# Europeiska unionens C 115/16 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 115 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången16 maj 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 115

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången16 maj 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Regionkommittén |
| | 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 |
| 2006/C 115/1 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Yttrande från Regionkommittén om Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om Konkurrenskraft och decentralisering | 10 |
| 2006/C 115/4 | Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Yttrande från Regionkommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen: Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll | 27 |
| 2006/C 115/7 | Yttrande från Regionkommittén om Den roll som regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter spelar i unionens demokratiska liv | 32 |
| 2006/C 115/8 | Yttrande från Regionkommittén om Riktlinjer för tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna | 35 |
| 2006/C 115/9 | Yttrande från Regionkommittén om Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik | 42 |
| 2006/C 115/0 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007–2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En europeisk framtid för Kosovo | 53 |
| 2006/C 115/2 | Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Yttrande från Regionkommittén om Grönbok Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna | 61 |
| 2006/C 115/4 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi, Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle | 65 |
| 2006/C 115/5 | Resolution från regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och regionkommitténs prioriteringar 2006 | 69 |
| 2006/C 115/6 | Resolution om vägen framåt för budgetplanen 2007–2013 | 73 |
| 2006/C 115/7 | Regionkommitténs förberedande yttrande om Säkerheten inom samtliga transportsätt, inklusive finansieringen | 75 |
| 2006/C 115/8 | Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet Medborgare för Europa för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap | 81 |
| 2006/C 115/9 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi | 84 |
| 2006/C 115/0 | Yttrande från Regionkommittén om De lokala och regionala myndigheternas bidrag till kampen mot klimatförändringar | 88 |
| 2006/C 115/1 | Förberedande rapport från Regionkommittén om Genomförandet av direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) på regional och lokal nivå | 95 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Regionkommittén

62:a plenarsession den 16–17 november 2005

2006/C 115/1

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013

1

2006/C 115/2

Yttrande från Regionkommittén om Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009

6

2006/C 115/3

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om Konkurrenskraft och decentralisering

10

2006/C 115/4

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013)

17

2006/C 115/5

Yttrande från Regionkommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

20

2006/C 115/6

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen: Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll

27

2006/C 115/7

Yttrande från Regionkommittén om Den roll som regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter spelar i unionens demokratiska liv

32

2006/C 115/8

Yttrande från Regionkommittén om Riktlinjer för tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

35

2006/C 115/9

Yttrande från Regionkommittén om Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik

42

2006/C 115/0

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007–2013

47

2006/C 115/1

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En europeisk framtid för Kosovo

53

2006/C 115/2

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019

56

2006/C 115/3

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna

61

2006/C 115/4

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi, Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle

65

2006/C 115/5

Resolution från regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och regionkommitténs prioriteringar 2006

69

2006/C 115/6

Resolution om vägen framåt för budgetplanen 2007–2013

73

2006/C 115/7

Regionkommitténs förberedande yttrande om Säkerheten inom samtliga transportsätt, inklusive finansieringen

75

2006/C 115/8

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet Medborgare för Europa för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap

81

2006/C 115/9

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi

84

2006/C 115/0

Yttrande från Regionkommittén om De lokala och regionala myndigheternas bidrag till kampen mot klimatförändringar

88

2006/C 115/1

Förberedande rapport från Regionkommittén om Genomförandet av direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) på regional och lokal nivå

95

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Regionkommittén

62:a plenarsession den 16–17 november 2005

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen – En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013”

(2006/C 115/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens meddelande ”En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013” (KOM(2005) 299 slutlig),

kommissionens beslut av den 5 juli 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

ReK:s ordförandes beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för territoriell sammanhållningspolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i detta ärende,

kommissionens meddelande ”Tredje sammanhållningsrapporten: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, arbetstillfällen och sammanhållning” (KOM(2005) 192 slutlig, SEK(2005) 632),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande ”Tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning – Ett nytt partnerskap för sammanhållning, konvergens, konkurrenskraft och samarbete” (KOM(2004) 107 slutlig), (CdR 120/2004 fin (1)),

Regionkommitténs yttrande om budgetplanen ”Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet – Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (KOM (2004) 101 slutlig), (CdR 162/2004 fin (2)),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden” (KOM(2004) 495 slutlig – 2004/0167 COD), (CdR 233/2004 fin (3)),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden” (KOM(2004) 494 slutlig – 2004/0166 AVC), (CdR 234/2004 fin (4)),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden” (KOM(2004) 493 slutlig – 2004/0165 COD), (CdR 240/2004 fin) (5),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden” (KOM(2004) 492 slutlig – 2004/0163 AVC), (CdR 232/2004 fin), (6)

Birminghamdeklarationen ”Sammanhållningspolitiken och de nationella ramplanerna för genomförandet av Lissabonstrategin” som antogs av ReK:s presidium den 2 september 2005,

Regionkommitténs yttrande (CdR 140/2005 rév. 1) som antogs den 30 september 2005 av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik (föredragande: Alain Rousset, regionpresident i Aquitaine (FR/PSE)).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

1.   Allmänna kommentarer

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 1) | Regionkommittén har tagit del av de strategiska riktlinjer för gemenskapen som Europeiska kommissionen antog den 5 juli 2005. |
| --- | --- |

1)

Regionkommittén har tagit del av de strategiska riktlinjer för gemenskapen som Europeiska kommissionen antog den 5 juli 2005.

| 2) | Vi ställer oss positiva till att man inom ramen för konvergensmålet tydligt prioriterar regioner som släpar efter i utvecklingen. Detta sker framför allt mot bakgrund av EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater. Det är EU:s skyldighet att visa solidaritet med dessa regioner och påskynda deras ekonomiska och sociala utveckling på samma sätt som skett under tidigare program. |
| --- | --- |

2)

Vi ställer oss positiva till att man inom ramen för konvergensmålet tydligt prioriterar regioner som släpar efter i utvecklingen. Detta sker framför allt mot bakgrund av EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater. Det är EU:s skyldighet att visa solidaritet med dessa regioner och påskynda deras ekonomiska och sociala utveckling på samma sätt som skett under tidigare program.

| 3) | Regionkommittén välkomnar även viljan att fullfölja en gemensam ekonomisk sammanhållningspolitik för samtliga regioner i EU med hjälp av det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet. Vi vill dock påpeka att man inom ramen för denna målsättning bör prioritera avlägset belägna och/eller mindre konkurrenskraftiga regioner i syfte att minska utvecklingsskillnaderna mellan och inom de olika regionerna. Sammanhållningspolitikens främsta uppgift är att komma till rätta med lokala och regionala skillnader, inte att stödja de mest konkurrenskraftiga regionerna. |
| --- | --- |

3)

Regionkommittén välkomnar även viljan att fullfölja en gemensam ekonomisk sammanhållningspolitik för samtliga regioner i EU med hjälp av det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet. Vi vill dock påpeka att man inom ramen för denna målsättning bör prioritera avlägset belägna och/eller mindre konkurrenskraftiga regioner i syfte att minska utvecklingsskillnaderna mellan och inom de olika regionerna. Sammanhållningspolitikens främsta uppgift är att komma till rätta med lokala och regionala skillnader, inte att stödja de mest konkurrenskraftiga regionerna.

| 4) | Regionkommittén beklagar att man i de strategiska riktlinjerna inte gör någon åtskillnad mellan prioriteringarna för konvergensregionerna och för de regioner som omfattas av det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet. Konkurrens- och sysselsättningsmålet bör inriktas på projekt som syftar till att öka den regionala konkurrenskraften (forskning, innovation, utbildning, tillgänglighet och transporter, informations- och kommunikationsteknik samt tjänster i allmänhetens intresse), och man bör undvika den splittring som nu ofta kritiseras. |
| --- | --- |

4)

Regionkommittén beklagar att man i de strategiska riktlinjerna inte gör någon åtskillnad mellan prioriteringarna för konvergensregionerna och för de regioner som omfattas av det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet. Konkurrens- och sysselsättningsmålet bör inriktas på projekt som syftar till att öka den regionala konkurrenskraften (forskning, innovation, utbildning, tillgänglighet och transporter, informations- och kommunikationsteknik samt tjänster i allmänhetens intresse), och man bör undvika den splittring som nu ofta kritiseras.

| 5) | Det är positivt att sammanhållningspolitiken betraktas som ett instrument för att genomföra Lissabonstrategin på regional nivå, men vi ser det som absolut nödvändigt att den i första hand fungerar som ett verktyg för att komma till rätta med utvecklingsskillnader på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

5)

Det är positivt att sammanhållningspolitiken betraktas som ett instrument för att genomföra Lissabonstrategin på regional nivå, men vi ser det som absolut nödvändigt att den i första hand fungerar som ett verktyg för att komma till rätta med utvecklingsskillnader på lokal och regional nivå.

| 6) | Dokumentet är av avgörande betydelse för utformningen av gemenskapens sammanhållningspolitik för perioden 2007–2013 och en uppföljning av denna politik på EU-nivå utifrån de mål och prioriteringar som ställts upp. |
| --- | --- |

6)

Dokumentet är av avgörande betydelse för utformningen av gemenskapens sammanhållningspolitik för perioden 2007–2013 och en uppföljning av denna politik på EU-nivå utifrån de mål och prioriteringar som ställts upp.

| 7) | Det är viktigt att det på EU-nivå utarbetas ett strategiskt dokument för regional- och sammanhållningspolitiken i likhet med det som sedan några år tillbaka finns för den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

7)

Det är viktigt att det på EU-nivå utarbetas ett strategiskt dokument för regional- och sammanhållningspolitiken i likhet med det som sedan några år tillbaka finns för den europeiska sysselsättningsstrategin.

| 8) | Vi ställer oss emellertid frågande till diskrepansen mellan de målsättningar som ställs upp i dokumentet och de begränsade resurser som vissa medlemsstater anser bör avsättas inom ramen för budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

8)

Vi ställer oss emellertid frågande till diskrepansen mellan de målsättningar som ställs upp i dokumentet och de begränsade resurser som vissa medlemsstater anser bör avsättas inom ramen för budgetplanen 2007–2013.

| 9) | ReK undrar vidare hur medlemsstaterna kommer att använda dokumentet, framför allt om budgetplanen inte gör det möjligt att anta utmaningarna. |
| --- | --- |

9)

ReK undrar vidare hur medlemsstaterna kommer att använda dokumentet, framför allt om budgetplanen inte gör det möjligt att anta utmaningarna.

| 10) | Subsidiaritetsprincipen bör respekteras och man bör ge medlemsländerna möjlighet att anpassa de strategiska riktlinjerna till sina specifika behov och situationer, men de får inte använda EU:s strukturfonder för att finansiera sin nationella politik. |
| --- | --- |

10)

Subsidiaritetsprincipen bör respekteras och man bör ge medlemsländerna möjlighet att anpassa de strategiska riktlinjerna till sina specifika behov och situationer, men de får inte använda EU:s strukturfonder för att finansiera sin nationella politik.

| 11) | Det finns risk för att en sådan misshushållning skulle kunna få negativa effekter för en reell, mer långsiktig gemenskapspolitik avsedd att främja sammanhållningen, särskilt som sammanhållningspolitiken är en del av gemenskapspolitiken som är mycket påtaglig för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

11)

Det finns risk för att en sådan misshushållning skulle kunna få negativa effekter för en reell, mer långsiktig gemenskapspolitik avsedd att främja sammanhållningen, särskilt som sammanhållningspolitiken är en del av gemenskapspolitiken som är mycket påtaglig för de europeiska medborgarna.

| 12) | Av denna anledning beklagar Regionkommittén att Europeiska kommissionen efter påtryckningar från medlemsstaterna valt att avstå från att bifoga de nationella versionerna av detta dokument. De byggde på resultaten av det territoriella program som medlemsstaterna genomförde via observationsorganet för den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESPON) och gjorde det möjligt att kontrollera den strategiska överensstämmelsen mellan de europeiska och nationella målsättningarna för territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

12)

Av denna anledning beklagar Regionkommittén att Europeiska kommissionen efter påtryckningar från medlemsstaterna valt att avstå från att bifoga de nationella versionerna av detta dokument. De byggde på resultaten av det territoriella program som medlemsstaterna genomförde via observationsorganet för den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESPON) och gjorde det möjligt att kontrollera den strategiska överensstämmelsen mellan de europeiska och nationella målsättningarna för territoriell sammanhållning.

1.   Gemenskapens strategiska riktlinjer och Lissabonstrategin

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 1.1 | Regionkommittén vill än en gång upprepa att man övergripande sett stöder Lissabonstrategin, och noterar i detta sammanhang Europeiska kommissionens vilja att i huvudsak låta riktlinjerna ta utgångspunkt i denna strategi. Vi beklagar emellertid att man låter miljöprioriteringarna och Göteborgsstrategin komma i andra hand. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén vill än en gång upprepa att man övergripande sett stöder Lissabonstrategin, och noterar i detta sammanhang Europeiska kommissionens vilja att i huvudsak låta riktlinjerna ta utgångspunkt i denna strategi. Vi beklagar emellertid att man låter miljöprioriteringarna och Göteborgsstrategin komma i andra hand.

| 1.2 | Kommittén delar de tre huvudprioriteringar som kommissionen föreslår (att göra Europa och dess regioner mer attraktiva att investera och arbeta i, att skapa tillväxt genom förbättrad kunskap och innovation och att skapa fler och bättre jobb). |
| --- | --- |

1.2

Kommittén delar de tre huvudprioriteringar som kommissionen föreslår (att göra Europa och dess regioner mer attraktiva att investera och arbeta i, att skapa tillväxt genom förbättrad kunskap och innovation och att skapa fler och bättre jobb).

| 1.3 | Däremot beklagar vi att man inte nämner begreppet balanserad konkurrenskraft när man presenterar huvudprioriteringarna. Regionkommittén anser det viktigt att de tre pelarna för hållbar (ekonomisk, social och miljömässig) utveckling får samma uppmärksamhet. |
| --- | --- |

1.3

Däremot beklagar vi att man inte nämner begreppet balanserad konkurrenskraft när man presenterar huvudprioriteringarna. Regionkommittén anser det viktigt att de tre pelarna för hållbar (ekonomisk, social och miljömässig) utveckling får samma uppmärksamhet.

| 1.4 | Regionkommittén vill än en gång påpeka att liksom när det gäller EU:s sysselsättningsstrategi ligger Lissabonstrategins största svaghet i dess genomförande, framför allt på medlemsstatsnivå. Vi beklagar bland annat att det inte finns något decentraliserat tillvägagångssätt och att man inte lyckats involvera de lokala och regionala myndigheterna i samordningsmetoden. Tyvärr är det samarbete som utvecklats inom denna ram till huvudsak mellanstatligt och man har glömt den allt viktigare roll som arbetsmarknadsparterna spelar i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén vill än en gång påpeka att liksom när det gäller EU:s sysselsättningsstrategi ligger Lissabonstrategins största svaghet i dess genomförande, framför allt på medlemsstatsnivå. Vi beklagar bland annat att det inte finns något decentraliserat tillvägagångssätt och att man inte lyckats involvera de lokala och regionala myndigheterna i samordningsmetoden. Tyvärr är det samarbete som utvecklats inom denna ram till huvudsak mellanstatligt och man har glömt den allt viktigare roll som arbetsmarknadsparterna spelar i Lissabonstrategin.

| 1.5 | Regionkommittén ställer sig positiv till den centrala roll som kommissionen vill att de lokala och regionala myndigheterna fortsättningsvis skall spela vid genomförandet av denna strategi, liksom till den koppling som etableras till sammanhållningspolitiken för att nå dessa mål. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén ställer sig positiv till den centrala roll som kommissionen vill att de lokala och regionala myndigheterna fortsättningsvis skall spela vid genomförandet av denna strategi, liksom till den koppling som etableras till sammanhållningspolitiken för att nå dessa mål.

| 1.6 | Kommittén anser därför att gemenskapens strategiska riktlinjer, som kommer att stå som grund för medlemsstaternas och regionernas egna strategiska prioriteringar för sammanhållningspolitiken, måste skrivas in i de nationella handlingsplanerna inom Lissabonstrategin och att den regionala och lokala nivåns betydelse för territoriell strategisk utveckling måste understrykas. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén anser därför att gemenskapens strategiska riktlinjer, som kommer att stå som grund för medlemsstaternas och regionernas egna strategiska prioriteringar för sammanhållningspolitiken, måste skrivas in i de nationella handlingsplanerna inom Lissabonstrategin och att den regionala och lokala nivåns betydelse för territoriell strategisk utveckling måste understrykas.

| 1.7 | Förutom att ge konvergensregionerna prioriterat stöd, skulle Regionkommittén gärna se att man inom ramen för det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet mobiliserar strukturfonderna i syfte att i första hand påskynda utvecklingen i avlägset belägna och mindre konkurrenskraftiga regioner med utgångspunkt i ett antal prioriterade teman såsom forskning, innovation, utbildning och tillgänglighet (transporter, IKT och tjänster i allmänhetens intresse). Varje europeisk region bör kunna ställa upp en egen Lissabondagordning på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.7

Förutom att ge konvergensregionerna prioriterat stöd, skulle Regionkommittén gärna se att man inom ramen för det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet mobiliserar strukturfonderna i syfte att i första hand påskynda utvecklingen i avlägset belägna och mindre konkurrenskraftiga regioner med utgångspunkt i ett antal prioriterade teman såsom forskning, innovation, utbildning och tillgänglighet (transporter, IKT och tjänster i allmänhetens intresse). Varje europeisk region bör kunna ställa upp en egen Lissabondagordning på lokal och regional nivå.

| 1.8 | Regionkommittén pekar på riskerna med att använda EU-fonderna för att finansiera eller medfinansiera den nationella politiken och EU-politiken (transeuropeiska transportnät, ramprogram för forskning och utveckling, program för konkurrenskraft och innovation), som endast fokuserar på den nationella konkurrenskraften utan hänsyn till den territoriella sammanhållningen och därför inte kan räknas till sammanhållningspolitiken. Att låta regioner som släpar efter i utvecklingen använda strukturfonderna för denna typ av finansiering är både legitimt och angeläget, däremot vore det fel om de regioner som är berättigade till stöd inom ramen för det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet inte koncentrerar sina medel till insatser som är avgörande för den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén pekar på riskerna med att använda EU-fonderna för att finansiera eller medfinansiera den nationella politiken och EU-politiken (transeuropeiska transportnät, ramprogram för forskning och utveckling, program för konkurrenskraft och innovation), som endast fokuserar på den nationella konkurrenskraften utan hänsyn till den territoriella sammanhållningen och därför inte kan räknas till sammanhållningspolitiken. Att låta regioner som släpar efter i utvecklingen använda strukturfonderna för denna typ av finansiering är både legitimt och angeläget, däremot vore det fel om de regioner som är berättigade till stöd inom ramen för det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet inte koncentrerar sina medel till insatser som är avgörande för den regionala utvecklingen.

| 1.9 | Kommittén vill åter föra fram sin begäran om att även privat medfinansiering skall tillåtas i framtiden. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén vill åter föra fram sin begäran om att även privat medfinansiering skall tillåtas i framtiden.

| 1.10 | Visserligen skall den sektoriella politiken bidra till sammanhållningsmålet under den aktuella programperioden, men situationen kan bli den omvända från och med 2007 då sammanhållningspolitiken i stället kan komma att finansiera den sektoriella politiken. |
| --- | --- |

1.10

Visserligen skall den sektoriella politiken bidra till sammanhållningsmålet under den aktuella programperioden, men situationen kan bli den omvända från och med 2007 då sammanhållningspolitiken i stället kan komma att finansiera den sektoriella politiken.

| 1.11 | Regionkommittén vill därför undvika att man genom att låta riktlinjerna ta utgångspunkt i Lissabonstrategin ger medlemsstaterna möjlighet att utnyttja sammanhållningspolitiken för att finansiera sin nationella politik utan att principerna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning tillämpas i respektive land. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén vill därför undvika att man genom att låta riktlinjerna ta utgångspunkt i Lissabonstrategin ger medlemsstaterna möjlighet att utnyttja sammanhållningspolitiken för att finansiera sin nationella politik utan att principerna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning tillämpas i respektive land.

| 1.12 | Vi varnar för en eventuell risk för ”åternationalisering” av EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

1.12

Vi varnar för en eventuell risk för ”åternationalisering” av EU:s sammanhållningspolitik.

| 1.13 | Mot denna bakgrund anser Regionkommittén att man i gemenskapens strategiska riktlinjer bör fastställa klara och tydliga mål för den territoriella sammanhållningen i syfte att maximalt reducera denna risk. |
| --- | --- |

1.13

Mot denna bakgrund anser Regionkommittén att man i gemenskapens strategiska riktlinjer bör fastställa klara och tydliga mål för den territoriella sammanhållningen i syfte att maximalt reducera denna risk.

2.   Sammanhållningspolitikens territoriella dimension

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 2.1 | Sammanhållningens territoriella dimension betraktas varken som en prioritering i sig eller ur det övergripande perspektiv som anläggs på dokumentets tre huvudprioriteringar, och till skillnad från den ekonomiska och sociala sammanhållningen utgör den territoriella dimensionen inte heller någon huvudpunkt i gemenskapens strategiska riktlinjer. Detta beklagar kommittén. |
| --- | --- |

2.1

Sammanhållningens territoriella dimension betraktas varken som en prioritering i sig eller ur det övergripande perspektiv som anläggs på dokumentets tre huvudprioriteringar, och till skillnad från den ekonomiska och sociala sammanhållningen utgör den territoriella dimensionen inte heller någon huvudpunkt i gemenskapens strategiska riktlinjer. Detta beklagar kommittén.

| 2.2 | Den territoriella dimensionen är nämligen regional- och sammanhållningspolitikens grund. |
| --- | --- |

2.2

Den territoriella dimensionen är nämligen regional- och sammanhållningspolitikens grund.

| 2.3 | Av denna anledning – och i synnerhet som regionernas livskraft gör det möjligt för de olika aktörerna och medborgarna att mäta effekterna av EU:s politik på fältet – är Regionkommittén förvånad över att man i kapitlet om den territoriella dimensionen endast behandlar städerna och landsbygdsområdena, och att ambitionerna är lägre än vad som fastställs i Europeiska kommissionens tredje sammanhållningsrapport. Enligt ReK:s mening är det absolut nödvändigt att behandla stadsdimensionen inom ramen för de regionala programmen. |
| --- | --- |

2.3

Av denna anledning – och i synnerhet som regionernas livskraft gör det möjligt för de olika aktörerna och medborgarna att mäta effekterna av EU:s politik på fältet – är Regionkommittén förvånad över att man i kapitlet om den territoriella dimensionen endast behandlar städerna och landsbygdsområdena, och att ambitionerna är lägre än vad som fastställs i Europeiska kommissionens tredje sammanhållningsrapport. Enligt ReK:s mening är det absolut nödvändigt att behandla stadsdimensionen inom ramen för de regionala programmen.

| 2.4 | Regionkommittén anser att man bör ta hänsyn till begreppet balanserad konkurrenskraft såsom det formuleras i EU-fördraget och till den polycentriska utvecklingen av gemenskapens område, då detta är faktorer som skulle kunna bidra till att den nuvarande politiken utformas mot bakgrund av regionernas verkliga konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén anser att man bör ta hänsyn till begreppet balanserad konkurrenskraft såsom det formuleras i EU-fördraget och till den polycentriska utvecklingen av gemenskapens område, då detta är faktorer som skulle kunna bidra till att den nuvarande politiken utformas mot bakgrund av regionernas verkliga konkurrenskraft.

| 2.5 | Inom ramen för den territoriella dimensionen bör man ägna ett särskilt avsnitt åt regioner med permanenta handikapp (öar, bergsområden och regioner med låg befolkningstäthet), EU:s yttersta randområden, sårbara landsbygdsområden och stadsområden med problem samt en starkare koppling mellan stads- och landsbygdsområden. Kommittén inser den strategiska betydelse som städer och stadsområden har för att Lissabonmålen skall kunna uppnås, vars syfte är att skapa ett tryggt och hållbart samhälle som präglas av sammanhållning, även i de mest eftersatta stadsområdena. |
| --- | --- |

2.5

Inom ramen för den territoriella dimensionen bör man ägna ett särskilt avsnitt åt regioner med permanenta handikapp (öar, bergsområden och regioner med låg befolkningstäthet), EU:s yttersta randområden, sårbara landsbygdsområden och stadsområden med problem samt en starkare koppling mellan stads- och landsbygdsområden. Kommittén inser den strategiska betydelse som städer och stadsområden har för att Lissabonmålen skall kunna uppnås, vars syfte är att skapa ett tryggt och hållbart samhälle som präglas av sammanhållning, även i de mest eftersatta stadsområdena.

| 2.6 | Kommittén ser i detta sammanhang fram emot offentliggörandet av Europeiska kommissionens meddelande om den urbana dimensionen i de strategiska riktlinjerna för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

2.6

Kommittén ser i detta sammanhang fram emot offentliggörandet av Europeiska kommissionens meddelande om den urbana dimensionen i de strategiska riktlinjerna för sammanhållningspolitiken.

| 2.7 | Regionkommittén vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas engagemang för det territoriella sammanhållningsmålet som ett väsenligt komplement till målsättningen om ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas engagemang för det territoriella sammanhållningsmålet som ett väsenligt komplement till målsättningen om ekonomisk och social sammanhållning.

| 2.8 | Vi beklagar att det territoriella samarbetet allmänt sett ges så lite utrymme i dokumentet, och vi oroar oss över medlemsstaternas planer på att minska anslaget till detta mål eftersom det är avgörande för den regionala sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

2.8

Vi beklagar att det territoriella samarbetet allmänt sett ges så lite utrymme i dokumentet, och vi oroar oss över medlemsstaternas planer på att minska anslaget till detta mål eftersom det är avgörande för den regionala sammanhållningspolitiken.

| 2.9 | Regionkommittén upprepar sitt stöd för gränsöverskridande samarbete som ett viktigt verktyg för den europeiska integrationen. Vi skulle gärna se att områden som kultur, miljö, administrativt utbyte, räddningstjänst och hälsovård ingår i denna verksamhet. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén upprepar sitt stöd för gränsöverskridande samarbete som ett viktigt verktyg för den europeiska integrationen. Vi skulle gärna se att områden som kultur, miljö, administrativt utbyte, räddningstjänst och hälsovård ingår i denna verksamhet.

| 2.10 | Vi rekommenderar att man inrättar ett verkligt gränsöverskridande samarbete – inte bara samarbete mellan medlemsstaterna – för att genomföra verksamheten. Ett sådant samarbete skulle utgöra ett instrument för territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

2.10

Vi rekommenderar att man inrättar ett verkligt gränsöverskridande samarbete – inte bara samarbete mellan medlemsstaterna – för att genomföra verksamheten. Ett sådant samarbete skulle utgöra ett instrument för territoriell sammanhållning.

| 2.11 | Enligt Regionkommitténs uppfattning bör det gränsöverskridande samarbetet ges en strategisk struktur och kopplas till regionerna. Inom ramen för ESPON:s arbete har det lagts fram ett flertal förslag som innebär att det gränsöverskridande samarbetet koncentreras till ett par prioriteringar. ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna i större utsträckning bör få delta inte bara i programförvaltningen utan även i kartläggningen av vilka åtgärder som skall prioriteras. |
| --- | --- |

2.11

Enligt Regionkommitténs uppfattning bör det gränsöverskridande samarbetet ges en strategisk struktur och kopplas till regionerna. Inom ramen för ESPON:s arbete har det lagts fram ett flertal förslag som innebär att det gränsöverskridande samarbetet koncentreras till ett par prioriteringar. ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna i större utsträckning bör få delta inte bara i programförvaltningen utan även i kartläggningen av vilka åtgärder som skall prioriteras.

| 2.12 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att inte minska den budget som enligt Europeiska kommissionens förslag skall avsättas för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att inte minska den budget som enligt Europeiska kommissionens förslag skall avsättas för gränsöverskridande samarbete.

| 2.13 | Vi anser att man bör ge det mellanregionala kapitlet större utrymme och vill påpeka att det är ytterst viktigt med en tillräcklig budget. |
| --- | --- |

2.13

Vi anser att man bör ge det mellanregionala kapitlet större utrymme och vill påpeka att det är ytterst viktigt med en tillräcklig budget.

