i december 2005 i stora drag den planerade anpassningen mot bakgrund av antaganden om en lägre tillväxt, även om tillväxten fortfarande är gynnsam enligt den information som finns tillgänglig.

| (8) | Enligt kommissionens beräkningar med den allmänt vedertagna metoden på grundval av informationen i programmet, planeras det strukturella saldot (dvs. efter konjunkturrensning och utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) under programperioden att förbättras med cirka 3,5 procentenheter. Fortsatt stram finanspolitik planeras under hela programperioden, med en viss tidigareläggning, dvs. det strukturella underskottet förväntas minska från cirka 5 % av BNP 2005 till cirka 3,5 % av BNP 2006 och vidare till nästan 2,5 % av BNP 2007, 1,75 % av BNP 2008 och till 1,25 % av BNP 2009. De planerade finanspolitiska insatserna förväntas genomföras mot bakgrund av ett minskande negativt produktionsgap. I programmet fastställs ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten på ”minst -0,5 % av BNP” som inte förväntas uppnås under programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än minimistandarden (för vilken målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förebygga ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger, enligt den aktuella bedömningen, på en lämplig nivå eftersom det befinner sig inom det område som angetts för euroområdet och ERM II:s medlemsstater i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden, och återspeglar på ett adekvat sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Enligt kommissionens beräkningar med den allmänt vedertagna metoden på grundval av informationen i programmet, planeras det strukturella saldot (dvs. efter konjunkturrensning och utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) under programperioden att förbättras med cirka 3,5 procentenheter. Fortsatt stram finanspolitik planeras under hela programperioden, med en viss tidigareläggning, dvs. det strukturella underskottet förväntas minska från cirka 5 % av BNP 2005 till cirka 3,5 % av BNP 2006 och vidare till nästan 2,5 % av BNP 2007, 1,75 % av BNP 2008 och till 1,25 % av BNP 2009. De planerade finanspolitiska insatserna förväntas genomföras mot bakgrund av ett minskande negativt produktionsgap. I programmet fastställs ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten på ”minst -0,5 % av BNP” som inte förväntas uppnås under programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än minimistandarden (för vilken målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förebygga ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger, enligt den aktuella bedömningen, på en lämplig nivå eftersom det befinner sig inom det område som angetts för euroområdet och ERM II:s medlemsstater i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden, och återspeglar på ett adekvat sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (9) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Även om programmets antaganden om skattetryckets effekter på den ekonomiska verksamheten totalt sett verkar rimliga, är de tillväxtprognoser som ligger bakom målen för de offentliga finanserna gynnsamma, särskilt under de sista åren. Dessutom innehåller uppdateringen en ambitiös medelfristig plan för att begränsa utgiftstillväxten och flera åtgärder har nyligen vidtagits, men trots detta måste viktiga åtgärder med anknytning till strategin definieras och genomföras, särskilt förändringar inom den offentliga förvaltningen, som förväntas medföra betydande besparingar från 2007 och därefter. Det fullständiga genomförandet kommer att vara avgörande för att uppnå budgetmålen. Slutligen innehåller programmet åtgärder som skall förbättra ramen för budgetgenomförandet och budgetkontrollen och som, om de genomförs korrekt, förväntas bidra till att budgetmålen kan nås. |
| --- | --- |

(9)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Även om programmets antaganden om skattetryckets effekter på den ekonomiska verksamheten totalt sett verkar rimliga, är de tillväxtprognoser som ligger bakom målen för de offentliga finanserna gynnsamma, särskilt under de sista åren. Dessutom innehåller uppdateringen en ambitiös medelfristig plan för att begränsa utgiftstillväxten och flera åtgärder har nyligen vidtagits, men trots detta måste viktiga åtgärder med anknytning till strategin definieras och genomföras, särskilt förändringar inom den offentliga förvaltningen, som förväntas medföra betydande besparingar från 2007 och därefter. Det fullständiga genomförandet kommer att vara avgörande för att uppnå budgetmålen. Slutligen innehåller programmet åtgärder som skall förbättra ramen för budgetgenomförandet och budgetkontrollen och som, om de genomförs korrekt, förväntas bidra till att budgetmålen kan nås.

| (10) | Med hänsyn till riskavvägningen beror korrigeringen av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008 (rådets tidsgräns) på ett effektivt genomförande av alla åtgärderna i programmet för 2006 och av betydande korrigerande åtgärder för 2007 och följande år. Förutsatt att ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna har åtgärdats på lämpligt sätt, kommer anpassningstakten för att nå programmets medelfristiga mål att ligga helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, men de medelfristiga målen kommer inte att uppnås vid utgången av programperioden. För att få till stånd en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under året efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet krävs det att riskerna för målen för de offentliga finanserna hanteras på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(10)

Med hänsyn till riskavvägningen beror korrigeringen av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008 (rådets tidsgräns) på ett effektivt genomförande av alla åtgärderna i programmet för 2006 och av betydande korrigerande åtgärder för 2007 och följande år. Förutsatt att ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna har åtgärdats på lämpligt sätt, kommer anpassningstakten för att nå programmets medelfristiga mål att ligga helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, men de medelfristiga målen kommer inte att uppnås vid utgången av programperioden. För att få till stånd en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under året efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet krävs det att riskerna för målen för de offentliga finanserna hanteras på ett korrekt sätt.

| (11) | Skuldkvoten beräknas ha nått 65,5 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet förutses att skuldkvoten kommer att öka ytterligare till cirka 69 % av BNP 2007 och därefter sjunka till något över 66 % av BNP 2009. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som förutses i programmet med tanke på ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna, osäkerheten kring stock-/flödesjusteringarna och en ekonomisk tillväxt som eventuellt ligger lägre än förväntat. Med tanke på denna riskbedömning verkar det vara nödvändigt att uppnå budgetmålen i programmet för att åstadkomma en skuldkvot som minskar i tillräckligt utsträckning och närmar sig referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas ha nått 65,5 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet förutses att skuldkvoten kommer att öka ytterligare till cirka 69 % av BNP 2007 och därefter sjunka till något över 66 % av BNP 2009. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som förutses i programmet med tanke på ovannämnda risker för målen för de offentliga finanserna, osäkerheten kring stock-/flödesjusteringarna och en ekonomisk tillväxt som eventuellt ligger lägre än förväntat. Med tanke på denna riskbedömning verkar det vara nödvändigt att uppnå budgetmålen i programmet för att åstadkomma en skuldkvot som minskar i tillräckligt utsträckning och närmar sig referensvärdet.

| (12) | Portugal förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den nuvarande höga nivån på bruttoskulden och den svaga budgetsituationen visar att det är nödvändigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och att säkerställa att budgetmålen uppnås för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. De förutsedda ökningarna av utgifterna för pensioner och hälso- och sjukvård under planeringsperioden visar klart att det, för att lösa problemet med den åldrande befolkningen, krävs en omfattande strategi som sträcker sig längre än till en förbättring av den nuvarande svaga budgetsituationen. Det pågående arbetet med att införa förändringar av pensions- samt sjuk- och hälsovårdssystemen förväntas i viss mån bidra till att dessa system blir mer hållbara. Ytterligare reformer krävs dock för att dämpa den förutsedda tillväxten av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

(12)

Portugal förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den nuvarande höga nivån på bruttoskulden och den svaga budgetsituationen visar att det är nödvändigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och att säkerställa att budgetmålen uppnås för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. De förutsedda ökningarna av utgifterna för pensioner och hälso- och sjukvård under planeringsperioden visar klart att det, för att lösa problemet med den åldrande befolkningen, krävs en omfattande strategi som sträcker sig längre än till en förbättring av den nuvarande svaga budgetsituationen. Det pågående arbetet med att införa förändringar av pensions- samt sjuk- och hälsovårdssystemen förväntas i viss mån bidra till att dessa system blir mer hållbara. Ytterligare reformer krävs dock för att dämpa den förutsedda tillväxten av åldersrelaterade utgifter.

| (13) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Åtgärderna syftar särskilt till en strukturell korrigering av det alltför stora underskottet i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 20 september 2005, och den planerade finanspolitiken förväntas bidra till att korrigera underskottet i utrikeshandeln. Det bör emellertid noteras att den offentliga skuldens planerade utveckling under första hälften av programperioden utgör en avvikelse från vad som förväntas i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(13)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Åtgärderna syftar särskilt till en strukturell korrigering av det alltför stora underskottet i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 20 september 2005, och den planerade finanspolitiken förväntas bidra till att korrigera underskottet i utrikeshandeln. Det bör emellertid noteras att den offentliga skuldens planerade utveckling under första hälften av programperioden utgör en avvikelse från vad som förväntas i riktlinjerna.

| (14) | I det nationella handlingsprogram som Portugal lade fram den 21 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar inom det finanspolitiska området: i) förstärkning av den ekonomiska tillväxten och förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet, och ii) reformen av den offentliga förvaltningen. De planerade åtgärderna i stabilitetsprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet avseende de offentliga finanserna. Det nationella reformprogrammet tog helt och fullt fasta på innehållet i uppdateringen från juni 2005. Den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet bekräftar också detta. Uppdateringen redogör dock inte för effekterna på budgeten av åtgärderna i det nationella reformprogrammet inom de olika politikområdena. |
| --- | --- |

(14)

I det nationella handlingsprogram som Portugal lade fram den 21 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar inom det finanspolitiska området: i) förstärkning av den ekonomiska tillväxten och förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet, och ii) reformen av den offentliga förvaltningen. De planerade åtgärderna i stabilitetsprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet avseende de offentliga finanserna. Det nationella reformprogrammet tog helt och fullt fasta på innehållet i uppdateringen från juni 2005. Den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet bekräftar också detta. Uppdateringen redogör dock inte för effekterna på budgeten av åtgärderna i det nationella reformprogrammet inom de olika politikområdena.

Med hänsyn till ovanstående bedömning noterar rådet att programmet på det hela taget är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008, förutsatt att de aviserade åtgärderna i programmet, som måste förstärkas för 2007 och åren därefter, genomförs fullt ut för att ta hänsyn till de nedåtgående trender som hotar målen för de offentliga finanserna. Mot bakgrund av rekommendationerna enligt artikel 104.7 av den 20 september 2005 uppmanar rådet Portugal att

| i) | anta och strikt genomföra de strukturåtgärder som föreskrivs i programmet för att säkerställa korrigeringen av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008 på ett trovärdigt och hållbart sätt, säkerställa en fortsatt anpassning till det medelfristiga målet, när det alltför stora underskottet väl har korrigerats i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten samt skapa marginaler för att hantera effekterna på budgeten av en eventuellt lägre än förväntad ekonomisk tillväxt, |
| --- | --- |

i)

anta och strikt genomföra de strukturåtgärder som föreskrivs i programmet för att säkerställa korrigeringen av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008 på ett trovärdigt och hållbart sätt, säkerställa en fortsatt anpassning till det medelfristiga målet, när det alltför stora underskottet väl har korrigerats i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten samt skapa marginaler för att hantera effekterna på budgeten av en eventuellt lägre än förväntad ekonomisk tillväxt,

| ii) | beslutsamt vidta de planerade åtgärderna för att kontrollera utgifterna, förbättra budgetförfarandet på alla nivåer inom den offentliga sektorn, eventuellt genom att i högre grad tillämpa bindande utgiftstak och genom att, enligt vad som anges i programmet, stärka mekanismerna för övervakning, kontroll och rapportering i fråga om utgifter och inkomster, |
| --- | --- |

ii)

beslutsamt vidta de planerade åtgärderna för att kontrollera utgifterna, förbättra budgetförfarandet på alla nivåer inom den offentliga sektorn, eventuellt genom att i högre grad tillämpa bindande utgiftstak och genom att, enligt vad som anges i programmet, stärka mekanismerna för övervakning, kontroll och rapportering i fråga om utgifter och inkomster,

| iii) | förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, särskilt genom att genomföra de åtgärder som redan planeras i programmet och att anta ytterligare reformer när det gäller pensionerna och hälso- och sjukvården, |
| --- | --- |

iii)

förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, särskilt genom att genomföra de åtgärder som redan planeras i programmet och att anta ytterligare reformer när det gäller pensionerna och hälso- och sjukvården,

| iv) | åstadkomma en stadig minskning av den offentliga bruttoskuldkvoten genom att säkerställa att den avspeglar både framstegen med att minska underskottet i de offentliga finanserna och de planerade privatiseringarna, och genom att noggrant beakta de effekter som stora offentliga investeringsprojekt har på skulden, bland annat de projekt som grundas på partnerskap med den privata sektorn. |
| --- | --- |

iv)

åstadkomma en stadig minskning av den offentliga bruttoskuldkvoten genom att säkerställa att den avspeglar både framstegen med att minska underskottet i de offentliga finanserna och de planerade privatiseringarna, och genom att noggrant beakta de effekter som stora offentliga investeringsprojekt har på skulden, bland annat de projekt som grundas på partnerskap med den privata sektorn.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec 2005 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM nov 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec 2005 (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM nov 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec 2005 (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM nov 2005 (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec 2005 (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP dec 2005 (5) | Ej till. | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM nov 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | Ej till. | Ej till. |
| SP juni 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec 2005

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM nov 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

HIKP-inflation

(%)

SP dec 2005 (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM nov 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec 2005 (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM nov 2005 (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005 (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM nov 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP dec 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM nov 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec 2005 (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005 (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP dec 2005 (5)

Ej till.

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov 2005 (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005 (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM nov 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

Ej till.

Ej till.

SP juni 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet följer inte modellen i den nya uppförandekoden, utan innehåller följande fyra avsnitt: översikt, ekonomisk och finansiell bakgrund, ekonomiska och finansiella utsikter samt de offentliga finansernas hållbarhet. Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta valfria data som föreskrivs i den nya uppförandekoden.

(3)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder.

(5)  Det finns inga enstaka och tillfälliga åtgärder i programmet.

(6)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar i höstprognosen 2005: 2,2 % av BNP 2004, 0,4 % av BNP 2005 och 0,4 % av BNP 2006 och 0,1 % av BNP 2007; alla är underskottsminskande.

(7)  Enstaka transaktioner från programmet från juni 2005: 2,3 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005; alla är underskottsminskande.

(8)  Bygger på en uppskattad potentiell tillväxt på 1,3 %, 1,1 %, 1,2 % respektive 1,4 % under perioden 2004–2007.

(9)  Deflator för privat konsumtion.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/36

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005-2009

(2006/C 82/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Rådet granskade den 14 mars 2006 Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rådet granskade den 14 mars 2006 Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2009.

| (2) | Cyperns BNP-tillväxt i reala termer (3

  %) var bland de högsta i EU under det gångna decenniet, uppburen av en stark produktivitetsutveckling och sysselsättningstillväxt. Nettoupplåningen gentemot utlandet (det externa underskottet) har ökat (4,8 % av BNP 2004) på grund av ett antal faktorer, inklusive en stark inhemsk efterfrågan, förlorad konkurrenskraft i samband med ökad konkurrens inom vissa av Cyperns främsta exportsektorer, förstärkningen av det cypriotiska pundet samt ökade återinvesterade vinstmedel. Detta motsvarades i grova drag av den offentliga sektorns upplåningsbehov, som för 2004 registrerade ett underskott på drygt 4,1 % av BNP. Inflationen (mätt som HIKP) låg kvar under 3 % under större delen av decenniet. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Den 5 juli 2004 beslutade rådet ett det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2005. I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004–2008, uppmanade rådet Cypern att med kraft genomföra de planerade åtgärderna för att senast 2005 få ned underskottet till ett värde under 3 % av BNP, säkerställa att skuldkvoten till dess har börjat minska samt fullfölja pensions- och hälso- och sjukvårdsreformerna. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 beslutade rådet ett det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2005. I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004–2008, uppmanade rådet Cypern att med kraft genomföra de planerade åtgärderna för att senast 2005 få ned underskottet till ett värde under 3 % av BNP, säkerställa att skuldkvoten till dess har börjat minska samt fullfölja pensions- och hälso- och sjukvårdsreformerna.

| (4) | I den aktuella uppdateringen beräknas underskottet i de offentliga finanserna för år 2005 att ha uppgått till 2

  % av BNP, jämfört med 2

  % av BNP i kommissionens höstprognos och strax under 3 % i den tidigare uppdateringen. Skillnaden i förhållande till den tidigare uppdateringen avspeglar att ränteutgifterna blev omkring

  % av BNP lägre än väntat. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2008. Programmet motsvarar i stora drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). Det uppdaterade programmet lämnades in 2 veckor senare än den tidsfrist som anges i den nya uppförandekoden, vilket avspeglar myndigheternas önskan att ta med de budgetåtgärder som aviserades den andra veckan i december. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2008. Programmet motsvarar i stora drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). Det uppdaterade programmet lämnades in 2 veckor senare än den tidsfrist som anges i den nya uppförandekoden, vilket avspeglar myndigheternas önskan att ta med de budgetåtgärder som aviserades den andra veckan i december.

| (6) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer uppgå till drygt 4 % under perioden 2005-2009. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden fram till 2007, och något optimistiska antaganden för 2008 och 2009. Detta resulterar i att de konjunkturmässiga förutsättningarna, bedömda utifrån produktionsgapet, skulle kunna vara mer gynnsamma än vad som framgår av programmets beräkningar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(6)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer uppgå till drygt 4 % under perioden 2005-2009. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden fram till 2007, och något optimistiska antaganden för 2008 och 2009. Detta resulterar i att de konjunkturmässiga förutsättningarna, bedömda utifrån produktionsgapet, skulle kunna vara mer gynnsamma än vad som framgår av programmets beräkningar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

| (7) | Målsättningen i uppdateringen är att bygga vidare på den minskning av underskottet till ett värde under 3 % som uppnåddes under 2005 genom att ytterligare konsolidera de offentliga finanserna fram till och med 2009, då underskottet beräknas uppgå till

   % av BNP. Efter att ha nått

   % av BNP 2005 beräknas det primära överskottet gradvis stiga till 1

   % av BNP 2009. Det minskande underskottet avspeglar en neddragning av utgiftskvoten med omkring 4 % av BNP som inte fullt ut kompenseras av en motsvarande minskning av intäktskvoten (som minskar med 2 %). Justeringen grundas på strukturella nedskärningar i löpande primära utgifter, lägre ränteutgifter samt en kombination av strukturella åtgärder och engångsåtgärder på intäktssidan. Den mer gradvisa justeringen för åren 2006-2008 i förhållande till det föregående programmet avspeglar en något lägre beräknad BNP-tillväxt. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer enligt planerna att under programperioden i genomsnitt förbättras med mer än

  % av BNP per år, från ett underskott på omkring 3 % av BNP 2005 till ett underskott på omkring

   % 2009. Avsaknaden av förbättring av det strukturella saldot under 2007 avspeglar den förväntade försämringen i Cyperns nettoställning gentemot EU:s budget, till följd av att tillfälliga kompensationsbidrag i samband med EU-anslutningen avslutas under 2006. I programmet anges målet på medellång sikt för det strukturella saldot i de offentliga finanserna till

   % av BNP och programmets mål är att senast 2009 uppnå denna budgetställning. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (uppskattat som ett underskott på närmare 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga uppkomsten av alltför stora underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | De risker som omgärdar programmets budgetprognoser verkar i stort sett uppväga varandra. Med tanke på Cyperns starka specialisering på turism är riskerna i det makroekonomiska scenariot främst kopplade till den geopolitiska utvecklingen i regionen. De makroekonomiska utsikterna för 2008 och 2009 är emellertid något optimistiska och beräkningarna av skatteintäkterna förefaller väl positiva. Cyperns regering har emellertid hittills överträffat budgetmålen och i uppdateringen upprepas dess åtagande att vidta ytterligare åtgärder om så skulle krävas för att uppnå den beräknade justeringen. |
| --- | --- |

(9)

De risker som omgärdar programmets budgetprognoser verkar i stort sett uppväga varandra. Med tanke på Cyperns starka specialisering på turism är riskerna i det makroekonomiska scenariot främst kopplade till den geopolitiska utvecklingen i regionen. De makroekonomiska utsikterna för 2008 och 2009 är emellertid något optimistiska och beräkningarna av skatteintäkterna förefaller väl positiva. Cyperns regering har emellertid hittills överträffat budgetmålen och i uppdateringen upprepas dess åtagande att vidta ytterligare åtgärder om så skulle krävas för att uppnå den beräknade justeringen.

| (10) | Grundat på det uppskattade budgetutfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005 i enlighet med rådets rekommendation. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids efter 2008. Den finanspolitiska inriktningen förefaller också tillräckligt solid för att garantera att målet på medellång sikt skall kunna uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet är takten i anpassningen till dess mål på medellång sikt som förutses i programmet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under ekonomiskt goda år och kan vara lägre under perioder av lågkonjunktur. |
| --- | --- |

(10)

Grundat på det uppskattade budgetutfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005 i enlighet med rådets rekommendation. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids efter 2008. Den finanspolitiska inriktningen förefaller också tillräckligt solid för att garantera att målet på medellång sikt skall kunna uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet är takten i anpassningen till dess mål på medellång sikt som förutses i programmet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under ekonomiskt goda år och kan vara lägre under perioder av lågkonjunktur.

| (11) | Skuldkvoten uppskattas ha nått 70,5 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 53

   % av BNP år 2009. Riskerna för skuldkvotens beräknade utveckling förefaller väl avvägda. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller skuldkvoten minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Cypern löpa stor risk i form av kostnader för den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Ett strikt genomförande på medellång sikt av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna kommer att reducera riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Vidare erkänns också i programmet att det även kommer att krävas åtgärder inom ramen för en omfattande pensions- och sjukvårdsreform för att hålla tillbaka den beräknade kraftiga ökningen av åldersrelaterade utgifter under perioden fram till 2050 samt för att minska risken för att den långsiktiga hållbarheten äventyras. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Cypern löpa stor risk i form av kostnader för den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Ett strikt genomförande på medellång sikt av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna kommer att reducera riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Vidare erkänns också i programmet att det även kommer att krävas åtgärder inom ramen för en omfattande pensions- och sjukvårdsreform för att hålla tillbaka den beräknade kraftiga ökningen av åldersrelaterade utgifter under perioden fram till 2050 samt för att minska risken för att den långsiktiga hållbarheten äventyras.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Cypern är i synnerhet på rätt väg för att korrigera dess alltför stora underskott inom den tidsfrist som rådet fastställt och gör vad som krävs för att nå sitt mål på medellång sikt, samtidigt som skuldkvoten uppvisar en minskande trend från och med 2005. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Cypern är i synnerhet på rätt väg för att korrigera dess alltför stora underskott inom den tidsfrist som rådet fastställt och gör vad som krävs för att nå sitt mål på medellång sikt, samtidigt som skuldkvoten uppvisar en minskande trend från och med 2005.

| (14) | Den 11 november 2005 lade Cypern i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning fram ett nationellt reformprogram. I detta framhålls bland annat följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) att främja FoU och innovation och att underlätta spridningen av informations- och kommunikationsteknologi, ii) att förbättra grundläggande infrastruktur och iii) att främja humankapitalutveckling och iv) att beakta behovet av social sammanhållning. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i det uppdaterade konvergensprogrammets budgetberäkningar. De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är förenliga med de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet. I uppdateringen beskrivs särskilt åtgärder för att övervaka och bättre kontrollera de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

(14)

Den 11 november 2005 lade Cypern i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning fram ett nationellt reformprogram. I detta framhålls bland annat följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) att främja FoU och innovation och att underlätta spridningen av informations- och kommunikationsteknologi, ii) att förbättra grundläggande infrastruktur och iii) att främja humankapitalutveckling och iv) att beakta behovet av social sammanhållning. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i det uppdaterade konvergensprogrammets budgetberäkningar. De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är förenliga med de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet. I uppdateringen beskrivs särskilt åtgärder för att övervaka och bättre kontrollera de offentliga utgifterna.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning, konstaterar rådet att den strukturella anpassning som planeras inom programperioden efter det att underskottet under 2005 nedbringats till ett värde under 3 % av BNP är ambitiös. Mot bakgrund av rekommendationerna enligt artikel 104.7 uppmanar rådet Cypern att göra följande:

| i) | Att strikt genomföra de åtgärder som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet för att genom varaktiga åtgärder säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna i syfte att nå programmets mål på medellång sikt fullföljs efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats. |
| --- | --- |

i)

Att strikt genomföra de åtgärder som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet för att genom varaktiga åtgärder säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna i syfte att nå programmets mål på medellång sikt fullföljs efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.

| ii) | Att hålla kontroll över de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare reformer på pensions- och sjukvårdsområdet i syfte att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

ii)

Att hålla kontroll över de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare reformer på pensions- och sjukvårdsområdet i syfte att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP december 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | - | - |
| KP december 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP december 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | – | – |
| KP december 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP december 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM nov 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | – | – |
| KP december 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | – |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP december 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | – | – |
| KP december 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | – |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP december 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | – | – |
| KP december 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | – |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP december 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | – | – |
| KP december 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | – |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | KP december 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | – | – |
| KP december 2004 | – | – | – | – | – | – |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP december 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM nov 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | – | – |
| KP december 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | – |
| Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP december 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM nov 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

-

-

KP december 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

-

HIKP-inflation

(i %)

KP december 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM nov 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

–

–

KP december 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP december 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM nov 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

–

–

KP december 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

–

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP december 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

–

–

KP december 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

–

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP december 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM nov 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

–

–

KP december 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

–

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP december 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

–

–

KP december 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

–

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

KP december 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

–

–

KP december 2004

–

–

–

–

–

–

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

KP december 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM nov 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

–

–

KP december 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

–

Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta valfria uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Valfria statistiska uppgifter om arbetsmarknadsutvecklingen (särskilt sysselsättning (arbetade timmar) och arbetsproduktivitet (arbetade timmar)) och om bidragen till potentiell BNP-tillväxt saknas.

(3)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (engångsintäkter på 1,0 % av BNP 2004, 0,9 % av BNP 2005 och 0,3 % av BNP 2006–2008).

(6)  Engångsåtgärder och övriga tillfälliga åtgärder enligt 2005 års höstprognos från kommissionen (1,0 % av BNP 2004 och 0,6 % av BNP 2005).

(7)  Baserat på en uppskattad potentiell tillväxt på 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % respektive 3,5 % för åren 2004–2007.

(8)  Beräkningen av underskottet för 2006 gjordes under antagande av en oförändrad ekonomisk politik, eftersom utkastet till budget inte var tillgängligt vid slutdatum för 2005 års höstprognos från kommissionen, vilket också delvis förklarar ett högre beräknat underskott för 2007.

Källor:

Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/40

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Litauens uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

(2006/C 82/10)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Under det senaste årtiondet klarade Litauen med framgång övergången till en fungerande marknadsekonomi och har för närvarande ett av de högsta tillväxttalen i EU. Strukturreformer gjorde det möjligt att väsentligt öka sysselsättningen från och med 2001. Den reala BNP-tillväxten låg på nästan 8 % i genomsnitt under perioden 2001–2004. BNP per capita uttryckt i köpkraftsstandard var omkring 48 % av genomsnittet i EU-25 år 2004. Det har inte förekommit några betydande makroekonomiska obalanser, även om det förblir viktigt att fortsätta att snabbt minska den strukturellt betingade arbetslösheten och hantera risken med efterfrågetryck på grund av eftersläpande och pågående effekter av en snabb ökning av bankernas kreditgivning. Underskottet i den offentliga sektorns finanser ökade betydligt till följd av den externa chock som den ryska krisen 1998 innebar. I efterdyningarna av detta genomfördes en plan för att konsolidera de offentliga finanserna. Sedan 2001 har underskottet legat kvar på 2 % av BNP eller lägre, och det konjunkturrensade underskottet nedbringades till 1 % av BNP under 2002. |
| --- | --- |

(2)

Under det senaste årtiondet klarade Litauen med framgång övergången till en fungerande marknadsekonomi och har för närvarande ett av de högsta tillväxttalen i EU. Strukturreformer gjorde det möjligt att väsentligt öka sysselsättningen från och med 2001. Den reala BNP-tillväxten låg på nästan 8 % i genomsnitt under perioden 2001–2004. BNP per capita uttryckt i köpkraftsstandard var omkring 48 % av genomsnittet i EU-25 år 2004. Det har inte förekommit några betydande makroekonomiska obalanser, även om det förblir viktigt att fortsätta att snabbt minska den strukturellt betingade arbetslösheten och hantera risken med efterfrågetryck på grund av eftersläpande och pågående effekter av en snabb ökning av bankernas kreditgivning. Underskottet i den offentliga sektorns finanser ökade betydligt till följd av den externa chock som den ryska krisen 1998 innebar. I efterdyningarna av detta genomfördes en plan för att konsolidera de offentliga finanserna. Sedan 2001 har underskottet legat kvar på 2 % av BNP eller lägre, och det konjunkturrensade underskottet nedbringades till 1 % av BNP under 2002.

| (3) | I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattar perioden 2004–2007, uppmanade rådet Litauen att göra fortsatta framsteg mot offentliga finanser som är nära balans, särskilt för att hantera det starka trycket på den inhemska efterfrågan, strikt genomföra 2005 års budget för att minska risken för att referensvärdet på 3 % överskrids, och att använda inkomster som överskrider prognoserna och tilläggsinkomster samt outnyttjade utgiftsanslag till att minska underskottet. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattar perioden 2004–2007, uppmanade rådet Litauen att göra fortsatta framsteg mot offentliga finanser som är nära balans, särskilt för att hantera det starka trycket på den inhemska efterfrågan, strikt genomföra 2005 års budget för att minska risken för att referensvärdet på 3 % överskrids, och att använda inkomster som överskrider prognoserna och tilläggsinkomster samt outnyttjade utgiftsanslag till att minska underskottet.

| (4) | I fråga om genomförandet av 2005 års budget har den offentliga sektorns underskott beräknats till 2 % av BNP enligt kommissionens prognos (hösten 2005), vilket kan jämföras med det mål på 2,1 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (2). I det uppdaterade programmet beräknas underskottet till 1,5 % av BNP. Preliminära siffror för hela 2005 tyder emellertid på att underskottet blir ännu mindre, cirka 1 % av BNP. Att resultatet överträffat målet beror på ett gynnsamt utfall för de offentliga finanserna på alla nivåer, som uppskattas ha registrerat större inkomster än planerat medan utgiftsplanerna i stort sett höll. |
| --- | --- |

(4)

I fråga om genomförandet av 2005 års budget har den offentliga sektorns underskott beräknats till 2 % av BNP enligt kommissionens prognos (hösten 2005), vilket kan jämföras med det mål på 2,1 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (2). I det uppdaterade programmet beräknas underskottet till 1,5 % av BNP. Preliminära siffror för hela 2005 tyder emellertid på att underskottet blir ännu mindre, cirka 1 % av BNP. Att resultatet överträffat målet beror på ett gynnsamt utfall för de offentliga finanserna på alla nivåer, som uppskattas ha registrerat större inkomster än planerat medan utgiftsplanerna i stort sett höll.

| (5) | Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(5)

Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden (3).

| (6) | I det makroekonomiska scenario som presenteras i programmet förväntas den reala BNP-tillväxten nå upp till 7 % under 2005 och därefter minska successivt till 5,3 % år 2007, varefter den återigen väntas öka till 6,8 % under 2008. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden (och försiktiga antaganden för 2007). Inflationsberäkningarna i programmet kan vara tilltagna i underkant om efterfrågetrycket ökar. |
| --- | --- |

(6)

I det makroekonomiska scenario som presenteras i programmet förväntas den reala BNP-tillväxten nå upp till 7 % under 2005 och därefter minska successivt till 5,3 % år 2007, varefter den återigen väntas öka till 6,8 % under 2008. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden (och försiktiga antaganden för 2007). Inflationsberäkningarna i programmet kan vara tilltagna i underkant om efterfrågetrycket ökar.

| (7) | Huvudsyftet med programmet är att minska underskottet i de offentliga finanserna i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer där hänsyn inte tas till engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) till 1 % av BNP eller mindre, vilket är landets medelfristiga mål för saldot i de offentliga finanserna i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten fram till slutet av programperioden. I det uppdaterade programmet förväntas underskottet i de offentliga finanserna småningom minska från 1,5 % av BNP 2005 till 1,0 % 2008. Det primära underskottet har en liknande utveckling över tiden, med en minskning från 0,6 % av BNP 2005 till 0,2 % i slutet av programperioden. På det hela taget förlitar man sig i programmet på gynnsamma ekonomiska utsikter, som skall skapa goda förutsättningar för en finanspolitisk konsolidering. Den konsolidering som förutses i programmet är inriktad på att minska utgifterna, främst den kollektiva konsumtionen och de sociala transfereringarna som procentandel av BNP. En betydande ökning av de offentliga investeringarna planeras, från 4,1 % av BNP 2005 till 5,2 % av BNP 2008, det vill säga betydligt över EU-genomsnittet (2,5 % av BNP). Mot bakgrund av ett nästan oförändrat makroekonomiskt scenario och med hänsyn till omklassificeringen av återlämnandet av bankbesparingar och fast egendom är budgetanpassningen långsammare än i den föregående uppdateringen. Den långsammare anpassningen är en följd av en minskning av den personliga inkomstskatten. |
| --- | --- |

(7)

Huvudsyftet med programmet är att minska underskottet i de offentliga finanserna i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer där hänsyn inte tas till engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) till 1 % av BNP eller mindre, vilket är landets medelfristiga mål för saldot i de offentliga finanserna i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten fram till slutet av programperioden. I det uppdaterade programmet förväntas underskottet i de offentliga finanserna småningom minska från 1,5 % av BNP 2005 till 1,0 % 2008. Det primära underskottet har en liknande utveckling över tiden, med en minskning från 0,6 % av BNP 2005 till 0,2 % i slutet av programperioden. På det hela taget förlitar man sig i programmet på gynnsamma ekonomiska utsikter, som skall skapa goda förutsättningar för en finanspolitisk konsolidering. Den konsolidering som förutses i programmet är inriktad på att minska utgifterna, främst den kollektiva konsumtionen och de sociala transfereringarna som procentandel av BNP. En betydande ökning av de offentliga investeringarna planeras, från 4,1 % av BNP 2005 till 5,2 % av BNP 2008, det vill säga betydligt över EU-genomsnittet (2,5 % av BNP). Mot bakgrund av ett nästan oförändrat makroekonomiskt scenario och med hänsyn till omklassificeringen av återlämnandet av bankbesparingar och fast egendom är budgetanpassningen långsammare än i den föregående uppdateringen. Den långsammare anpassningen är en följd av en minskning av den personliga inkomstskatten.