3.   Tillgången till ekonomiska resurser i förhållande till uppställda mål

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 3.1 | Det är viktigt att EU förfogar över en budget som motsvarar dess ambitioner och framför allt de målsättningar som ställdes upp av Europeiska rådet i Lissabon. |
| --- | --- |

3.1

Det är viktigt att EU förfogar över en budget som motsvarar dess ambitioner och framför allt de målsättningar som ställdes upp av Europeiska rådet i Lissabon.

| 3.2 | ReK hyser därför oro över risken för att skillnaden blir stor mellan de målsättningar som ställts upp och de begränsade resurser som de kan komma att tilldelas mot bakgrund av de senaste mellanstatliga förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.2

ReK hyser därför oro över risken för att skillnaden blir stor mellan de målsättningar som ställts upp och de begränsade resurser som de kan komma att tilldelas mot bakgrund av de senaste mellanstatliga förhandlingarna.

| 3.3 | Vi beklagar att det inte finns något förslag från Europeiska kommissionens sida att i högre grad koncentrera gemenskapsinsatserna till de områden och regioner där de kan få en verklig hävstångseffekt. |
| --- | --- |

3.3

Vi beklagar att det inte finns något förslag från Europeiska kommissionens sida att i högre grad koncentrera gemenskapsinsatserna till de områden och regioner där de kan få en verklig hävstångseffekt.

| 3.4 | När det gäller det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet vore det lämpligt att göra åtskillnad mellan kriterierna för insatser av ERUF respektive EFS. Med hänsyn till arbetslösheten och den sociala utslagningen är det berättigat att EFS omfattar samtliga regioner i EU. Däremot bör ERUF ta hänsyn till ett antal territoriella kriterier vid tilldelningen av medel. |
| --- | --- |

3.4

När det gäller det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet vore det lämpligt att göra åtskillnad mellan kriterierna för insatser av ERUF respektive EFS. Med hänsyn till arbetslösheten och den sociala utslagningen är det berättigat att EFS omfattar samtliga regioner i EU. Däremot bör ERUF ta hänsyn till ett antal territoriella kriterier vid tilldelningen av medel.

| 3.5 | Strukturfonderna bör i första hand tilldelas de regioner som är minst konkurrenskraftiga och minst gynnade i enlighet med gemenskapskriterierna, men samtidigt bör det göras en avvägning med utgångspunkt i tydliga och objektiva territoriella kriterier. |
| --- | --- |

3.5

Strukturfonderna bör i första hand tilldelas de regioner som är minst konkurrenskraftiga och minst gynnade i enlighet med gemenskapskriterierna, men samtidigt bör det göras en avvägning med utgångspunkt i tydliga och objektiva territoriella kriterier.

| 3.6 | Vi beklagar att man inte uppnådde någon överenskommelse om budgetplanen vid Europeiska rådets möte den 16–17 juni 2005. Om avsaknaden av överenskommelse på detta område blir långvarig kan det få negativa konsekvenser för den kommande programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

3.6

Vi beklagar att man inte uppnådde någon överenskommelse om budgetplanen vid Europeiska rådets möte den 16–17 juni 2005. Om avsaknaden av överenskommelse på detta område blir långvarig kan det få negativa konsekvenser för den kommande programperioden 2007–2013.

II.   Rekommendationer

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 1. | Regionkommittén välkomnar det arbete som Europeiska kommissionen utfört i syfte att lägga fram ett strategidokument. Vi ställer oss dock frågande till hur medlemsstaterna kommer att använda detta dokument. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar det arbete som Europeiska kommissionen utfört i syfte att lägga fram ett strategidokument. Vi ställer oss dock frågande till hur medlemsstaterna kommer att använda detta dokument.

| 2. | ReK upprepar ännu en gång sitt stöd till prioriteringen av konvergensregionerna, som främst är en följd av utvidgningen med tio nya medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

ReK upprepar ännu en gång sitt stöd till prioriteringen av konvergensregionerna, som främst är en följd av utvidgningen med tio nya medlemsstater.

| 3. | Regional- och sammanhållningspolitiken kan inte begränsas till medlemsstaternas finansiering av den sektoriella politiken, vilken betraktas som en prioritering i Lissabonstrategin. Sammanhållningspolitikens främsta målsättning är i själva verket att komma till rätta med lokala och regionala skillnader, inte att stödja de mest konkurrenskraftiga regionerna. |
| --- | --- |

3.

Regional- och sammanhållningspolitiken kan inte begränsas till medlemsstaternas finansiering av den sektoriella politiken, vilken betraktas som en prioritering i Lissabonstrategin. Sammanhållningspolitikens främsta målsättning är i själva verket att komma till rätta med lokala och regionala skillnader, inte att stödja de mest konkurrenskraftiga regionerna.

| 4. | Lissabonstrategins framgång beror i första hand på dess genomförande på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

4.

Lissabonstrategins framgång beror i första hand på dess genomförande på lokal och regional nivå.

| 5. | De regioner som är stödberättigade under det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet bör kunna koncentrera gemenskapsinsatserna till finansieringen av verkliga strategier för regional utveckling och ett genomförande på regional nivå. |
| --- | --- |

5.

De regioner som är stödberättigade under det nya konkurrens- och sysselsättningsmålet bör kunna koncentrera gemenskapsinsatserna till finansieringen av verkliga strategier för regional utveckling och ett genomförande på regional nivå.

| 6. | Det är oroväckande att man inte på allvar tar hänsyn till den territoriella dimensionen, trots att denna är grundvalen för en effektiv gemenskapspolitik till förmån för sammanhållningen. |
| --- | --- |

6.

Det är oroväckande att man inte på allvar tar hänsyn till den territoriella dimensionen, trots att denna är grundvalen för en effektiv gemenskapspolitik till förmån för sammanhållningen.

| 7. | Därför är det mycket angeläget att fullfölja målet om territoriell sammanhållning som är av särskilt stor betydelse i ett utvidgat EU. |
| --- | --- |

7.

Därför är det mycket angeläget att fullfölja målet om territoriell sammanhållning som är av särskilt stor betydelse i ett utvidgat EU.

| 8. | Vi efterlyser en bättre jämvikt mellan EU:s och medlemsstaternas konkurrenskrav å ena sidan, och behovet av territoriell sammanhållning inom gemenskapens område å andra sidan. |
| --- | --- |

8.

Vi efterlyser en bättre jämvikt mellan EU:s och medlemsstaternas konkurrenskrav å ena sidan, och behovet av territoriell sammanhållning inom gemenskapens område å andra sidan.

| 9. | Det bästa sättet att säkerställa jämvikten är att låta alla regioner bli stödberättigade och att införa en verklig territoriell dimension i de nationella strategiska referensramar som utarbetats av medlemsstaterna i syfte att koncentrera gemenskapsinsatserna till avlägset belägna och/eller mindre konkurrenskraftiga regioner. |
| --- | --- |

9.

Det bästa sättet att säkerställa jämvikten är att låta alla regioner bli stödberättigade och att införa en verklig territoriell dimension i de nationella strategiska referensramar som utarbetats av medlemsstaterna i syfte att koncentrera gemenskapsinsatserna till avlägset belägna och/eller mindre konkurrenskraftiga regioner.

| 10. | Vi rekommenderar att man fäster större vikt vid territoriellt samarbete i allmänhet och gränsöverskridande samarbete i synnerhet genom att anlägga ett mer strategiskt perspektiv vid struktureringen av territorierna i gemenskapens områden och genom att avsätta tillräckliga ekonomiska medel. |
| --- | --- |

10.

Vi rekommenderar att man fäster större vikt vid territoriellt samarbete i allmänhet och gränsöverskridande samarbete i synnerhet genom att anlägga ett mer strategiskt perspektiv vid struktureringen av territorierna i gemenskapens områden och genom att avsätta tillräckliga ekonomiska medel.

| 11. | Vi stöder Europeiska kommissionens förslag avseende budgetplanen för 2007–2013. De målsättningar som formuleras i EU:s strategiska riktlinjer kan inte uppnås utan en realistisk och ambitiös gemenskapsbudget som gör det möjligt att fullfölja en verklig regional sammanhållningspolitik för hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

11.

Vi stöder Europeiska kommissionens förslag avseende budgetplanen för 2007–2013. De målsättningar som formuleras i EU:s strategiska riktlinjer kan inte uppnås utan en realistisk och ambitiös gemenskapsbudget som gör det möjligt att fullfölja en verklig regional sammanhållningspolitik för hela Europeiska unionen.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 19.

3

(4)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 35.

4

(5)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 48.

5

(6)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 1.

6

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/6

---

Yttrande från Regionkommittén om Handlingsplan för statligt stöd – ”Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009”

(2006/C 115/02)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelandet från kommissionen: ”Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005-2009” (KOM(2005) 107 slutlig),

Europeiska kommissionens beslut av den 8 juni 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 22 februari 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

kommissionens beslut av den 18 juli 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i fördraget på statligt stöd i form av ersättning som beviljas företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och förslaget till direktiv om ändring av kommissionens direktiv 80/723/EEG om insyn i finansiella förbindelser mellan medlemsstaterna och offentliga företag, samt förslag till rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster,

Regionkommitténs yttrande om ”Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd” (CdR 77/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 86 i fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster” och ”Förslag till direktiv om ändring av kommissionens direktiv 80/723/EEG om insyn i finansiella förbindelser mellan medlemsstaterna och offentliga företag, samt förslag till rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster” (CdR 155/2004 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande om vitboken om tjänster i allmänhetens intresse (CdR 327/2004 fin) (2),

Regionkommitténs resolution om vitalisering av Lissabonstrategin av den 24 februari 2005,

det utkast till yttrande, CdR 225/2005 rév. 1, som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 23 september 2005 (föredragande: Gábor Bihary, medlem av huvudstaden Budapests generalförsamling, ordförande för generalförsamlingens utskott för europeisk integration och utlandsfrågor, HU–PSE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

Regionkommitténs ståndpunkt

Regionkommittén har avgett detta yttrande

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens avsikter att inleda samråd på bred bas om politiken för statligt stöd och att involvera de lokala och regionala myndigheterna i detta genom Regionkommittén.

Kommittén hänvisar till sitt tidigare yttrande om ”Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd”.

1.   En moderniserad politik för statligt stöd inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 1.1 | Regionkommittén ser positivt på att politiken för statligt stöd skall få en nära koppling till målen i Lissabonstrategin och välkomnar också omorienteringen mot ett mer selektivt övergripande tänkande (utan att de behov som finns i vissa berörda regioner för den skull förbises) och inriktningen på viktiga politikområden som FoU, humankapital, företagande, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, regionalstöd, hållbar miljö samt infrastruktur för transport, energi och informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén ser positivt på att politiken för statligt stöd skall få en nära koppling till målen i Lissabonstrategin och välkomnar också omorienteringen mot ett mer selektivt övergripande tänkande (utan att de behov som finns i vissa berörda regioner för den skull förbises) och inriktningen på viktiga politikområden som FoU, humankapital, företagande, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, regionalstöd, hållbar miljö samt infrastruktur för transport, energi och informations- och kommunikationsteknik.

| 1.2 | Vi anser att de kriterier för marknadsmisslyckande som kommissionen har fastställt i samband med beviljande av statligt stöd är intressanta, men de bygger inte på EG-fördraget, är inte väldefinierade och kan inte tillämpas i de fall då det inte finns några marknader. Därför motsätter vi oss att marknadsmisslyckandena tillskrivs en central betydelse som kriterium för beviljande av stöd. Dessutom kan tillämpningen av kriterierna för marknadsmisslyckande endast godtas om medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen ges ett rimligt manöverutrymme vad gäller definitionen av marknadsmisslyckande och för att välja vilka medel man skall tillgripa för att bekämpa dessa misslyckanden. |
| --- | --- |

1.2

Vi anser att de kriterier för marknadsmisslyckande som kommissionen har fastställt i samband med beviljande av statligt stöd är intressanta, men de bygger inte på EG-fördraget, är inte väldefinierade och kan inte tillämpas i de fall då det inte finns några marknader. Därför motsätter vi oss att marknadsmisslyckandena tillskrivs en central betydelse som kriterium för beviljande av stöd. Dessutom kan tillämpningen av kriterierna för marknadsmisslyckande endast godtas om medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen ges ett rimligt manöverutrymme vad gäller definitionen av marknadsmisslyckande och för att välja vilka medel man skall tillgripa för att bekämpa dessa misslyckanden.

| 1.3 | Vi påminner om att kommitténs resolution om ”Vitalisering av Lissabonstrategin”, som antogs den 24 februari 2005, pekade på att ”EU bör i stället för att eftersträva en minskning av statsstödet fokusera på bättre statsstöd när det gäller långsiktigt och högkvalitativt tillhandahållande av tjänster”. Det vore inte ändamålsenligt att fokusera på de sammanlagda kostnaderna för statsstödet utan att skilja mellan de olika typerna av statsstöd och de olika fördelar dessa innebär för det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

1.3

Vi påminner om att kommitténs resolution om ”Vitalisering av Lissabonstrategin”, som antogs den 24 februari 2005, pekade på att ”EU bör i stället för att eftersträva en minskning av statsstödet fokusera på bättre statsstöd när det gäller långsiktigt och högkvalitativt tillhandahållande av tjänster”. Det vore inte ändamålsenligt att fokusera på de sammanlagda kostnaderna för statsstödet utan att skilja mellan de olika typerna av statsstöd och de olika fördelar dessa innebär för det gemensamma intresset.

| 1.4 | Vi vill inskärpa att statsstöd, om det är tillräckligt målinriktat och korrekt hanterat, kan innebära ett avgörande bidrag när det gäller att uppfylla de krav som lokala och regionala myndigheter ställer avseende förpliktelsen att tillhandahålla offentliga tjänster, och vi är övertygade om att översynen av reglerna för statsstöd bör beakta detta parallellt med statsstödets inverkan på marknadsmekanismerna. |
| --- | --- |

1.4

Vi vill inskärpa att statsstöd, om det är tillräckligt målinriktat och korrekt hanterat, kan innebära ett avgörande bidrag när det gäller att uppfylla de krav som lokala och regionala myndigheter ställer avseende förpliktelsen att tillhandahålla offentliga tjänster, och vi är övertygade om att översynen av reglerna för statsstöd bör beakta detta parallellt med statsstödets inverkan på marknadsmekanismerna.

| 1.5 | Vi konstaterar att syftet med artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget beträffande konkurrensregler för företag är att skydda konkurrensen på marknaden till gagn för konsumenterna. Eftersom definitionen av ”konkurrens” måste vara enhetlig och följdriktig i hela fördraget, beklagar Regionkommittén att det inte finns någon hänvisning till målet att öka konsumenternas välfärd i handlingsplanen för statligt stöd. |
| --- | --- |

1.5

Vi konstaterar att syftet med artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget beträffande konkurrensregler för företag är att skydda konkurrensen på marknaden till gagn för konsumenterna. Eftersom definitionen av ”konkurrens” måste vara enhetlig och följdriktig i hela fördraget, beklagar Regionkommittén att det inte finns någon hänvisning till målet att öka konsumenternas välfärd i handlingsplanen för statligt stöd.

| 1.6 | Vi ser med oro på att principen om att handeln mellan medlemsstaterna inte får påverkas inte längre används som främsta kriterium för beviljande av statligt stöd. ReK anser att subsidier som lokala och regionala myndigheter beviljar företag som åtagit sig att tillhandahålla allmänna tjänster inte nödvändigtvis påverkar handeln mellan medlemsstaterna på inre marknaden eller utgör ett allvarligt hinder för konkurrensen, dvs. skapar eller stärker det berörda företagets eller de berörda företagens dominerande ställning på marknaden. |
| --- | --- |

1.6

Vi ser med oro på att principen om att handeln mellan medlemsstaterna inte får påverkas inte längre används som främsta kriterium för beviljande av statligt stöd. ReK anser att subsidier som lokala och regionala myndigheter beviljar företag som åtagit sig att tillhandahålla allmänna tjänster inte nödvändigtvis påverkar handeln mellan medlemsstaterna på inre marknaden eller utgör ett allvarligt hinder för konkurrensen, dvs. skapar eller stärker det berörda företagets eller de berörda företagens dominerande ställning på marknaden.

| 1.7 | Vi betonar att Europeiska unionen internationellt sett måste kunna konkurrera om utländska investeringar, och anser att reglerna för statsstöd på ett bättre sätt måste avspegla affärsvärldens verklighet i en öppen globaliserad ekonomi och vara tillräckligt flexibla för att medlemsstaternas regioner skall kunna konkurrera om utländska (icke-EU) investeringsprojekt med regioner utanför unionen som får omfattande stöd. |
| --- | --- |

1.7

Vi betonar att Europeiska unionen internationellt sett måste kunna konkurrera om utländska investeringar, och anser att reglerna för statsstöd på ett bättre sätt måste avspegla affärsvärldens verklighet i en öppen globaliserad ekonomi och vara tillräckligt flexibla för att medlemsstaternas regioner skall kunna konkurrera om utländska (icke-EU) investeringsprojekt med regioner utanför unionen som får omfattande stöd.

| 1.8 | Vi är övertygade om att statsstödets roll är viktigare under perioder med låg ekonomisk tillväxt och förespråkar därför flexibla regler som kan ta detta i beaktande. |
| --- | --- |

1.8

Vi är övertygade om att statsstödets roll är viktigare under perioder med låg ekonomisk tillväxt och förespråkar därför flexibla regler som kan ta detta i beaktande.

| 1.9 | Vi tror också att ju mindre en medlemsstat har utvecklats ekonomiskt inom ett ekonomiskt integrerat område, desto mer kan statligt stöd motiveras som en procentandel av BNP för att utveckla offentliga tjänster eller tillhandahålla offentliga tjänster med samma standard som i de övriga medlemsstaterna. Vi anser vidare att vissa regioner inom en medlemsstat (särskilt mindre utvecklade regioner och regioner som befinner sig i ett övergångsskede) bör beviljas särskilt stöd. |
| --- | --- |

1.9

Vi tror också att ju mindre en medlemsstat har utvecklats ekonomiskt inom ett ekonomiskt integrerat område, desto mer kan statligt stöd motiveras som en procentandel av BNP för att utveckla offentliga tjänster eller tillhandahålla offentliga tjänster med samma standard som i de övriga medlemsstaterna. Vi anser vidare att vissa regioner inom en medlemsstat (särskilt mindre utvecklade regioner och regioner som befinner sig i ett övergångsskede) bör beviljas särskilt stöd.

| 1.10 | Vi föreslår att kommissionen förstärker konsekvensbedömningen av sina egna beslut i fråga om statsstöd, särskilt med tanke på att handlingsplanen för statligt stöd bygger på ett ekonomiskt synsätt i bedömningen av statsstödet. |
| --- | --- |

1.10

Vi föreslår att kommissionen förstärker konsekvensbedömningen av sina egna beslut i fråga om statsstöd, särskilt med tanke på att handlingsplanen för statligt stöd bygger på ett ekonomiskt synsätt i bedömningen av statsstödet.

| 1.11 | Vi beklagar att handlingsplanen för statligt stöd inte återspeglar det särskilda fallet med offentlig-privata partnerskap i anslutning till statsstöd. |
| --- | --- |

1.11

Vi beklagar att handlingsplanen för statligt stöd inte återspeglar det särskilda fallet med offentlig-privata partnerskap i anslutning till statsstöd.

2.   Fokus på de viktigaste prioriteringarna

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 2.1 | Regionkommittén ser positivt på avsikten att förenkla och förankra gruppundantaget för utbildnings- och sysselsättningsstöd och fäster uppmärksamhet vid det faktum att detta även ger möjlighet till att bringa samklang i definitionerna på området, exempelvis definitionen av ”mindre gynnade kategorier av arbetstagare” som varierar från ett gruppundantag till ett annat. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén ser positivt på avsikten att förenkla och förankra gruppundantaget för utbildnings- och sysselsättningsstöd och fäster uppmärksamhet vid det faktum att detta även ger möjlighet till att bringa samklang i definitionerna på området, exempelvis definitionen av ”mindre gynnade kategorier av arbetstagare” som varierar från ett gruppundantag till ett annat.

| 2.2 | Vi tror att skillnaden mellan specialutbildning och allmän utbildning för det mesta är konstlad i praktiken, och föreslår därför att statsstöden inte skall differentieras med utgångspunkt i detta i framtiden. |
| --- | --- |

2.2

Vi tror att skillnaden mellan specialutbildning och allmän utbildning för det mesta är konstlad i praktiken, och föreslår därför att statsstöden inte skall differentieras med utgångspunkt i detta i framtiden.

| 2.3 | Vi ser positivt på kommissionens ansträngningar för att komplettera de oklarheter som kvarstår efter Altmarkdomen (3) genom att anta en rad åtgärder gällande regler för finansiering av åligganden att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse. Regionkommittén anser att dessa åtgärder, som ålägger lokala och regionala myndigheter att tydligare fastställa sina kontrakt för allmänna tjänster, kommer att leda till större insyn och mer demokratisk redovisning av hur allmänna tjänster av ekonomiskt intresse sköts. |
| --- | --- |

2.3

Vi ser positivt på kommissionens ansträngningar för att komplettera de oklarheter som kvarstår efter Altmarkdomen (3) genom att anta en rad åtgärder gällande regler för finansiering av åligganden att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse. Regionkommittén anser att dessa åtgärder, som ålägger lokala och regionala myndigheter att tydligare fastställa sina kontrakt för allmänna tjänster, kommer att leda till större insyn och mer demokratisk redovisning av hur allmänna tjänster av ekonomiskt intresse sköts.

| 2.4 | Vi konstaterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att kommissionen ställer sig bakom Regionkommitténs begäran att undanta statsstöd för sjukhus och allmännyttiga bostadsföretag från anmälningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.4

Vi konstaterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att kommissionen ställer sig bakom Regionkommitténs begäran att undanta statsstöd för sjukhus och allmännyttiga bostadsföretag från anmälningsförfarandet.

| 2.5 | Vi vill understryka att förslaget till en ramlagstiftning om offentliga tjänster som skall underlätta formuleringen av positiva principer fortfarande är mer aktuellt än någonsin. En sådan lagstiftningsram bör innehålla bl.a. följande:






  — | Kriterier för att fastställa skillnaden mellan tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och andra tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- | --- |

2.5

Vi vill understryka att förslaget till en ramlagstiftning om offentliga tjänster som skall underlätta formuleringen av positiva principer fortfarande är mer aktuellt än någonsin. En sådan lagstiftningsram bör innehålla bl.a. följande:

—

Kriterier för att fastställa skillnaden mellan tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och andra tjänster av allmänt intresse.

| — | De grundläggande principerna och åliggandena i fråga om tjänster av allmänt intresse, bl.a. universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tillgänglighet samt användar- och konsumentskydd. |
| --- | --- |

—

De grundläggande principerna och åliggandena i fråga om tjänster av allmänt intresse, bl.a. universalitet, kontinuitet, kvalitet, effektivitet, tillgänglighet samt användar- och konsumentskydd.

| — | Kriterier för att begränsa snedvridningar när det gäller handeln. |
| --- | --- |

—

Kriterier för att begränsa snedvridningar när det gäller handeln.

| — | Erkänsla för de lokala och regionala myndigheternas rätt att själva tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt vägledande principer för finansieringen. |
| --- | --- |

—

Erkänsla för de lokala och regionala myndigheternas rätt att själva tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt vägledande principer för finansieringen.

| — | Utvärderingsmekanismer. |
| --- | --- |

—

Utvärderingsmekanismer.

| 2.6 | Vi stöder kommissionens avsikt att fastställa ett allmänt gruppundantag för att undanta vissa kategorier från anmälningsskyldigheten till kommissionen, och anser att dessa framtida regler kommer att innebära en bättre förvaltning. |
| --- | --- |

2.6

Vi stöder kommissionens avsikt att fastställa ett allmänt gruppundantag för att undanta vissa kategorier från anmälningsskyldigheten till kommissionen, och anser att dessa framtida regler kommer att innebära en bättre förvaltning.

| 2.7 | Vi stöder avsikten att bredda gruppundantagen i syfte att integrera stöd till förmån för små och medelstora företag samt för FoU. |
| --- | --- |

2.7

Vi stöder avsikten att bredda gruppundantagen i syfte att integrera stöd till förmån för små och medelstora företag samt för FoU.

| 2.8 | Vi anser att undantaget för ”stöd av mindre betydelse” på grund av det förfarande det kräver är mycket svårt att tillämpa i praktiken. Varje höjning av tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse bör därför åtföljas av en förenkling och ett förtydligande av de gällande reglerna för förordningen för stöd av mindre betydelse, bland annat genom klargörande av






  (i) | huruvida tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse är tillämpligt på oberoende företag eller separata juridiska enheter, |
| --- | --- | --- |

2.8

Vi anser att undantaget för ”stöd av mindre betydelse” på grund av det förfarande det kräver är mycket svårt att tillämpa i praktiken. Varje höjning av tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse bör därför åtföljas av en förenkling och ett förtydligande av de gällande reglerna för förordningen för stöd av mindre betydelse, bland annat genom klargörande av

(i)

huruvida tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse är tillämpligt på oberoende företag eller separata juridiska enheter,

| (ii) | hur hänsyn tas till verksamhet som utövas i mer än en medlemsstat av en och samma juridiska enhet som erhåller stöd av mindre betydelse i olika medlemsstater, |
| --- | --- |

(ii)

hur hänsyn tas till verksamhet som utövas i mer än en medlemsstat av en och samma juridiska enhet som erhåller stöd av mindre betydelse i olika medlemsstater,

| (iii) | vilken status EU-stödet har när det skall fastställas huruvida tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse har uppnåtts. |
| --- | --- |

(iii)

vilken status EU-stödet har när det skall fastställas huruvida tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse har uppnåtts.