| (8) | Enligt kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden kommer det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet om det inte tas hänsyn till engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) att minska från cirka 2,25 % av BNP 2005 till 1,25 % 2008. I programmet fastställs det medelfristiga målet för saldot i de offentliga finanserna till 1 % av BNP och anges syftet att nå detta mål till 2008. Eftersom detta medelfristiga mål är mer långtgående än den fastställda lägsta gränsen (ett underskott på uppskattningsvis 1,75 % av BNP), bör kravet på en säkerhetsmarginal för att förhindra ett alltför stort underskott vara uppfyllt. Programmets medelfristiga mål bedöms vara väl avvägt, eftersom det faller inom det intervall som anges för euroländer och medlemsstater som ingår i ERM II och är väl anpassat till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Enligt kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden kommer det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet om det inte tas hänsyn till engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) att minska från cirka 2,25 % av BNP 2005 till 1,25 % 2008. I programmet fastställs det medelfristiga målet för saldot i de offentliga finanserna till 1 % av BNP och anges syftet att nå detta mål till 2008. Eftersom detta medelfristiga mål är mer långtgående än den fastställda lägsta gränsen (ett underskott på uppskattningsvis 1,75 % av BNP), bör kravet på en säkerhetsmarginal för att förhindra ett alltför stort underskott vara uppfyllt. Programmets medelfristiga mål bedöms vara väl avvägt, eftersom det faller inom det intervall som anges för euroländer och medlemsstater som ingår i ERM II och är väl anpassat till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (9) | De prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan är det mycket sannolikt att utfallet i fråga om underskottet i den offentliga sektorns finanser blir lägre än vad som beräknas i programmet. Med tanke på att detta sannolikt kommer att gälla även 2006 och med tanke på myndigheternas framgångsrikt försiktiga inkomstplaner under de senaste åren kan utfallet bli bättre än planerat för 2006. Å andra sidan förlitar man sig i programmet i stor utsträckning på en minskning av utgifterna (i procent av BNP), särskilt genom en återhållen löneutveckling inom den offentliga sektorn i samband med lägre personliga inkomstskattesatser. Icke desto mindre kan denna återhållsamhet visa sig vara svår att åstadkomma och det råder viss osäkerhet om vilka effekter pensionsreformen och skattereformerna kommer att få i slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(9)

De prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan är det mycket sannolikt att utfallet i fråga om underskottet i den offentliga sektorns finanser blir lägre än vad som beräknas i programmet. Med tanke på att detta sannolikt kommer att gälla även 2006 och med tanke på myndigheternas framgångsrikt försiktiga inkomstplaner under de senaste åren kan utfallet bli bättre än planerat för 2006. Å andra sidan förlitar man sig i programmet i stor utsträckning på en minskning av utgifterna (i procent av BNP), särskilt genom en återhållen löneutveckling inom den offentliga sektorn i samband med lägre personliga inkomstskattesatser. Icke desto mindre kan denna återhållsamhet visa sig vara svår att åstadkomma och det råder viss osäkerhet om vilka effekter pensionsreformen och skattereformerna kommer att få i slutet av programperioden.

| (10) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräcklig för att programmets medelfristiga mål säkert skall kunna uppnås till 2008, såsom planerats i uppdateringen. Den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Det bör särskilt noteras att den planerade strukturella anpassningen till det medelfristiga målet är i genomsnitt 0,4 % av BNP under perioden 2006–2008 i en situation med gynnsamma konjunkturförhållanden (vilket indikeras av ett stort positivt produktionsgap som gradvis sluter sig under programperioden) enligt den vedertagna metoden. Tillgången på data och strukturbrott i Litauen medför att beräkningar av produktionsgap och strukturella saldon är behäftade med en osäkerhetsmarginal. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräcklig för att programmets medelfristiga mål säkert skall kunna uppnås till 2008, såsom planerats i uppdateringen. Den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Det bör särskilt noteras att den planerade strukturella anpassningen till det medelfristiga målet är i genomsnitt 0,4 % av BNP under perioden 2006–2008 i en situation med gynnsamma konjunkturförhållanden (vilket indikeras av ett stort positivt produktionsgap som gradvis sluter sig under programperioden) enligt den vedertagna metoden. Tillgången på data och strukturbrott i Litauen medför att beräkningar av produktionsgap och strukturella saldon är behäftade med en osäkerhetsmarginal.

| (11) | Enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör man, när man skall fastställa anpassningsbanan mot det medelfristiga målet, ta hänsyn till ”omfattande strukturreformer” som har en påvisbar effekt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den finanspolitiska strategi som presenteras i programmet innebär en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga målet. Även om flera reformer till stöd för detta påstående nämns i programmet, är det bara pensionsreformen, som består av införandet av en fonderad pelare, som är tillräckligt detaljerad och som kan anses ha en gynnsam inverkan på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den årliga genomsnittliga strukturella anpassningen mot det medelfristiga målet under perioden 2006–2008 är 0,5 procent av BNP, om hänsyn tas till nettokostnaderna för den offentliga sektorn till följd av den pågående pensionsreformen, som ökar från 0,5 % 2005 till 0,8 % 2008. En tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP kommer inte att uppnås 2006, då det strukturella underskottet (enligt kommissionens beräkningar) kommer att överskrida minimistandarden med 1/4 procentenhet av BNP. Den tillfälliga avvikelsen kan således godkännas med stöd av den ändrade stabilitets- och tillväxtpakten och den nya uppförandekoden, under förutsättning att minimiriktvärdet nås under 2006. Detta är möjligt om ett bättre utfall än väntat 2005 överförs till 2006 och därpå följande år. |
| --- | --- |

(11)

Enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör man, när man skall fastställa anpassningsbanan mot det medelfristiga målet, ta hänsyn till ”omfattande strukturreformer” som har en påvisbar effekt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den finanspolitiska strategi som presenteras i programmet innebär en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga målet. Även om flera reformer till stöd för detta påstående nämns i programmet, är det bara pensionsreformen, som består av införandet av en fonderad pelare, som är tillräckligt detaljerad och som kan anses ha en gynnsam inverkan på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den årliga genomsnittliga strukturella anpassningen mot det medelfristiga målet under perioden 2006–2008 är 0,5 procent av BNP, om hänsyn tas till nettokostnaderna för den offentliga sektorn till följd av den pågående pensionsreformen, som ökar från 0,5 % 2005 till 0,8 % 2008. En tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP kommer inte att uppnås 2006, då det strukturella underskottet (enligt kommissionens beräkningar) kommer att överskrida minimistandarden med 1/4 procentenhet av BNP. Den tillfälliga avvikelsen kan således godkännas med stöd av den ändrade stabilitets- och tillväxtpakten och den nya uppförandekoden, under förutsättning att minimiriktvärdet nås under 2006. Detta är möjligt om ett bättre utfall än väntat 2005 överförs till 2006 och därpå följande år.

| (12) | Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 19 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas det att skuldkvoten kommer att ligga kvar på omkring 19–20 % av BNP under resten av programperioden. |
| --- | --- |

(12)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 19 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas det att skuldkvoten kommer att ligga kvar på omkring 19–20 % av BNP under resten av programperioden.

| (13) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Litauen löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskulden ligger för närvarande på en mycket låg nivå och beräknas hålla sig kvar under referensvärdet 60 % av BNP under den största delen av prognosperioden, och enligt planerna skall underskottet i den offentliga sektorns finanser hållas i styr under programperioden. Litauen har inlett en pensionsreform som avsevärt bidrar till att dämpa den åldrande befolkningens inverkan på de offentliga finanserna. De litauiska myndigheterna planerar ytterligare ändringar av pensionssystemet i syfte att höja ersättningarna för pensionärer samtidigt som pensionsåldern småningom höjs. Genomförandet av den senare åtgärden är avgörande för att det offentliga pensionssystemets finansiella hållbarhet skall kunna säkerställas. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Litauen löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskulden ligger för närvarande på en mycket låg nivå och beräknas hålla sig kvar under referensvärdet 60 % av BNP under den största delen av prognosperioden, och enligt planerna skall underskottet i den offentliga sektorns finanser hållas i styr under programperioden. Litauen har inlett en pensionsreform som avsevärt bidrar till att dämpa den åldrande befolkningens inverkan på de offentliga finanserna. De litauiska myndigheterna planerar ytterligare ändringar av pensionssystemet i syfte att höja ersättningarna för pensionärer samtidigt som pensionsåldern småningom höjs. Genomförandet av den senare åtgärden är avgörande för att det offentliga pensionssystemets finansiella hållbarhet skall kunna säkerställas.

| (14) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I synnerhet med hänsyn till den tillfälliga avvikelsen i samband med pensionsreformen har Litauen gjort goda framsteg mot sitt medelfristiga mål. Regeringen vidtar också flera olika åtgärder för att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna (t.ex. skattereformen) och har också gjort framsteg med pensionsreformen för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(14)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I synnerhet med hänsyn till den tillfälliga avvikelsen i samband med pensionsreformen har Litauen gjort goda framsteg mot sitt medelfristiga mål. Regeringen vidtar också flera olika åtgärder för att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna (t.ex. skattereformen) och har också gjort framsteg med pensionsreformen för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (15) | De åtgärder som presenteras i det nationella programmet när det gäller den offentliga sektorns finanser överensstämmer med dem som läggs fram i programmet, och gäller främst de följande steg som måste vidtas i samband med reformen av pensionssystemet, hälso- och sjukvårdssystemet och skattesystemet. Åtgärder för att förbättra budgetförfarandet (t.ex. att genomföra en programbaserad budget på alla nivåer inom den offentliga förvaltningen och en flexibel användning av medel för samfinansiering av EU-projekt) överensstämmer också med dem som beskrivs i det uppdaterade programmet. Budgetkonsekvenserna av det fåtal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets prognoser för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som presenteras i det nationella programmet när det gäller den offentliga sektorns finanser överensstämmer med dem som läggs fram i programmet, och gäller främst de följande steg som måste vidtas i samband med reformen av pensionssystemet, hälso- och sjukvårdssystemet och skattesystemet. Åtgärder för att förbättra budgetförfarandet (t.ex. att genomföra en programbaserad budget på alla nivåer inom den offentliga förvaltningen och en flexibel användning av medel för samfinansiering av EU-projekt) överensstämmer också med dem som beskrivs i det uppdaterade programmet. Budgetkonsekvenserna av det fåtal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets prognoser för de offentliga finanserna.

Mot bakgrund av denna bedömning, och med hänsyn till goda tillväxtutsikter samt för att säkerställa en hållbar konvergens med EU, uppmanar rådet Litauen att

| i) | vidta kraftigare åtgärder för en strukturell anpassning av de offentliga finanserna för att snabbare nå det medelfristiga målet, och |
| --- | --- |

i)

vidta kraftigare åtgärder för en strukturell anpassning av de offentliga finanserna för att snabbare nå det medelfristiga målet, och

| ii) | i synnerhet sätta ett mer ambitiöst mål för underskottet i den offentliga sektorns finanser 2006, och se till att ett utfall som är bättre än väntat 2005 överförs till 2006 och därefter. |
| --- | --- |

ii)

i synnerhet sätta ett mer ambitiöst mål för underskottet i den offentliga sektorns finanser 2006, och se till att ett utfall som är bättre än väntat 2005 överförs till 2006 och därefter.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | KP dec 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM nov 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | - |
| KP jan 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | - |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM nov 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | - |
| KP jan 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM nov 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | - |
| KP jan 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | - |
| Saldot för de offentliga finanserna (4)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | - |
| KP jan 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | - |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | - |
| KP jan 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | - |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | - |
| KP jan 2005 (6) | - | - | - | - | - |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | - |
| KP jan 2005 | - | - | - | - | - |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM nov 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | - |
| KP jan 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | - |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i procent)

KP dec 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM nov 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

-

KP jan 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

-

HIKP-inflation

(%)

KP dec 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM nov 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

-

KP jan 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM nov 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

-

KP jan 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

-

Saldot för de offentliga finanserna (4)

(i % av BNP)

KP dec 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

-

KP jan 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

-

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP dec 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM nov 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

-

KP jan 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

-

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

-

KP jan 2005 (6)

-

-

-

-

-

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

KP dec 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

-

KP jan 2005

-

-

-

-

-

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

KP dec 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM nov 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

-

KP jan 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

-

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Efter ett beslut från Eurostat i maj 2005 om klassificering av betalningar i samband med ersättning för förlorade besparingar i rubel under de första åren av systemskiftet och i samband med återlämnande av fast egendom som konfiskerats under sovjettiden, har underskottsmålet i den föregående uppdateringen (2,5 % av BNP) ändrats så att det inte omfattar betalningar som avser dessa skyldigheter för att en meningsfull jämförelse skall kunna göras.

(3)  Programmet innehåller samtliga obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden, även om de obligatoriska uppgifterna i vissa fall presenteras på ett något annat sätt än vad som föreskrivs i uppförandekoden. Som exempel kan nämnas att inhemsk efterfrågan anges i stället för slutlig inhemsk efterfrågan, och uppgifter om ränteutgifter som motsvarar FISIM saknas. Dessutom anger skattebördan de totala skatterna, det vill säga summan av direkta och indirekta skatter samt kapitalskatter, och därför omfattar beräkningen av skattebördan inte sociala avgifter och indirekta skatter som betalas till EU:s budget.

(4)  Kostnaderna för den pågående pensionsreformen (införandet av en andra pelare) har medräknats i underskottet. Kostnaderna uppskattas till 0,3 % av BNP 2004, 0,5 % 2005, 0,7 % 2006, 0,8 % 2007 och 0,8 % 2008.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder. Om kostnaderna för pensionsreformen inte tas med i beräkningen är anpassningen enligt det uppdaterade programmet 0,5 % av BNP 2006, 0,7 % 2007 och 0,2 % 2008, eller 0,5 % i genomsnitt under perioden 2006–2008.

(6)  Kommissionens beräkningar grundar sig på informationen i programmet.

(7)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder.

(8)  Kommissionens prognoser innehåller inga engångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder.

(9)  Grundat på en uppskattad potentiell tillväxt på 7,0 %, 6,9 %, 7,0 % respektive 7,0 % under perioden 2004–2007.

(10)  Detta omfattade betalningar i samband med ersättningar för bankbesparingar och återlämnande av fast egendom (0,4 % av BNP 2005, 0,8 % 2006 och 1,2 % 2007).