Därför stöder vi höjda tröskelvärden och begär att detta skall baseras på den kumulativa inflationen sedan den senaste höjningen 2001.

| 2.9 | Till följd av den kraftiga ökningen av statliga stöd till sammanslutningar utan vinstsyfte anser vi att kommissionen bör införa en tydlig och uttrycklig hänvisning till detta med hänsyn till EG-domstolens avgörande i frågan. |
| --- | --- |

2.9

Till följd av den kraftiga ökningen av statliga stöd till sammanslutningar utan vinstsyfte anser vi att kommissionen bör införa en tydlig och uttrycklig hänvisning till detta med hänsyn till EG-domstolens avgörande i frågan.

| 2.10 | Vi tror på att en bättre infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik kan få samma avgörande betydelse som förbättrade infrastrukturer för transporter och energi. Marknadsvillkoren för utveckling av informations- och kommunikationsteknik är dock annorlunda, och därför bör man fästa vikt vid behovet av särskilda riktlinjer för detta i syfte att uppnå större flexibilitet för stöd till utveckling av informations- och kommunikationsteknik i allmänhet. |
| --- | --- |

2.10

Vi tror på att en bättre infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik kan få samma avgörande betydelse som förbättrade infrastrukturer för transporter och energi. Marknadsvillkoren för utveckling av informations- och kommunikationsteknik är dock annorlunda, och därför bör man fästa vikt vid behovet av särskilda riktlinjer för detta i syfte att uppnå större flexibilitet för stöd till utveckling av informations- och kommunikationsteknik i allmänhet.

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att kommissionen den 24 augusti 2005 lanserade ett offentligt samråd om översynen av riktlinjerna för statligt stöd för miljöskydd, men beklagar samtidigt att svaren måste vara inlämnade redan den 10 oktober 2005. |
| --- | --- |

2.11.1

Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att kommissionen den 24 augusti 2005 lanserade ett offentligt samråd om översynen av riktlinjerna för statligt stöd för miljöskydd, men beklagar samtidigt att svaren måste vara inlämnade redan den 10 oktober 2005.

| 2.11.2 | Regionkommittén är positiv till att låta tillämpningsområdet för de nuvarande riktlinjerna också omfatta ”konsumenthälsa”, som enligt kommittén omfattar begreppen ”medborgarnas säkerhet och miljö”, ”arbetstagares säkerhet” och ”arbetstagares hälsa”. |
| --- | --- |

2.11.2

Regionkommittén är positiv till att låta tillämpningsområdet för de nuvarande riktlinjerna också omfatta ”konsumenthälsa”, som enligt kommittén omfattar begreppen ”medborgarnas säkerhet och miljö”, ”arbetstagares säkerhet” och ”arbetstagares hälsa”.

| 2.11.3 | Regionkommittén efterlyser tydliga regler för stöd för miljöinvesteringar till företag för hantering av föroreningar som orsakats av andra företag. |
| --- | --- |

2.11.3

Regionkommittén efterlyser tydliga regler för stöd för miljöinvesteringar till företag för hantering av föroreningar som orsakats av andra företag.

| 2.11.4 | Regionkommittén hävdar att man bör bibehålla en högre stödintensitet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.11.4

Regionkommittén hävdar att man bör bibehålla en högre stödintensitet för små och medelstora företag.

| 2.11.5 | Regionkommittén anser att man måste bibehålla en högre stödintensitet för regioner som på grund av ekonomisk omvandling sackar efter vad gäller att uppfylla kraven i gemenskapens regelverk på miljöområdet. |
| --- | --- |

2.11.5

Regionkommittén anser att man måste bibehålla en högre stödintensitet för regioner som på grund av ekonomisk omvandling sackar efter vad gäller att uppfylla kraven i gemenskapens regelverk på miljöområdet.

| 2.12 | Kommittén välkomnar att kommissionen den 21 september 2005 inledde en offentlig hearing om reformen av reglerna för statligt stöd till innovation (KOM(2005) 436 slutlig), men beklagar den snäva tidsfristen för inlämnande av svar som är satt till den 21 november 2005. |
| --- | --- |

2.12

Kommittén välkomnar att kommissionen den 21 september 2005 inledde en offentlig hearing om reformen av reglerna för statligt stöd till innovation (KOM(2005) 436 slutlig), men beklagar den snäva tidsfristen för inlämnande av svar som är satt till den 21 november 2005.

| 2.12.1 | I linje med förenklingsmålet stöder kommittén att innovation integreras i de nuvarande gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (4), i stället för att nya särskilda regler införs. |
| --- | --- |

2.12.1

I linje med förenklingsmålet stöder kommittén att innovation integreras i de nuvarande gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (4), i stället för att nya särskilda regler införs.

| 2.12.2 | Kommittén stöder målet att rikta innovationsrelaterat statsstöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.12.2

Kommittén stöder målet att rikta innovationsrelaterat statsstöd till små och medelstora företag.

| 2.12.3 | ReK rekommenderar att man bibehåller den nuvarande tillåtna kumuleringen av stöd till innovation och regionalt stöd. |
| --- | --- |

2.12.3

ReK rekommenderar att man bibehåller den nuvarande tillåtna kumuleringen av stöd till innovation och regionalt stöd.

| 2.12.4 | När det gäller nyetablerade innovationsföretag undrar kommittén varför man endast föreslår ”ett [50 %] undantag för sociala avgifter och andra lokala eller regionala skatter (dvs. icke-vinstrelaterade skatter)”. |
| --- | --- |

2.12.4

När det gäller nyetablerade innovationsföretag undrar kommittén varför man endast föreslår ”ett [50 %] undantag för sociala avgifter och andra lokala eller regionala skatter (dvs. icke-vinstrelaterade skatter)”.

| 2.12.5 | Regionkommittén ser positivt på att ”statligt stöd till små och medelstora företag eller åtgärder långt från marknaden kan kvalificera för lättare förfaranderegler och undantas från meddelandeplikten” KOM(2005) 436 (led 24). |
| --- | --- |

2.12.5

Regionkommittén ser positivt på att ”statligt stöd till små och medelstora företag eller åtgärder långt från marknaden kan kvalificera för lättare förfaranderegler och undantas från meddelandeplikten” KOM(2005) 436 (led 24).

| 2.12.6 | Regionkommittén ifrågasätter emellertid att kommissionen lagt så stor tonvikt på ”marknadsbrister”. Kommissionen medger att innovationsrelaterad verksamhet är speciell genom att den ofta saknar direkt anknytning till marknaden. ”Erfarenheten visar att det är mycket svårt att på förhand veta vilka innovativa produkter och tjänster som kommer att bli framgångsrika på marknaden.” KOM(2005) 436 (led 18). |
| --- | --- |

2.12.6

Regionkommittén ifrågasätter emellertid att kommissionen lagt så stor tonvikt på ”marknadsbrister”. Kommissionen medger att innovationsrelaterad verksamhet är speciell genom att den ofta saknar direkt anknytning till marknaden. ”Erfarenheten visar att det är mycket svårt att på förhand veta vilka innovativa produkter och tjänster som kommer att bli framgångsrika på marknaden.” KOM(2005) 436 (led 18).

3.   Modernisera praxis och förfaranden för statligt stöd

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 3.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikter att garantera en bättre förvaltning i fråga om statligt stöd. Kommittén stöder framför allt att riktlinjerna för bästa praxis fastställs efter samråd med medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

3.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikter att garantera en bättre förvaltning i fråga om statligt stöd. Kommittén stöder framför allt att riktlinjerna för bästa praxis fastställs efter samråd med medlemsstaterna och berörda parter.

| 3.2 | Vi påpekar att delat ansvar med medlemsstaterna är en av de viktigaste frågorna i reformen av statsstödet och ställer oss därför bakom de delar av handlingsplanen för statligt stöd som förstärker medlemsstaternas engagemang. |
| --- | --- |

3.2

Vi påpekar att delat ansvar med medlemsstaterna är en av de viktigaste frågorna i reformen av statsstödet och ställer oss därför bakom de delar av handlingsplanen för statligt stöd som förstärker medlemsstaternas engagemang.

| 3.3 | Vi anser att förslaget att inrätta fristående myndigheter för bevakning av statsstöd bör utvärderas i de enskilda medlemsstaterna med avseende på förfarandemässiga fördelar och den roll dessa myndigheter skulle spela, och vi begär att de lokala och regionala myndigheterna skall rådfrågas i samband med en sådan utvärdering. |
| --- | --- |

3.3

Vi anser att förslaget att inrätta fristående myndigheter för bevakning av statsstöd bör utvärderas i de enskilda medlemsstaterna med avseende på förfarandemässiga fördelar och den roll dessa myndigheter skulle spela, och vi begär att de lokala och regionala myndigheterna skall rådfrågas i samband med en sådan utvärdering.

| 3.4 | Vi anser att nätverk för nationella myndigheter som handhar statsstöd bör upprättas i syfte att ge möjlighet till kontinuerliga informationsflöden och utbyte av goda erfarenheter, vilket skulle öka medlemsstaternas engagemang och främja bättre förvaltning. |
| --- | --- |

3.4

Vi anser att nätverk för nationella myndigheter som handhar statsstöd bör upprättas i syfte att ge möjlighet till kontinuerliga informationsflöden och utbyte av goda erfarenheter, vilket skulle öka medlemsstaternas engagemang och främja bättre förvaltning.

| 3.5 | Vi stöder det planerade systemet med viss flexibilitet i kombination med en stram tidtabell som tar hänsyn till skillnaderna mellan enkla fall och sådana som kräver fördjupade undersökningar. |
| --- | --- |

3.5

Vi stöder det planerade systemet med viss flexibilitet i kombination med en stram tidtabell som tar hänsyn till skillnaderna mellan enkla fall och sådana som kräver fördjupade undersökningar.

| 3.6 | När det gäller den aviserade översynen av procedurförordningen 659/1999 anser Regionkommittén att tredje parts rättigheter (stödmottagare och kärande) måste stärkas inom den procedur som följer sedan förfarandena har inletts. |
| --- | --- |

3.6

När det gäller den aviserade översynen av procedurförordningen 659/1999 anser Regionkommittén att tredje parts rättigheter (stödmottagare och kärande) måste stärkas inom den procedur som följer sedan förfarandena har inletts.

| 3.7 | Kommittén begär att få bli hörd vid bedömningar eller ändringar av riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd som omnämns i den vägledande tidsplanen för 2007–2008 samt i samband med övriga reformer av intresse för och med återverkningar på de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén begär att få bli hörd vid bedömningar eller ändringar av riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd som omnämns i den vägledande tidsplanen för 2007–2008 samt i samband med övriga reformer av intresse för och med återverkningar på de lokala och regionala myndigheterna.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 13.

1

(2)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 53.

2

(3)  Fall C-280/00 av den 24 juli 2003.

3

(4)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5–16.

4

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/10

---

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om Konkurrenskraft och decentralisering

(2006/C 115/03)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 21 januari 2005 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

rapporten Facing the challenge: The Lisbon Strategy for growth and employment från högnivågruppen under ledning av Wim Kok (november 2004),

kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte 2005: Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning: Nystart för Lissabonstrategin, (KOM(2005) 24 slutlig),

kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet: Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen (KOM(2005) 97 slutlig),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande om ”Halvtidsöversynen av Lissabonstrategin” (CdR 152/2004 fin) (1),

Regionkommitténs resolution om vitalisering av Lissabonstrategin antagen den 24 februari 2005 (CdR 518/2004 fin) (2),

slutdeklarationen från Wrocław antagen under det europeiska toppmötet för regioner och städer den 19–20 maj 2005 i Wrocław (Polen) (CdR 158/2005),

Regionkommitténs utkast till yttrande om integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008) med kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (enligt artikel 128 i EG-fördraget) (CdR 147/2005 fin),

kommissionens meddelande Agera lokalt för sysselsättningen – En lokal dimension i den europeiska sysselsättningsstrategin (KOM(2000) 196 slutlig),

kommissionens meddelande Stärka den lokala dimensionen i den europeiska sysselsättningsstrategin (KOM(2001) 629 slutlig),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande Agera lokalt för sysselsättningen – En lokal dimension i den europeiska sysselsättningsstrategin (CdR 187/2000 fin),

det utkast till yttrande (CdR 23/2005 rév. 2) som antogs den 23 september 2005 av Regionkommitténs utskott för ekonomisk politik och socialpolitik (föredragande: Anders Gustâv, borgmästare i Solna stad, SE–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | De lokala och regionala myndigheterna måste ha de befogenheter samt administrativa och ekonomiska resurser som krävs för att de skall kunna utöva sin naturliga roll för att främja och styra politiken för konkurrenskraft, innovation och sammanhållning till förmån för den lokala och regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

1)

De lokala och regionala myndigheterna måste ha de befogenheter samt administrativa och ekonomiska resurser som krävs för att de skall kunna utöva sin naturliga roll för att främja och styra politiken för konkurrenskraft, innovation och sammanhållning till förmån för den lokala och regionala utvecklingen.

| 2) | En decentralisering som är anpassad till de specifika förhållandena i respektive medlemsstat ger ökat självstyre och lokal och regional demokrati. Detta är till en del också ett svar på allmänhetens farhågor beträffande globaliseringen och de ekonomiska och sociala förändringarna i världen i stort. |
| --- | --- |

2)

En decentralisering som är anpassad till de specifika förhållandena i respektive medlemsstat ger ökat självstyre och lokal och regional demokrati. Detta är till en del också ett svar på allmänhetens farhågor beträffande globaliseringen och de ekonomiska och sociala förändringarna i världen i stort.

| 3) | Trepartsavtal mellan de europeiska, nationella och regionala nivåerna där man, beroende på vilka frågor som berörs, tar upp de aktuella problemen för städerna, är bra instrument för att involvera alla berörda aktörer och fördela ansvaret mellan dem när man genomför den europeiska regionalpolitiken. |
| --- | --- |

3)

Trepartsavtal mellan de europeiska, nationella och regionala nivåerna där man, beroende på vilka frågor som berörs, tar upp de aktuella problemen för städerna, är bra instrument för att involvera alla berörda aktörer och fördela ansvaret mellan dem när man genomför den europeiska regionalpolitiken.

| 4) | Utmaningarna från den globaliserade ekonomin – som togs upp i samband med det partnerskap för tillväxt och sysselsättning som beslutades vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 23 mars 2005 för att blåsa nytt liv i Lissabonstrategin – kan mötas mer effektivt genom ett agerande nedifrån och upp där regionala och lokala myndigheter engageras i utformandet och genomförandet av de nationella program som det kommer att resultera i. Dessa myndigheter har ju en viktig roll för att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

4)

Utmaningarna från den globaliserade ekonomin – som togs upp i samband med det partnerskap för tillväxt och sysselsättning som beslutades vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 23 mars 2005 för att blåsa nytt liv i Lissabonstrategin – kan mötas mer effektivt genom ett agerande nedifrån och upp där regionala och lokala myndigheter engageras i utformandet och genomförandet av de nationella program som det kommer att resultera i. Dessa myndigheter har ju en viktig roll för att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkter

1.1   Konkurrenskraften stärks i regionerna, städerna och kommunerna

| 1.1.1 | Regionkommittén konstaterar att Europeiska rådets mål för Lissabonstrategin var att EU skulle öka konkurrenskraften och tillväxten, skapa fler och bättre jobb samt säkerställa en hållbar ekologisk och social utveckling. Europeiska unionen skulle bli världsledande till 2010. Fem år efter mötet i Lissabon konstaterar EU-kommissionen att mycket litet har åstadkommits. Lissabonstrategin behöver därför återlanseras med ett ökat ansvar för medlemsstaterna för strategins genomförande. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén konstaterar att Europeiska rådets mål för Lissabonstrategin var att EU skulle öka konkurrenskraften och tillväxten, skapa fler och bättre jobb samt säkerställa en hållbar ekologisk och social utveckling. Europeiska unionen skulle bli världsledande till 2010. Fem år efter mötet i Lissabon konstaterar EU-kommissionen att mycket litet har åstadkommits. Lissabonstrategin behöver därför återlanseras med ett ökat ansvar för medlemsstaterna för strategins genomförande.

| 1.1.2 | Regionkommittén avger mot den bakgrunden detta yttrande på eget initiativ om konkurrenskraft och decentralisering. Syftet är att visa på decentraliseringens betydelse för konkurrenskraften och att identifiera de nyckelfaktorer på lokal och regional nivå som bidrar till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Regionkommittén sätter inte en stärkt konkurrenskraft i motsatsställning till en hållbar utveckling. Att bidra till en hållbar utveckling är ett ansvar som delas av alla länder, medborgare och kommuner, städer och regioner. Att yttrandet fokuserar på konkurrenskraftens förutsättningar innebär inte på något sätt ett åsidosättande av strävan mot hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.1.2

Regionkommittén avger mot den bakgrunden detta yttrande på eget initiativ om konkurrenskraft och decentralisering. Syftet är att visa på decentraliseringens betydelse för konkurrenskraften och att identifiera de nyckelfaktorer på lokal och regional nivå som bidrar till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Regionkommittén sätter inte en stärkt konkurrenskraft i motsatsställning till en hållbar utveckling. Att bidra till en hållbar utveckling är ett ansvar som delas av alla länder, medborgare och kommuner, städer och regioner. Att yttrandet fokuserar på konkurrenskraftens förutsättningar innebär inte på något sätt ett åsidosättande av strävan mot hållbar utveckling.

| 1.1.3 | Regionkommittén betonar att de nyckelfaktorer för ökad konkurrenskraft som yttrandet identifierar är sådana faktorer som kommuner, städer eller regioner själva har makt att påverka. Det är viktigt att tillföra debatten om konkurrenskraft ett mikroperspektiv och visa på vad lokal och regional nivå i Europa konkret kan bidra med. Därför ger yttrandet också förslag på konkreta åtgärder som kan vidtas lokalt och regionalt för att stärka konkurrenskraften. |
| --- | --- |

1.1.3

Regionkommittén betonar att de nyckelfaktorer för ökad konkurrenskraft som yttrandet identifierar är sådana faktorer som kommuner, städer eller regioner själva har makt att påverka. Det är viktigt att tillföra debatten om konkurrenskraft ett mikroperspektiv och visa på vad lokal och regional nivå i Europa konkret kan bidra med. Därför ger yttrandet också förslag på konkreta åtgärder som kan vidtas lokalt och regionalt för att stärka konkurrenskraften.

1.2   Fler entreprenörer och växande småföretag är nödvändigt

| 1.2.1 | Regionkommittén konstaterar att utvecklingen i Europa decennierna efter kriget var remarkabel. Produktionen per invånare gick i västra Europa från under 40 % av nivån i USA vid krigsslutet till 70 % år 1970, en relativ nivå som legat oförändrad sedan dess. Tillväxten och uppbyggnaden av välfärden har hängt ihop och den senaste tidens problem att finansiera välfärden har sammanfallit med försämrad tillväxt. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén konstaterar att utvecklingen i Europa decennierna efter kriget var remarkabel. Produktionen per invånare gick i västra Europa från under 40 % av nivån i USA vid krigsslutet till 70 % år 1970, en relativ nivå som legat oförändrad sedan dess. Tillväxten och uppbyggnaden av välfärden har hängt ihop och den senaste tidens problem att finansiera välfärden har sammanfallit med försämrad tillväxt.

| 1.2.2 | Regionkommittén betonar att efterkrigstidens utveckling skapade många stora världsledande företag med goda framtidsutsikter, men att dessa inte ensamma kan säkra ett konkurrenskraftigt Europa. Vad Europa behöver är inte bara att dagens konkurrenskraftiga företag står sig i den globala konkurrensen utan det behövs också nya företag som börjar växa, företag som kan ersätta de arbeten som försvinner då andra företag konkurreras ut, flyttar utomlands eller drar ner produktionen. |
| --- | --- |

1.2.2

Regionkommittén betonar att efterkrigstidens utveckling skapade många stora världsledande företag med goda framtidsutsikter, men att dessa inte ensamma kan säkra ett konkurrenskraftigt Europa. Vad Europa behöver är inte bara att dagens konkurrenskraftiga företag står sig i den globala konkurrensen utan det behövs också nya företag som börjar växa, företag som kan ersätta de arbeten som försvinner då andra företag konkurreras ut, flyttar utomlands eller drar ner produktionen.

| 1.2.3 | Regionkommittén noterar att de flesta nya företag startar i liten skala lokalt. Den lokala företagskulturen, synen på entreprenörskap, tillgången till personal, kunskap och finansiering är av stor betydelse för hur många nya entreprenörer och växande småföretag vi kan förvänta oss. |
| --- | --- |

1.2.3

Regionkommittén noterar att de flesta nya företag startar i liten skala lokalt. Den lokala företagskulturen, synen på entreprenörskap, tillgången till personal, kunskap och finansiering är av stor betydelse för hur många nya entreprenörer och växande småföretag vi kan förvänta oss.

1.3   Konkurrenskraften byggs nerifrån och upp

| 1.3.1 | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna som offentliga aktörer och som demokratiska institutioner har ett viktigt inflytande på den jordmån som företagen slår rot i och det klimat som får dem att blomstra. De utgör demokratiska fokuspunkter för företag och medborgare och den debatt som förs och det samarbete som sker i syfte att utveckla den egna närmiljön är livsviktig för utvecklingen i hela Europa. Att betona den roll för tillväxten som Europas kommuner och regioner har innebär inte att förringa medlemsstaternas stora och avgörande ansvar, men det innebär att debatten om konkurrenskraft och planerna för tillväxt förses med ett nödvändigt perspektiv närmast Europas medborgare – anställda och entreprenörer såväl som arbetssökande. Stärkandet av konkurrenskraften behöver därför byggas på subsidiaritet och decentralisering. Beslut behöver fattas nära dem som berörs och den lokala och regionala utvecklingskraften bejakas. |
| --- | --- |

1.3.1

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna som offentliga aktörer och som demokratiska institutioner har ett viktigt inflytande på den jordmån som företagen slår rot i och det klimat som får dem att blomstra. De utgör demokratiska fokuspunkter för företag och medborgare och den debatt som förs och det samarbete som sker i syfte att utveckla den egna närmiljön är livsviktig för utvecklingen i hela Europa. Att betona den roll för tillväxten som Europas kommuner och regioner har innebär inte att förringa medlemsstaternas stora och avgörande ansvar, men det innebär att debatten om konkurrenskraft och planerna för tillväxt förses med ett nödvändigt perspektiv närmast Europas medborgare – anställda och entreprenörer såväl som arbetssökande. Stärkandet av konkurrenskraften behöver därför byggas på subsidiaritet och decentralisering. Beslut behöver fattas nära dem som berörs och den lokala och regionala utvecklingskraften bejakas.

| 1.3.2 | De lokala och regionala myndigheternas roll i arbetet för att uppnå målen för konkurrenskraft varierar från en medlemsstat till en annan. I de medlemsstater där förvaltningen redan i hög grad är decentraliserad och där den lokala förvaltningen har en förhållandevis autonom finansiell ställning (en stor del av utgifterna kan täckas direkt genom person- och bolagsbeskattning samt genom olika avgifter) har den lokala nivån ett inbyggt och omedelbart incitament att främja sysselsättningen, arbetsplatsernas kvalitet, företagandet och företagens verksamhetsförutsättningar, utbildnings- och innovationstjänster samt miljöns kvalitet. Detta direkta incitament ökar den lokala nivåns engagemang i arbetet med att uppnå konkurrenskraftsmålen. Det ansvar som Europeiska rådet uppmanar till kan bara uppstå via reella möjligheter till deltagande och påverkan. Eftersom den lokala förvaltningen befinner sig nära medborgarna kan uppnåendet av målen för konkurrenskraft medföra insyn och effektivitet. |
| --- | --- |

1.3.2

De lokala och regionala myndigheternas roll i arbetet för att uppnå målen för konkurrenskraft varierar från en medlemsstat till en annan. I de medlemsstater där förvaltningen redan i hög grad är decentraliserad och där den lokala förvaltningen har en förhållandevis autonom finansiell ställning (en stor del av utgifterna kan täckas direkt genom person- och bolagsbeskattning samt genom olika avgifter) har den lokala nivån ett inbyggt och omedelbart incitament att främja sysselsättningen, arbetsplatsernas kvalitet, företagandet och företagens verksamhetsförutsättningar, utbildnings- och innovationstjänster samt miljöns kvalitet. Detta direkta incitament ökar den lokala nivåns engagemang i arbetet med att uppnå konkurrenskraftsmålen. Det ansvar som Europeiska rådet uppmanar till kan bara uppstå via reella möjligheter till deltagande och påverkan. Eftersom den lokala förvaltningen befinner sig nära medborgarna kan uppnåendet av målen för konkurrenskraft medföra insyn och effektivitet.

| 1.3.3 | Regionkommittén betonar att den regionala mångfald som präglar Europa i större utsträckning behöver ses som en tillgång. Det gäller att bygga på varje regions särskilda förutsättningar. Förhållandena i till exempel storstäder, tillväxtregioner, bergsområden, landsbygd, regioner i tillbakagång eller omställningsorter ser mycket olika ut. Det finns inte en europeisk modell som passar alla. Tillväxtregioner har till exempel en stor betydelse för utvecklingen i hela unionen och deras potential behöver erkännas. Det är alltid några regioner som leder tillväxtligan, men genom att bygga på varje regions komparativa fördelar kan ledarna under alla omständigheter ge dragkraft och utveckla regionerna utifrån deras egna förutsättningar. Europa har inte råd att låta vare sig starkare eller svagare regioner hämmas i sin utveckling. Konkurrenskraften och företagsamheten går inte att förbättra utan att bygga på de förutsättningar och möjligheter som råder i Europas regioner, städer och kommuner. |
| --- | --- |

1.3.3

Regionkommittén betonar att den regionala mångfald som präglar Europa i större utsträckning behöver ses som en tillgång. Det gäller att bygga på varje regions särskilda förutsättningar. Förhållandena i till exempel storstäder, tillväxtregioner, bergsområden, landsbygd, regioner i tillbakagång eller omställningsorter ser mycket olika ut. Det finns inte en europeisk modell som passar alla. Tillväxtregioner har till exempel en stor betydelse för utvecklingen i hela unionen och deras potential behöver erkännas. Det är alltid några regioner som leder tillväxtligan, men genom att bygga på varje regions komparativa fördelar kan ledarna under alla omständigheter ge dragkraft och utveckla regionerna utifrån deras egna förutsättningar. Europa har inte råd att låta vare sig starkare eller svagare regioner hämmas i sin utveckling. Konkurrenskraften och företagsamheten går inte att förbättra utan att bygga på de förutsättningar och möjligheter som råder i Europas regioner, städer och kommuner.

| 1.3.4 | Regionkommittén understryker att Europas kommuner och regioner är olika men att de alla har en potential, ett eget intresse och ett ansvar för att bidra till ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.3.4

Regionkommittén understryker att Europas kommuner och regioner är olika men att de alla har en potential, ett eget intresse och ett ansvar för att bidra till ökad konkurrenskraft.

1.4   Faktorer för ökad konkurrenskraft

| 1.4.1 | Regionkommittén betonar att ett dynamiskt näringsliv är kärnan i ett konkurrenskraftigt Europa. De faktorer som bidrar till en miljö där företag både växer och startas har identifierats av ett flertal bedömare. Wim Kok-rapporten listar åtgärder för att minska den administrativa bördan, förbättra lagstiftningen, underlätta nyföretagande och att skapa en stödjande miljö för företag. Kommissionens arbetsdokument om Benchmarking Enterprise Policy, SEK(2004) 1427, uppmärksammar också ett antal faktorer som till exempel tillgång till finansiering och betydelsen av innovationer och kunskapsspridning. Kommissionens meddelande Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen, KOM(2005) 97, visar också på den stora betydelse som lagstiftningen har för de villkor som näringslivet verkar under och rekommenderar därför mindre och bättre anpassad lagstiftning. |
| --- | --- |

1.4.1

Regionkommittén betonar att ett dynamiskt näringsliv är kärnan i ett konkurrenskraftigt Europa. De faktorer som bidrar till en miljö där företag både växer och startas har identifierats av ett flertal bedömare. Wim Kok-rapporten listar åtgärder för att minska den administrativa bördan, förbättra lagstiftningen, underlätta nyföretagande och att skapa en stödjande miljö för företag. Kommissionens arbetsdokument om Benchmarking Enterprise Policy, SEK(2004) 1427, uppmärksammar också ett antal faktorer som till exempel tillgång till finansiering och betydelsen av innovationer och kunskapsspridning. Kommissionens meddelande Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen, KOM(2005) 97, visar också på den stora betydelse som lagstiftningen har för de villkor som näringslivet verkar under och rekommenderar därför mindre och bättre anpassad lagstiftning.

| 1.4.2 | Regionkommittén anser att regioner, städer och kommuner ofta kan bidra till att stärka de faktorer som gynnar konkurrenskraft. Regionkommittén vill framhålla följande faktorer som lokala och regionala myndigheter tydligast kan påverka:






  a) | Samhällets förmåga att möta strukturförändringar. Beredskapen att möta både långsamma och plötsliga strukturförändringar som till exempel stora företagsnedläggningar varierar. Ett brett och väl fungerande lokalt och regionalt ledarskap och ett samhälle som bidrar till ständigt lärande ökar möjligheterna att klara strukturförändringar. |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Regionkommittén anser att regioner, städer och kommuner ofta kan bidra till att stärka de faktorer som gynnar konkurrenskraft. Regionkommittén vill framhålla följande faktorer som lokala och regionala myndigheter tydligast kan påverka:

a)

Samhällets förmåga att möta strukturförändringar. Beredskapen att möta både långsamma och plötsliga strukturförändringar som till exempel stora företagsnedläggningar varierar. Ett brett och väl fungerande lokalt och regionalt ledarskap och ett samhälle som bidrar till ständigt lärande ökar möjligheterna att klara strukturförändringar.

| b) | Attityder till företagande och entreprenörskap. Vissa regioner utmärks av en entreprenörskultur som gör dem konkurrenskraftiga och även om en sådan kultur tar tid att skapa är det fullt möjligt att utveckla en kultur av entreprenörskap. |
| --- | --- |

b)

Attityder till företagande och entreprenörskap. Vissa regioner utmärks av en entreprenörskultur som gör dem konkurrenskraftiga och även om en sådan kultur tar tid att skapa är det fullt möjligt att utveckla en kultur av entreprenörskap.

| c) | Lagar och reglers ändamålsenlighet och tillämpningen av dem. Det ramverk av regleringar som omger näringslivet behöver vara väl avpassat och tjäna tydliga syften, och tillämpningen av reglerna måste kännetecknas av både objektivitet och lyhördhet. Det ställer krav på den offentliga förvaltningens förmåga att främja konkurrenskraft. |
| --- | --- |

c)

Lagar och reglers ändamålsenlighet och tillämpningen av dem. Det ramverk av regleringar som omger näringslivet behöver vara väl avpassat och tjäna tydliga syften, och tillämpningen av reglerna måste kännetecknas av både objektivitet och lyhördhet. Det ställer krav på den offentliga förvaltningens förmåga att främja konkurrenskraft.

| d) | Tillgång till innovationer och forskningsresultat. Mer av forskningens resultat behöver omsättas i produkter som når marknaden, och innovationer behöver tillämpas snabbare. Det förutsätter ett ständigt lärande samhälle och en lokal och regional kultur som underlättar företagande. |
| --- | --- |

d)

Tillgång till innovationer och forskningsresultat. Mer av forskningens resultat behöver omsättas i produkter som når marknaden, och innovationer behöver tillämpas snabbare. Det förutsätter ett ständigt lärande samhälle och en lokal och regional kultur som underlättar företagande.

| e) | Tillgång till kunskap och personal. Det lärande samhället behöver underlätta tillgången till kunskap. Matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare behöver förenklas genom förbättrad tillgänglighet till arbeten och en mindre stelbent arbetsmarknad. |
| --- | --- |

e)

Tillgång till kunskap och personal. Det lärande samhället behöver underlätta tillgången till kunskap. Matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare behöver förenklas genom förbättrad tillgänglighet till arbeten och en mindre stelbent arbetsmarknad.

| f) | Lokala och regionala marknaders funktion. Konkurrenskraft går inte att särskilja från graden av konkurrens globalt, europeiskt, nationellt, regionalt eller lokalt. Att göra en hög grad av konkurrens möjlig på lokala och regionala marknader ställer krav på en förvaltning som verkar för att främja konkurrenskraft. Lokala och regionala förvaltningar har ansvar för att främja effektiva lokala och regionala marknader. |
| --- | --- |

f)

Lokala och regionala marknaders funktion. Konkurrenskraft går inte att särskilja från graden av konkurrens globalt, europeiskt, nationellt, regionalt eller lokalt. Att göra en hög grad av konkurrens möjlig på lokala och regionala marknader ställer krav på en förvaltning som verkar för att främja konkurrenskraft. Lokala och regionala förvaltningar har ansvar för att främja effektiva lokala och regionala marknader.

| g) | Tillgång till finansiering. Det finns allt färre finansieringsinstitut som riktar sig till mindre företag. Det gör det svårare för småföretag att få tillgång till finansiering och riskkapital. För att stärka en kultur av entreprenörskap behövs regionala mellanhänder och servicefunktioner som har till uppgift att underlätta företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

g)

Tillgång till finansiering. Det finns allt färre finansieringsinstitut som riktar sig till mindre företag. Det gör det svårare för småföretag att få tillgång till finansiering och riskkapital. För att stärka en kultur av entreprenörskap behövs regionala mellanhänder och servicefunktioner som har till uppgift att underlätta företagens tillgång till finansiering.

| h) | Lokala och regionala skatters effekt på företagande. Offentliga myndigheter är beroende av skatteintäkter för att fullgöra sina skyldigheter, samtidigt har skattenivåerna en direkt effekt på kostnaderna för till exempel arbetskraft. Att lägga skattesatserna på nivåer som har minsta möjliga skadeverkan på näringslivet samtidigt som nödvändiga intäkter säkras är en utmaning för både ledarskapet och förvaltningen. |
| --- | --- |

h)

Lokala och regionala skatters effekt på företagande. Offentliga myndigheter är beroende av skatteintäkter för att fullgöra sina skyldigheter, samtidigt har skattenivåerna en direkt effekt på kostnaderna för till exempel arbetskraft. Att lägga skattesatserna på nivåer som har minsta möjliga skadeverkan på näringslivet samtidigt som nödvändiga intäkter säkras är en utmaning för både ledarskapet och förvaltningen.

| 1.4.3 | Regionkommittén understryker att lokala och regionala myndigheter står för en betydande del av ekonomin i EU. Hur de skatte- och avgiftsfinansierade offentliga åtagandena sköts har även en effekt på europeisk konkurrenskraft. Följande faktorer har specifik bäring på den offentliga förvaltningens konkurrenskraft:






  a) | Graden av effektivitet i offentlig förvaltning. Ökad produktivitet inom den offentliga sektorn påverkar konkurrenskraften positivt. Ett bättre resursutnyttjande ger möjligheter att producera högkvalitativa tjänster. Att verka för ökad effektivitet ställer krav på en konkurrenskraftig förvaltning som levererar tjänster av hög kvalitet till låg kostnad. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Regionkommittén understryker att lokala och regionala myndigheter står för en betydande del av ekonomin i EU. Hur de skatte- och avgiftsfinansierade offentliga åtagandena sköts har även en effekt på europeisk konkurrenskraft. Följande faktorer har specifik bäring på den offentliga förvaltningens konkurrenskraft:

a)

Graden av effektivitet i offentlig förvaltning. Ökad produktivitet inom den offentliga sektorn påverkar konkurrenskraften positivt. Ett bättre resursutnyttjande ger möjligheter att producera högkvalitativa tjänster. Att verka för ökad effektivitet ställer krav på en konkurrenskraftig förvaltning som levererar tjänster av hög kvalitet till låg kostnad.

| b) | Kreativa sätt att tillhandahålla tjänster. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kan lokala och regionala myndigheter själva välja hur de tillhandahåller offentlig service. Det finns många olika sätt att säkerställa tjänster av hög kvalitet, och det som kännetecknar en konkurrenskraftig förvaltning är att man hela tiden är beredd att undersöka och prova kreativa sätt att tillhandahålla sådana tjänster på, och detta stärker effektiviteten. |
| --- | --- |

b)

Kreativa sätt att tillhandahålla tjänster. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kan lokala och regionala myndigheter själva välja hur de tillhandahåller offentlig service. Det finns många olika sätt att säkerställa tjänster av hög kvalitet, och det som kännetecknar en konkurrenskraftig förvaltning är att man hela tiden är beredd att undersöka och prova kreativa sätt att tillhandahålla sådana tjänster på, och detta stärker effektiviteten.

| 1.4.4 | Regionkommittén anser att för att kunna påverka faktorerna för ökad konkurrenskraft måste lokala och regionala myndigheter anta utmaningen att utveckla ledarskapet, skapa en kultur av entreprenörskap, skapa den konkurrenskraftiga förvaltningen, skapa det lärande samhället och underlätta tillgängligheten till arbeten och tjänster. |
| --- | --- |

1.4.4

Regionkommittén anser att för att kunna påverka faktorerna för ökad konkurrenskraft måste lokala och regionala myndigheter anta utmaningen att utveckla ledarskapet, skapa en kultur av entreprenörskap, skapa den konkurrenskraftiga förvaltningen, skapa det lärande samhället och underlätta tillgängligheten till arbeten och tjänster.

| 1.4.5 | Regionkommittén konstaterar att i vilken grad en landsbygdskommun, en region eller en storstad kan påverka faktorerna för stärkt konkurrenskraft beror på förhållanden som formell kompetens, nationell lagstiftning, storlek, näringslivsstruktur och många andra förhållanden som avgör den lokala eller regionala politikens möjligheter. Trots de stora skillnaderna i förutsättningar måste det ändå betonas att alla lokala och regionala myndigheter i Europa kan vidta åtgärder för ökad konkurrenskraft. I de fall ansvaret ligger på ett annat organ är det ändå alltid möjligt att verka för ett ökat samspel med dem som har ansvaret. Regionkommittén ger följande 26 exempel på konkreta åtgärder för ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.4.5

Regionkommittén konstaterar att i vilken grad en landsbygdskommun, en region eller en storstad kan påverka faktorerna för stärkt konkurrenskraft beror på förhållanden som formell kompetens, nationell lagstiftning, storlek, näringslivsstruktur och många andra förhållanden som avgör den lokala eller regionala politikens möjligheter. Trots de stora skillnaderna i förutsättningar måste det ändå betonas att alla lokala och regionala myndigheter i Europa kan vidta åtgärder för ökad konkurrenskraft. I de fall ansvaret ligger på ett annat organ är det ändå alltid möjligt att verka för ett ökat samspel med dem som har ansvaret. Regionkommittén ger följande 26 exempel på konkreta åtgärder för ökad konkurrenskraft.

1.5   Konkreta åtgärder för ökad konkurrenskraft

Konkurrenskraftigt ledarskap

| 1.5.1 | Bygg ledarskap i samarbete som kan möta strukturförändringar. Erfarenheter har visat att det är nödvändigt att ha en öppen dialog och ett brett samarbete med alla berörda aktörer. Ledarskapet handlar inte bara om det politiska ledarskapet utan om det samlade ledarskapet i en kommun eller region. Det är en fråga om att kontinuerligt och långsiktigt bidra till att ett samspel och ett samförstånd uppstår mellan samhällets olika aktörer genom att tydliggöra roller och ansvar. Det civila samhället och näringslivet ingår självklart i detta ledarskap. Samarbetet ger grunden för ett strategiskt utvecklingsarbete och det bidrar till den gemensamma kunskap, det sociala nätverk och den tillit som kännetecknar framgångsregioner. Det lokala och regionala ledarskapet behöver ständigt uppdatera den gemensamma omvärldsbilden i syfte att vara väl förberett inför kommande strukturomvandlingar. |
| --- | --- |

1.5.1

Bygg ledarskap i samarbete som kan möta strukturförändringar. Erfarenheter har visat att det är nödvändigt att ha en öppen dialog och ett brett samarbete med alla berörda aktörer. Ledarskapet handlar inte bara om det politiska ledarskapet utan om det samlade ledarskapet i en kommun eller region. Det är en fråga om att kontinuerligt och långsiktigt bidra till att ett samspel och ett samförstånd uppstår mellan samhällets olika aktörer genom att tydliggöra roller och ansvar. Det civila samhället och näringslivet ingår självklart i detta ledarskap. Samarbetet ger grunden för ett strategiskt utvecklingsarbete och det bidrar till den gemensamma kunskap, det sociala nätverk och den tillit som kännetecknar framgångsregioner. Det lokala och regionala ledarskapet behöver ständigt uppdatera den gemensamma omvärldsbilden i syfte att vara väl förberett inför kommande strukturomvandlingar.

| 1.5.2 | Sätt utvecklingsfrågorna högt på dagordningen. Det är naturligt att lokal och regional debatt mycket handlar om den offentligfinansierade service som produceras. Det är samtidigt viktigt att frågor om den samhällsekonomiska utvecklingen inte kommer i skymundan. Det politiska ledarskapet har ett ansvar att föra upp utvecklingsfrågorna på dagordningen och då särskilt sambandet mellan lokal och regional konkurrenskraft och välfärd i en globaliserad värld. Handel har gjort Europa rikt, men idag tar ofta rädslan för konkurrens överhanden och människor ser alltför ofta inte de möjligheter som finns. Tryggheten ökar om utvecklingsfrågorna sätts högt på dagordningen och politikerna talar mer om möjligheterna som finns att stärka välstånd och välfärd. |
| --- | --- |

1.5.2

Sätt utvecklingsfrågorna högt på dagordningen. Det är naturligt att lokal och regional debatt mycket handlar om den offentligfinansierade service som produceras. Det är samtidigt viktigt att frågor om den samhällsekonomiska utvecklingen inte kommer i skymundan. Det politiska ledarskapet har ett ansvar att föra upp utvecklingsfrågorna på dagordningen och då särskilt sambandet mellan lokal och regional konkurrenskraft och välfärd i en globaliserad värld. Handel har gjort Europa rikt, men idag tar ofta rädslan för konkurrens överhanden och människor ser alltför ofta inte de möjligheter som finns. Tryggheten ökar om utvecklingsfrågorna sätts högt på dagordningen och politikerna talar mer om möjligheterna som finns att stärka välstånd och välfärd.

| 1.5.3 | Utveckla lokala och regionala aktionsplaner för ökad tillväxt. Inom Lissabonprocessen tas nationella Lissabonplaner fram. Även städer, kommuner och regioner behöver planera för tillväxt. Oavsett skilda lokala och regionala förutsättningar behöver aktionsplaner tas fram i syfte att stärka konkurrenskraften och dra nytta av de olika komparativa fördelarna som finns i Europas olika regioner. |
| --- | --- |

1.5.3

Utveckla lokala och regionala aktionsplaner för ökad tillväxt. Inom Lissabonprocessen tas nationella Lissabonplaner fram. Även städer, kommuner och regioner behöver planera för tillväxt. Oavsett skilda lokala och regionala förutsättningar behöver aktionsplaner tas fram i syfte att stärka konkurrenskraften och dra nytta av de olika komparativa fördelarna som finns i Europas olika regioner.

| 1.5.4 | Delta aktivt och konstruktivt i nationell och europeisk utvecklingspolitik. Europeiska och nationella utvecklingsplaner behöver ett aktivt deltagande av ett engagerat lokalt och regionalt ledarskap. De olika nivåerna i unionen är beroende av varandra och det är enbart i ett konstruktivt samarbete där unionen, medlemsstaterna och den regionala och lokala nivån aktivt bidrar som Europas fulla potential kan frigöras. Det är inte minst viktigt i de länder som erhåller strukturfondsstöd från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.5.4

Delta aktivt och konstruktivt i nationell och europeisk utvecklingspolitik. Europeiska och nationella utvecklingsplaner behöver ett aktivt deltagande av ett engagerat lokalt och regionalt ledarskap. De olika nivåerna i unionen är beroende av varandra och det är enbart i ett konstruktivt samarbete där unionen, medlemsstaterna och den regionala och lokala nivån aktivt bidrar som Europas fulla potential kan frigöras. Det är inte minst viktigt i de länder som erhåller strukturfondsstöd från Europeiska unionen.

| 1.5.5 | Lär från de bästa. En nyckel till framgång är en öppen inställning till vilka strategier och förhållningssätt som bäst gynnar den egna staden eller regionen. Ett viktigt sätt att pröva den egna verksamhetens förutsättningar och strategier är att jämföra med dem som har visat sig framgångsrika. Fokuserade studieresor med brett deltagande av näringsliv, universitet och lokaltidningar är exempel på hur ett sådant lärande kan organiseras. Genomlysning av den egna stadens eller regionens prestationer i form av benchmarking bör också välkomnas. |
| --- | --- |

1.5.5

Lär från de bästa. En nyckel till framgång är en öppen inställning till vilka strategier och förhållningssätt som bäst gynnar den egna staden eller regionen. Ett viktigt sätt att pröva den egna verksamhetens förutsättningar och strategier är att jämföra med dem som har visat sig framgångsrika. Fokuserade studieresor med brett deltagande av näringsliv, universitet och lokaltidningar är exempel på hur ett sådant lärande kan organiseras. Genomlysning av den egna stadens eller regionens prestationer i form av benchmarking bör också välkomnas.

| 1.5.6 | Inse att mångfald och regional identitet är väsentliga inslag för att skärpa den regionala konkurrenskraften. Det lokala och regionala ledarskapet behöver i större utsträckning arbeta för en stärkt lokal och regional attraktivitet som bygger på varje regions komparativa fördelar. Europas mångfald skall också vara en konkurrensfördel. |
| --- | --- |

1.5.6

Inse att mångfald och regional identitet är väsentliga inslag för att skärpa den regionala konkurrenskraften. Det lokala och regionala ledarskapet behöver i större utsträckning arbeta för en stärkt lokal och regional attraktivitet som bygger på varje regions komparativa fördelar. Europas mångfald skall också vara en konkurrensfördel.

Kultur av entreprenörskap

| 1.5.7 | Introducera entreprenörskap i skolan. Medverka till att lärande för livet inte innebär enbart lärande för arbetstagarlivet. Entreprenörskap i skolan som särskilt ämne likväl som en integrerad del i ämnesundervisningen är en viktig del i ett modernt skolväsende. Att få kunskap om företagande och praktik i företag stärker elevernas förståelse för samhället och ökar möjligheterna att välja sysselsättning. Att föra en dialog med lokala och regionala arbetsgivare stärker också möjligheten att undervisningen anpassas efter arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

1.5.7

Introducera entreprenörskap i skolan. Medverka till att lärande för livet inte innebär enbart lärande för arbetstagarlivet. Entreprenörskap i skolan som särskilt ämne likväl som en integrerad del i ämnesundervisningen är en viktig del i ett modernt skolväsende. Att få kunskap om företagande och praktik i företag stärker elevernas förståelse för samhället och ökar möjligheterna att välja sysselsättning. Att föra en dialog med lokala och regionala arbetsgivare stärker också möjligheten att undervisningen anpassas efter arbetsmarknadens behov.

| 1.5.8 | Stärk rådgivningen till nyföretagare och andra chansens företagare. Det är viktigt att entreprenörer som i första hand har en idé och en vilja att genomdriva den ges möjlighet att på ett enkelt sätt få relevant rådgivning. Arbetstagare som väljer att starta eget behöver också få tillgång till information och rådgivning. Dessutom kan de erfarenheter som ett misslyckat företagande ger bidra till att uppnå ett framgångsrikt företagande. |
| --- | --- |

1.5.8

Stärk rådgivningen till nyföretagare och andra chansens företagare. Det är viktigt att entreprenörer som i första hand har en idé och en vilja att genomdriva den ges möjlighet att på ett enkelt sätt få relevant rådgivning. Arbetstagare som väljer att starta eget behöver också få tillgång till information och rådgivning. Dessutom kan de erfarenheter som ett misslyckat företagande ger bidra till att uppnå ett framgångsrikt företagande.

| 1.5.9 | Inrätta ”first-stop-shops” för företag inriktade på rådgivning, stöd och finansiering. Både entreprenörer och etablerade företag är i behov av rådgivning och stöd. Det krävs mycket för att en etablerad företagare skall kunna upprätthålla konkurrenskraften, och tillgången till professionellt stöd och rådgivning är mycket värdefull. Det kan även behövas stöd i kontakterna med myndigheter och där kan ett ”first-stop-shop” fungera som mellanhand. Tillgången till finansiering är också av stor vikt och ett center inriktat även på att underlätta tillgången till kapital kan vara en viktig hjälp för många företagare. Det finns allt färre lokala banker och bankernas kännedom om lokala förhållanden minskar som ett resultat. Bristen på finansiering är ett nationellt och europeiskt problem, men kommuner och regioner kan bidra till att mildra effekterna. |
| --- | --- |

1.5.9

Inrätta ”first-stop-shops” för företag inriktade på rådgivning, stöd och finansiering. Både entreprenörer och etablerade företag är i behov av rådgivning och stöd. Det krävs mycket för att en etablerad företagare skall kunna upprätthålla konkurrenskraften, och tillgången till professionellt stöd och rådgivning är mycket värdefull. Det kan även behövas stöd i kontakterna med myndigheter och där kan ett ”first-stop-shop” fungera som mellanhand. Tillgången till finansiering är också av stor vikt och ett center inriktat även på att underlätta tillgången till kapital kan vara en viktig hjälp för många företagare. Det finns allt färre lokala banker och bankernas kännedom om lokala förhållanden minskar som ett resultat. Bristen på finansiering är ett nationellt och europeiskt problem, men kommuner och regioner kan bidra till att mildra effekterna.

| 1.5.10 | Utbilda anställda i offentlig förvaltning om vad företagande innebär. En ökad förståelse för företagandets villkor är viktigt för att lokala och regionala myndigheter skall underlätta och inte motverka företagande och entreprenörskap. Det innebär inte att det offentliga åtagandets myndighetsutövande eller särskilda villkor skall ifrågasättas. En offentliganställd som har en bredare kunskap om samhällets olika delar har helt enkelt en bättre förmåga att fatta väl avvägda beslut. |
| --- | --- |

1.5.10

Utbilda anställda i offentlig förvaltning om vad företagande innebär. En ökad förståelse för företagandets villkor är viktigt för att lokala och regionala myndigheter skall underlätta och inte motverka företagande och entreprenörskap. Det innebär inte att det offentliga åtagandets myndighetsutövande eller särskilda villkor skall ifrågasättas. En offentliganställd som har en bredare kunskap om samhällets olika delar har helt enkelt en bättre förmåga att fatta väl avvägda beslut.

| 1.5.11 | Inrätta konsultativa råd med företagare och arbetstagarrepresentanter. De lokala och regionala demokratierna fattar självständiga beslut byggda på de mandat som väljarna har givit. För att besluten skall bygga på bästa sakliga grund krävs en kontinuerlig dialog med olika samhällsaktörer och medborgare. För att trygga sysselsättning och stärka tillväxten är en dialog med det lokala och regionala näringslivet viktigt likväl som med de anställda. Ett konsultativt råd där politiken, näringslivet och arbetstagarna möts kan vara ett sätt att stärka underlaget för politiska beslut. |
| --- | --- |

1.5.11

Inrätta konsultativa råd med företagare och arbetstagarrepresentanter. De lokala och regionala demokratierna fattar självständiga beslut byggda på de mandat som väljarna har givit. För att besluten skall bygga på bästa sakliga grund krävs en kontinuerlig dialog med olika samhällsaktörer och medborgare. För att trygga sysselsättning och stärka tillväxten är en dialog med det lokala och regionala näringslivet viktigt likväl som med de anställda. Ett konsultativt råd där politiken, näringslivet och arbetstagarna möts kan vara ett sätt att stärka underlaget för politiska beslut.