Källa:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/44

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Maltas uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

(2006/C 82/11)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Maltas uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Maltas uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2008.

| (2) | Maltas BNP-tillväxt i reala termer uppgick i genomsnitt till 2

   % per år mellan 1995 och 2005. Från och med 2001 bromsades emellertid den ekonomiska tillväxten upp i spåren av ogynnsamma externa förhållanden och inhemska strukturella svagheter. Kombinationen av dessa båda faktorer resulterade i att landet tappade i konkurrenskraft, samtidigt som exporten utvecklades sämre vilket spädde på det externa underskottet. Underskottet i de offentliga finanserna har under senare år i genomsnitt legat på omkring 6 % av BNP, nådde år 2003 en kulmen på 10,3 % av BNP och sjönk därefter tillbaka till 5,1 % av BNP år 2004. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut om att det förelåg ett alltför stort underskott på Malta. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 var det nödvändigt att korrigera detta alltför stora underskott senast 2006. Rådet uppmanade i sitt yttrande av den 17 februari 2005, om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, Malta att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2006, säkerställa att skuldkvoten minskar och i tillfredsställande takt närmar sig fördragets referensvärde på 60 % av BNP samt göra ytterligare framsteg i fråga om utformningen och genomförandet av pensions- och sjukvårdsreformerna. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut om att det förelåg ett alltför stort underskott på Malta. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 var det nödvändigt att korrigera detta alltför stora underskott senast 2006. Rådet uppmanade i sitt yttrande av den 17 februari 2005, om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, Malta att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2006, säkerställa att skuldkvoten minskar och i tillfredsställande takt närmar sig fördragets referensvärde på 60 % av BNP samt göra ytterligare framsteg i fråga om utformningen och genomförandet av pensions- och sjukvårdsreformerna.

| (4) | I uppdateringen beräknas underskottet för år 2005 till närmare 4 % av BNP, jämfört med 4

   % av BNP i 2005 års höstprognos från kommissionen och med det mål på 3

  % av BNP som fastställdes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Skillnaden mellan uppdateringen och kommissionens höstprognos 2005 förklaras av att mer aktuell statistik medtagits som visar på lägre offentliga utgifter än vad som tidigare beräknats. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Uppdateringen lämnades in fem veckor efter den 1 december – den tidsfrist som anges i uppförandekoden. Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Uppdateringen lämnades in fem veckor efter den 1 december – den tidsfrist som anges i uppförandekoden. Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer ta fart från 0,9 % 2005 till i genomsnitt 1,4 % för resten av programperioden som en avspegling av en stärkt extern efterfrågan. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden, utom vad gäller 2006. I uppdateringen beräknas i synnerhet en tämligen snabb ekonomisk återhämtning understödd av ett starkt bidrag från den externa efterfrågan, vilket främst tillskrivs en återhämtning inom elektronikindustrin och fortsatta investeringar. Risken att det sedan länge förutsedda uppsvinget i denna industrisektor inte kommer att infalla under 2006 utgör en nedåtrisk för BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

(6)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer ta fart från 0,9 % 2005 till i genomsnitt 1,4 % för resten av programperioden som en avspegling av en stärkt extern efterfrågan. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden, utom vad gäller 2006. I uppdateringen beräknas i synnerhet en tämligen snabb ekonomisk återhämtning understödd av ett starkt bidrag från den externa efterfrågan, vilket främst tillskrivs en återhämtning inom elektronikindustrin och fortsatta investeringar. Risken att det sedan länge förutsedda uppsvinget i denna industrisektor inte kommer att infalla under 2006 utgör en nedåtrisk för BNP-tillväxten.

| (7) | Den strategi för de offentliga finanserna som beskrivs i uppdateringen syftar till att minska underskottet under referensvärdet 3 % av BNP under 2006 och att fullfölja den finanspolitiska konsolideringen för att få ned underskottet till 1

  % av BNP under 2008. I de mål för underskottet som anges i uppdateringen ingår engångsintäkter på

  % till 1 % av BNP per år till och med 2007. Det primära överskottet företer en liknande utveckling över tiden, med en förbättring från

  % 2005 till 2

  % vid slutet av perioden. Tyngdpunkten i konsolideringen ligger på utgiftssidan, och de offentliga utgifterna minskar med 7

   % av BNP fram till slutet av programperioden, varav nästan hälften beror på minskade investeringar. Jämfört med det tidigare programmet är anpassningen av finanspolitiken i uppdateringen mindre ambitiös mot bakgrunden av ett på det hela taget mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | Enligt kommissionens beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot i genomsnitt förbättras med 1 % av BNP per år över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I programmet anges tydligt målet på medellång sikt som en ställning med balans i de offentliga finanserna, vilket man beräknar att uppnå mot slutet av programperioden. Eftersom detta mål på medellång sikt är mer ambitiöst än den miniminivå som utgör riktmärket (uppskattat till ett underskott på cirka 1

   % av BNP), bör målet, om det uppnås, uppfylla kravet på säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet bedöms vara väl avvägt, eftersom det faller inom det intervall som anges för euroländer och medlemmar i ERM II i såväl stabilitets- och tillväxtpakten som uppförandekoden. Målet är också väl anpassat till skuldkvoten och den potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Utfallet för de offentliga finanserna skulle kunna bli sämre än vad som beräknats i programmet, särskilt med tanke på det gynnsamma makroekonomiska scenario som beräknas för 2006. Även om de indirekta skatteintäkterna för 2006 förväntas bli högre i uppdateringen än i 2005 års höstprognos från kommissionen, är de totala beräknade offentliga inkomsterna för det året jämförbara. Samtidigt som den information som lämnas i programmet om de finanspolitiska åtgärderna för 2006 inte fullt ut bestyrker denna utveckling, redovisas inte de åtgärder som för 2007 och 2008 avser att underbygga konsolideringsprocessen, vilket gör det svårt att göra en total bedömning. |
| --- | --- |

(9)

Utfallet för de offentliga finanserna skulle kunna bli sämre än vad som beräknats i programmet, särskilt med tanke på det gynnsamma makroekonomiska scenario som beräknas för 2006. Även om de indirekta skatteintäkterna för 2006 förväntas bli högre i uppdateringen än i 2005 års höstprognos från kommissionen, är de totala beräknade offentliga inkomsterna för det året jämförbara. Samtidigt som den information som lämnas i programmet om de finanspolitiska åtgärderna för 2006 inte fullt ut bestyrker denna utveckling, redovisas inte de åtgärder som för 2007 och 2008 avser att underbygga konsolideringsprocessen, vilket gör det svårt att göra en total bedömning.

| (10) | Förutsatt att 2006 års budget genomförs fullt ut och att de makroekonomiska riskerna vederbörligen beaktas, förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som rådet angivit. Programmet förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar efter den planerade korrektionen av det alltför stora underskottet. Den budgetstrategi som beskrivs i programmet förefaller tillfredsställande för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt i stort uppnås senast 2008. Under de påföljande åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, uppgår den årliga anpassningen i strukturella termer i riktning mot det implicita målet på medellång sikt i programmet betydligt över 0,5 % av BNP, och är således förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(10)

Förutsatt att 2006 års budget genomförs fullt ut och att de makroekonomiska riskerna vederbörligen beaktas, förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som rådet angivit. Programmet förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar efter den planerade korrektionen av det alltför stora underskottet. Den budgetstrategi som beskrivs i programmet förefaller tillfredsställande för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt i stort uppnås senast 2008. Under de påföljande åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, uppgår den årliga anpassningen i strukturella termer i riktning mot det implicita målet på medellång sikt i programmet betydligt över 0,5 % av BNP, och är således förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (11) | Skuldkvoten brutto uppskattas ha nått 76,75 % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Med början 2006 beräknas skuldkvoten gradvis sjunka för att vid slutet av programperioden nå ned till 67

  % av BNP. Skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som beräknats i programmet med tanke på vissa risker vid genomförandet som omgärdar planerade privatiseringar med tanke på deras avgörande roll i minskningen av skuldkvoten år 2006. Oförklarade transaktioner utanför budgeten uppvägs delvis av privatiseringsintäkter under 2006. Med hänsyn till riskavvägningen förefaller skuldkvoten minska i tillräcklig takt och närma sig referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Malta vara medelstor vad gäller de beräknade kostnaderna för de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Skuldnivån brutto överstiger för närvarande referensvärdet på 60 % och det rådande höga strukturella underskottet kommer, om det kvarstår, att förhindra den nödvändiga minskningen av bruttoskuldkvoten så att den på lång sikt fås att understiga fördragets referensvärde. Ett strikt genomförande av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna under programperioden skulle därför bidra till att få ned skulden under referensvärdet med positiva följder vad gäller de offentliga finansernas sårbarhet. De maltesiska myndigheterna planerar förändringar av pensionssystemet som syftar till att säkerställa ett adekvat och hållbart pensionssystem. Genomförandet av reformen är en nyckelåtgärd för att säkerställa att det offentliga pensionssystemet är ekonomiskt hållbart (3). |
| --- | --- |

(12)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Malta vara medelstor vad gäller de beräknade kostnaderna för de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Skuldnivån brutto överstiger för närvarande referensvärdet på 60 % och det rådande höga strukturella underskottet kommer, om det kvarstår, att förhindra den nödvändiga minskningen av bruttoskuldkvoten så att den på lång sikt fås att understiga fördragets referensvärde. Ett strikt genomförande av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna under programperioden skulle därför bidra till att få ned skulden under referensvärdet med positiva följder vad gäller de offentliga finansernas sårbarhet. De maltesiska myndigheterna planerar förändringar av pensionssystemet som syftar till att säkerställa ett adekvat och hållbart pensionssystem. Genomförandet av reformen är en nyckelåtgärd för att säkerställa att det offentliga pensionssystemet är ekonomiskt hållbart (3).

| (13) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Även om man i uppdateringen förväntar en korrigering av det alltför stora underskottet och en minskning av skuldkvoten i tillfredsställande takt i linje med rådets rekommendationer och förutser att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna kommer att uppnås inom programperioden, aviseras inte några genomförandeåtgärder för att hantera problemet med den långsiktiga hållbarheten. |
| --- | --- |

(13)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Även om man i uppdateringen förväntar en korrigering av det alltför stora underskottet och en minskning av skuldkvoten i tillfredsställande takt i linje med rådets rekommendationer och förutser att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna kommer att uppnås inom programperioden, aviseras inte några genomförandeåtgärder för att hantera problemet med den långsiktiga hållbarheten.

| (14) | I det nationella reformprogram som Malta lade fram den 21 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: de offentliga finansernas hållbarhet, konkurrenskraften, miljön, samt sysselsättningen och utbildning och yrkesutbildning. I uppdateringen har budgetkonsekvenserna av det nationella reformprogrammet beaktats, även om inte detta uttryckligen anges. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i stort sett i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt bekräftas i det uppdaterade konvergensprogrammet avsikten att fullfölja reformer för att höja effektiviteten i den offentliga sektorn, förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen, gå vidare med privatiseringarna och ge stöd till fortbildning av arbetskraften. |
| --- | --- |

(14)

I det nationella reformprogram som Malta lade fram den 21 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: de offentliga finansernas hållbarhet, konkurrenskraften, miljön, samt sysselsättningen och utbildning och yrkesutbildning. I uppdateringen har budgetkonsekvenserna av det nationella reformprogrammet beaktats, även om inte detta uttryckligen anges. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i stort sett i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt bekräftas i det uppdaterade konvergensprogrammet avsikten att fullfölja reformer för att höja effektiviteten i den offentliga sektorn, förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen, gå vidare med privatiseringarna och ge stöd till fortbildning av arbetskraften.

I ljuset av ovanstående bedömning noterar rådet att programmet på det hela taget är förenligt med kravet att korrigera det alltför stora underskottet senast 2006. Mot bakgrund av rekommendationerna enligt artikel 104.7 uppmanar rådet Malta att göra följande:

| i) | Med kraft genomföra åtgärderna i 2006 års budget och säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras i år i överensstämmelse med det uppdaterade konvergensprogrammet och säkerställa att en budgetkonsolidering, som syftar till att nå programmets mål på medellång sikt, upprätthålls efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats. |
| --- | --- |

i)

Med kraft genomföra åtgärderna i 2006 års budget och säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras i år i överensstämmelse med det uppdaterade konvergensprogrammet och säkerställa att en budgetkonsolidering, som syftar till att nå programmets mål på medellång sikt, upprätthålls efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.

| ii) | Säkerställa att skuldkvoten minskar och i tillfredsställande takt närmar sig fördragets referensvärde på 60 % av BNP från och med år 2006. |
| --- | --- |

ii)

Säkerställa att skuldkvoten minskar och i tillfredsställande takt närmar sig fördragets referensvärde på 60 % av BNP från och med år 2006.

| iii) | Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att göra ytterligare framsteg i fråga om utformningen och genomförandet av pensionsreformen. |
| --- | --- |

iii)

Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att göra ytterligare framsteg i fråga om utformningen och genomförandet av pensionsreformen.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | - |
| KP dec. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | - |
| KP dec. 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP jan 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | - |
| KP dec. 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | - |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (% av BNP) | KP jan 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | - |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | - |
| Primärsaldo
  (% av BNP) | KP jan 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | - |
| KP dec. 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | - |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (% av BNP) | KP jan 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM nov. 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | - |
| KP dec. 2004 (5) | - | - | - | - | - |
| Strukturellt saldo (5)

  (% av BNP) | KP jan 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | - |
| KP dec. 2004 | - | - | - | - | - |
| Offentlig skuld brutto
  (% av BNP) | KP jan 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM nov. 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | - |
| KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | - |
| Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i %)

KP jan 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM nov. 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

-

KP dec. 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

-

HIKP-inflation

(i %)

KP jan 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM nov. 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

-

KP dec. 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP jan 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM nov. 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

-

KP dec. 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

-

Saldot för de offentliga finanserna

(% av BNP)

KP jan 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM nov. 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

-

KP dec. 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

-

Primärsaldo

(% av BNP)

KP jan 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM nov. 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

-

KP dec. 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

-

Konjunkturrensat saldo (6)

(% av BNP)

KP jan 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM nov. 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

-

KP dec. 2004 (5)

-

-

-

-

-

Strukturellt saldo (5)

(% av BNP)

KP jan 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM nov. 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

-

KP dec. 2004

-

-

-

-

-

Offentlig skuld brutto

(% av BNP)

KP jan 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM nov. 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

-

KP dec. 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

-

Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det finns brister i programmet både vad gäller de obligatoriska och de frivilliga uppgifter som anges i den nya uppförandekoden. Särskilt prisstatistiken är inte förenlig med den harmoniserade definitionen och sysselsättnings- och arbetslöshetsstatistiken är inte grundad på arbetskraftsundersökningar utan hänvisar till registrerade personer, samtidigt som prognoser för alla poster som ingår i sektorsspecifika saldon och uppgifter om FISIM saknas. De frivilliga uppgifter som saknas är följande: uppgifter om sysselsättning och arbetsproduktivitet uttryckt i arbetade timmar, prognoser för sektorsvisa saldon och nedbrytning av statistik över sociala transfereringar.

(3)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Sifferuppgifterna i KP avser konsumentprisindex.

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet:. 0,7 % av BNP 2004, 1,0 % av BNP 2005, 1,0 % av BNP 2006, 0,7 % av BNP 2007 och 0,1 % av BNP 2008; alla underskottsminskande.

(8)  I kommissionens prognoser medtas samma engångsåtgärder som i programmet.

(9)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på respektive 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % och 2,0 % under perioden 2004–2007.

Källor:

Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/48

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

(2006/C 82/12)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Polens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,5 % per år, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet på 2,4 % för EU25. Efter en period av kraftig ekonomisk expansion sjönk den reala BNP-tillväxten till 1,0 % 2001, till följd av både inhemska och yttre konjunkturfaktorer. Den steg därefter till 5,3 % 2004. Per capita-inkomsten uttryckt i köpkraftsstandard uppgick 2004 till 46,5 % av genomsnittet för EU25. HIKP-inflationen är fortsatt hög och har de senaste tio åren i genomsnitt legat på 7,0 %, men sjönk 2005 till bara cirka 2 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt Polens största problem, med en arbetslöshet på 18,8 % 2004 och den lägsta sysselsättningsgraden i EU (51,7 % 2004). De senaste tio åren har saldot i den offentliga sektorns finanser varit negativt i Polen. Det fluktuerade mellan -1,4 % och -4,8 % (2) av BNP till 2003, då det började förbättras för att uppgå till -3,8 % 2004 och -2,9 % 2005. |
| --- | --- |

(2)

Polens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,5 % per år, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet på 2,4 % för EU25. Efter en period av kraftig ekonomisk expansion sjönk den reala BNP-tillväxten till 1,0 % 2001, till följd av både inhemska och yttre konjunkturfaktorer. Den steg därefter till 5,3 % 2004. Per capita-inkomsten uttryckt i köpkraftsstandard uppgick 2004 till 46,5 % av genomsnittet för EU25. HIKP-inflationen är fortsatt hög och har de senaste tio åren i genomsnitt legat på 7,0 %, men sjönk 2005 till bara cirka 2 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt Polens största problem, med en arbetslöshet på 18,8 % 2004 och den lägsta sysselsättningsgraden i EU (51,7 % 2004). De senaste tio åren har saldot i den offentliga sektorns finanser varit negativt i Polen. Det fluktuerade mellan -1,4 % och -4,8 % (2) av BNP till 2003, då det började förbättras för att uppgå till -3,8 % 2004 och -2,9 % 2005.

| (3) | Den 5 juli 2004 fattade rådet beslut om att Polen hade ett alltför stort underskott. Samma dag avgav rådet en rekommendation enligt artikel 104.7 om att detta alltför stora underskott måste korrigeras senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005, antaget innan stabilitets- och tillväxtpakten ändrades, om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2004–2007, uppmanade rådet Polen att ”i) stärka den finanspolitiska konsolideringen för tiden efter 2005 och sänka 2007 års mål för underskottet, ii) säkerställa att de strukturåtgärder som ingår i Hausner-planen genomförs fullständigt och, om riskerna i samband med genomförandet förverkligas, göra ytterligare insatser för att införa alternativa åtgärder”. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 fattade rådet beslut om att Polen hade ett alltför stort underskott. Samma dag avgav rådet en rekommendation enligt artikel 104.7 om att detta alltför stora underskott måste korrigeras senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005, antaget innan stabilitets- och tillväxtpakten ändrades, om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2004–2007, uppmanade rådet Polen att ”i) stärka den finanspolitiska konsolideringen för tiden efter 2005 och sänka 2007 års mål för underskottet, ii) säkerställa att de strukturåtgärder som ingår i Hausner-planen genomförs fullständigt och, om riskerna i samband med genomförandet förverkligas, göra ytterligare insatser för att införa alternativa åtgärder”.

| (4) | Vad gäller budgetgenomförandet 2005 beräknades den offentliga sektorns underskott till 3,6 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med underskottsmålet på 3,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet och med det underskott på 2,9 % av BNP som prognostiserats i det nuvarande programmet. Jämförelser med tidigare konvergensprogram försvåras genom att ändrade metoder inneburit väsentliga revideringar av uppgifterna. Att utfallet var bättre än prognosen berodde främst på resultatet för central förvaltning, särskilt för statsfinanserna, som (i likvida medel) noterade högre direkta skatteintäkter än planerat och lägre utgifter, vilket minskade underskottet med cirka 0,7 procentenheter jämfört med 2005 års budgetplan. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller budgetgenomförandet 2005 beräknades den offentliga sektorns underskott till 3,6 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med underskottsmålet på 3,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet och med det underskott på 2,9 % av BNP som prognostiserats i det nuvarande programmet. Jämförelser med tidigare konvergensprogram försvåras genom att ändrade metoder inneburit väsentliga revideringar av uppgifterna. Att utfallet var bättre än prognosen berodde främst på resultatet för central förvaltning, särskilt för statsfinanserna, som (i likvida medel) noterade högre direkta skatteintäkter än planerat och lägre utgifter, vilket minskade underskottet med cirka 0,7 procentenheter jämfört med 2005 års budgetplan.