Lärande samhälle

| 1.5.12 | Bidra till samverkan mellan utbildningsinstitutioner, företag, organisationer och anställda. Lärandet tar inte slut med skolan och vi behöver stärka det livslånga lärandet för att möta nya krav på kompetens. Genom till exempel lokala lärcentra kan utbud och efterfrågan på utbildning bättre matchas. Utbildningen behöver anpassas till företagare och deras anställda. Betydligt mer utbildning behöver till exempel erbjudas på kvällstid. |
| --- | --- |

1.5.12

Bidra till samverkan mellan utbildningsinstitutioner, företag, organisationer och anställda. Lärandet tar inte slut med skolan och vi behöver stärka det livslånga lärandet för att möta nya krav på kompetens. Genom till exempel lokala lärcentra kan utbud och efterfrågan på utbildning bättre matchas. Utbildningen behöver anpassas till företagare och deras anställda. Betydligt mer utbildning behöver till exempel erbjudas på kvällstid.

| 1.5.13 | Utveckla samarbetet med universitet och högskolor. Det är viktigt att uppmuntra till högre utbildning och att förbättra tillgängligheten till utbildning och vidareutbildning på akademisk nivå. Samarbetet med universitetsvärlden behöver generellt förbättras för att mer forskning skall bli tillämpbar och möta behoven både i näringsliv och i offentlig sektor. Det samspel som finns mellan akademi och samhälle som präglar amerikanska universitet bidrar till att skapa tillväxt, och kommuner och regioner behöver verka för att stärka ett sådant samspel. Samtidigt behöver universitetens incitament att samverka förbättras. |
| --- | --- |

1.5.13

Utveckla samarbetet med universitet och högskolor. Det är viktigt att uppmuntra till högre utbildning och att förbättra tillgängligheten till utbildning och vidareutbildning på akademisk nivå. Samarbetet med universitetsvärlden behöver generellt förbättras för att mer forskning skall bli tillämpbar och möta behoven både i näringsliv och i offentlig sektor. Det samspel som finns mellan akademi och samhälle som präglar amerikanska universitet bidrar till att skapa tillväxt, och kommuner och regioner behöver verka för att stärka ett sådant samspel. Samtidigt behöver universitetens incitament att samverka förbättras.

| 1.5.14 | Bidra till att forskningsresultat sprids. En utmaning för Europa är att i högre grad tillämpa den forskning som bedrivs. Kontaktpunkter för spridning av forskningsresultat och innovationer behöver befinna sig nära de företag som kan dra nytta av ny kunskap och nya idéer. |
| --- | --- |

1.5.14

Bidra till att forskningsresultat sprids. En utmaning för Europa är att i högre grad tillämpa den forskning som bedrivs. Kontaktpunkter för spridning av forskningsresultat och innovationer behöver befinna sig nära de företag som kan dra nytta av ny kunskap och nya idéer.

| 1.5.15 | Främja de näringslivskluster som skapas. Företag inom samma bransch som ligger geografiskt nära varandra kan utveckla näringslivskluster där tjänster, personal och idéer rör sig mellan företagen. Klustren stärker utvecklingen av bästa metoder och konkurrenskraften genom det täta samspel som sker mellan individer och företag inom samma bransch och kompetensområde. Dessa bör gynnas genom förbättrad tillgång till bästa metoder och tillgång till utbildad personal. Att främja kluster måste vara en viktig del av den regionala och lokala planeringen. |
| --- | --- |

1.5.15

Främja de näringslivskluster som skapas. Företag inom samma bransch som ligger geografiskt nära varandra kan utveckla näringslivskluster där tjänster, personal och idéer rör sig mellan företagen. Klustren stärker utvecklingen av bästa metoder och konkurrenskraften genom det täta samspel som sker mellan individer och företag inom samma bransch och kompetensområde. Dessa bör gynnas genom förbättrad tillgång till bästa metoder och tillgång till utbildad personal. Att främja kluster måste vara en viktig del av den regionala och lokala planeringen.

Konkurrenskraftig förvaltning

| 1.5.16 | Använd fysisk planering som ett aktivt instrument för att stärka konkurrenskraften. Fysisk planering har stor betydelse för vilken lokal marknad som skapas. Tillgången till affärslokaler och möjligheten att etablera företag påverkas av planeringen. En marknads funktion beror också på tillgängligheten för kunder till butiker och service. För tillgängligheten spelar goda offentliga kommunikationer en viktig roll. I Europa råder etableringsfrihet men om inte lokal och regional fysisk planering används rätt kan den i praktiken försvåra etablering av företag. Den regionala och lokala planeringen, både i landsbygd och i urbana områden, måste i högre grad inriktas på att stödja tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

1.5.16

Använd fysisk planering som ett aktivt instrument för att stärka konkurrenskraften. Fysisk planering har stor betydelse för vilken lokal marknad som skapas. Tillgången till affärslokaler och möjligheten att etablera företag påverkas av planeringen. En marknads funktion beror också på tillgängligheten för kunder till butiker och service. För tillgängligheten spelar goda offentliga kommunikationer en viktig roll. I Europa råder etableringsfrihet men om inte lokal och regional fysisk planering används rätt kan den i praktiken försvåra etablering av företag. Den regionala och lokala planeringen, både i landsbygd och i urbana områden, måste i högre grad inriktas på att stödja tillväxt och utveckling.

| 1.5.17 | Sätt mål för effektivisering av offentliga tjänster. I Europa utgör lokalt och regionalt producerade offentligt finansierade tjänster en betydande del av ekonomin. Hur dessa resurser används har betydelse inte bara för den service medborgarna får utan även för konkurrenskraften. Ett bättre nyttjande av skattemedel ger positiva effekter på den totala ekonomin och påverkar sysselsättningen positivt. Ständig effektivisering av den offentliga servicen som produceras ger ökad offentlig produktivitet och större frihet i val av skattesatser och nivå på servicen. För att öka effektiviseringen i offentlig produktion krävs goda uppföljningssystem och möjligheter att jämföra och utvecklas enligt best practice. |
| --- | --- |

1.5.17

Sätt mål för effektivisering av offentliga tjänster. I Europa utgör lokalt och regionalt producerade offentligt finansierade tjänster en betydande del av ekonomin. Hur dessa resurser används har betydelse inte bara för den service medborgarna får utan även för konkurrenskraften. Ett bättre nyttjande av skattemedel ger positiva effekter på den totala ekonomin och påverkar sysselsättningen positivt. Ständig effektivisering av den offentliga servicen som produceras ger ökad offentlig produktivitet och större frihet i val av skattesatser och nivå på servicen. För att öka effektiviseringen i offentlig produktion krävs goda uppföljningssystem och möjligheter att jämföra och utvecklas enligt best practice.

| 1.5.18 | Genomför analyser av besluts effekt på företagandets villkor. Offentliga organ behöver ta hänsyn till de effekter som deras beslut får för olika medborgare och för till exempel miljön. I likhet med att miljökonsekvensbeskrivningar tas fram bör även konsekvenserna för näringslivet och sysselsättningen beskrivas. Befintliga regler behöver också ses över i syfte att eliminera regler som orsakar onödiga kostnader och som hämmar företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.5.18

Genomför analyser av besluts effekt på företagandets villkor. Offentliga organ behöver ta hänsyn till de effekter som deras beslut får för olika medborgare och för till exempel miljön. I likhet med att miljökonsekvensbeskrivningar tas fram bör även konsekvenserna för näringslivet och sysselsättningen beskrivas. Befintliga regler behöver också ses över i syfte att eliminera regler som orsakar onödiga kostnader och som hämmar företagens konkurrenskraft.

| 1.5.19 | Undersök och prova kreativa sätt att tillhandahålla service. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör lokala och regionala myndigheter försöka öka effektiviteten i sin serviceverksamhet genom att undersöka och prova kreativa driftsformer, t.ex. upphandling, som i sin tur kan stimulera de lokala och regionala marknaderna. |
| --- | --- |

1.5.19

Undersök och prova kreativa sätt att tillhandahålla service. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör lokala och regionala myndigheter försöka öka effektiviteten i sin serviceverksamhet genom att undersöka och prova kreativa driftsformer, t.ex. upphandling, som i sin tur kan stimulera de lokala och regionala marknaderna.

| 1.5.20 | Stärk upphandlingskompetensen. Utveckla den offentliga upphandlingen till ett aktivt och transparent instrument för att främja konkurrensen. Det är viktigt att upphandlingskompetensen stärks för att förbättra kvalitén och förutsägbarheten i utvärderingarna av anbud. Ofta kan upphandlingscentraler inrättas med deltagande av flera offentliga myndigheter i syfte att säkra en hög kompetens. |
| --- | --- |

1.5.20

Stärk upphandlingskompetensen. Utveckla den offentliga upphandlingen till ett aktivt och transparent instrument för att främja konkurrensen. Det är viktigt att upphandlingskompetensen stärks för att förbättra kvalitén och förutsägbarheten i utvärderingarna av anbud. Ofta kan upphandlingscentraler inrättas med deltagande av flera offentliga myndigheter i syfte att säkra en hög kompetens.

| 1.5.21 | Främja småföretag vid upphandling. Samtidigt som det kan vara viktigt att samordna upphandlingskompetens över kommungränser är det viktigt att det inte innebär att upphandlingar bakas samman i för småföretag omöjligt stora uppdrag. Istället bör stora upphandlingar i möjligaste mån delas upp i flera mindre upphandlingar, vilket skulle gynna småföretagen. Den administrativa bördan vid anbudsförfarande är ofta alldeles för stor för småföretag. Upphandlingsformulär och förfarande bör i möjligaste mån standardiseras och enhetliga standarder, regionalt, nationellt och slutligen europeiskt bör skapas. Användningen av informationsteknik både för upphandling och mindre uppköp måste utökas. |
| --- | --- |

1.5.21

Främja småföretag vid upphandling. Samtidigt som det kan vara viktigt att samordna upphandlingskompetens över kommungränser är det viktigt att det inte innebär att upphandlingar bakas samman i för småföretag omöjligt stora uppdrag. Istället bör stora upphandlingar i möjligaste mån delas upp i flera mindre upphandlingar, vilket skulle gynna småföretagen. Den administrativa bördan vid anbudsförfarande är ofta alldeles för stor för småföretag. Upphandlingsformulär och förfarande bör i möjligaste mån standardiseras och enhetliga standarder, regionalt, nationellt och slutligen europeiskt bör skapas. Användningen av informationsteknik både för upphandling och mindre uppköp måste utökas.

| 1.5.22 | Öka användningen av e-förvaltning. För att spara kostnader både för medborgare, företag och förvaltning behöver e-förvaltning byggas ut. En god e-förvaltning förbättrar servicen, frigör resurser till kärnverksamheten och förenklar ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan offentliga institutioner. |
| --- | --- |

1.5.22

Öka användningen av e-förvaltning. För att spara kostnader både för medborgare, företag och förvaltning behöver e-förvaltning byggas ut. En god e-förvaltning förbättrar servicen, frigör resurser till kärnverksamheten och förenklar ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan offentliga institutioner.

| 1.5.23 | Öka sysselsättning och minska bidragsberoendet. Den samlade ekonomiska och sociala politiken på regional och kommunal nivå måste i högre grad inriktas på att åstadkomma fler arbetstillfällen, ge fler människor möjlighet till arbete och minska bidragsberoendet. Ökad sysselsättning är alltid det bästa sättet att minska sociala problem. Utvärderingar av vilka sysselsättningseffekter den sociala politiken ger bör ske fortlöpande i syfte att förbättra metoderna. Man bör på detta område också anordna tekniska möten för utbyte av väl fungerande metoder. |
| --- | --- |

1.5.23

Öka sysselsättning och minska bidragsberoendet. Den samlade ekonomiska och sociala politiken på regional och kommunal nivå måste i högre grad inriktas på att åstadkomma fler arbetstillfällen, ge fler människor möjlighet till arbete och minska bidragsberoendet. Ökad sysselsättning är alltid det bästa sättet att minska sociala problem. Utvärderingar av vilka sysselsättningseffekter den sociala politiken ger bör ske fortlöpande i syfte att förbättra metoderna. Man bör på detta område också anordna tekniska möten för utbyte av väl fungerande metoder.

| 1.5.24 | Frigör arbetskraft. Bidra till att frigöra arbetskraft genom bland annat utökad barnomsorg och insatser för förbättrad integration av arbetslösa invandrare i arbetsliv och företagande. I detta sammanhang spelar ökad jämställdhet en viktig roll. Ökad jämställdhet på arbetsmarknaden har stor betydelse för tillväxten. De äldre som har passerat pensionsåldern och vill fortsätta arbeta är också en resurs och bör inte hindras utan snarare välkomnas av samhället. |
| --- | --- |

1.5.24

Frigör arbetskraft. Bidra till att frigöra arbetskraft genom bland annat utökad barnomsorg och insatser för förbättrad integration av arbetslösa invandrare i arbetsliv och företagande. I detta sammanhang spelar ökad jämställdhet en viktig roll. Ökad jämställdhet på arbetsmarknaden har stor betydelse för tillväxten. De äldre som har passerat pensionsåldern och vill fortsätta arbeta är också en resurs och bör inte hindras utan snarare välkomnas av samhället.

Tillgängliga arbeten och tjänster

| 1.5.25 | Förstora arbetsmarknaden genom bättre kommunikationer. Stora städers ekonomiska framgång beror delvis på den stora tillgången på arbetskraft och arbetstillfällen och på att avstånden är nära och kommunikationerna goda. Det gör matchningen enklare mellan arbetssökande och lediga arbeten. Betydelsen för den enskilde arbetstagaren av att ha tillgång till en stor arbetsmarknad kan inte underskattas. Det är därför viktigt att infrastrukturen och de allmänna kommunikationerna stärks för att tillgängligheten till arbetstillfällen skall öka. Regioner som gränsar till varandra måste se till att pendling över regiongränsen inte kostar mer än pendling inom regionen. |
| --- | --- |

1.5.25

Förstora arbetsmarknaden genom bättre kommunikationer. Stora städers ekonomiska framgång beror delvis på den stora tillgången på arbetskraft och arbetstillfällen och på att avstånden är nära och kommunikationerna goda. Det gör matchningen enklare mellan arbetssökande och lediga arbeten. Betydelsen för den enskilde arbetstagaren av att ha tillgång till en stor arbetsmarknad kan inte underskattas. Det är därför viktigt att infrastrukturen och de allmänna kommunikationerna stärks för att tillgängligheten till arbetstillfällen skall öka. Regioner som gränsar till varandra måste se till att pendling över regiongränsen inte kostar mer än pendling inom regionen.

| 1.5.26 | Säkra hög tillgänglighet till bredbandstjänster. Lokala och regionala myndigheter kan bidra till att marknadsdrivna bredbandstjänster byggs ut. Bredband ökar tillgängligheten till tjänster och underlättar distansarbete. |
| --- | --- |

1.5.26

Säkra hög tillgänglighet till bredbandstjänster. Lokala och regionala myndigheter kan bidra till att marknadsdrivna bredbandstjänster byggs ut. Bredband ökar tillgängligheten till tjänster och underlättar distansarbete.

2.   Rekommendationer för ökad lokal och regional konkurrenskraft

| 2.1 | Regionkommittén åtar sig att hålla debatten om lokal och regional konkurrenskraft levande och uppmanar Europas kommuner, städer och regioner att föra debatten i de egna demokratiska församlingarna. Konkurrenskraften byggs underifrån och där måste denna för Europas framtid livsviktiga debatt föras och där måste orden omsättas i handling. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén åtar sig att hålla debatten om lokal och regional konkurrenskraft levande och uppmanar Europas kommuner, städer och regioner att föra debatten i de egna demokratiska församlingarna. Konkurrenskraften byggs underifrån och där måste denna för Europas framtid livsviktiga debatt föras och där måste orden omsättas i handling.

| 2.2 | Regionkommittén uppmanar Europas kommuner, städer och regioner att överväga de exempel på konkreta åtgärder för ökad konkurrenskraft som rapporten beskriver och att upprätta lokala och regionala tillväxtplaner inriktade på ökad konkurrenskraft. Planerna behöver lista åtgärder avpassade för de förhållanden som råder lokalt och regionalt. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén uppmanar Europas kommuner, städer och regioner att överväga de exempel på konkreta åtgärder för ökad konkurrenskraft som rapporten beskriver och att upprätta lokala och regionala tillväxtplaner inriktade på ökad konkurrenskraft. Planerna behöver lista åtgärder avpassade för de förhållanden som råder lokalt och regionalt.

| 2.3 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att erkänna kommuners och regioners roll för tillväxt och konkurrenskraft och att underlätta för den lokala och regionala utvecklingskraften genom att säkra en hög grad av handlingsutrymme inom utvecklingspolitiken för lokal och regional nivå. Beredningen av de nationella reformprogrammen bör inbegripa en bedömning av den regionala och lokala nivåns roll i den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken när det gäller genomförandet av olika riktlinjer. I det sammanhanget är det viktigt att sammanhållningspolitiken fokuserar på att uppnå Lissabonmålen och uttryckligen ger städer och lokala myndigheter en konkret roll. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att erkänna kommuners och regioners roll för tillväxt och konkurrenskraft och att underlätta för den lokala och regionala utvecklingskraften genom att säkra en hög grad av handlingsutrymme inom utvecklingspolitiken för lokal och regional nivå. Beredningen av de nationella reformprogrammen bör inbegripa en bedömning av den regionala och lokala nivåns roll i den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken när det gäller genomförandet av olika riktlinjer. I det sammanhanget är det viktigt att sammanhållningspolitiken fokuserar på att uppnå Lissabonmålen och uttryckligen ger städer och lokala myndigheter en konkret roll.

| 2.4 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna den viktiga roll som Europas tillväxtregioner och storstadsregioner spelar för hela unionens utveckling. Regioner som släpar efter behöver dragkraften från Europas ekonomiska motorer. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna den viktiga roll som Europas tillväxtregioner och storstadsregioner spelar för hela unionens utveckling. Regioner som släpar efter behöver dragkraften från Europas ekonomiska motorer.

| 2.5 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att kraftfullt främja ett europeiskt lärande om regional tillväxt och konkurrenskraft. Strategiska insatser krävs för att lära av goda europeiska exempel likväl som av exempel från andra delar av världen. Tematisk benchmarking där likartade regioner jämförs med varandra behöver främjas. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén uppmanar kommissionen att kraftfullt främja ett europeiskt lärande om regional tillväxt och konkurrenskraft. Strategiska insatser krävs för att lära av goda europeiska exempel likväl som av exempel från andra delar av världen. Tematisk benchmarking där likartade regioner jämförs med varandra behöver främjas.

| 2.6 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att utveckla årliga regionala konkurrenskraftsrapporter som beskriver förhållandena i unionens regioner i syfte att underlätta tematisk benchmarking och best practice. Regionkommittén stödjer gärna kommissionen i detta arbete. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén uppmanar kommissionen att utveckla årliga regionala konkurrenskraftsrapporter som beskriver förhållandena i unionens regioner i syfte att underlätta tematisk benchmarking och best practice. Regionkommittén stödjer gärna kommissionen i detta arbete.

| 2.7 | Regionkommittén har för avsikt att aktivt bidra till förberedelserna för Europeiska rådets vårmöte och utvärderingen av de nationella handlingsplanerna. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén har för avsikt att aktivt bidra till förberedelserna för Europeiska rådets vårmöte och utvärderingen av de nationella handlingsplanerna.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 1

1

(2)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 91

2

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/17

---

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013)

(2006/C 115/04)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013), KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 (COD),

kommissionens beslut av den 6 april 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket och artikel 156 i EG-fördraget rådfråga kommittén i denna fråga,

ordförandens beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

det utkast till yttrande (CdR 150/2005 rév. 2) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 23 september 2005 (föredragande: Harry Dijksma, ledamot av provinsstyrelsen i Flevoland (NL–ALDE)),

och av följande skäl:

Regionkommittén har på senare tid utarbetat yttranden om de flesta av de delprogram som förs samman i det ramprogram för konkurrenskraft och innovation som föreslås och om de ämnen det handlar om och det vore därför inte särskilt effektivt att återupprepa alla de ståndpunkter som kommittén redan intagit och som fortfarande gäller.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

Regionkommittén välkomnar ramprogrammet

| 1. | Det är med glädje Regionkommittén konstaterar att Europeiska kommissionen med sitt förslag till ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) försöker tillmötesgå kommitténs önskemål om bättre samordning mellan olika typer av sektorsspecifik EU-politik och om en större fokusering på de små och medelstora företagen och vikten av stärkt konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.

Det är med glädje Regionkommittén konstaterar att Europeiska kommissionen med sitt förslag till ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) försöker tillmötesgå kommitténs önskemål om bättre samordning mellan olika typer av sektorsspecifik EU-politik och om en större fokusering på de små och medelstora företagen och vikten av stärkt konkurrenskraft.

Ramprogrammet på de olika nivåerna inom europeisk förvaltning

| 2. | Kommissionen anser att det förslag som den lägger fram står i överensstämmelse med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Kommittén instämmer i stora drag i kommissionens resonemang mot bakgrund av nuvarande praxis. Kommittén anser dock inte att de lokala och regionala myndigheterna ges den roll som enligt principen om goda europeiska styresformer tillkommer dem i egenskap av decentraliserade myndigheter. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen anser att det förslag som den lägger fram står i överensstämmelse med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Kommittén instämmer i stora drag i kommissionens resonemang mot bakgrund av nuvarande praxis. Kommittén anser dock inte att de lokala och regionala myndigheterna ges den roll som enligt principen om goda europeiska styresformer tillkommer dem i egenskap av decentraliserade myndigheter.

| 3. | Kommittén anser att ramprogrammet i sig innebär en förbättring jämfört med den rådande situationen. Det är dock fortfarande en top down-strategi och leder inte nödvändigtvis till bästa resultat. |
| --- | --- |

3.

Kommittén anser att ramprogrammet i sig innebär en förbättring jämfört med den rådande situationen. Det är dock fortfarande en top down-strategi och leder inte nödvändigtvis till bästa resultat.

| 4. | EU måste genom sin rampolitik uppmuntra myndigheter och näringsliv att hitta tillbaka till sina starka sidor i den föränderliga internationella miljön och i samband med detta framför allt fungera som tillskyndare och skapa förutsättningar i en strävan att kombinera ett uppifrånperspektiv med ett nedifrån-och-upp-perspektiv, snarare än att detaljstyra programmen uppifrån och ned och göra dem till rena ifyllnadsövningar för de delaktiga myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

EU måste genom sin rampolitik uppmuntra myndigheter och näringsliv att hitta tillbaka till sina starka sidor i den föränderliga internationella miljön och i samband med detta framför allt fungera som tillskyndare och skapa förutsättningar i en strävan att kombinera ett uppifrånperspektiv med ett nedifrån-och-upp-perspektiv, snarare än att detaljstyra programmen uppifrån och ned och göra dem till rena ifyllnadsövningar för de delaktiga myndigheterna.

| 5. | Internationaliseringen av ekonomin sker i rasande fart. Kommittén anser därför att det fortfarande krävs en europeisk politik för konkurrenskraft och innovation med en ordentlig budget, även om ansvarsfördelningen mellan EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna förändras. |
| --- | --- |

5.

Internationaliseringen av ekonomin sker i rasande fart. Kommittén anser därför att det fortfarande krävs en europeisk politik för konkurrenskraft och innovation med en ordentlig budget, även om ansvarsfördelningen mellan EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna förändras.

| 6. | EU:s finansiella bidrag genererar, delvis tack vare hävstångseffekten, ett betydande mervärde på europeisk nivå. Kommittén anser att denna politik för konkurrenskraft och innovation på europeisk nivå måste ha en tillräckligt stor budget. Det krävs ett engagemang, både när det gäller politikens innehåll och finansiellt, från alla europeiska myndighetsnivåer för att man skall kunna förverkliga målsättningarna bakom Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

6.

EU:s finansiella bidrag genererar, delvis tack vare hävstångseffekten, ett betydande mervärde på europeisk nivå. Kommittén anser att denna politik för konkurrenskraft och innovation på europeisk nivå måste ha en tillräckligt stor budget. Det krävs ett engagemang, både när det gäller politikens innehåll och finansiellt, från alla europeiska myndighetsnivåer för att man skall kunna förverkliga målsättningarna bakom Lissabonstrategin.

| 7. | Den fråga som kommittén önskar ställa i samband med detta är om inte Lissabonstrategin fortfarande bygger för mycket på ett linjärt tänkande och om det inte vore bättre att tänka i termer av trendbrott och utgå ifrån de starka sidor som är specifika för Europa. |
| --- | --- |

7.

Den fråga som kommittén önskar ställa i samband med detta är om inte Lissabonstrategin fortfarande bygger för mycket på ett linjärt tänkande och om det inte vore bättre att tänka i termer av trendbrott och utgå ifrån de starka sidor som är specifika för Europa.

| 8. | Europas styrka ligger i mångfald och inte i standardisering. Det krävs också skräddarsydda lösningar när man vill främja konkurrenskraft genom innovation. De lokala och regionala myndigheterna har praktisk erfarenhet av förvaltning som ger dem de bästa förutsättningarna för att främja konkurrenskraft genom innovation i sina respektive områden. En integrerad strategi förverkligas bäst nära fältet. Här är också samordningsvinsterna som störst och samarbete kan etableras snabbt. |
| --- | --- |

8.

Europas styrka ligger i mångfald och inte i standardisering. Det krävs också skräddarsydda lösningar när man vill främja konkurrenskraft genom innovation. De lokala och regionala myndigheterna har praktisk erfarenhet av förvaltning som ger dem de bästa förutsättningarna för att främja konkurrenskraft genom innovation i sina respektive områden. En integrerad strategi förverkligas bäst nära fältet. Här är också samordningsvinsterna som störst och samarbete kan etableras snabbt.

| 9. | De lokala och regionala myndigheterna måste som deltagande myndigheter därför vara fullvärdiga parter och spela en central roll i samband med att denna alleuropeiska politik genomförs inom ramen för det europeiska partnerskapet. |
| --- | --- |

9.

De lokala och regionala myndigheterna måste som deltagande myndigheter därför vara fullvärdiga parter och spela en central roll i samband med att denna alleuropeiska politik genomförs inom ramen för det europeiska partnerskapet.

| 10. | Kommittén vill i samband med detta också uppmana alla led inom det europeiska förvaltningssystemet att gå i täten när det gäller innovation inom den egna organisationen och att i samband med detta framför allt hålla utkik efter möjligheter att stimulera innovativt agerande av tredje part. Det råder ju inget tvivel om att innovationspolitikens trovärdighet och därmed dess effektivitet blir större om myndigheterna själva föregår med gott exempel. |
| --- | --- |

10.

Kommittén vill i samband med detta också uppmana alla led inom det europeiska förvaltningssystemet att gå i täten när det gäller innovation inom den egna organisationen och att i samband med detta framför allt hålla utkik efter möjligheter att stimulera innovativt agerande av tredje part. Det råder ju inget tvivel om att innovationspolitikens trovärdighet och därmed dess effektivitet blir större om myndigheterna själva föregår med gott exempel.

Ramprogrammet – förenkling och sammanhang

| 11. | Ramprogrammet innebär en förenkling jämfört med den rådande situationen. För en sammanhängande politik och av effektivitetsskäl är dock en förvaltningskommitté och ett arbetsprogram att föredra framför tre. Under alla omständigheter kräver olika arbetsprogram med samma mål en effektiv programsamordning för att de skall kunna utnyttjas optimalt. |
| --- | --- |

11.

Ramprogrammet innebär en förenkling jämfört med den rådande situationen. För en sammanhängande politik och av effektivitetsskäl är dock en förvaltningskommitté och ett arbetsprogram att föredra framför tre. Under alla omständigheter kräver olika arbetsprogram med samma mål en effektiv programsamordning för att de skall kunna utnyttjas optimalt.

| 12. | Kommissionen ger i sitt förslag en översikt över det politiska sambandet mellan de olika delprogrammen och mellan ramprogrammet och olika relevanta europeiska program. Detta ger en sammanhängande bild av politiken. Det vore bra om det av de årliga arbetsprogrammen framgick hur detta samband mellan ramprogrammet och andra europeiska program, särskilt sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, i praktiken kan användas för att fastställa integrerade handlingsprogram på såväl nationell som regional och lokal nivå, handlingsprogram som ger upphov till optimala samordningsvinster. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen ger i sitt förslag en översikt över det politiska sambandet mellan de olika delprogrammen och mellan ramprogrammet och olika relevanta europeiska program. Detta ger en sammanhängande bild av politiken. Det vore bra om det av de årliga arbetsprogrammen framgick hur detta samband mellan ramprogrammet och andra europeiska program, särskilt sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, i praktiken kan användas för att fastställa integrerade handlingsprogram på såväl nationell som regional och lokal nivå, handlingsprogram som ger upphov till optimala samordningsvinster.

| 13. | Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation är ett globalt ramprogram med många möjligheter till handling. Först när de årliga arbetsprogrammen är färdiga kommer det att stå klart vilka åtgärder som kommer att vara tillgängliga, när, för vem och på vilket sätt, vilka kriterier kommissionen kommer att tillämpa och därmed alltså de faktiska möjligheterna. Kommittén önskar under arbetet med att fastställa arbetsprogrammen hållas underrättad likt Europaparlamentet för att vid behov kunna tillkännage sina synpunkter. De regionala myndigheterna måste också få möjlighet att granska programutkasten för att kunna framföra sina synpunkter och förslag, vilket skulle stärka deras roll som motor för ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

13.

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation är ett globalt ramprogram med många möjligheter till handling. Först när de årliga arbetsprogrammen är färdiga kommer det att stå klart vilka åtgärder som kommer att vara tillgängliga, när, för vem och på vilket sätt, vilka kriterier kommissionen kommer att tillämpa och därmed alltså de faktiska möjligheterna. Kommittén önskar under arbetet med att fastställa arbetsprogrammen hållas underrättad likt Europaparlamentet för att vid behov kunna tillkännage sina synpunkter. De regionala myndigheterna måste också få möjlighet att granska programutkasten för att kunna framföra sina synpunkter och förslag, vilket skulle stärka deras roll som motor för ökad konkurrenskraft.

| 14. | Det sägs ofta att det är besvärligt, för att inte säga svårt, att få tillträde till europeiska program. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se till att förfarandena blir korta och tydliga med entydiga bedömningskriterier, att den administrativa bördan mellan ansökan och revision minimeras och – vilket borde vara självklart – att de möjligheter som informations- och kommunikationstekniken har att erbjuda utnyttjas optimalt. |
| --- | --- |

14.

Det sägs ofta att det är besvärligt, för att inte säga svårt, att få tillträde till europeiska program. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se till att förfarandena blir korta och tydliga med entydiga bedömningskriterier, att den administrativa bördan mellan ansökan och revision minimeras och – vilket borde vara självklart – att de möjligheter som informations- och kommunikationstekniken har att erbjuda utnyttjas optimalt.

| 15. | Mot bakgrund av ovanstående punkt uppmanar kommittén kommissionen att allvarligt beakta möjligheten att delegera åtminstone förvaltningen på genomförandenivå till de lokala och regionala myndigheter som kan och är beredda att åta sig denna uppgift. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av ovanstående punkt uppmanar kommittén kommissionen att allvarligt beakta möjligheten att delegera åtminstone förvaltningen på genomförandenivå till de lokala och regionala myndigheter som kan och är beredda att åta sig denna uppgift.

Entreprenörskap och innovation

| 16. | Det är med glädje som kommittén konstaterar att kommissionen inser vikten av hela skalan av små och medelstora företag, även mycket små, mer traditionella företag och familjeföretag. Detta gäller också lokala och regionala finansiella fonder och förmedlande organ. Både de berörda europeiska institutionernas och tillsyns- och förvaltningsmyndigheternas politik gör det dock ofta svårt att tillhandahålla riskkapital. Även här bör politik och bestämmelser förnyas. |
| --- | --- |

16.

Det är med glädje som kommittén konstaterar att kommissionen inser vikten av hela skalan av små och medelstora företag, även mycket små, mer traditionella företag och familjeföretag. Detta gäller också lokala och regionala finansiella fonder och förmedlande organ. Både de berörda europeiska institutionernas och tillsyns- och förvaltningsmyndigheternas politik gör det dock ofta svårt att tillhandahålla riskkapital. Även här bör politik och bestämmelser förnyas.

| 17. | Ramprogrammet lägger stor tonvikt vid samarbete, även vid transnationellt samarbete, som förutsätter partner i tre länder. Kommittén anser också att man bör möjliggöra partnersamverkan, eftersom intensivt samarbete mellan två parter kan vara mycket effektivt. |
| --- | --- |

17.

Ramprogrammet lägger stor tonvikt vid samarbete, även vid transnationellt samarbete, som förutsätter partner i tre länder. Kommittén anser också att man bör möjliggöra partnersamverkan, eftersom intensivt samarbete mellan två parter kan vara mycket effektivt.

| 18. | För att hjälpa små och medelstora företag över den beryktade samarbetströskeln bör man också stimulera småskaligt samarbete mellan företag på lokal och regional nivå som en möjlig början på ett mer omfattande samarbete. |
| --- | --- |

18.

För att hjälpa små och medelstora företag över den beryktade samarbetströskeln bör man också stimulera småskaligt samarbete mellan företag på lokal och regional nivå som en möjlig början på ett mer omfattande samarbete.

| 19. | Kommittén gläder sig åt att ungdomar uttryckligen nämns som målgrupp i delprogrammet Entreprenörskap. Ur social synvinkel vore det dock också mycket önskvärt med en uttrycklig fokusering på entreprenörskap som bedrivs av eller riktas in på äldre personer och minoriteter. |
| --- | --- |

19.

Kommittén gläder sig åt att ungdomar uttryckligen nämns som målgrupp i delprogrammet Entreprenörskap. Ur social synvinkel vore det dock också mycket önskvärt med en uttrycklig fokusering på entreprenörskap som bedrivs av eller riktas in på äldre personer och minoriteter.

Policy för informations- och kommunikationsteknik

| 20. | Kommittén anser att man i delprogrammet för informations- och kommunikationsteknik bör se till hela kedjan och i likhet med vad som sker på miljöteknikens område ge marknaden riktade impulser så att nödvändiga bredbandstillämpningar, bredbandsinfrastruktur och liknande teknik snabbare tas i bruk. |
| --- | --- |

20.

Kommittén anser att man i delprogrammet för informations- och kommunikationsteknik bör se till hela kedjan och i likhet med vad som sker på miljöteknikens område ge marknaden riktade impulser så att nödvändiga bredbandstillämpningar, bredbandsinfrastruktur och liknande teknik snabbare tas i bruk.

| 21. | Myndigheterna använder sig liksom tjänstesektorn mindre av informations- och kommunikationsteknik än vad de borde. Kommittén anser att också de lokala och regionala myndigheterna måste göra en ansträngning för att tjäna som förebilder. Om de inte har tillräckligt med kapacitet eller finansiella medel bör de få stöd från andra myndigheter på nationell eller europeisk nivå med att finna kreativa lösningar, dock med ett oförminskat ansvar att utnyttja de egna möjligheterna maximalt. |
| --- | --- |

21.

Myndigheterna använder sig liksom tjänstesektorn mindre av informations- och kommunikationsteknik än vad de borde. Kommittén anser att också de lokala och regionala myndigheterna måste göra en ansträngning för att tjäna som förebilder. Om de inte har tillräckligt med kapacitet eller finansiella medel bör de få stöd från andra myndigheter på nationell eller europeisk nivå med att finna kreativa lösningar, dock med ett oförminskat ansvar att utnyttja de egna möjligheterna maximalt.

Intelligent energi – Europa

| 22. | I inledningen till förslagets motiveringsdel nämner kommissionen Life som ett av de befintliga instrument som kan infogas i det gemensamma ramprogrammet. Kommissionen återkommer dock aldrig till Life längre fram i förslaget, i alla fall inte så att det märks. Ramprogrammets roll i förhållande till Life bör förtydligas. |
| --- | --- |

22.

I inledningen till förslagets motiveringsdel nämner kommissionen Life som ett av de befintliga instrument som kan infogas i det gemensamma ramprogrammet. Kommissionen återkommer dock aldrig till Life längre fram i förslaget, i alla fall inte så att det märks. Ramprogrammets roll i förhållande till Life bör förtydligas.

| 23. | Även om det inte nämns i ramprogrammet utgår kommittén från att den kampanj för hållbar energi som inleddes nyligen och som skall pågå till 2008 och delprogrammet Intelligent energi–Europa kommer att samordnas. |
| --- | --- |

23.

Även om det inte nämns i ramprogrammet utgår kommittén från att den kampanj för hållbar energi som inleddes nyligen och som skall pågå till 2008 och delprogrammet Intelligent energi–Europa kommer att samordnas.

Statligt stöd

| 24. | Kommittén välkomnar att kommissionen den 21 september 2005 lanserade ett offentligt samråd om reglerna för statligt stöd till innovation (KOM(2005) 436), men beklagar den snäva tidsfristen för att lämna svar.
  Kommittén önskar framföra följande synpunkter i frågan:






  — | I enlighet med målet om förenkling är kommittén positiv till att innovation inryms i den nuvarande lagstiftningen i stället för att det skapas ny lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

24.

Kommittén välkomnar att kommissionen den 21 september 2005 lanserade ett offentligt samråd om reglerna för statligt stöd till innovation (KOM(2005) 436), men beklagar den snäva tidsfristen för att lämna svar.

Kommittén önskar framföra följande synpunkter i frågan:

—

I enlighet med målet om förenkling är kommittén positiv till att innovation inryms i den nuvarande lagstiftningen i stället för att det skapas ny lagstiftning.

| — | ReK stöder målet att rikta in innovationsrelaterat statligt stöd på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

ReK stöder målet att rikta in innovationsrelaterat statligt stöd på små och medelstora företag.

| — | Kommittén rekommenderar att man behåller den nuvarande tillåtna kumuleringen av stöd till innovation och regionalstöd. |
| --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar att man behåller den nuvarande tillåtna kumuleringen av stöd till innovation och regionalstöd.

| — | Med avseende på nyinrättad innovativ verksamhet undrar ReK varför endast ”ett [50 %] undantag för sociala avgifter och andra lokala eller regionala skatter (dvs. icke-vinstrelaterade skatter)” övervägs. |
| --- | --- |

—

Med avseende på nyinrättad innovativ verksamhet undrar ReK varför endast ”ett [50 %] undantag för sociala avgifter och andra lokala eller regionala skatter (dvs. icke-vinstrelaterade skatter)” övervägs.

| — | Regionkommittén välkomnar att ”statligt stöd till små och medelstora företag eller åtgärder långt från marknaden kan kvalificera för lättare förfaranderegler och undantas från meddelandeplikten” (punkt 24). |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar att ”statligt stöd till små och medelstora företag eller åtgärder långt från marknaden kan kvalificera för lättare förfaranderegler och undantas från meddelandeplikten” (punkt 24).

Kommittén ifrågasätter emellertid kommissionens fokus på ”marknadsbrist”. Kommissionen tillstår faktiskt att innovationsrelaterad verksamhet är specifik eftersom den ofta försiggår långt från marknaden: ”Erfarenheten visar att det är mycket svårt att på förhand veta vilka innovativa produkter och tjänster som kommer att bli framgångsrika på marknaden.” (punkt 18).

Slutkommentar

| 25. | Kommittén anser sig med detta yttrande kunna bidra till en bättre politik för att stärka konkurrenskraften genom innovation och till att hjälpa diskussionen om budgetplanen framåt. Kommittén anser också att en justering av ramprogrammet på det sätt som föreslås kommer att bidra till en jämnare fördelning av ansvar och uppgifter inom det europeiska förvaltningssystemet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser sig med detta yttrande kunna bidra till en bättre politik för att stärka konkurrenskraften genom innovation och till att hjälpa diskussionen om budgetplanen framåt. Kommittén anser också att en justering av ramprogrammet på det sätt som föreslås kommer att bidra till en jämnare fördelning av ansvar och uppgifter inom det europeiska förvaltningssystemet.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/20

---

Yttrande från Regionkommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(2006/C 115/05)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (KOM(2005) 119 slutlig – 2005/0043 COD – 2005/0044 – CNS),

meddelande från kommissionen: Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt (KOM(2005) 118 slutlig),

rådets beslut av den 31 mars 2005 att i enlighet med första stycket i EG-fördraget i artikel 265 rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

ordförandens beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Europeiska rådets beslut i Lissabon år 2000 att anta begreppet ”ett europeiskt område för forskningsverksamhet” och därigenom lägga grunden för en gemensam politik för forskning och teknik inom Europeiska unionen,

Europeiska rådets beslut i Barcelona i mars 2002, då unionen satte upp som sitt mål att före slutet av 2010 öka de europeiska forskningsinsatserna till 3 % av unionens BNP,

meddelande från kommissionen: EUs initiativ för tillväxt och investeringar i nätverk och kunskap för tillväxt och sysselsättning – slutrapport till rådet (KOM(2003) 690 slutlig),

meddelande från kommissionen: Vetenskap och teknik, centrala faktorer för Europas framtida utveckling – politiska riktlinjer för forskningsstöd i EU (KOM(2004) 353 slutlig) och Regionkommitténs yttrande i ärendet (CdR 194/2004 fin (1)),

meddelande från kommissionen till svar på synpunkter och rekommendationer från högnivåpanelen med oberoende experter rörande utvärderingen av effektiviteten hos sjätte ramprogrammets nya instrument (KOM(2004) 574 slutlig),

meddelande inför Europeiska rådets vårmöte: Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin (KOM(2005) 24 slutlig),

förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättandet av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (KOM(2005) 121 slutlig – 2005/0050 COD),

meddelande från kommissionen: Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005) 152 slutlig) och Regionkommitténs yttrande i ärendet (CdR 154/2005 fin),

rapporten från högnivågruppen under ledning av professor Ramon Marimon: Utvärdering av effektiviteten hos de nya instrumenten i det sjätte ramprogrammet (21 juni 2004),

det yttrande (CdR 155/2005 rév 2) som antogs av Regionkommitténs utskott för kultur och utbildning den 22 september 2005 (föredragande: Lars Nordström, regionfullmäktigeledamot i Västra Götaland (SE/ALDE),

och av följande skäl:

| 1. | De övergripande målen i förslaget är absolut nödvändiga för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras. En ökning av de europeiska forskningsinsatserna till 3 % av unionens BNP, där 2 % kommer från den privata sektorn och allt är knutet till forskning och utveckling för att främja kunskapsbaserade samhällen och ekonomier i Europa, är ett ambitiöst mål som endast kan uppnås genom gemensamma ansträngningar och samordnade insatser inom unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

De övergripande målen i förslaget är absolut nödvändiga för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras. En ökning av de europeiska forskningsinsatserna till 3 % av unionens BNP, där 2 % kommer från den privata sektorn och allt är knutet till forskning och utveckling för att främja kunskapsbaserade samhällen och ekonomier i Europa, är ett ambitiöst mål som endast kan uppnås genom gemensamma ansträngningar och samordnade insatser inom unionen och medlemsstaterna.

| 2. | Forskning, innovation och livslångt lärande är nycklar till europeisk tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.

Forskning, innovation och livslångt lärande är nycklar till europeisk tillväxt och konkurrenskraft.

| 3. | Behovet av att unionens forskningsstöd fördubblas under åren 2007–2013 ligger i linje med ambitionen i Lissabonstrategin och att 10 nya medlemsstater anslöt sig till unionen år 2004. Det ligger i hela Europas intresse att detta förslag förverkligas, även om andra delar av budgetplanerna för perioden 2007–2013 skulle komma att förändras. |
| --- | --- |

3.

Behovet av att unionens forskningsstöd fördubblas under åren 2007–2013 ligger i linje med ambitionen i Lissabonstrategin och att 10 nya medlemsstater anslöt sig till unionen år 2004. Det ligger i hela Europas intresse att detta förslag förverkligas, även om andra delar av budgetplanerna för perioden 2007–2013 skulle komma att förändras.

| 4. | Det finns en hög grad av kontinuitet mellan det innevarande sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) och det kommande sjunde ramprogrammet. Samtidigt innehåller förslaget nya delar såsom bl.a. ett europeiskt forskningsråd och s.k. gemensamma teknikinitiativ. |
| --- | --- |

4.

Det finns en hög grad av kontinuitet mellan det innevarande sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) och det kommande sjunde ramprogrammet. Samtidigt innehåller förslaget nya delar såsom bl.a. ett europeiskt forskningsråd och s.k. gemensamma teknikinitiativ.

| 5. | Åtgärderna i kommissionens förslag är inte sammanhållningsinstrument i sig, men de har otvetydigt en påverkan på sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

5.

Åtgärderna i kommissionens förslag är inte sammanhållningsinstrument i sig, men de har otvetydigt en påverkan på sammanhållningen i Europa.

Vid sin 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november) antog Regionkommittén följande yttrande enhälligt:

Regionkommitténs synpunkter

1.   Kommitténs generella bedömning

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar att det politiska sammanhanget och syftena med detta förslag har redovisats i ett särskilt meddelande om att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet som lades fram av kommissionen samtidigt med detta förslag. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar att det politiska sammanhanget och syftena med detta förslag har redovisats i ett särskilt meddelande om att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet som lades fram av kommissionen samtidigt med detta förslag.

| 1.2 | Regionkommittén anser att kommissionens förslag i huvudsak är bra då det innebär en hög grad av kontinuitet i relation till innevarande ramprogram. Lokala och regionala myndigheter samt små och medelstora företag (SME) ges bättre förutsättningar att delta, även om styrinstrumenten inom det sjunde ramprogrammet fortsätter att gynna ”storskaliga initiativ”. |
| --- | --- |

1.2

Regionkommittén anser att kommissionens förslag i huvudsak är bra då det innebär en hög grad av kontinuitet i relation till innevarande ramprogram. Lokala och regionala myndigheter samt små och medelstora företag (SME) ges bättre förutsättningar att delta, även om styrinstrumenten inom det sjunde ramprogrammet fortsätter att gynna ”storskaliga initiativ”.

| 1.3 | Inför återlanseringen av Lissabonagendan betonar Regionkommittén betydelsen av att nå en överenskommelse om EU:s långtidsbudget som gör det möjligt att anslå de resurser som krävs till det sjunde ramprogrammet i linje med kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.3

Inför återlanseringen av Lissabonagendan betonar Regionkommittén betydelsen av att nå en överenskommelse om EU:s långtidsbudget som gör det möjligt att anslå de resurser som krävs till det sjunde ramprogrammet i linje med kommissionens förslag.

| 1.4 | Kommittén välkomnar de administrativa, finansiella och juridiska förenklingar som beskrivs i det arbetsdokument om genomförande som åtföljer förslaget, och vill särskilt betona att det krävs förenklingar i alla led av ansökningsförfarande, kontraktsförhandlingar och genomförande. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén välkomnar de administrativa, finansiella och juridiska förenklingar som beskrivs i det arbetsdokument om genomförande som åtföljer förslaget, och vill särskilt betona att det krävs förenklingar i alla led av ansökningsförfarande, kontraktsförhandlingar och genomförande.

| 1.5 | Kommittén konstaterar att kommissionen har beaktat synpunkterna från många berörda parter i en bred konsultation samt att förslaget bygger på en ingående konsekvensbedömning utifrån information från berörda parter och utvärderingar. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén konstaterar att kommissionen har beaktat synpunkterna från många berörda parter i en bred konsultation samt att förslaget bygger på en ingående konsekvensbedömning utifrån information från berörda parter och utvärderingar.

| 1.6 | Kommittén instämmer i att kunskap är kärnan i Lissabonstrategin och att ”kunskapstriangeln” består av innovation, utbildning och forskning. Kommittén vill särskilt betona att strävan efter kvalitet och excellens är centralt inom forskningspolitiken. Därigenom kan kunskap tas fram som främjar en hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén instämmer i att kunskap är kärnan i Lissabonstrategin och att ”kunskapstriangeln” består av innovation, utbildning och forskning. Kommittén vill särskilt betona att strävan efter kvalitet och excellens är centralt inom forskningspolitiken. Därigenom kan kunskap tas fram som främjar en hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning.

| 1.7 | Kommittén stöder de övergripande programmålsättningarna och indelningen av det sjunde ramprogrammet i fyra särskilda program – Samarbete, Idéer, Människor och Kapacitet – motsvarande fyra av huvudmålen med den europeiska forskningspolitiken. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén stöder de övergripande programmålsättningarna och indelningen av det sjunde ramprogrammet i fyra särskilda program – Samarbete, Idéer, Människor och Kapacitet – motsvarande fyra av huvudmålen med den europeiska forskningspolitiken.

| 1.8 | Kommittén välkomnar att
  programmet Samarbete

  koncentreras till ett fåtal teman för all typ av gränsöverskridande samarbete, från samarbetsprojekt och nätverk till samordning av forskningsprogram, inom följande områden:






  a) | Hälsa. |
| --- | --- | --- |

1.8

Kommittén välkomnar att
  programmet Samarbete

  koncentreras till ett fåtal teman för all typ av gränsöverskridande samarbete, från samarbetsprojekt och nätverk till samordning av forskningsprogram, inom följande områden:

a)

Hälsa.

| b) | Livsmedel, jordbruk och bioteknik. |
| --- | --- |

b)

Livsmedel, jordbruk och bioteknik.

| c) | Informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

c)

Informations- och kommunikationsteknik.

| d) | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. |
| --- | --- |

d)

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik.

| e) | Energi. |
| --- | --- |

e)

Energi.

| f) | Miljö (inbegripet klimatförändringar). |
| --- | --- |

f)

Miljö (inbegripet klimatförändringar).

| g) | Transport (inbegripet flygteknik). |
| --- | --- |

g)

Transport (inbegripet flygteknik).

| h) | Samhällsvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

h)

Samhällsvetenskap och humaniora.

| i) | Säkerhets- och rymdforskning. |
| --- | --- |

i)

Säkerhets- och rymdforskning.

| 1.9 | Kommittén har stora förhoppningar på
  programmet Idéer
  där ett självständigt europeiskt forskningsråd (ERC) skall inrättas till stöd för forskardriven spetsforskning som utförs av enskilda forskarlag i konkurrens inom alla vetenskapliga områden. Kommittén vill särskilt understryka betydelsen av ett oberoende forskningsråd och av att resultaten från den forskning som produceras sprids på ett systematiskt sätt i ett genomgripande samarbete med lokala och regionala förvaltningar. Det föreslagna europeiska forskningsrådet bör ha ett nära samarbete med lokala och regionala förvaltningar samt Regionkommittén. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén har stora förhoppningar på
  programmet Idéer
  där ett självständigt europeiskt forskningsråd (ERC) skall inrättas till stöd för forskardriven spetsforskning som utförs av enskilda forskarlag i konkurrens inom alla vetenskapliga områden. Kommittén vill särskilt understryka betydelsen av ett oberoende forskningsråd och av att resultaten från den forskning som produceras sprids på ett systematiskt sätt i ett genomgripande samarbete med lokala och regionala förvaltningar. Det föreslagna europeiska forskningsrådet bör ha ett nära samarbete med lokala och regionala förvaltningar samt Regionkommittén.

| 1.10 | Kommittén välkomnar att
  programmet Människor
  stärker stödet för utbildning och karriärutveckling för forskare med en fokusering på kompetens och karriärutveckling och starkare kopplingar till nationella system. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén välkomnar att
  programmet Människor
  stärker stödet för utbildning och karriärutveckling för forskare med en fokusering på kompetens och karriärutveckling och starkare kopplingar till nationella system.

| 1.11 | För
  programmet Kapacitet
  vill kommittén erinra om de särskilda samverkansbehov mellan ramprogram och strukturfonder som finns för att öka kapaciteten hos europeisk forskning, utbildning och innovation när det gäller olika stöd till forskningsinfrastruktur, forskning till förmån för små och medelstora företag, regionala forskningsdrivna kluster, frigörande av forskningspotential i EU:s ”konvergensregioner”, frågor kring ”vetenskapen i samhället” samt övergripande internationellt samarbete. |
| --- | --- |

1.11

För
  programmet Kapacitet
  vill kommittén erinra om de särskilda samverkansbehov mellan ramprogram och strukturfonder som finns för att öka kapaciteten hos europeisk forskning, utbildning och innovation när det gäller olika stöd till forskningsinfrastruktur, forskning till förmån för små och medelstora företag, regionala forskningsdrivna kluster, frigörande av forskningspotential i EU:s ”konvergensregioner”, frågor kring ”vetenskapen i samhället” samt övergripande internationellt samarbete.

| 1.12 | EU måste eftersträva bästa möjliga integration av de nya medlemsstaterna. Att omfattas av all EU-politik och samtliga styrinstrument är en nödvändig förutsättning för att dessa länders mänskliga och ekonomiska potential skall kunna tas till vara, och för att vi skall kunna bygga ett mer konkurrenskraftigt Europa som kännetecknas av sammanhållning och hållbar utveckling. Ramprogrammen bör bidra till att skynda på integrationsprocessen. |
| --- | --- |

1.12

EU måste eftersträva bästa möjliga integration av de nya medlemsstaterna. Att omfattas av all EU-politik och samtliga styrinstrument är en nödvändig förutsättning för att dessa länders mänskliga och ekonomiska potential skall kunna tas till vara, och för att vi skall kunna bygga ett mer konkurrenskraftigt Europa som kännetecknas av sammanhållning och hållbar utveckling. Ramprogrammen bör bidra till att skynda på integrationsprocessen.