| (5) | Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (3). Polen lade fram sitt uppdaterade konvergensprogram den 19 januari, sju veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden. Förseningen berodde på att en ny regering bildades i november 2005 efter parlamentsvalet och på att finansministern ersattes i början av januari 2006. |
| --- | --- |

(5)

Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (3). Polen lade fram sitt uppdaterade konvergensprogram den 19 januari, sju veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden. Förseningen berodde på att en ny regering bildades i november 2005 efter parlamentsvalet och på att finansministern ersattes i början av januari 2006.

| (6) | Enligt programmets makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten per år öka från 3,3 % 2005 till 4,3 % 2006 och hamna på 5,0 % 2008. Således framstår programmets grundläggande tillväxtantaganden som sannolika och för slutåret närmast som optimistiska. Även programmets inflationsprognoser verkar realistiska, utom för 2006 då de förefaller vara tilltagna i överkant med hänsyn till den senaste utvecklingen av konsumentprisindex. |
| --- | --- |

(6)

Enligt programmets makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten per år öka från 3,3 % 2005 till 4,3 % 2006 och hamna på 5,0 % 2008. Således framstår programmets grundläggande tillväxtantaganden som sannolika och för slutåret närmast som optimistiska. Även programmets inflationsprognoser verkar realistiska, utom för 2006 då de förefaller vara tilltagna i överkant med hänsyn till den senaste utvecklingen av konsumentprisindex.

| (7) | Målet för den aktuella uppdateringen är att gradvis minska det offentliga underskottet (beräknat med beaktande av Eurostats beslut av den 2 mars 2004) så att konvergenskriterierna uppfylls i slutet av mandatperioden, dvs. i slutet av 2009. För 2007 är det offentliga underskottet fortfarande 2,2 % av BNP, om andra pelarens fonderade pensionssystem förs till den offentliga sektorn. Undantas pensionssystemen, skrivs underskottsmålet upp jämfört med den föregående uppdateringen: från 3,9 % av BNP till 4,1 %, eftersom pensionssystemets förväntade balansunderskott då ökar till 1,9 % av BNP. Om det var tillåtet att beakta den regressiva minskningen av nettokostnaden för pensionsreformen skulle Polens offentliga underskott ligga under 3 % av BNP för hela perioden. Primärsaldot väntas öka från -0,3 % av BNP 2005 till 0,6 % 2008 (med andra pelarens fonderade pensionssystem förda till den offentliga sektorn). Denna långsamma anpassning är beroende av en gynnsam intäktsutveckling 2006 och vissa utgiftsminskningar 2007 och 2008. Jämfört med den föregående uppdateringen anger den aktuella mer ambitiösa underskottsmål för 2006, tack vare påverkan från en gynnsam intäktsutveckling 2005. Därefter mattas dock anpassningssträvandena och utgiftsreformer senareläggs till 2007 och 2008. |
| --- | --- |

(7)

Målet för den aktuella uppdateringen är att gradvis minska det offentliga underskottet (beräknat med beaktande av Eurostats beslut av den 2 mars 2004) så att konvergenskriterierna uppfylls i slutet av mandatperioden, dvs. i slutet av 2009. För 2007 är det offentliga underskottet fortfarande 2,2 % av BNP, om andra pelarens fonderade pensionssystem förs till den offentliga sektorn. Undantas pensionssystemen, skrivs underskottsmålet upp jämfört med den föregående uppdateringen: från 3,9 % av BNP till 4,1 %, eftersom pensionssystemets förväntade balansunderskott då ökar till 1,9 % av BNP. Om det var tillåtet att beakta den regressiva minskningen av nettokostnaden för pensionsreformen skulle Polens offentliga underskott ligga under 3 % av BNP för hela perioden. Primärsaldot väntas öka från -0,3 % av BNP 2005 till 0,6 % 2008 (med andra pelarens fonderade pensionssystem förda till den offentliga sektorn). Denna långsamma anpassning är beroende av en gynnsam intäktsutveckling 2006 och vissa utgiftsminskningar 2007 och 2008. Jämfört med den föregående uppdateringen anger den aktuella mer ambitiösa underskottsmål för 2006, tack vare påverkan från en gynnsam intäktsutveckling 2005. Därefter mattas dock anpassningssträvandena och utgiftsreformer senareläggs till 2007 och 2008.

| (8) | Under programperioden planeras det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) enligt kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden i genomsnitt förbättras med

   % BNP per år. Programmets mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på medellång sikt på -1,0 % av BNP, men detta mål skall inte nås under programperioden. Eftersom programmets mål på medellång sikt är mer anspråksfullt än det lägsta riktmärket (ett beräknat underskott på cirka -1

   % av BNP), bör dess uppfyllande motsvara målet med en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets mål på medellång sikt återspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som prognostiseras i programmet. Flera faktorer kan försvåra den planerade anpassningen, trots att budgetprognoserna framstår som försiktiga då de finanspolitiska målen i tidigare program har överträffats. Efter den goda utvecklingen av skatteinkomsterna 2004 och 2005 är antagandena om skatteelasticitet närmast optimistiska, särskilt för 2006. Även tillväxtantagandena för programperiodens slutår (2008) framstår som optimistiska. Pensionsreformen som genomfördes 1999 undergrävs i det nuvarande politiska klimatet, där gruvarbetare garanterats särskilda pensionsrättigheter vilket får andra sociala grupper att kräva särskilda system. Ett nominellt underskott på 30 miljarder zloty har för fyra år förankrats i statsbudgeten och införts i konvergensprogrammet och syftar till att angripa problemet med alltför stora underskott. Det skulle ändå vara lämpligt med en alternativ eller ytterligare finanspolitisk regel för att kontrollera denna ökning av de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

(9)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som prognostiseras i programmet. Flera faktorer kan försvåra den planerade anpassningen, trots att budgetprognoserna framstår som försiktiga då de finanspolitiska målen i tidigare program har överträffats. Efter den goda utvecklingen av skatteinkomsterna 2004 och 2005 är antagandena om skatteelasticitet närmast optimistiska, särskilt för 2006. Även tillväxtantagandena för programperiodens slutår (2008) framstår som optimistiska. Pensionsreformen som genomfördes 1999 undergrävs i det nuvarande politiska klimatet, där gruvarbetare garanterats särskilda pensionsrättigheter vilket får andra sociala grupper att kräva särskilda system. Ett nominellt underskott på 30 miljarder zloty har för fyra år förankrats i statsbudgeten och införts i konvergensprogrammet och syftar till att angripa problemet med alltför stora underskott. Det skulle ändå vara lämpligt med en alternativ eller ytterligare finanspolitisk regel för att kontrollera denna ökning av de offentliga utgifterna.

| (10) | Programmet motsvarar inte den skuldminskningsutveckling för 2007 som anges i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 och uppdateringens finanspolitik tycks vara oförenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som rådet angett. Denna slutsats understryks vid en avvägning av riskerna. Underskottsmålen för 2005 och 2006 är lägre än i den föregående uppdateringen och uppfyller de nominella målen i rådets rekommendation av den 5 juli 2004. Detta beror på att genomförandet av 2005 års budget blivit framgångsrikare än planerat, med resultat som påverkar 2006. Vid en jämförelse av målen borde de av Eurostats krävda förändringarna av nationalräkenskaperna beaktas. För det kritiska året 2007 räknar programmet med en skuldminskning på 2,2 % av BNP. Det planerade underskottet för 2007 uppgår emellertid till 4,1 % av BNP, om andra pelarens fonderade pensionssystem inte förs till de offentliga finanserna enligt Eurostats beslut av den 2 mars 2004. Om det var möjligt att ta hänsyn till den regressiva minskningen av nettokostnaderna för pensionsreformen skulle Polens offentliga underskott ligga under 3 % av BNP. Ytterligare och mer kraftfulla anpassningsåtgärder krävs för att det alltför stora underskottet skall kunna korrigeras inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(10)

Programmet motsvarar inte den skuldminskningsutveckling för 2007 som anges i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 och uppdateringens finanspolitik tycks vara oförenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som rådet angett. Denna slutsats understryks vid en avvägning av riskerna. Underskottsmålen för 2005 och 2006 är lägre än i den föregående uppdateringen och uppfyller de nominella målen i rådets rekommendation av den 5 juli 2004. Detta beror på att genomförandet av 2005 års budget blivit framgångsrikare än planerat, med resultat som påverkar 2006. Vid en jämförelse av målen borde de av Eurostats krävda förändringarna av nationalräkenskaperna beaktas. För det kritiska året 2007 räknar programmet med en skuldminskning på 2,2 % av BNP. Det planerade underskottet för 2007 uppgår emellertid till 4,1 % av BNP, om andra pelarens fonderade pensionssystem inte förs till de offentliga finanserna enligt Eurostats beslut av den 2 mars 2004. Om det var möjligt att ta hänsyn till den regressiva minskningen av nettokostnaderna för pensionsreformen skulle Polens offentliga underskott ligga under 3 % av BNP. Ytterligare och mer kraftfulla anpassningsåtgärder krävs för att det alltför stora underskottet skall kunna korrigeras inom tidsfristen.

| (11) | Mellan 2005 och 2008 väntas den offentliga skulden öka med 3

  procentenheter av BNP och uppgå till nästan 45

   % av BNP 2008, vilket ligger klart under referensvärdet på 60 %. Den ligger också ca 2 procentenheter lägre än i den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet. Betydande stock-/flödesjusteringar ökar skulderna och väntas neutralisera effekterna av primära överskott och en positiv snöbollseffekt (dvs. den implicita räntesatsens negativa effekt uppvägs av en fortsatt hög nominell BNP-tillväxt). |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | De planerade finanspolitiska åtgärderna överensstämmer i stora drag med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. De föreslagna åtgärderna är dock otillräckliga för en snabb korrigering av det alltför stora underskottet. |
| --- | --- |

(12)

De planerade finanspolitiska åtgärderna överensstämmer i stora drag med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. De föreslagna åtgärderna är dock otillräckliga för en snabb korrigering av det alltför stora underskottet.

| (13) | I det nationella reformprogram som Polen lade fram den 5 januari 2006 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges bland annat följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: finanspolitisk konsolidering på grund av höga underskott, uppgradering av underutvecklad infrastruktur samt sänkta avgifter på arbete för att minska den höga arbetslösheten i Polen. I konvergensprogrammets finanspolitiska beräkningar anges dock inte effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet. Av de finanspolitiska åtgärderna i det nationella reformprogrammet nämner konvergensprogrammet underskottsankaret och den långsiktiga budgetplaneringen. |
| --- | --- |

(13)

I det nationella reformprogram som Polen lade fram den 5 januari 2006 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges bland annat följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: finanspolitisk konsolidering på grund av höga underskott, uppgradering av underutvecklad infrastruktur samt sänkta avgifter på arbete för att minska den höga arbetslösheten i Polen. I konvergensprogrammets finanspolitiska beräkningar anges dock inte effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet. Av de finanspolitiska åtgärderna i det nationella reformprogrammet nämner konvergensprogrammet underskottsankaret och den långsiktiga budgetplaneringen.

| (14) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Polen löpa begränsad risk för de beräknade offentliga kostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån understiger för närvarande referensvärdet på 60 %, vilket bör fortsätta förutsatt att det sker besparingar genom genomförandet av 1999 års pensionsreform. Reformen är ambitiös och bidrar till att lösa problemet med åldrande, men de åtgärder som regeringen nyligen har vidtagit för att undanta vissa grupper av anställda från det reformerade pensionssystemet kan försvaga reformens långsiktiga effekter, särskilt om ytterligare undantag görs. Ansvarsförbindelser och det nuvarande stora strukturella underskottet kan på medellång sikt öka skulden i förhållande till BNP fortare än planerat. De offentliga finansernas sårbarhet på lång sikt kan minska genom strikt genomförande av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt (4). |
| --- | --- |

(14)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Polen löpa begränsad risk för de beräknade offentliga kostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån understiger för närvarande referensvärdet på 60 %, vilket bör fortsätta förutsatt att det sker besparingar genom genomförandet av 1999 års pensionsreform. Reformen är ambitiös och bidrar till att lösa problemet med åldrande, men de åtgärder som regeringen nyligen har vidtagit för att undanta vissa grupper av anställda från det reformerade pensionssystemet kan försvaga reformens långsiktiga effekter, särskilt om ytterligare undantag görs. Ansvarsförbindelser och det nuvarande stora strukturella underskottet kan på medellång sikt öka skulden i förhållande till BNP fortare än planerat. De offentliga finansernas sårbarhet på lång sikt kan minska genom strikt genomförande av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt (4).

Mot bakgrund av denna bedömning konstaterar rådet att konvergensprogrammet innehåller vissa framsteg, men inte en effektiv korrigering av det alltför stora underskottet 2007, vilket krävs i rådets rekommendation av den 5 juli 2004 och att kommissionen därför avser att rekommendera ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott, i enlighet med vad som krävs i stabilitets- och tillväxtpakten. Samtidigt bör Polen

| i) | förstärka anpassningen för 2006, särskilt genom att använda högre intäkter eller lägre utgifter än de budgeterade till att minska underskottet, |
| --- | --- |

i)

förstärka anpassningen för 2006, särskilt genom att använda högre intäkter eller lägre utgifter än de budgeterade till att minska underskottet,

| ii) | säkra resultaten av pensionsreformen, |
| --- | --- |

ii)

säkra resultaten av pensionsreformen,

| iii) | stärka de offentliga finanserna institutionellt genom att komplettera det nominella ankaret med andra åtgärder, t.ex. utgiftsregler på medellång sikt. |
| --- | --- |

iii)

stärka de offentliga finanserna institutionellt genom att komplettera det nominella ankaret med andra åtgärder, t.ex. utgiftsregler på medellång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska prognoser och budgetprognoser (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM nov. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | - |
| KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan. 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | - |
| KP dec. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | - |
| KP dec. 2004 (6) | - | - | - | - | - |
| Saldo för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM nov. 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | - |
| KP dec. 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | - |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | - |
| KP dec. 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | - |
| Konjunkturrensat och strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP jan. 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | - |
| KP dec. 2004 | - | - | - | - | - |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM nov. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | - |
| KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | - |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM nov. 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

-

KP dec. 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

-

HIKP-inflation

(i %)

KP jan. 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM nov. 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

-

KP dec. 2004

3,5

3

2,7

2,5

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM nov. 2005 (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

-

KP dec. 2004 (6)

-

-

-

-

-

Saldo för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM nov. 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

-

KP dec. 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

-

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP jan. 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM nov. 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

-

KP dec. 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

-

Konjunkturrensat och strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP jan. 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

-

KP dec. 2004

-

-

-

-

-

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM nov. 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

-

KP dec. 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

-

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrades genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Definition för förfarandet vid alltför stora underskott, alla pensionsfonder förda till den statliga sektorn, reviderade uppgifter.

(3)  Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Uppgifter saknas om sysselsättning uttryckt i arbetade timmar och om arbetsproduktivitet uttryckt i BNP per arbetad timme. För 2008 saknas också uppgifter om statliga utgifter per verksamhetsområde. Uppgifter saknas vidare om differenser mellan kontant- och periodiseringsposter samt finansiella tillgångars nettoökningar. Totala intäkter och utgifter i tabell 7 saknas (långsiktig hållbarhet).

(4)  Mer detaljerad information om hållbarheten på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  De finanspolitiska beräkningarna är gjorda utan hänsyn till effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om effekten av detta beslut räknas in, kommer saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet att uppgå till -5,6 % av BNP 2004, -4,7 % 2005, -4,6 % 2006, -4,1 % 2007 och -3,7 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 45,9 % av BNP 2004, 47,9 % 2005, 51,2 % 2006, 52,1 % 2007 och 52,6 % 2008.

(6)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(7)  Det konjunkturrensade och strukturella saldot överensstämmer, eftersom programmets engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder är försumbara (0,04 % av BNP 2005, underskottsminskande).

(8)  I kommissionens prognos saknas engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(9)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på respektive 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % och 4,5 % under perioden 2004–2007.