2.   Programmet Samarbete

| 2.1 | Frågan om kunskapsöverföring och kunskapsspridning är central. Det finns mekanismer i dagens ramprogram för detta, men sker det systematiskt och effektivt? Vilka resultat ger det? Det vet vi lite om eftersom det inte finns tydliga krav på uppföljning. Ett sätt att komma till rätta med detta är att godkända projekt får ett förtydligat ansvar för att utveckla och genomföra strategier för kunskapsöverföring. Kommissionen bör följa upp dessa för att se vilka resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

2.1

Frågan om kunskapsöverföring och kunskapsspridning är central. Det finns mekanismer i dagens ramprogram för detta, men sker det systematiskt och effektivt? Vilka resultat ger det? Det vet vi lite om eftersom det inte finns tydliga krav på uppföljning. Ett sätt att komma till rätta med detta är att godkända projekt får ett förtydligat ansvar för att utveckla och genomföra strategier för kunskapsöverföring. Kommissionen bör följa upp dessa för att se vilka resultat som uppnåtts.

| 2.2 | Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är av stor betydelse för samtliga aspekter som rör näringsliv, företag, servicesektorn, vetenskap och teknik samt säkerhet och försvar. I jämförelse främst med Japan och USA har Europa hamnat på efterkälken, framför allt när det gäller frågan om superdatorer på många viktiga områden, t.ex. klimat, säkerhet, materielforskning och sammansättningar av nya läkemedel. |
| --- | --- |

2.2

Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är av stor betydelse för samtliga aspekter som rör näringsliv, företag, servicesektorn, vetenskap och teknik samt säkerhet och försvar. I jämförelse främst med Japan och USA har Europa hamnat på efterkälken, framför allt när det gäller frågan om superdatorer på många viktiga områden, t.ex. klimat, säkerhet, materielforskning och sammansättningar av nya läkemedel.

| 2.3 | Regionkommittén vill utifrån den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling lyfta perspektivet naturen som en resurs och forskningsområden som bioenergi och biobränslen, plantgenomik, träteknik, hållbart skogsbruk, gruvteknologi, avfallsteknologi samt forskning om turism. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén vill utifrån den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling lyfta perspektivet naturen som en resurs och forskningsområden som bioenergi och biobränslen, plantgenomik, träteknik, hållbart skogsbruk, gruvteknologi, avfallsteknologi samt forskning om turism.

| 2.4 | Regionkommittén vill på nytt framföra att kommittén välkomnar att det viktiga delprogrammet Energi ånyo ingår i det sjunde ramprogrammet. Även om energiforskning har hög prioritet för Euratom-ramprogrammet bör ännu större vikt läggas vid denna viktiga fråga. Energifrågan är av central betydelse för en konkurrenskraftig ekonomi och Europa är som alla vet mycket beroende av energiimport, vilket är oroväckande. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén vill på nytt framföra att kommittén välkomnar att det viktiga delprogrammet Energi ånyo ingår i det sjunde ramprogrammet. Även om energiforskning har hög prioritet för Euratom-ramprogrammet bör ännu större vikt läggas vid denna viktiga fråga. Energifrågan är av central betydelse för en konkurrenskraftig ekonomi och Europa är som alla vet mycket beroende av energiimport, vilket är oroväckande.

| 2.5 | Den ekologiska dimensionen bör kompletteras med den sociala, och i detta sammanhang vill Regionkommittén särskilt lyfta fram integrationsfrågor som ett viktigt övergripande tema. Exempel på viktiga forskningsfrågor är hur genomförande och uppföljning av integrationspolitik i EU:s medlemsstater går till, vilka mål och indikatorer som används, hur skattepolitiken påverkar integrationsarbetet (den nationella nivån tar in skatteintäkter i många medlemsstater, men det är den lokala och regionala nivån som får bära en stor del av kostnaderna på grund av utanförskap etc.). Andra viktiga frågor rör demokratiaspekter på integrationsarbetet, såsom effekter av formaliserad rösträtt eller skillnader i synsätt på integrationspolitiken på olika samhällsnivåer. Ytterligare frågekomplex rör flyktingar och diskriminering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.5

Den ekologiska dimensionen bör kompletteras med den sociala, och i detta sammanhang vill Regionkommittén särskilt lyfta fram integrationsfrågor som ett viktigt övergripande tema. Exempel på viktiga forskningsfrågor är hur genomförande och uppföljning av integrationspolitik i EU:s medlemsstater går till, vilka mål och indikatorer som används, hur skattepolitiken påverkar integrationsarbetet (den nationella nivån tar in skatteintäkter i många medlemsstater, men det är den lokala och regionala nivån som får bära en stor del av kostnaderna på grund av utanförskap etc.). Andra viktiga frågor rör demokratiaspekter på integrationsarbetet, såsom effekter av formaliserad rösträtt eller skillnader i synsätt på integrationspolitiken på olika samhällsnivåer. Ytterligare frågekomplex rör flyktingar och diskriminering på arbetsmarknaden.

| 2.6 | Regionkommittén välkomnar att arbetet med Galileoprojektet har inletts. Vid sidan om projektets stora innovationsvärde innebär Galileo att olika tekniska lösningar används, och kommittén anser att dessa tillämpningar är det som gör projektet till ett verkligt tvärvetenskapligt och tvärfunktionellt initiativ. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén välkomnar att arbetet med Galileoprojektet har inletts. Vid sidan om projektets stora innovationsvärde innebär Galileo att olika tekniska lösningar används, och kommittén anser att dessa tillämpningar är det som gör projektet till ett verkligt tvärvetenskapligt och tvärfunktionellt initiativ.

| 2.7 | Regionkommittén anser att forskning kring breda folkhälso-, hälso- och sjukvårds- samt omsorgsfrågor behöver inrymmas i de tematiska forskningsprioriteringarna i hela Europas intresse. Exempel på frågeställningar som också behöver belysas är olika aspekter av folkhälsa, till exempel kring åtgärder för att angripa problemen med alkoholens och tobakens skadeverkningar. Kunskap kring alkohol- och tobaksproblemets omfattning och effekter är viktiga på kort såväl som på lång sikt. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén anser att forskning kring breda folkhälso-, hälso- och sjukvårds- samt omsorgsfrågor behöver inrymmas i de tematiska forskningsprioriteringarna i hela Europas intresse. Exempel på frågeställningar som också behöver belysas är olika aspekter av folkhälsa, till exempel kring åtgärder för att angripa problemen med alkoholens och tobakens skadeverkningar. Kunskap kring alkohol- och tobaksproblemets omfattning och effekter är viktiga på kort såväl som på lång sikt.

| 2.8 | Även forskning kring fler aspekter av stadsutveckling än miljömässiga bör beaktas. Det kan gälla forskning kring frågor såsom transporter, stadsplanering, vatten- och avfallshantering, kulturarv och turism men även integrations- och styrningsfrågor. Detta är frågor som fanns med i femte ramprogrammet men som saknades i det sjätte. Ett bredare perspektiv på stadsutveckling är därför på sin plats inför det sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

2.8

Även forskning kring fler aspekter av stadsutveckling än miljömässiga bör beaktas. Det kan gälla forskning kring frågor såsom transporter, stadsplanering, vatten- och avfallshantering, kulturarv och turism men även integrations- och styrningsfrågor. Detta är frågor som fanns med i femte ramprogrammet men som saknades i det sjätte. Ett bredare perspektiv på stadsutveckling är därför på sin plats inför det sjunde ramprogrammet.

| 2.9 | Regionkommittén anser att samspelet mellan forskning och praktik är ett viktigt forskningsfält. En stor utmaning inom såväl offentlig som privat sektor är förmågan att omsätta forskningsbaserad kunskap i praxis, bland annat för att förnya och utveckla välfärdssystemet. Detta gäller i princip alla forskningsområden men kanske framför allt nya kunskaper inom tjänstesektorerna. Mer forskning behöver således utvecklas om användning av forskning. Exempel på områden som denna typ av forskning kan innefatta handlar om metodutveckling, hur forskningsresultat kommer till användning, hinder mot förändring, varför olika förbättringsstrategier fungerar eller inte, hur lärandestyrt förändringsarbete kan drivas, hur vi involverar medarbetare, hur förslagssystem kan utnyttjas så att en kreativ miljö uppstår etc. Det är således nödvändigt att den europeiska forskningspolitiken definierar att det finns ett fält bestående av forskning om samspelet mellan forskning och praktik som har en innovativ eller utvecklande uppgift. EU bör legitimera detta och stödja en uppbyggnad av detta forskningsfält inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén anser att samspelet mellan forskning och praktik är ett viktigt forskningsfält. En stor utmaning inom såväl offentlig som privat sektor är förmågan att omsätta forskningsbaserad kunskap i praxis, bland annat för att förnya och utveckla välfärdssystemet. Detta gäller i princip alla forskningsområden men kanske framför allt nya kunskaper inom tjänstesektorerna. Mer forskning behöver således utvecklas om användning av forskning. Exempel på områden som denna typ av forskning kan innefatta handlar om metodutveckling, hur forskningsresultat kommer till användning, hinder mot förändring, varför olika förbättringsstrategier fungerar eller inte, hur lärandestyrt förändringsarbete kan drivas, hur vi involverar medarbetare, hur förslagssystem kan utnyttjas så att en kreativ miljö uppstår etc. Det är således nödvändigt att den europeiska forskningspolitiken definierar att det finns ett fält bestående av forskning om samspelet mellan forskning och praktik som har en innovativ eller utvecklande uppgift. EU bör legitimera detta och stödja en uppbyggnad av detta forskningsfält inom tjänstesektorn.

| 2.10 | Det finns för det första behov av nationella forskningsprogram kring olika aspekter av demografiska förändringar, t.ex. åldrande och det är viktigt att förstärka samordningen mellan denna typ av nationella program på europeisk basis. Kommittén bedömer att instrument för programkoordinering skulle kunna utvecklas genom transregionalt samarbete inom projektformen ERA-NET med sikte på ett framtida samarbete enligt artikel 169. För det andra bör forskningen på temat den åldrande befolkningen främjas genom själva ramprogrammet i betydligt större omfattning. Frågeställningar kring ”aktivt åldrande” som kan vara aktuella behandlas i kommissionens meddelande ”Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden”. Ett aktivt åldrande innebär dock mer än så, t.ex. att kunskap behöver utvecklas om den friska åldrande människan och hur denna generation är och kan bli en tillgång för samhället. I EU:s medlemsstater finns kulturella skillnader och erfarenheter avseende hur man förhåller sig till de demografiska förändringarna, vilket kan utgöra grund för en rad skilda forskningsfrågor med medverkan från flera olika forskningsdiscipliner. Det gäller såväl följder av lägre födelsetal, utvandring, och drastiskt minskande befolkning som frågeställningar om åldrande relaterat till behov av hälso- och sjukvård, omsorg och egenvård. Samordning mellan nationella och europeiska program nämns i programmet ”Samarbete”, men Regionkommittén anser att denna samordning bör förstärkas. I begreppet åldrande finns såväl sociala som ekonomiska och kulturella aspekter. Utvecklingen av samhälleliga lösningar och anpassningsstrategier som svar på den demografiska förändringen är en av de största politiska utmaningarna under de kommande åren, särskilt på regional nivå. Därför är det också viktigt att den lokala och regionala nivån spelar en stor roll när olika nationella program utformas. |
| --- | --- |

2.10

Det finns för det första behov av nationella forskningsprogram kring olika aspekter av demografiska förändringar, t.ex. åldrande och det är viktigt att förstärka samordningen mellan denna typ av nationella program på europeisk basis. Kommittén bedömer att instrument för programkoordinering skulle kunna utvecklas genom transregionalt samarbete inom projektformen ERA-NET med sikte på ett framtida samarbete enligt artikel 169. För det andra bör forskningen på temat den åldrande befolkningen främjas genom själva ramprogrammet i betydligt större omfattning. Frågeställningar kring ”aktivt åldrande” som kan vara aktuella behandlas i kommissionens meddelande ”Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden”. Ett aktivt åldrande innebär dock mer än så, t.ex. att kunskap behöver utvecklas om den friska åldrande människan och hur denna generation är och kan bli en tillgång för samhället. I EU:s medlemsstater finns kulturella skillnader och erfarenheter avseende hur man förhåller sig till de demografiska förändringarna, vilket kan utgöra grund för en rad skilda forskningsfrågor med medverkan från flera olika forskningsdiscipliner. Det gäller såväl följder av lägre födelsetal, utvandring, och drastiskt minskande befolkning som frågeställningar om åldrande relaterat till behov av hälso- och sjukvård, omsorg och egenvård. Samordning mellan nationella och europeiska program nämns i programmet ”Samarbete”, men Regionkommittén anser att denna samordning bör förstärkas. I begreppet åldrande finns såväl sociala som ekonomiska och kulturella aspekter. Utvecklingen av samhälleliga lösningar och anpassningsstrategier som svar på den demografiska förändringen är en av de största politiska utmaningarna under de kommande åren, särskilt på regional nivå. Därför är det också viktigt att den lokala och regionala nivån spelar en stor roll när olika nationella program utformas.

| 2.11 | Regionkommittén anser att kopplingarna mellan forskning, innovation, entreprenörskap och företagande blivit otydliga genom uppsplittringen mellan detta ramprogram och konkurrenskrafts- och innovationsprogrammet (CIP). Projektidéer som befinner sig i gränslandet mellan dessa olika viktiga faktorer, centrala för tillväxt och skapandet av ny sysselsättning, riskerar att ”falla mellan stolarna”, att fastna i en alltför byråkratisk hantering, eller i värsta fall avskräcks potentiella sökande att över huvud taget söka, något som Europa inte har råd med. Det är av största vikt att kommissionen som helhet arbetar för att administrativa gränser mellan olika generaldirektorat och olika program inte hindrar goda projekt. |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén anser att kopplingarna mellan forskning, innovation, entreprenörskap och företagande blivit otydliga genom uppsplittringen mellan detta ramprogram och konkurrenskrafts- och innovationsprogrammet (CIP). Projektidéer som befinner sig i gränslandet mellan dessa olika viktiga faktorer, centrala för tillväxt och skapandet av ny sysselsättning, riskerar att ”falla mellan stolarna”, att fastna i en alltför byråkratisk hantering, eller i värsta fall avskräcks potentiella sökande att över huvud taget söka, något som Europa inte har råd med. Det är av största vikt att kommissionen som helhet arbetar för att administrativa gränser mellan olika generaldirektorat och olika program inte hindrar goda projekt.

| 2.12 | Lokala och regionala myndigheter kan dra nytta av att delta i teknikplattformar eftersom dessa myndigheter har ansvar för viktiga samhällssektorer. I arbetet med att formulera forskningsstrategier för nya teknikplattformar (TP) utifrån medborgarnas behov samt medverka i relevanta plattformar som redan startat har lokala och regionala myndigheter en naturlig plats i den samverkan mellan den akademiska världen, näringsliv och offentlig sektor som TP förutsätter. Det finns TP där utveckling av lokal och regional verksamhet kan tolkas in. TP är långsiktiga satsningar, men som de utvecklats utgörs basen av sedan länge etablerade teknikområden snarare än av grundläggande medborgerliga behov. |
| --- | --- |

2.12

Lokala och regionala myndigheter kan dra nytta av att delta i teknikplattformar eftersom dessa myndigheter har ansvar för viktiga samhällssektorer. I arbetet med att formulera forskningsstrategier för nya teknikplattformar (TP) utifrån medborgarnas behov samt medverka i relevanta plattformar som redan startat har lokala och regionala myndigheter en naturlig plats i den samverkan mellan den akademiska världen, näringsliv och offentlig sektor som TP förutsätter. Det finns TP där utveckling av lokal och regional verksamhet kan tolkas in. TP är långsiktiga satsningar, men som de utvecklats utgörs basen av sedan länge etablerade teknikområden snarare än av grundläggande medborgerliga behov.

| 2.13 | Med tanke på den betydelse som städerna, kommunerna och regionerna har för sina invånares och närområdets ekonomiska och sociala utveckling bör de i full utsträckning engageras i programmen för innovation och livslångt lärande. Städerna, kommunerna och regionerna spelar nämligen en roll som katalysator för att främja partnerskap som möjliggör en omfattande tillgång till medlen, och de lokala institutionerna fungerar som motor för innovation och forskning inom sina lokalområden. |
| --- | --- |

2.13

Med tanke på den betydelse som städerna, kommunerna och regionerna har för sina invånares och närområdets ekonomiska och sociala utveckling bör de i full utsträckning engageras i programmen för innovation och livslångt lärande. Städerna, kommunerna och regionerna spelar nämligen en roll som katalysator för att främja partnerskap som möjliggör en omfattande tillgång till medlen, och de lokala institutionerna fungerar som motor för innovation och forskning inom sina lokalområden.

| 2.14 | Regionkommittén välkomnar att flera medlemsstater i rådet och parlamentet m.fl. lyft fram idén om ”samhälleligt motiverade forskningsplattformar” (eng. Societally Motivated Research Platforms – SMRP) som en del i det sjunde ramprogrammet. SMRP skall ses som komplement till teknikplattformarna, där samhälleliga behov bör vara drivande för vilka långsiktiga forskningsstrategier som bör utformas av aktörer såsom offentliga myndigheter, forskningsutförare (universitet/högskolor och institut) men även näringslivet där så är relevant. Europa behöver ny kunskap för att bättre kunna förstå och ta sig an de problem som beror på sociala utmaningar såsom exempelvis interkulturella och etniska skillnader, demografi och miljö inklusive klimatförändringar. Målet med SMRP är att samla europeiska intressenter (eng. stakeholders) kring kunskapsutveckling rörande stora långsiktiga samhälleliga utmaningar för Europa. Bland de viktigaste intressenterna finns förstås ”slutanvändarna” av kunskapen, ofta lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.14

Regionkommittén välkomnar att flera medlemsstater i rådet och parlamentet m.fl. lyft fram idén om ”samhälleligt motiverade forskningsplattformar” (eng. Societally Motivated Research Platforms – SMRP) som en del i det sjunde ramprogrammet. SMRP skall ses som komplement till teknikplattformarna, där samhälleliga behov bör vara drivande för vilka långsiktiga forskningsstrategier som bör utformas av aktörer såsom offentliga myndigheter, forskningsutförare (universitet/högskolor och institut) men även näringslivet där så är relevant. Europa behöver ny kunskap för att bättre kunna förstå och ta sig an de problem som beror på sociala utmaningar såsom exempelvis interkulturella och etniska skillnader, demografi och miljö inklusive klimatförändringar. Målet med SMRP är att samla europeiska intressenter (eng. stakeholders) kring kunskapsutveckling rörande stora långsiktiga samhälleliga utmaningar för Europa. Bland de viktigaste intressenterna finns förstås ”slutanvändarna” av kunskapen, ofta lokala och regionala myndigheter.

| 2.15 | Begreppet eller konceptet SMRP bygger i hög grad på initiativ från offentliga samhälleliga intressenter och deras behov av ny kunskap baserad på spetsforskning inom olika samhällsområden. Konceptet bygger också på att dessa intressenter tar en aktiv del i att identifiera och formulera problemen och frågeställningarna som skall beforskas. Dessutom bygger det på att de samhälleliga intressenterna aktivt tar ansvar för spridningen och användningen av den kunskap som genereras. Sannolikheten för detta ökar förstås eftersom man i hög grad själva deltagit i att formulera problemen. SMRP bör därför ses som ett komplement till teknikplattformarna där industrin är drivande. Industriella aktörer kan vara starkt involverade i olika SMRP beroende på tema, även om andra aktörer förväntas vara de drivande aktörerna bakom SMRP. Konceptet SMRP inkluderar interdisciplinär forskning eftersom mänskliga och samhälleliga problem är komplexa. De förstås bäst utifrån flera olika vetenskapliga perspektiv. För att vidga kunskapsutvecklingen och möjligheterna till samhälleliga innovationer är ett brett transnationellt samarbete en del i SMRP. |
| --- | --- |

2.15

Begreppet eller konceptet SMRP bygger i hög grad på initiativ från offentliga samhälleliga intressenter och deras behov av ny kunskap baserad på spetsforskning inom olika samhällsområden. Konceptet bygger också på att dessa intressenter tar en aktiv del i att identifiera och formulera problemen och frågeställningarna som skall beforskas. Dessutom bygger det på att de samhälleliga intressenterna aktivt tar ansvar för spridningen och användningen av den kunskap som genereras. Sannolikheten för detta ökar förstås eftersom man i hög grad själva deltagit i att formulera problemen. SMRP bör därför ses som ett komplement till teknikplattformarna där industrin är drivande. Industriella aktörer kan vara starkt involverade i olika SMRP beroende på tema, även om andra aktörer förväntas vara de drivande aktörerna bakom SMRP. Konceptet SMRP inkluderar interdisciplinär forskning eftersom mänskliga och samhälleliga problem är komplexa. De förstås bäst utifrån flera olika vetenskapliga perspektiv. För att vidga kunskapsutvecklingen och möjligheterna till samhälleliga innovationer är ett brett transnationellt samarbete en del i SMRP.

| 2.16 | I diskussionerna kring SMRP har olika innehåll och teman nämnts varav Regionkommittén här tar upp några potentiella teman: det ändrade demografiska landskapet i Europa (den åldrande befolkningen), Europa och integrationen/migrationen samt hållbar utveckling i ett miljöperspektiv.

  Utmaningarna med en åldrande befolkning finns i alla EU:s medlemsstater och de rör hälso- och sjukvård, omsorg (t.ex. e-hälsa, ett hälsosamt åldrande, tryggt boende), pensionssystem, förlängt arbetsliv etc. Denna demografiska utmaning framställs ofta som ett problem men den skapar också många möjligheter. Den åldrande befolkningen utgör en stor kompetens- och erfarenhetsbaserad kunskapsresurs och många äldre människor utgör också välinformerade och krävande kunder/brukare/patienter, något som kommer att kräva innovativa lösningar på olika frågor. Hur kan vi på bästa sätt frigöra och utveckla människans resurser under hela hennes livstid till gagn för individen såväl som för samhället? Integrations-/migrationstemat kan exempelvis innehålla frågor kring integration i arbetslivet, diskriminering etc. Temat Hållbar utveckling – miljö kan exempelvis innehålla frågor om rumsliga utmaningar i Europa: staden som drivkraft, med fokus på samspelet mellan staden och landsbygden; miljöföroreningar och deras påverkan på landskapet, med fokus på samspelet mellan städer och landsbygd i regioner; samt det europeiska ansvaret för en global hållbar utveckling, med fokus på samspelet mellan den globala och den europeiska kontexten. |
| --- | --- |

2.16

I diskussionerna kring SMRP har olika innehåll och teman nämnts varav Regionkommittén här tar upp några potentiella teman: det ändrade demografiska landskapet i Europa (den åldrande befolkningen), Europa och integrationen/migrationen samt hållbar utveckling i ett miljöperspektiv.

Utmaningarna med en åldrande befolkning finns i alla EU:s medlemsstater och de rör hälso- och sjukvård, omsorg (t.ex. e-hälsa, ett hälsosamt åldrande, tryggt boende), pensionssystem, förlängt arbetsliv etc. Denna demografiska utmaning framställs ofta som ett problem men den skapar också många möjligheter. Den åldrande befolkningen utgör en stor kompetens- och erfarenhetsbaserad kunskapsresurs och många äldre människor utgör också välinformerade och krävande kunder/brukare/patienter, något som kommer att kräva innovativa lösningar på olika frågor. Hur kan vi på bästa sätt frigöra och utveckla människans resurser under hela hennes livstid till gagn för individen såväl som för samhället? Integrations-/migrationstemat kan exempelvis innehålla frågor kring integration i arbetslivet, diskriminering etc. Temat Hållbar utveckling – miljö kan exempelvis innehålla frågor om rumsliga utmaningar i Europa: staden som drivkraft, med fokus på samspelet mellan staden och landsbygden; miljöföroreningar och deras påverkan på landskapet, med fokus på samspelet mellan städer och landsbygd i regioner; samt det europeiska ansvaret för en global hållbar utveckling, med fokus på samspelet mellan den globala och den europeiska kontexten.

3.   Programmet Idéer

| 3.1 | Det är centralt att ett europeiskt forskningsråd (ERC) får en hög integritet med styrning av oberoende och kvalitativa forskare där arbetet präglas av enkel handläggning av ansökningar och en tydlighet om vem som prioriterar. |
| --- | --- |

3.1

Det är centralt att ett europeiskt forskningsråd (ERC) får en hög integritet med styrning av oberoende och kvalitativa forskare där arbetet präglas av enkel handläggning av ansökningar och en tydlighet om vem som prioriterar.

| 3.2 | Resultat från forskningsinsatser finansierade via detta europeiska forskningsråd bör systematiskt spridas till forskare som är verksamma i andra europeiska regioner på relevant sätt. Medel för finansiering av detta bör avsättas inom åtgärderna för forskarrörlighet eller med hjälp av direkt stöd i anslaget från ERC. I det senare fallet bör stödet utgöra en mindre andel av det totala anslaget till godkända projekt. |
| --- | --- |

3.2

Resultat från forskningsinsatser finansierade via detta europeiska forskningsråd bör systematiskt spridas till forskare som är verksamma i andra europeiska regioner på relevant sätt. Medel för finansiering av detta bör avsättas inom åtgärderna för forskarrörlighet eller med hjälp av direkt stöd i anslaget från ERC. I det senare fallet bör stödet utgöra en mindre andel av det totala anslaget till godkända projekt.