Källa:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/52

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 mars 2006

om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2005/2006–2010/2011

(2006/C 82/13)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 mars 2006 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2005/2006–2010/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2006 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2005/2006–2010/2011.

| (2) | Under det senaste årtiondet har Förenade kungariket uppnått ett imponerande makroekonomiskt resultat när det gäller förbättrad stabilitet, tillväxt, låg inflation och arbetsmarknadsresultat. Den årliga BNP-tillväxten i reala termer uppgick i genomsnitt till 3

   % under 1996–2000 och till 2

   % under 2001–2005. Efter en finanspolitisk konsolidering från 1996 till 2001, då saldot i den offentliga sektorns finanser ökade från ett underskott på cirka 5 % av BNP till ett överskott, har Förenade kungariket genomfört en planerad stor ökning av de offentliga utgifterna, inklusive offentliga investeringar, som ledde till att saldot i de offentliga finaserna övergick till ett underskott som översteg 3 % av BNP under 2004. Bruttoskulden minskade från över 50 % av BNP 1996 till under 38 % av BNP 2002, men har därefter sakta ökat. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet uppmanade rådet Förenade kungariket att hålla underskottet under 3 % av BNP och förbättra den konjunkturrensade ställningen för att säkra målet på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott. Den 24 januari 2006 fastställde rådet, med hänsyn till uppgifterna i 2005 års uppdatering av konvergensprogrammet, att underskottet i Förenade kungariket var alltför stort. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 24 januari 2006 skall detta alltför stora underskott korrigeras senast under budgetåret 2006/2007 (2). Efter det att den sexmånadersperiod som anges i rekommendationen löpt ut skall kommissionen bedöma vilka framsteg de brittiska myndigheterna gjort när det gäller att korrigera det alltför stora underskottet. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet uppmanade rådet Förenade kungariket att hålla underskottet under 3 % av BNP och förbättra den konjunkturrensade ställningen för att säkra målet på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott. Den 24 januari 2006 fastställde rådet, med hänsyn till uppgifterna i 2005 års uppdatering av konvergensprogrammet, att underskottet i Förenade kungariket var alltför stort. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 24 januari 2006 skall detta alltför stora underskott korrigeras senast under budgetåret 2006/2007 (2). Efter det att den sexmånadersperiod som anges i rekommendationen löpt ut skall kommissionen bedöma vilka framsteg de brittiska myndigheterna gjort när det gäller att korrigera det alltför stora underskottet.

| (4) | I fråga om 2005/2006 års budgetgenomförande har den offentliga sektorns underskott beräknats till 3,4 % av BNP enligt kommissionens höstprognos 2005, vilket kan jämföras med det mål på 2,8 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att underskottet är högre än väntat beror på en oväntat låg BNP-tillväxt, som nu beräknas till 1

   % jämfört med 3 % i den tidigare uppdateringen, som i grunden utgör effekter från oväntat låga skatteintäkter under 2004/2005 och, i mindre utsträckning, en viss diskretionär uppmjukning. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Programmet följer i stort sätt modellens struktur men avviker på några viktiga punkter från uppgiftskraven för stabilitets- och konvergensprogram som fastställs i den nya uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(5)

Programmet följer i stort sätt modellens struktur men avviker på några viktiga punkter från uppgiftskraven för stabilitets- och konvergensprogram som fastställs i den nya uppförandekoden (3).

| (6) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna beräknas den reala BNP-tillväxten öka från 1

   % under 2005/2006 till 3 % under 2007/2008 för att minska till 2

   % under 2008/2009 och därefter till 2

   %. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på i stort sett rimliga tillväxtantaganden med en försiktighetsmarginal i slutet av prognosperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | I det uppdaterade programmet räknar man med att underskottet minskar från något över 3 % av BNP under budgetåret 2005/2006 till under referensvärdet 3 % under 2006/2007. Därefter beräknas underskottet minska till en nivå på 1,5 % av BNP till 2010/2011. Det primära saldot i de offentliga finanserna, beräknat som ett underskott på 1,0 % av BNP under 2005/2006, återgår till balans under 2008/2009 och når ett överskott på 0,5 % av BNP till 2010/2011. Förbättringen av det nominella saldot beror huvudsakligen på ökade inkomster, som delvis är en följd av den väntade konjunkturuppgången och delvis av ett ökat relationstal mellan skatt och BNP. Det uppdaterade programmet räknar med en smärre uppstramning av den aktiva finanspolitiken under 2006/2007 och 2007/2008, som förväntas bli permanent. Utgiftskvoten förväntas öka fram till 2007/2008 till följd av en planerad ökning av utgifterna för offentliga tjänster och offentliga investeringar. Den offentliga sektorns nettoinvesteringar (inklusive kapitalbidrag till den privata sektorn) beräknas öka från 1,6 % av BNP under 2004/2005 till 2

  % av BNP till 2006/2007, för att därefter förbli konstant uttryckt som procentandel av BNP. Efter 2007/2008 beräknas takten i utgiftsökningarna dämpas betydligt. 2008/2009 beräknas hela underskottet härröra från finansiering av offentliga investeringar. Jämfört med 2004 års uppdatering har underskottsprognoserna för 2005/2006 och 2006/2007 justerats uppåt i överensstämmelse med den ekonomiska utvecklingen, medan de på medellång sikt närmar sig utvecklingen i den tidigare uppdateringen. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | I programmet förväntas det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo där hänsyn inte tas till engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), i genomsnitt förbättras med något över

  procentenhet av BNP per år från ett beräknat strukturellt underskott på något under 3 % av BNP under 2005/2006. Denna justering har koncentrerats till 2006/2007, när det alltför stora underskottet skall korrigeras och det negativa produktionsgapet är som störst, men som därefter minskar när det negativa produktionsgapet minskar. Ett kvantitativt mål på medellång sikt för den offentliga sektorns strukturella saldo är inte angivet. Programmet hänvisar till de finanspolitiska målen enligt nationella regler, som innebär en utveckling av det konjunkturrensade underskottet på medellång sikt, som överensstämmer med en stabilisering av den offentlig skuldkvoten i förhållande till BNP på en låg nivå, som i genomsnitt håller det nuvarande budgetsaldot i jämvikt eller ger ett överskott över konjunkturcykeln. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budgetutfallet kan bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt på kort sikt. Den beräknade återhämtningen av relarionstalet mellan skatt och BNP och särskilt bolagsskatteinkomsterna, innebär risker, då den är beroende av antagandet om en positiv utveckling inom den finansiella sektorn, som fortsätter till nästa år och därefter inte vänder. På utgiftssidan beräknas i uppdateringen att efter ökningen fram till 2007/2008 minskar utgiftskvoten till under nivån för 2005/2006, vilket kan bli en utmaning. Med tanke på gällande politiska åtaganden innebär en minskning av utgifterna i förhållande till BNP att de löpande utgifterna minskar i betydligt lägre takt, vilket sannolikt kommer att slå igenom särskilt starkt på vissa områden. Den omfattande översynen av de offentliga utgifterna som planeras under 2007 (Comprehensive Spending Review) bör bidra till att fastställa områden där den offentliga utgiftsökningen kan minskas. Under 2009/2010 och 2010/2011 kan dessa negativa risker delvis komma att uppvägas, särskilt på inkomstsidan, då beräkningen av den ekonomiska tillväxten förefaller innehålla en försiktighetsmarginal. |
| --- | --- |

(9)

Budgetutfallet kan bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt på kort sikt. Den beräknade återhämtningen av relarionstalet mellan skatt och BNP och särskilt bolagsskatteinkomsterna, innebär risker, då den är beroende av antagandet om en positiv utveckling inom den finansiella sektorn, som fortsätter till nästa år och därefter inte vänder. På utgiftssidan beräknas i uppdateringen att efter ökningen fram till 2007/2008 minskar utgiftskvoten till under nivån för 2005/2006, vilket kan bli en utmaning. Med tanke på gällande politiska åtaganden innebär en minskning av utgifterna i förhållande till BNP att de löpande utgifterna minskar i betydligt lägre takt, vilket sannolikt kommer att slå igenom särskilt starkt på vissa områden. Den omfattande översynen av de offentliga utgifterna som planeras under 2007 (Comprehensive Spending Review) bör bidra till att fastställa områden där den offentliga utgiftsökningen kan minskas. Under 2009/2010 och 2010/2011 kan dessa negativa risker delvis komma att uppvägas, särskilt på inkomstsidan, då beräkningen av den ekonomiska tillväxten förefaller innehålla en försiktighetsmarginal.

| (10) | Vad gäller korrigeringen av det alltför stora underskottet beräknas det i programmet, som offentliggjordes före rådets rekommendation enligt artikel 104.7, att underskottet kommer att minska och ligga under referensvärdet under 2006/2007, medan kommissionen vid tidpunkten för rådets rekommendation ansåg att underskottet sannolikt kommer att fortsätta att ligga något över 3 %, även efter de diskretionära åtgärder som meddelats i den preliminära budgetrapporten från december 2005. Efter det att den sex månader långa tidsfristen löpt ut skall kommissionen bedöma framstegen i samband med korrigeringen av det alltför stora underskottet. På grundval av minimigränsen (beräknad vid ett konjunkturrensat underskott på något under 1

   % av BNP), förefaller den finanspolitiska strategin inte, utom möjligen under slutet av programperioden 2010/2011, kunna ge tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet vid normala konjunktursvängningar inom referensvärdet på 3 % av BNP, och Förenade kungariket är skyldigt att sträva efter att undvika att underskottet överstiger referensvärdet. De beräknade saldona påverkas dock av genomförandet av det offentliga investeringsprogram som anges ovan. Till följd av den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2006/2007 minskar den beräknade strukturella anpassningen när produktionsgapet, trots att det fortsätter att vara negativt, minskar samtidigt som skatteelasticitetens utveckling är relativt gynnsam. Detta tyder på att anpassningsbanan kan komma att stärkas. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Bruttoskuldkvoten beräknas, trots att den fortsätter att ligga långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP, öka över programperioden och nå en topp på något under 45 % av BNP under 2007/2008 från en nivå på cirka 41 % under 2004/2005. Därefter väntas skuldkvoten uppvisa en svag minskning. |
| --- | --- |

(11)

Bruttoskuldkvoten beräknas, trots att den fortsätter att ligga långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP, öka över programperioden och nå en topp på något under 45 % av BNP under 2007/2008 från en nivå på cirka 41 % under 2004/2005. Därefter väntas skuldkvoten uppvisa en svag minskning.

| (12) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet, tillsammans med ökade kostnader för en åldrande befolkning, finns det risk för att otillräckliga privata pensionsavsättningar kan öka de offentliga utgifterna, vilket skulle medföra en risk av medelstor omfattning, om det inte vidtas några åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet. Under perioden fram till 2050 väntas en tyglad ökning i de offentliga pensionsutgifterna. Ett ökat tryck när det gäller åldersrelaterade utgifter kan dock inte uteslutas då det finns en risk för att de privata pensionsavsättningarna är otillräckliga. Pensionspolitiken håller för närvarande på att ses över och regeringens svar på pensionsutskottets rapport väntas komma under våren. Den för närvarande gynnsamma skuldbördan bidrar till att i viss grad begränsa de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen. Bruttoskulden beräknas dock överstiga referensvärdet på 60 % av BNP under prognosperioden fram till 2050 om det inte företas ytterligare finanspolitiska konsolideringar under programperioden i förhållande till det strukturella saldot under 2005/2006. En förbättring av det strukturella saldot på medellång sikt skulle bidra till att minska riskerna i samband med de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (4). |
| --- | --- |

(12)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet, tillsammans med ökade kostnader för en åldrande befolkning, finns det risk för att otillräckliga privata pensionsavsättningar kan öka de offentliga utgifterna, vilket skulle medföra en risk av medelstor omfattning, om det inte vidtas några åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet. Under perioden fram till 2050 väntas en tyglad ökning i de offentliga pensionsutgifterna. Ett ökat tryck när det gäller åldersrelaterade utgifter kan dock inte uteslutas då det finns en risk för att de privata pensionsavsättningarna är otillräckliga. Pensionspolitiken håller för närvarande på att ses över och regeringens svar på pensionsutskottets rapport väntas komma under våren. Den för närvarande gynnsamma skuldbördan bidrar till att i viss grad begränsa de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen. Bruttoskulden beräknas dock överstiga referensvärdet på 60 % av BNP under prognosperioden fram till 2050 om det inte företas ytterligare finanspolitiska konsolideringar under programperioden i förhållande till det strukturella saldot under 2005/2006. En förbättring av det strukturella saldot på medellång sikt skulle bidra till att minska riskerna i samband med de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (4).

| (13) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Nuvarande skuldkvot är fortfarande relativt låg, men underskottet är alltför stort och måste korrigeras, och ytterligare en konsolidering krävs för att stabilisera skuldkvoten. Det är positivt att en översyn görs av de offentliga pensionsavsättningarna för att säkerställa att de är tillgängliga, ekonomiskt lönsamma och tillräckliga ur social synpunkt. Vidare planeras i programmet åtgärder för att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna, vilket inbegriper en ambition att göra de offentliga utgifterna effektivare genom bättre förvaltning av tillgångarna, samt en omfördelning och en minskning av antalet tjänster i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(13)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Nuvarande skuldkvot är fortfarande relativt låg, men underskottet är alltför stort och måste korrigeras, och ytterligare en konsolidering krävs för att stabilisera skuldkvoten. Det är positivt att en översyn görs av de offentliga pensionsavsättningarna för att säkerställa att de är tillgängliga, ekonomiskt lönsamma och tillräckliga ur social synpunkt. Vidare planeras i programmet åtgärder för att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna, vilket inbegriper en ambition att göra de offentliga utgifterna effektivare genom bättre förvaltning av tillgångarna, samt en omfördelning och en minskning av antalet tjänster i den offentliga förvaltningen.

| (14) | I det nationella reformprogram som Förenade kungariket lade fram den 13 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: Att upprätthålla de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt mot bakgrund av den demografiska utmaningen, främja innovation och forskning och utveckling, öka möjligheterna att förvärva färdigheter, säkerställa rättvisa genom ett modernt och flexibelt välfärdssystem och öka innovation och anpassningsbarhet vid användningen av resurser. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet överensstämmer i stort sett med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I det nationella reformprogram som Förenade kungariket lade fram den 13 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: Att upprätthålla de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt mot bakgrund av den demografiska utmaningen, främja innovation och forskning och utveckling, öka möjligheterna att förvärva färdigheter, säkerställa rättvisa genom ett modernt och flexibelt välfärdssystem och öka innovation och anpassningsbarhet vid användningen av resurser. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet överensstämmer i stort sett med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning konstaterar rådet att den planerade anpassningsbanan är riskfylld. Mot bakgrund av rekommendationerna enligt artikel 104.7 och med beaktande av riskerna i samband med hållbarheten på lång sikt uppmanar rådet Förenade kungariket att vidta följande åtgärder:

| i) | Säkerställa att underskottet senast 2006/2007 minskas till under 3 % av BNP på ett trovärdigt och hållbart sätt och därefter genomföra budgetkonsolideringen, särskilt genom att fullfölja den planerade utgiftsminskningen efter 2007/2008. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa att underskottet senast 2006/2007 minskas till under 3 % av BNP på ett trovärdigt och hållbart sätt och därefter genomföra budgetkonsolideringen, särskilt genom att fullfölja den planerade utgiftsminskningen efter 2007/2008.

| ii) | Uppnå ett mål på medellång sikt som säkerställer snabba framsteg mot hållbarhet och ett försiktigt relationstal för skuldkvoten väl under 60 % av BNP, som ger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hindra att underskottet överstiger referensvärdet på 3 % av BNP, som Förenade kungariket är skyldigt att sträva efter att undvika och som ger handlingsutrymme för budgetåtgärder, säskilt med hänsyn till behovet av offentliga investeringar. |
| --- | --- |

ii)

Uppnå ett mål på medellång sikt som säkerställer snabba framsteg mot hållbarhet och ett försiktigt relationstal för skuldkvoten väl under 60 % av BNP, som ger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hindra att underskottet överstiger referensvärdet på 3 % av BNP, som Förenade kungariket är skyldigt att sträva efter att undvika och som ger handlingsutrymme för budgetåtgärder, säskilt med hänsyn till behovet av offentliga investeringar.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | KP dec. 2005 (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | Ej tillämpligt. | Ej tillämpligt. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | Ej tillämpligt. |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov 2005 (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | Ej tillämpligt. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | Ej tillämpligt. |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004  (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | Uppgift saknas | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| Konjunkturrensat saldo
  = strukturellt saldo (12)
   (13)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM nov 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | Ej till. | Ej till. | Ej tillämpligt. |
| KP dec 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | Ej tillämpligt. |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens beräkningar, kommissionens (KOM) höstprognos 2005. |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Real BNP

(förändring i procent)

KP dec. 2005 (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM nov 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

Ej tillämpligt.

Ej tillämpligt.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

Ej tillämpligt.

HIKP-inflation

(%)

KP dec 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov 2005 (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

Ej tillämpligt.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

Ej till.

Ej tillämpligt.

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM nov 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

Ej tillämpligt.

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP dec 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM nov 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004  (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

Uppgift saknas

Ej till.

Ej tillämpligt.

Konjunkturrensat saldo

= strukturellt saldo (12)
   (13)

(i % av BNP)

KP dec 2005 (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM nov 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

Ej till.

Ej tillämpligt.

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM nov 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

Ej till.

Ej till.

Ej tillämpligt.

KP dec 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

Ej tillämpligt.

Konvergensprogram (KP), kommissionens beräkningar, kommissionens (KOM) höstprognos 2005.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Förenade kungarikets budgetår löper från april till mars.

(3)  Särskilt saknas avsnittet om den institutionella ramen för de offentliga finanserna, i programmet saknas obligatoriska uppgifter (t.ex. lämnas inga prognoser för sysselsättning, arbetslöshet, löner och kollektiva avgifter för anställda och den fördelning som krävs vad gäller utgifter för senaste året) och inte heller finns alla frivilliga uppgifter med. I uppgifterna om den offentliga sektorns utgifter och inkomster används, trots att man baserar sig på ESA 95, andra aggregeringsmetoder än den harmoniserade mätmetoden. I uppdateringen fortsätter man att driva den brittiska praxisen att räkna intäkter från försäljning av UMTS som en årlig inkomstström snarare än som försäljningen av en tillgång, vilket strider mot Eurostats beslut av den 14 juli 2000 om fördelningen av sådana intäkter. Ett flertal av de utelämnade uppgifterna har kunnat fyllas i genom bilaterala diskussioner mellan kommissionen och brittiska tjänstemän.

(4)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  BNP- och inflationsprognoser ligger till grund för myndigheternas prognoser för de offentliga finanserna, som tar sin utgångspunkt i ett scenario där tillväxten är en fjärdedels procentenhet högre.

(6)  Kommissionen utarbetar prognoser för kalenderåret. Enligt de första beräkningarna var tillväxten 1,8 % under 2005. I kommissionens preliminära prognos av den 22 februari 2006 beräknas en tillväxt på 2.4 % under 2006.

(7)  Beräkningar av produktionsgapet enligt den allmänt vedertagna metoden på grundval av uppgifterna i konvergensprogrammet. Beräkningarna av produktionsgapet baserar sig på de uppgifter som ligger till grund för utvecklingen av det centrala tillväxtscenariot. Enligt den brittiska metoden ger de två samma profil för produktionsgapet.

(8)  Kommissionens beräkningar av produktionsgap görs för kalenderåret.

(9)  Beloppen i konvergensprogrammet har justerats för intäkter från försäljning av UMTS-licenser. De brittiska myndigheterna inkluderar årliga inkomster på ungefär 1,0 miljard pund sterling från försäljningen av UMTS-licenser under 2000 i sina prognoser för det offentliga saldot. För att justera detta, så att beräkningarna kan jämföras utifrån förfarandet vid alltför stora underskott, skall ungefär 0,1 procentenhet subtraheras från saldot (dvs. underskottet ökar) för varje år. Alla uppgifterna i tabellen ges efter det att kommissionen gjort denna justering av uppgifterna i programmet.

(10)  Kommissionens prognoser har utarbetats innan genomförandet av de diskretionära åtgärder som meddelas i det preliminära budgetförslaget från december 2005 och som ingår i konvergensprogrammet. Genom att addera åtgärdernas nettoeffekt som de beräknats av de brittiska myndigheterna, visar kommissionens prognoser ett underskott på 3,4 % av BNP under 2005/2006, 3,1 % under 2006/2007 och 2,8 % under 2007/2008.

(11)  Uppgifter från konvergensprogrammet som anpassats i enlighet med den konventionella definitionen på primärsaldot, som använder räntebetalningar brutto snarare än räntebetalningar netto.

(12)  Konjunkturrensat saldo (beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden) exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Beloppen för konjunkturrensade och strukturella saldon som offentliggörs i programmet, beräknade efter de brittiska myndigheternas egen metod och som baseras på nominella saldon som inte korrigerats för behandlingen av UMTS-intäkter uppgår till: -2,9 % av BNP 2004/2005, -2,2 % 2005/2006, -1,7 % 2006/2007, -1,7 % 2007/2008, -1,7 % 2008/2009, -1,6 % i 2009/2010, -1,5 % i 2010/2011.

(13)  Det finns inga engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder i konvergensprogrammets prognoser eller i kommissionens prognoser.

Källor:

Konvergensprogram (KP), kommissionens beräkningar, kommissionens (KOM) höstprognos 2005.

---

Kommissionen

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/57

---

Eurons växelkurs (1)

4 april 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2217 |
| JPY | japansk yen | 143,69 |
| DKK | dansk krona | 7,4628 |
| GBP | pund sterling | 0,69835 |
| SEK | svensk krona | 9,3820 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5804 |
| ISK | isländsk krona | 88,04 |
| NOK | norsk krona | 7,8840 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5760 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,513 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 264,61 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6960 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,9483 |
| RON | rumänsk leu | 3,5182 |
| SIT | slovensk tolar | 239,62 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,515 |
| TRY | turkisk lira | 1,6320 |
| AUD | australisk dollar | 1,6951 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4281 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,4804 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0070 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9691 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 175,89 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,3950 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,7973 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3285 |
| IDR | indonesisk rupiah | 10 983,08 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,495 |
| PHP | filippinsk peso | 62,331 |
| RUB | rysk rubel | 33,7470 |
| THB | thailändsk baht | 47,233 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2217

JPY

japansk yen

143,69

DKK

dansk krona

7,4628

GBP

pund sterling

0,69835

SEK

svensk krona

9,3820

CHF

schweizisk franc

1,5804

ISK

isländsk krona

88,04

NOK

norsk krona

7,8840

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5760

CZK

tjeckisk koruna

28,513

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

264,61

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6960

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,9483

RON

rumänsk leu

3,5182

SIT

slovensk tolar

239,62

SKK

slovakisk koruna

37,515

TRY

turkisk lira

1,6320

AUD

australisk dollar

1,6951

CAD

kanadensisk dollar

1,4281

HKD

Hongkongdollar

9,4804

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0070

SGD

singaporiansk dollar

1,9691

KRW

sydkoreansk won

1 175,89

ZAR

sydafrikansk rand

7,3950

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,7973

HRK

kroatisk kuna

7,3285

IDR

indonesisk rupiah

10 983,08

MYR

malaysisk ringgit

4,495

PHP

filippinsk peso

62,331

RUB

rysk rubel

33,7470

THB

thailändsk baht

47,233

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/58

---

Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration

(Fall COMP/M.4162 – Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen mottog den 16 mars 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration mellan Merck KgaA (”Merck”, Germany) och Schering Aktiengesellschaft (”Schering”, Tyskland). De anmälande parterna återkallade den 27 mars 2006 sin anmälan.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/59

---

Informationförfarande – tekniska föreskrifter

(2006/C 82/16)

(Text av betydelse för EES)

Europaparlamentets och Rådets Direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37; EGT L 217, 5.8.1998, s. 20)

Anmälningar av förslag till tekniska föreskrifter som kommissionen mottagit

| Hänvisning (1) | Titel | Status quo-perioden på tre månder går ut (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Federal avfallshanteringsplan 2006 – kapitel: ”Riktlinjer för transport av avfall och behandlingsprinciper” | 16.6.2006 |
| 2006/0137/F | Förslag till dekret om diagnos av energiprestanda och status för en naturgasinstallation i byggnader som skall säljas | 19.6.2006 |
| 2006/0138/UK | Specifikation för återställande av öppningar i huvudvägar (föreskrifterna) | 23.6.2006 |
| 2006/0139/A | Lag om antagande av Wiens lag om oljeeldning 2006 – Wiener Ölfeuerungsgesetz 2006 | 19.6.2006 |
| 2006/0140/NL | Förordning utfärdad av statssekreteraren för bostadsfrågor, fysisk planering och miljöfrågor om regler för subventionering av motorfordon med dieselmotor med låga utsläpp för vilka rätt till återbetalning av skatt gäller enligt 1992 års lag om personbils- och motorcykelskatt (stödförordning för motorfordon med dieselmotor med låga utsläpp och rätt till återbetalning av fordondsskatt) | (4) |

Hänvisning (1)

Titel

Status quo-perioden på tre månder går ut (2)

2006/0136/A

Federal avfallshanteringsplan 2006 – kapitel: ”Riktlinjer för transport av avfall och behandlingsprinciper”

16.6.2006

2006/0137/F

Förslag till dekret om diagnos av energiprestanda och status för en naturgasinstallation i byggnader som skall säljas

19.6.2006

2006/0138/UK

Specifikation för återställande av öppningar i huvudvägar (föreskrifterna)

23.6.2006

2006/0139/A

Lag om antagande av Wiens lag om oljeeldning 2006 – Wiener Ölfeuerungsgesetz 2006

19.6.2006

2006/0140/NL

Förordning utfärdad av statssekreteraren för bostadsfrågor, fysisk planering och miljöfrågor om regler för subventionering av motorfordon med dieselmotor med låga utsläpp för vilka rätt till återbetalning av skatt gäller enligt 1992 års lag om personbils- och motorcykelskatt (stödförordning för motorfordon med dieselmotor med låga utsläpp och rätt till återbetalning av fordondsskatt)

(4)

Kommissionen vill rikta uppmärksamhet mot domen av den 30 april 1996 i fallet ”CIA Security” (fall C-194/94 – REG 1996n s. I-2201), i vilket domstolen fastslår att artiklarna 8 och 9 i direktiv 98/34/EG (f.d. 83/189/EEG) skall tolkas på så sätt att medborgare kan förlita sig på dem inför nationell rätt, och att den nationella domstolen måste avstå från att använda en teknisk föreskrift som inte har anmälts i enlighet med direktivet.

Denna dom är en bekräftelse av kommissionens meddelande av den 1 oktober 1986 (EGT C 245, 1.10.1986, s. 4).

Bristande kunskap om anmälningsskyldigheten medför således att berörda tekniska föreskrifter inte kan tillämpas, och kan därför inte anföras mot enskilda personer.

För mer information om anmälningsförfarandet kontakta:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Näringsliv och industri, Unite C3 |
| B-1049 Bryssel |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

GD Näringsliv och industri, Unite C3

B-1049 Bryssel

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Besök också följande sida: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ytterligare upplysningar om dessa anmälningar kan erhållas från de nationella avdelningarna vars adresser anges nedan.

FÖRTECKNING ÖVER DE NATIONELLA MYNDIGHETER SOM HAR ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN AV DIREKTIV 98/34/EG

BELGIEN

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps |
| Tfn (32-2) 277 80 03 |
| Fax (32-2) 277 54 01 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be |
| Internet: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps

Tfn (32-2) 277 80 03

Fax (32-2) 277 54 01

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be

Internet: http://www.mineco.fgov.be

REPUBLIKEN TJECKIEN

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tfn (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková |
| Tfn (420) 224 907 139 |
| Fax (420) 224 907 122 |
| E-post: ruzickova@unmz.cz |
| Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz |
| Internet: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tfn (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-post: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková

Tfn (420) 224 907 139

Fax (420) 224 907 122

E-post: ruzickova@unmz.cz

Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz

Internet: http://www.unmz.cz

DANMARK

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tfn (45) 35 46 63 66 (direktanknytning) |
| E-post: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tfn (45) 35 46 62 87 (direktanknytning) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-post: bij@ebst.dk |
| Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk |
| Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tfn (45) 35 46 63 66 (direktanknytning)

E-post: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tfn (45) 35 46 62 87 (direktanknytning)

Fax (45) 35 46 62 03

E-post: bij@ebst.dk

Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk

Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer

TYSKLAND

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel |
| Tfn (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Internet: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel

Tfn (49-30) 20 14 63 53

Fax (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Internet: http://www.bmwa.bund.de

ESTLAND

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tfn (372) 6 256 405 |
| Fax (372) 6 313 029 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee |
| Internet: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tfn (372) 6 256 405

Fax (372) 6 313 029

E-post: karl.stern@mkm.ee

Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee

Internet: http://www.mkm.ee

GREKLAND

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Aten |
| Tfn (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Aten

Tfn (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Aten |
| Evangelia Alexandri |
| Tfn (30) 210 212 03 01 |
| Fax (30) 210 228 62 19 |
| E-post: alex@elot.gr |
| Gemensam e-post: 83189in@elot.gr |
| Internet: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Aten

Evangelia Alexandri

Tfn (30) 210 212 03 01

Fax (30) 210 228 62 19

E-post: alex@elot.gr

Gemensam e-post: 83189in@elot.gr

Internet: http://www.elot.gr

SPANIEN

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres ”Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa |
| Tfn (34-91) 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez |
| Teknisk rådgivare |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Tfn (34-91) 379 84 64 |
| Fax (34-91) 379 84 01 |
| Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres ”Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa

Tfn (34-91) 379 83 32

Esther Pérez Peláez

Teknisk rådgivare

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Tfn (34-91) 379 84 64

Fax (34-91) 379 84 01

Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es

FRANKRIKE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau |
| Tfn (33-1) 53 44 97 04 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard |
| Tfn (33-1) 53 44 97 05 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Gemensam e-post: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau

Tfn (33-1) 53 44 97 04

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard

Tfn (33-1) 53 44 97 05

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Gemensam e-post: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLAND

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty |
| Tfn (353-1) 807 38 80 |
| Fax (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Internet: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty

Tfn (353-1) 807 38 80

Fax (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Internet: http://www.nsai.ie/

ITALIEN

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia |
| Tfn (39-06) 47 05 22 05 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni |
| Tfn (39-06) 47 05 26 69 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Internet: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia

Tfn (39-06) 47 05 22 05

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni

Tfn (39-06) 47 05 26 69

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Internet: http://www.minindustria.it

CYPERN

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tfn (357) 22 409310 |
| Fax (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou |
| Tfn (357) 22 409409 |
| Fax (357) 22 754103 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tfn (357) 22 409310

Fax (357) 22 754103

Antonis Ioannou

Tfn (357) 22 409409

Fax (357) 22 754103

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTLAND

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tfn (371) 7013230 |
| Fax (371) 7280882 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tfn (371) 7013236 |
| Tfn (371) 7013067 |
| Fax (371) 7280882 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Gemensam e-post: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tfn (371) 7013230

Fax (371) 7280882

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tfn (371) 7013236

Tfn (371) 7013067

Fax (371) 7280882

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Gemensam e-post: notification@em.gov.lv

LITAUEN

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene |
| Tfn (370) 5 2709347 |
| Fax (370) 5 2709367 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Internet: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene

Tfn (370) 5 2709347

Fax (370) 5 2709367

E-post: dir9834@lsd.lt

Internet: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat (statens energitjänst) |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann |
| Tfn (352) 46 97 46 1 |
| Fax (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Internet: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat (statens energitjänst)

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann

Tfn (352) 46 97 46 1

Fax (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Internet: http://www.see.lu

UNGERN

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tfn (36) 1 374 2873 |
| Fax (36) 1 473 1622 |
| E-post: notification@gkm.gov.hu |
| Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tfn (36) 1 374 2873

Fax (36) 1 473 1622

E-post: notification@gkm.gov.hu

Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tfn (356) 2124 2420 |
| Tfn (356) 2124 3282 |
| Fax (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Gemensam e-post: notification@msa.org.mt |
| Internet: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tfn (356) 2124 2420

Tfn (356) 2124 3282

Fax (356) 2124 2406

Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Gemensam e-post: notification@msa.org.mt

Internet: http://www.msa.org.mt

NEDERLÄNDERNA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide |
| Tfn (31-50) 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema |
| Tfn (31-50) 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer |
| Tfn (31-50) 5 23 21 33 |
| Fax (31-50) 5 23 21 59 |
| Gemensam e-post: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide

Tfn (31-50) 5 23 21 34

Hennie Boekema

Tfn (31-50) 5 23 21 35

Tineke Elzer

Tfn (31-50) 5 23 21 33

Fax (31-50) 5 23 21 59

Gemensam e-post:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ÖSTERRIKE

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm |
| Tfn (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Internet: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm

Tfn (43-1) 711 00 58 96

Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Internet: http://www.bmwa.gv.at

POLEN

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak |
| Tfn (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor |
| Tfn (48) 22 693 56 90 |
| Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak

Tfn (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor

Tfn (48) 22 693 56 90

Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires |
| Tfn (351-21) 294 82 36/81 00 |
| Fax (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt |
| Internet: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires

Tfn (351-21) 294 82 36/81 00

Fax (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt

Internet: http://www.ipq.pt

SLOVENIEN

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar |
| Tfn (386) 1 478 3041 |
| Fax (386) 1 478 3098 |
| E-post: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar

Tfn (386) 1 478 3041

Fax (386) 1 478 3098

E-post: contact@sist.si

SLOVAKIEN

| Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tfn (421) 2 5249 3521 |
| Fax (421) 2 5249 1050 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tfn (421) 2 5249 3521

Fax (421) 2 5249 1050

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

FINLAND

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Besöksadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| och |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postadress: |
| PB 32 |
| FIN-00023 Statsrådet |
| Leila Orava |
| Tfn (358-9) 1606 46 86 |
| Fax (358-9) 1606 46 22 |
| E-post: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper |
| Tfn (358-9) 1606 46 48 |
| Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Internet: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Besöksadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

och

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postadress:

PB 32

FIN-00023 Statsrådet

Leila Orava

Tfn (358-9) 1606 46 86

Fax (358-9) 1606 46 22

E-post: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper

Tfn (358-9) 1606 46 48

Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Internet: http://www.ktm.fi

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson |
| Tfn (46-8) 690 48 82/00 |
| Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Gemensam e-post: 9834@kommers.se |
| Internet: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson

Tfn (46-8) 690 48 82/00

Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Gemensam e-post: 9834@kommers.se

Internet: http://www.kommers.se

STORBRITANNIEN

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb |
| Tfn (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax (44-20) 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Internet: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb

Tfn (44-20) 72 15 14 88

Fax (44-20) 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk

Internet: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer |
| Tfn (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma |
| Tfn (32) 2 286 18 71 |
| Fax (32) 2 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Internet: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer

Tfn (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma

Tfn (32) 2 286 18 71

Fax (32) 2 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Internet: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne |
| Tfn (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Internet: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne

Tfn (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Internet: http://www.efta.int

TURKIET

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert |
| Tfn (90-312) 212 58 98 |
| Fax (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Internet: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert

Tfn (90-312) 212 58 98

Fax (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Internet: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  År – registreringsnummer – ursprungsmedlemsstat.

(2)  Period under vilken projektet inte kan antas.

(3)  Ingen status quo-period, eftersom kommissionen godtagit den anmälande medlemsstatens motivering för särskild ordning.

(4)  Ingen status quo-period, på grund av tekniska specifikationer eller andra krav eller föreskrifter för tjänster som har att göra med skattemässiga eller finansiella åtgärder i enlighet med artikel 1.11, andra stycket, tredje strecksatsen i direktiv 98/34/EG.

(5)  Informationsproceduren avslutad.

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/64

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland

(2006/C 82/17)

Kommissionen har tagit emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 (2).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs av SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uralregionen, Ryssland, och ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutskregionen, Ryssland (nedan kallade ”den sökande”), närstående exportörer från Ryssland.

Begäran gäller för den sökandes del endast undersökningen av dumpning.

2.   Produkt

Den produkt som berörs är kisel med ursprung i Ryssland (nedan kallad ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 2229/2003 (3), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 821/2004 (4), beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland. Ett åtagande från den sökande godkändes genom kommissionens beslut av den 13 april 2004 (5).

4.   Grund för översynen

Den sökande har för sin begäran enligt artikel 11.3 tillhandahållit tillräcklig bevisning för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna har förändrats och för att dessa förändringar är av bestående karaktär.

Den sökande gör bland annat gällande att företagens exportpriser för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen har ökat betydligt, och märkbart mer än de inhemska priserna i Ryssland. Detta har lett till att dumpningen minskat eller undanröjts. Fortsatt tillämpning av åtgärderna på den nuvarande nivån, som bygger på den tidigare fastställda dumpningsnivån, är därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

5.   Förfarande för fastställande av dumpning

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en partiell interimsöversyn inleds och har därför påbörjat en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

Undersökningen kommer att inriktas på en bedömning av om de gällande åtgärderna skall fortsätta, upphävas eller ändras i fråga om den sökande.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till den sökande och till myndigheterna i det berörda exportlandet. Dessa upplysningar och bevisningen till stöd för dessa skall ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

b)   Insamling av uppgifter; utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter samt uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att framlägga bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen skall ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

Kommissionen kan höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste göras inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b.

6.   Tidsfrister

a)   För att ge sig till känna, besvara frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter och lämna in besvarade frågeformulär eller eventuella andra uppgifter, inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör påpekas att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parten ger sig till känna inom denna tidsfrist.

b)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter får också inom den ovan nämnda tidsfristen på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

7.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från de berörda parterna måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor – inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens – som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt skall märkas ”Limited” (6) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som skall märkas ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Kommissionens postadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat.

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUT L 340, 23.12.2005, s. 17.

(3)  EUT L 339, 24.12.2003, s. 3.

(4)  EUT L 127, 29.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 127, 29.4.2004, s. 114.

(6)  Detta innebär att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/66

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning

(2006/C 82/18)

(Text av betydelse för EES)

| Stöd nummer | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Kärnten |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Kärntens fortbildningskampanj för företag |
| Rättslig grund | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | cirka 1,2 milj. EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen | Ja | Allmänna utbildningsåtgärder






  — | Storföretag 50 % |

Stöd nummer

XT 34/04

Medlemsstat

Österrike

Region

Kärnten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Kärntens fortbildningskampanj för företag

Rättslig grund

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

cirka 1,2 milj. EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Ja

Allmänna utbildningsåtgärder

—

Storföretag 50 %

| — | Små- och medelstora företag (SMF) 70 % |
| --- | --- |

—

Små- och medelstora företag (SMF) 70 %

| — | Maximal stödnivå: 70 % av stödberättigande kostnader |
| --- | --- |

—

Maximal stödnivå: 70 % av stödberättigande kostnader

| — | Särskilda utbildningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Särskilda utbildningsåtgärder

| — | Storföretag 25 % |
| --- | --- |

—

Storföretag 25 %

| — | Små- och medelstora företag (SMF) 35 % |
| --- | --- |

—

Små- och medelstora företag (SMF) 35 %

| — | Maximal stödnivå: 35 % av stödberättigande kostnader |
| --- | --- |

—

Maximal stödnivå: 35 % av stödberättigande kostnader

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 1 juni 2004

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

T.o.m. den 31 december 2006

Stödets syfte

Allmän utbildning

Stärkande av personalens kompetens genom fortbildning, främjande av företags tillväxtmöjligheter genom framtidsinriktade personalutvecklingstrategier

Särskild utbildning

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Nej

Begränsat till vissa sektorer

Ja

| – | Jordbruk |
| --- | --- |

–

Jordbruk

Nej

| – | Fiske och vattenbruk |
| --- | --- |

–

Fiske och vattenbruk

Nej

| – | Kolbrytning |
| --- | --- |

–

Kolbrytning

Nej

| – | All tillverkning |
| --- | --- |

–

All tillverkning

Nej

eller

Stål

Nej

Varvsindustri

Nej

Syntetfibrer

Nej

Motorfordon

Nej

Annan tillverkning

Tillverkning av maskiner och utrustning (NACE 29, 34, 35)

Trävarutillverkning (NACE 20)

Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter (NACE 24)

Forskning och utveckling (NACE 73)

Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning (NACE 21

| – | Alla tjänster |
| --- | --- |

–

Alla tjänster

Nej

eller

Sjötransporttjänster

Nej

Andra transporttjänster

Nej

Finansiella tjänster

Nej

Andra tjänster

Elektronik, mjuk- och hårdvara samt datakommunikation (NACE 30–33, 72)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 – Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Adress:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Beviljande av stora enskilda stöd

I överensstämmelse med artikel 5 i förordningen

Ja

| Stöd nummer | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | Niedersachsen |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Direktiv om främjandeåtgärder i programmet ”Fortbildningsoffensiv för mellangrupperna” (ESF – mål 3) |
| Rättslig grund | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | 9,0 milj. EUR |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbelopp | |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Fr.o.m. den 7 oktober 2004 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | T.o.m. den 31 december 2006 |
| Stödets syfte | Allmän utbildning | Ja |
| Särskild utbildning | Ja |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Namn:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Adress:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Stöd nummer

XT 87/04

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

Niedersachsen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Direktiv om främjandeåtgärder i programmet ”Fortbildningsoffensiv för mellangrupperna” (ESF – mål 3)

Rättslig grund

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

9,0 milj. EUR

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbelopp

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 7 oktober 2004

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

T.o.m. den 31 december 2006

Stödets syfte

Allmän utbildning

Ja

Särskild utbildning

Ja

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Adress:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tfn.: 0511/30031 – 0

E-post: info@nbank.de

Beviljande av stora enskilda stöd

I överensstämmelse med artikel 5 i förordningen

Ja

| Stöd nummer | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Region | NUTS III – Södra Mähren (Jihomoravský kraj), Zlín (Zlínský kraj) och Mähren-Schlesien (Moravskoslezský kraj) |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | INTERREG IIIA Tjeckien-Slovakien |
| Rättslig grund | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | 0,274860 milj. EUR |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbelopp | |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Fr.o.m. 28.10.2004 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | T.o.m. 31.12.2006 |
| Stödets syfte | Allmän utbildning | Ja |
| Särskild utbildning | |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Namn:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Ministeriet för regional utveckling) |
| Adress:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Prag 1 |

Stöd nummer

XT 94/04

Medlemsstat

Tjeckien

Region

NUTS III – Södra Mähren (Jihomoravský kraj), Zlín (Zlínský kraj) och Mähren-Schlesien (Moravskoslezský kraj)

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

INTERREG IIIA Tjeckien-Slovakien

Rättslig grund

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

0,274860 milj. EUR

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbelopp

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr.o.m. 28.10.2004

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

T.o.m. 31.12.2006

Stödets syfte

Allmän utbildning

Ja

Särskild utbildning

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Ministeriet för regional utveckling)

Adress:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Prag 1

Beviljande av stora enskilda stöd

I överensstämmelse med artikel 5 i förordningen

Ja

| Stöd nummer | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | West Wales and the Valleys (mål 1-område) |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Merthyr Tydfil-institutet för blinda |
| Rättslig grund | Industrial Development Act 1982 |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbelopp | 65 014 GBP |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Fr.o.m. den 6 januari 2005 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | T.o.m. den 31 december 2006
  Obs. Som ovan angivits, anslogs bidraget före den 31 december 2006. Betalningar för detta åtagande kommer eventuellt (i linje med N+2) att fortsätta till den 1 september 2007 |
| Stödets syfte | Allmän utbildning | Ja |
| Särskild utbildning | Nej |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd | Nej |
| Begränsat till vissa sektorer | Ja |
| Annan tillverkning (inomhus- och utomhusmöbler) | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Namn:
  Welsh European Funding Office |
| Adress:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Stöd nummer

XT 6/05

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

West Wales and the Valleys (mål 1-område)

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Merthyr Tydfil-institutet för blinda

Rättslig grund

Industrial Development Act 1982

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbelopp

65 014 GBP

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 6 januari 2005

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

T.o.m. den 31 december 2006

Obs. Som ovan angivits, anslogs bidraget före den 31 december 2006. Betalningar för detta åtagande kommer eventuellt (i linje med N+2) att fortsätta till den 1 september 2007

Stödets syfte

Allmän utbildning

Ja

Särskild utbildning

Nej

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Nej

Begränsat till vissa sektorer

Ja

Annan tillverkning (inomhus- och utomhusmöbler)

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Welsh European Funding Office

Adress:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Beviljande av stora enskilda stöd

I överensstämmelse med artikel 5 i förordningen

Ja

| Stöd nr | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Storbritannien |
| Region | Hela Storbritannien |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Infrastrukturprogram för bioenergi |
| Rättslig grund | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | 5,1 miljoner EUR |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbelopp | |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Från och med den 29.7.2005 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | Till och med den 31.12.2006 |
| Stödets syfte | Allmän utbildning | Nej |
| Särskild utbildning | Ja |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd | Nej |
| Begränsat till vissa sektorer | Ja |
| – | Jordbruk |

Stöd nr

XT 45/05

Medlemsstat

Storbritannien

Region

Hela Storbritannien

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Infrastrukturprogram för bioenergi

Rättslig grund

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

5,1 miljoner EUR

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbelopp

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Från och med den 29.7.2005

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

Till och med den 31.12.2006

Stödets syfte

Allmän utbildning

Nej

Särskild utbildning

Ja

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Nej

Begränsat till vissa sektorer

Ja

–

Jordbruk

Ja

Annan tillverkning

Ja

Andra tjänster

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Adress:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horesferry Road |
| London SWIP 2 AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horesferry Road

London SWIP 2 AL

United Kingdom

Beviljande av stora enskilda stöd

Överensstämmer med artikel 5 i förordningen.

Stödordningen är inte tillämplig när beloppet för det stöd som beviljas ett företag för ett enskilt utbildningsprojekt överstiger 1 miljon euro. I sådana fall skall det enskilda stödet anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande

Ja

| Stöd nr | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Storbritannien |
| Region | Nordvästra England |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC Investeringsförslag för fortbildning inom ramen för ”Priority One 2005-2008”. (Åtgärd 4 & 12) |
| Rättslig grund | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | 20 miljoner GBP |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbeloppet | |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Från och med den 1.4.2005 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | Till och med den 31.3.2006 (projektet avslutas den 31.7.2008) |
| Stödets syfte | Allmän utbildning | Ja |
| Särskild utbildning | |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Namn:
  Development Office for the North West |
| Adress:





  Cunard Building |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool L3 1QB |
| United Kingdom |

Stöd nr

XT 60/05

Medlemsstat

Storbritannien

Region

Nordvästra England

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC Investeringsförslag för fortbildning inom ramen för ”Priority One 2005-2008”. (Åtgärd 4 & 12)

Rättslig grund

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

20 miljoner GBP

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbeloppet

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Från och med den 1.4.2005

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

Till och med den 31.3.2006 (projektet avslutas den 31.7.2008)

Stödets syfte

Allmän utbildning

Ja

Särskild utbildning

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Development Office for the North West

Adress:

Cunard Building

Pier Head, Water Street

Liverpool L3 1QB

United Kingdom

Beviljande av stora enskilda stöd

Överensstämmer med artikel 5 i förordningen

Ja

---

| 5.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 82/71

---

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 34/2005 (f.d. N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2006/C 82/19)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 21 september 2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktorat Statligt stöd I |
| B-1049 Bryssel |
| Faxnummer: (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktorat Statligt stöd I

B-1049 Bryssel

Faxnummer: (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Italien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

BESKRIVNING AV DEN ÅTGÄRD AVSEENDE VILKEN KOMMISSIONEN INLEDER FÖRFARANDET

I stycke 1 i artikel 60 i Legge Regionale n.17, of 28/12/2004 (LR 17/2004) föreskrivs en sänkning av regionalskatten IRAP med 1 % under 2005, 0,75 % under 2006 och 0,5 % under 2007 för kooperativ (närmare bestämt för ”società cooperative a mutualità prevalente”) enligt definitionen i Italiens civilrätt. I stycke 2 i samma artikel utökas samma förmån till att gälla företag som tillhandahåller säkerhetstjänster enligt definitionen i den kungliga förordningen nr 773/1931. Regionen Sicilien har beslutat om dessa sänkningar med stöd av de befogenheter att anpassa IRAP-nivån som alla italienska regioner har. De italienska myndigheterna uppskattar budgetkonsekvenserna av artikel 60 till ungefär 2 miljoner EUR för hela perioden 2005–2007.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

Kommissionen anser att ovannämnda förmån uppfyller alla relevanta villkor i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Åtgärden förefaller att ge mottagarna en ekonomisk fördel genom en sänkning av IRAP under tre år. Den förefaller även selektiv eftersom den är begränsad till kooperativ och företag som tillhandahåller säkerhetstjänster. Dessutom kan staten hållas ansvarigt för den eftersom den består i att myndigheterna på Sicilien befriar stödmottagarna från skatt.

Slutligen förefaller det troligt att åtgärden kan snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna eftersom förmånstagarna – såväl kooperativen som säkerhetsföretagen – konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader. Kooperativ kan vara såväl stora som små och bedriva verksamhet i alla sektorer enligt information från de italienska myndigheterna och därför konkurrerar de också med andra företag på konkurrensutsatta marknader. De italienska myndigheterna har i sina inlagor hävdat att säkerhetstjänster vanligen inte tillhandahålls utanför det territorium där företagen är belägna, men kommissionen anser, i detta skede av förfarandet, att de inte har tillhandahållit tillräckligt med information som visar att det inte har förekommit konkurrens på nationell nivå för någon typ av tjänster som säkerhetsföretagen tillhandahåller och att handel och konkurrens inte påverkas.

Kommission betvivlar att det statliga stöd som beviljas kooperativ och företag som tillhandahåller säkerhetstjänster är förenligt med den gemensamma marknaden. I detta skede av förfarandet förefaller det som de undantag som anges i artikel 87.2 och artikel 87.3 b) – d) inte kan tillämpas på åtgärden i fråga. De italienska myndigheterna har anfört en del skäl för att det undantag som anges i artikel 87.3 a) i EG-fördraget, enligt vilken statligt driftsstöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden, är tillämpligt i detta fall eftersom Sicilien är en region som uppfyller villkoren för ett sådant undantag.

Kommissionen konstaterar emellertid att åtgärden måste ses som statligt driftsstöd eftersom de skattelättnader som beviljas enligt ordningen inte förefaller avse specifika investeringar, skapande av sysselsättning eller specifika projekt utan består i en befrielse från kostnader som företag normalt skall bära i sin verksamhet – i detta fall IRAP-skatteplikt. Enligt kommissionens fastställda praxis är driftsstöd i princip förbjudna. Sådant stöd kan beviljas i undantagsfall under förutsättning att det är motiverat på grundval av stödets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen och under förutsättning att det är proportionerligt i förhållande till de nackdelar som det är avsett att utjämna. Det ankommer på medlemsstaten att påvisa nackdelarna och att bedöma hur betydande de är.

I detta skede av förfarandet betvivlar kommissionen att medlemsstaten har påvisat att det finns betydande nackdelar och gjort en korrekt bedömning av deras betydelse. Under alla omständigheter konstaterar kommissionen att den information som hittills kommit in inte gör det möjligt att avgöra huruvida stödet är motiverat på grundval av dess bidrag till den regionala utvecklingen och är proportionerligt i förhållande till de nackdelar som det är avsett att utjämna.

Då stödåtgärden i detta skede av förfarandet inte förefaller uppfylla kraven för något av de undantag som anges i fördraget, hyser kommissionen tvivel på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden, mot bakgrund av den preliminära bedömningen i enlighet med artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 [nu artikel 88] i EG-fördraget.

Eftersom kommissionen betvivlar att stödet är förenligt med EG-fördraget, har den beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---