4.   Programmet Människor

| 4.1 | För att Europa skall kunna rekrytera tillräckligt antal forskare är det viktigt att göra det lättare för kvinnor att arbeta i forskningsmiljöerna, och här kan olika politiska åtgärder såväl som förändrade attityder i näringsliv och den akademiska världen utgöra viktiga faktorer. Marie Curie-åtgärder bör förstärkas för att väcka ungas intresse redan på gymnasiet samt för att kvinnors roll och plats i vetenskap och forskning skall fokuseras, med syftet att minska kvinnors underrepresentation. |
| --- | --- |

4.1

För att Europa skall kunna rekrytera tillräckligt antal forskare är det viktigt att göra det lättare för kvinnor att arbeta i forskningsmiljöerna, och här kan olika politiska åtgärder såväl som förändrade attityder i näringsliv och den akademiska världen utgöra viktiga faktorer. Marie Curie-åtgärder bör förstärkas för att väcka ungas intresse redan på gymnasiet samt för att kvinnors roll och plats i vetenskap och forskning skall fokuseras, med syftet att minska kvinnors underrepresentation.

| 4.2 | Kommittén vill erinra om att det sannolikt behövs många olika åtgärder för att Europa skall kunna attrahera stora och välrenommerade forskargrupper. Skillnader som hindrar utvecklingen av reella karriärmöjligheter i Europa rör såväl geografiska, legala och administrativa som kulturella aspekter. Möjliga initiativ för att vidareutveckla forskarnas karriärmöjligheter på ett positivt sätt kan vara jämförelser av karriärstegar, löner och sociala förmåner etc. Andra sätt kan vara att stimulera så kallade kombinationstjänster där yrkesverksamma ges möjlighet att forska som en del av sin tjänst. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén vill erinra om att det sannolikt behövs många olika åtgärder för att Europa skall kunna attrahera stora och välrenommerade forskargrupper. Skillnader som hindrar utvecklingen av reella karriärmöjligheter i Europa rör såväl geografiska, legala och administrativa som kulturella aspekter. Möjliga initiativ för att vidareutveckla forskarnas karriärmöjligheter på ett positivt sätt kan vara jämförelser av karriärstegar, löner och sociala förmåner etc. Andra sätt kan vara att stimulera så kallade kombinationstjänster där yrkesverksamma ges möjlighet att forska som en del av sin tjänst.

| 4.3 | Kommittén anser att begreppet ”livslångt lärande” bör ses som en resurs för tillväxt i Europa, ett verktyg för att uppnå de europeiska målen avseende forskning. Det är positivt att det perspektivet återfinns i kommissionens förslag och det är viktigt att såväl regionala som nationella och gemenskapsaktörer driver på arbetet. Kommittén vill i sammanhanget också uppmärksamma det initiativ som GD Forskning, GD Näringsliv och Regionkommittén har tagit, ”Plattformar för ömsesidigt lärande” (eng. Mutual Learning Platforms). Detta riktar sig till beslutsfattare på regional nivå med målet att ta fram konkreta verktyg för dessa kring lärande, t.ex. regional framsyn, regional ”benchmarking” och regionala profiler. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén anser att begreppet ”livslångt lärande” bör ses som en resurs för tillväxt i Europa, ett verktyg för att uppnå de europeiska målen avseende forskning. Det är positivt att det perspektivet återfinns i kommissionens förslag och det är viktigt att såväl regionala som nationella och gemenskapsaktörer driver på arbetet. Kommittén vill i sammanhanget också uppmärksamma det initiativ som GD Forskning, GD Näringsliv och Regionkommittén har tagit, ”Plattformar för ömsesidigt lärande” (eng. Mutual Learning Platforms). Detta riktar sig till beslutsfattare på regional nivå med målet att ta fram konkreta verktyg för dessa kring lärande, t.ex. regional framsyn, regional ”benchmarking” och regionala profiler.

| 4.4 | Kommittén anser att kommissionen bör bevaka att utvecklingen av europeiska forskarkarriärer berör alla EU:s stater såväl som att utvecklingen av forskarkarriärer även berör de offentliga områden som kommuner, landsting och regioner svarar för. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén anser att kommissionen bör bevaka att utvecklingen av europeiska forskarkarriärer berör alla EU:s stater såväl som att utvecklingen av forskarkarriärer även berör de offentliga områden som kommuner, landsting och regioner svarar för.

| 4.5 | Kommittén vill också betona att åtgärder som främjar utvecklingen av en ny forskargeneration som kan agera inom den akademiska världen, näringsliv och offentlig sektor behöver stödjas. Innehållsmässiga åtgärder behöver bl.a. vidtas i forskarutbildningarna genom att doktorander under sin utbildningstid involveras i både näringsliv och offentlig verksamhet. Forskarstuderande måste utbildas och förberedas inte enbart för den akademiska världen utan även för en arbetsmarknad utanför universitetsvärlden. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén vill också betona att åtgärder som främjar utvecklingen av en ny forskargeneration som kan agera inom den akademiska världen, näringsliv och offentlig sektor behöver stödjas. Innehållsmässiga åtgärder behöver bl.a. vidtas i forskarutbildningarna genom att doktorander under sin utbildningstid involveras i både näringsliv och offentlig verksamhet. Forskarstuderande måste utbildas och förberedas inte enbart för den akademiska världen utan även för en arbetsmarknad utanför universitetsvärlden.

5.   Programmet Kapacitet

Regionkommittén välkomnar detta delprogram. Alla sex insatsområdena är viktiga men kommittén vill särskilt lyfta fram följande.

| 5.1 | Initiativet Kunskapsregioner är mycket positivt bl.a. för att det visar på regionernas ökade betydelse för innovation och tillväxt. De kunskapsintensiva regionernas betydelse för Europas allmänna ekonomiska tillväxt kan inte nog understrykas, de är hörnstenar i ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

5.1

Initiativet Kunskapsregioner är mycket positivt bl.a. för att det visar på regionernas ökade betydelse för innovation och tillväxt. De kunskapsintensiva regionernas betydelse för Europas allmänna ekonomiska tillväxt kan inte nog understrykas, de är hörnstenar i ländernas ekonomier.

| 5.2 | Kommittén vill se mer av kopplingar mellan ramprogrammen och strukturfonderna. Det finns en inneboende spänning mellan stöd för excellens och stöd för sammanhållning. Genom att stimulera aktörer i alla regioner att verka för excellens kan denna spänning balanseras. Regionkommittén har vidare initierat en studie kring regioners samt lokala och regionala myndigheters strukturella kapacitet och motivation till att satsa på FoU. I den fokuseras bl.a. på kopplingarna mellan FoU, strukturfonder och innovationsfrågor. |
| --- | --- |

5.2

Kommittén vill se mer av kopplingar mellan ramprogrammen och strukturfonderna. Det finns en inneboende spänning mellan stöd för excellens och stöd för sammanhållning. Genom att stimulera aktörer i alla regioner att verka för excellens kan denna spänning balanseras. Regionkommittén har vidare initierat en studie kring regioners samt lokala och regionala myndigheters strukturella kapacitet och motivation till att satsa på FoU. I den fokuseras bl.a. på kopplingarna mellan FoU, strukturfonder och innovationsfrågor.

| 5.3 | Regionkommittén är medveten om den diskussion som förs i Europa kring de finansiella perspektiven (budgetplanen). Det är dock av största vikt att detta nya initiativ vidmakthålls om budgeten skulle minskas i förhållande till det förslag som föreligger. Den föreslagna budgeten är egentligen alldeles för låg – endast ca 160 miljoner euro (ca 2 procent) av Kapacitetsdelen (7,4 miljarder euro) – utifrån de ambitioner som finns i förslaget. |
| --- | --- |

5.3

Regionkommittén är medveten om den diskussion som förs i Europa kring de finansiella perspektiven (budgetplanen). Det är dock av största vikt att detta nya initiativ vidmakthålls om budgeten skulle minskas i förhållande till det förslag som föreligger. Den föreslagna budgeten är egentligen alldeles för låg – endast ca 160 miljoner euro (ca 2 procent) av Kapacitetsdelen (7,4 miljarder euro) – utifrån de ambitioner som finns i förslaget.

| 5.4 | Det saknas tydligare ambitioner att koppla lärosätenas arbete med att utveckla och främja kommersialisering av FoU tillsammans med industrin. Det kan bero på att innovationsdelarna lyfts ut och placerats i ett särskilt ramprogram för konkurrenskraft och innovation, det s.k. CIP-programmet. Det finns vissa oklarheter om gränsytorna och kopplingarna mellan dessa ramprogram vilket kommissionen bör klargöra. Det är inte säkert att problem uppstår, men om de gör det behöver kommissionen hitta en modell för hur de olika programmen kan samverka bättre. Ett exempel är frågan om riskkapital till gemensamma teknikinitiativ; kan ett projekt få stöd i en kommersialiseringsfas inom ramen för det sjunde ramprogrammet eller måste medel sökas i CIP-programmet för denna fas? |
| --- | --- |

5.4

Det saknas tydligare ambitioner att koppla lärosätenas arbete med att utveckla och främja kommersialisering av FoU tillsammans med industrin. Det kan bero på att innovationsdelarna lyfts ut och placerats i ett särskilt ramprogram för konkurrenskraft och innovation, det s.k. CIP-programmet. Det finns vissa oklarheter om gränsytorna och kopplingarna mellan dessa ramprogram vilket kommissionen bör klargöra. Det är inte säkert att problem uppstår, men om de gör det behöver kommissionen hitta en modell för hur de olika programmen kan samverka bättre. Ett exempel är frågan om riskkapital till gemensamma teknikinitiativ; kan ett projekt få stöd i en kommersialiseringsfas inom ramen för det sjunde ramprogrammet eller måste medel sökas i CIP-programmet för denna fas?

| 5.5 | Även forskningsinstituten bör uppmärksammas som naturliga broar för tekniköverföring och gemensam produktutveckling. Beroende på hur olika regioners näringslivsstruktur och offentliga sektor ser ut är nödvändigheten av specialisering stor. Det vore också värdefullt om kommissionen förutom att visa på synergierna med sammanhållningspolitiken också betonar vikten av att utnyttja EU-medel som ett led i genomförandet av såväl nationella som regionala innovationsstrategier. |
| --- | --- |

5.5

Även forskningsinstituten bör uppmärksammas som naturliga broar för tekniköverföring och gemensam produktutveckling. Beroende på hur olika regioners näringslivsstruktur och offentliga sektor ser ut är nödvändigheten av specialisering stor. Det vore också värdefullt om kommissionen förutom att visa på synergierna med sammanhållningspolitiken också betonar vikten av att utnyttja EU-medel som ett led i genomförandet av såväl nationella som regionala innovationsstrategier.

| 5.6 | Regionkommittén instämmer i kommissionens bedömning att det finns en stor forskningspotential som kan frigöras i EU: s konvergensregioner såsom de definieras i strukturfondsarbetet. |
| --- | --- |

5.6

Regionkommittén instämmer i kommissionens bedömning att det finns en stor forskningspotential som kan frigöras i EU: s konvergensregioner såsom de definieras i strukturfondsarbetet.

| 5.7 | Arbetsmarknadssektorer som är mindre forskningsintensiva men som i hög grad bidrar till Europas ekonomiska tillväxt och Lissabonprocessen får inte glömmas bort. I dag riktar sig sjätte ramprogrammet i huvudsak till forskningsintensiva aktörer. Finansiellt stöd till de mindre forskningsintensiva aktörerna för att ta del av redan existerande teknologi ger möjligheter att realisera innovationer som annars inte vore möjligt. Dessa aktörer bör således beredas större plats i forskningsprogrammen. |
| --- | --- |

5.7

Arbetsmarknadssektorer som är mindre forskningsintensiva men som i hög grad bidrar till Europas ekonomiska tillväxt och Lissabonprocessen får inte glömmas bort. I dag riktar sig sjätte ramprogrammet i huvudsak till forskningsintensiva aktörer. Finansiellt stöd till de mindre forskningsintensiva aktörerna för att ta del av redan existerande teknologi ger möjligheter att realisera innovationer som annars inte vore möjligt. Dessa aktörer bör således beredas större plats i forskningsprogrammen.

| 5.8 | Kommittén är positiv till handlingsprogrammet ”Vetenskap i samhället” och vill betona att det är ett viktigt område i det nya ramprogrammet. |
| --- | --- |

5.8

Kommittén är positiv till handlingsprogrammet ”Vetenskap i samhället” och vill betona att det är ett viktigt område i det nya ramprogrammet.

6.   Regionkommitténs rekommendationer

| 6.1 | Regionkommittén anser att de sociala och ekologiska dimensionerna av hållbar utveckling är något som i högre grad bör genomsyra hela det sjunde ramprogrammet för FoU. |
| --- | --- |

6.1

Regionkommittén anser att de sociala och ekologiska dimensionerna av hållbar utveckling är något som i högre grad bör genomsyra hela det sjunde ramprogrammet för FoU.

| 6.2 | Regionkommittén förväntar sig att kommissionen tar en proaktiv roll och på olika sätt stödjer processen kring SMRP (Socially Motivated Research Platforms) på ett liknande sätt som man gjort när det gäller teknikplattformarna. Det kan t.ex. gälla att i ett inledande skede utveckla konceptet SMRP, att uppmuntra olika intressenter att samlas kring en långsiktig vision och strategisk forskningsagenda, att delta som observatörer i olika plattformar för att ge råd och stöd och för att säkerställa transparens och öppenhet samt visst sekretariatsstöd. På detta sätt stärker kommissionen också möjligheterna till ett lyckat genomförande. |
| --- | --- |

6.2

Regionkommittén förväntar sig att kommissionen tar en proaktiv roll och på olika sätt stödjer processen kring SMRP (Socially Motivated Research Platforms) på ett liknande sätt som man gjort när det gäller teknikplattformarna. Det kan t.ex. gälla att i ett inledande skede utveckla konceptet SMRP, att uppmuntra olika intressenter att samlas kring en långsiktig vision och strategisk forskningsagenda, att delta som observatörer i olika plattformar för att ge råd och stöd och för att säkerställa transparens och öppenhet samt visst sekretariatsstöd. På detta sätt stärker kommissionen också möjligheterna till ett lyckat genomförande.

| 6.3 | Regionkommittén har noterat att olika representanter för den lokala och regionala nivån arbetar aktivt för att samla relevanta aktörer för att utveckla denna idé om SMRP. Regionkommittén ser gärna att en dialog utvecklas med kommissionen, parlamentet, rådet, nationella forskningsfinansiärer, kommuner, landsting och regioner, forskare m.fl. relevanta aktörer, i första hand kring temat ”demografi – den åldrande befolkningen”. |
| --- | --- |

6.3

Regionkommittén har noterat att olika representanter för den lokala och regionala nivån arbetar aktivt för att samla relevanta aktörer för att utveckla denna idé om SMRP. Regionkommittén ser gärna att en dialog utvecklas med kommissionen, parlamentet, rådet, nationella forskningsfinansiärer, kommuner, landsting och regioner, forskare m.fl. relevanta aktörer, i första hand kring temat ”demografi – den åldrande befolkningen”.

| 6.4 | Regionkommittén anser att kommissionen som helhet måste säkerställa att det inte blir problem i genomförandet av administrativa skäl då olika generaldirektorat administrerar detta ramprogram och konkurrenskrafts- och innovationsprogrammet (CIP) samt klargör gränsytorna mellan dessa båda program. |
| --- | --- |

6.4

Regionkommittén anser att kommissionen som helhet måste säkerställa att det inte blir problem i genomförandet av administrativa skäl då olika generaldirektorat administrerar detta ramprogram och konkurrenskrafts- och innovationsprogrammet (CIP) samt klargör gränsytorna mellan dessa båda program.

| 6.5 | Regionkommittén betonar vikten av teknisk utveckling i det sjunde ramprogrammet. Ett nära samarbete med ramprogrammet för konkurrens och innovation måste komma till stånd, så att det kan skapas nya företag och arbetstillfällen i kunskapsbaserade företag i Europas samtliga regioner. |
| --- | --- |

6.5

Regionkommittén betonar vikten av teknisk utveckling i det sjunde ramprogrammet. Ett nära samarbete med ramprogrammet för konkurrens och innovation måste komma till stånd, så att det kan skapas nya företag och arbetstillfällen i kunskapsbaserade företag i Europas samtliga regioner.

| 6.6 | Regionkommittén anser att de tematiska prioriteringarna behöver kompletteras med breda folkhälso-, hälso- och sjukvårds- och omsorgsfrågor. Dessutom behövs forskning kring olika aspekter på stadsutveckling, inte bara miljömässiga. |
| --- | --- |

6.6

Regionkommittén anser att de tematiska prioriteringarna behöver kompletteras med breda folkhälso-, hälso- och sjukvårds- och omsorgsfrågor. Dessutom behövs forskning kring olika aspekter på stadsutveckling, inte bara miljömässiga.

| 6.7 | Med hänsyn till den roll som de små och medelstora företagen spelar som drivkraft för den europeiska ekonomin föreslår Regionkommittén att man i det sjunde ramprogrammet hittar en balans mellan storskaliga initiativ och initiativ som riktar sig till små och medelstora företag, till exempel genom att öka anslagen till initiativet Kunskapsregioner. |
| --- | --- |

6.7

Med hänsyn till den roll som de små och medelstora företagen spelar som drivkraft för den europeiska ekonomin föreslår Regionkommittén att man i det sjunde ramprogrammet hittar en balans mellan storskaliga initiativ och initiativ som riktar sig till små och medelstora företag, till exempel genom att öka anslagen till initiativet Kunskapsregioner.

| 6.8 | Regionkommittén föreslår att kommissionen analyserar möjligheterna att identifiera goda exempel på vetenskapligt samarbete mellan olika intressenter på den lokala nivån. Detta skulle också kunna göras i form av en tävling. |
| --- | --- |

6.8

Regionkommittén föreslår att kommissionen analyserar möjligheterna att identifiera goda exempel på vetenskapligt samarbete mellan olika intressenter på den lokala nivån. Detta skulle också kunna göras i form av en tävling.

| 6.9 | Regionkommittén rekommenderar rådet och parlamentet att anta kommissionens förslag till budget för det sjunde ramprogrammet på 72 726 miljoner euro. |
| --- | --- |

6.9

Regionkommittén rekommenderar rådet och parlamentet att anta kommissionens förslag till budget för det sjunde ramprogrammet på 72 726 miljoner euro.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 22.

1

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/27

---

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen: Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll

(2006/C 115/06)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens meddelande: Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll (KOM(2005) 120 slutlig),

kommissionens beslut av den 31 mars 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket,

presidiets beslut av den 12 april 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande om Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning 2005–2008 (CdR 147/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande om Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd (CdR 77/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande om Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan (CdR 80/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande om Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla (CdR 328/2004 fin),

det utkast till yttrande (CdR 148/2005 rév. 2) som antogs av ECOS-utskottet den 23 september 2005 (föredragande: Irene Oldfather, ledamot av skotska parlamentet, UK–PSE).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november):

1.   Regionkommitténs synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande, som är ett värdefullt bidrag till den centrala debatten om omstrukturering av företag och konsekvenserna för sysselsättningen. Omstrukturering har blivit ett sätt att svara på marknadsförändringar, skapandet av inre marknaden och globaliseringen. Den betraktas av många företag som en betydelsefull faktor för att upprätthålla konkurrenskraften när den ses som en möjlighet att skapa ny verksamhet med högre mervärde och mer långsiktiga arbetstillfällen inom den berörda regionen. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande, som är ett värdefullt bidrag till den centrala debatten om omstrukturering av företag och konsekvenserna för sysselsättningen. Omstrukturering har blivit ett sätt att svara på marknadsförändringar, skapandet av inre marknaden och globaliseringen. Den betraktas av många företag som en betydelsefull faktor för att upprätthålla konkurrenskraften när den ses som en möjlighet att skapa ny verksamhet med högre mervärde och mer långsiktiga arbetstillfällen inom den berörda regionen.

| 1.2 | Vi ser positivt på att ekonomisk omstrukturering diskuteras mot bakgrund av Lissabonstrategin för tillväxt och den europeiska sociala modellen. Vi vill lyfta fram den europeiska sociala modellens betydelse för att mildra de negativa effekter som omstruktureringen kan få för såväl enskilda individer som lokalsamhället. Kommittén konstaterar också att det finns ett behov av att vidta förebyggande åtgärder när detta är möjligt. |
| --- | --- |

1.2

Vi ser positivt på att ekonomisk omstrukturering diskuteras mot bakgrund av Lissabonstrategin för tillväxt och den europeiska sociala modellen. Vi vill lyfta fram den europeiska sociala modellens betydelse för att mildra de negativa effekter som omstruktureringen kan få för såväl enskilda individer som lokalsamhället. Kommittén konstaterar också att det finns ett behov av att vidta förebyggande åtgärder när detta är möjligt.

| 1.3 | Kommittén instämmer i att omstrukturering måste skötas på rätt sätt och uppfylla både ekonomiska och sociala krav samt att den måste utgöra en del i en långsiktig plan för den europeiska ekonomins utveckling, om förändringarna verkligen skall utgöra en förstärkning av konkurrenskraften. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén instämmer i att omstrukturering måste skötas på rätt sätt och uppfylla både ekonomiska och sociala krav samt att den måste utgöra en del i en långsiktig plan för den europeiska ekonomins utveckling, om förändringarna verkligen skall utgöra en förstärkning av konkurrenskraften.

| 1.4 | Regionkommittén konstaterar att analysen i meddelandet endast omfattar EU-nivån. Med tanke på den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter och medlemsstaterna har, är kommittén besviken över att kommissionen inte breddat sin analys och även undersökt samspelet mellan de olika styresnivåerna och deras respektive roller. EU har emellertid befogenheter på områden som inre marknadens utveckling, utvecklings- och handelspolitik och Lissabonagendan. Det är viktigt att Europeiska kommissionen undersöker vilka effekter politiken på dessa områden får för den ekonomiska omstruktureringen och vice versa. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén konstaterar att analysen i meddelandet endast omfattar EU-nivån. Med tanke på den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter och medlemsstaterna har, är kommittén besviken över att kommissionen inte breddat sin analys och även undersökt samspelet mellan de olika styresnivåerna och deras respektive roller. EU har emellertid befogenheter på områden som inre marknadens utveckling, utvecklings- och handelspolitik och Lissabonagendan. Det är viktigt att Europeiska kommissionen undersöker vilka effekter politiken på dessa områden får för den ekonomiska omstruktureringen och vice versa.

| 1.5 | Kommittén håller med om att priset för att omstrukturera företag kan vara mycket högt, inte bara för de berörda arbetstagarna, utan även för den lokala och regionala ekonomin. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén håller med om att priset för att omstrukturera företag kan vara mycket högt, inte bara för de berörda arbetstagarna, utan även för den lokala och regionala ekonomin.

| 1.6 | Kommittén vill peka på den viktiga roll som Europeiskt centrum för övervakning av förändringar har för att lyfta fram exempel på välfungerande metoder, något som kan möjliggöra en bättre utgångspunkt för den offentliga debatten om omstrukturering och utlokalisering. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén vill peka på den viktiga roll som Europeiskt centrum för övervakning av förändringar har för att lyfta fram exempel på välfungerande metoder, något som kan möjliggöra en bättre utgångspunkt för den offentliga debatten om omstrukturering och utlokalisering.

DAGENS UTMANINGAR

| 1.7 | Regionkommittén delar uppfattningen att följande faktorer kan resultera i en omstrukturering på företagsnivå:






  — | EU:s inre marknad och öppnandet av marknader för internationell konkurrens. |
| --- | --- | --- |

1.7

Regionkommittén delar uppfattningen att följande faktorer kan resultera i en omstrukturering på företagsnivå:

—

EU:s inre marknad och öppnandet av marknader för internationell konkurrens.

| — | Den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Den tekniska utvecklingen.

| — | Utvecklingen av lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av lagstiftningen.

| — | Stora förändringar i konsumenternas efterfrågan. |
| --- | --- |

—

Stora förändringar i konsumenternas efterfrågan.

| 1.8 | Meddelandet borde mer ingående ha behandlat globaliseringsprocessen och utlokaliseringen av ett stort antal arbetstillfällen till länder utanför EU. |
| --- | --- |

1.8

Meddelandet borde mer ingående ha behandlat globaliseringsprocessen och utlokaliseringen av ett stort antal arbetstillfällen till länder utanför EU.

| 1.9 | Vid utformningen av sysselsättnings-, utbildnings-, närings- och jordbrukspolitiken är det viktigt att beakta sådana faktorer som förändringar i sysselsättningsmönstret inom olika branscher samt arbetstillfällenas kvalitet. I meddelandet anges att det mellan åren 1977 och 2002 skapades ca 30 miljoner nya arbetstillfällen inom EU. Inom servicesektorn skapades 44 miljoner nya arbetstillfällen, medan 7 miljoner arbetstillfällen försvann inom industrin och 7,5 miljoner arbetstillfällen försvann inom jordbruket. Sysselsättningsgraden har ökat med 25,1 % bland högkvalificerade arbetstagare, med 14,2 % bland arbetstagare på mellannivå och med 2,2 % bland arbetstagare med låg kvalifikationsnivå. |
| --- | --- |

1.9

Vid utformningen av sysselsättnings-, utbildnings-, närings- och jordbrukspolitiken är det viktigt att beakta sådana faktorer som förändringar i sysselsättningsmönstret inom olika branscher samt arbetstillfällenas kvalitet. I meddelandet anges att det mellan åren 1977 och 2002 skapades ca 30 miljoner nya arbetstillfällen inom EU. Inom servicesektorn skapades 44 miljoner nya arbetstillfällen, medan 7 miljoner arbetstillfällen försvann inom industrin och 7,5 miljoner arbetstillfällen försvann inom jordbruket. Sysselsättningsgraden har ökat med 25,1 % bland högkvalificerade arbetstagare, med 14,2 % bland arbetstagare på mellannivå och med 2,2 % bland arbetstagare med låg kvalifikationsnivå.

| 1.10 | Kommittén stöder det som sägs i meddelandet om de positiva följder som en fördjupad inre marknad och marknadsöppningar får för tillväxten och sysselsättningen. Det är positivt att kommissionen är införstådd med de regionala konsekvenserna av politiken och behovet av social rättvisa på dessa politikområden. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén stöder det som sägs i meddelandet om de positiva följder som en fördjupad inre marknad och marknadsöppningar får för tillväxten och sysselsättningen. Det är positivt att kommissionen är införstådd med de regionala konsekvenserna av politiken och behovet av social rättvisa på dessa politikområden.

| 1.11 | Vi stöder kommissionens inställning att konsekvenserna av en omstrukturering kan påverkas på politisk väg genom att man förbättrar arbetsmarknadens funktion, stärker de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna och förutser förändringar samt tillhandahåller mekanismer för att underlätta övergången mellan olika yrken. ReK vill också betona vikten av effektiva lokala och regionala utvecklingsstrategier som kan bidra till att främja tillväxten inom ekonomin och mångfalden inom den ekonomiska basen. En omstrukturering av företag inom dessa ekonomityper är mycket lättare att hantera. |
| --- | --- |

1.11

Vi stöder kommissionens inställning att konsekvenserna av en omstrukturering kan påverkas på politisk väg genom att man förbättrar arbetsmarknadens funktion, stärker de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna och förutser förändringar samt tillhandahåller mekanismer för att underlätta övergången mellan olika yrken. ReK vill också betona vikten av effektiva lokala och regionala utvecklingsstrategier som kan bidra till att främja tillväxten inom ekonomin och mångfalden inom den ekonomiska basen. En omstrukturering av företag inom dessa ekonomityper är mycket lättare att hantera.

| 1.12 | Kommittén noterar att Trade Adjustment Assistance Reform Act från 2002 i USA anges som ett positivt exempel på hur ekonomin kan öppnas upp för handel och på hur assistans kan ges till företag och anställda. Vi anser emellertid att det finns många exempel från EU på hur offentliga myndigheter med framgång har reagerat på omstruktureringar på ett sätt som kan tjäna som modell. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén noterar att Trade Adjustment Assistance Reform Act från 2002 i USA anges som ett positivt exempel på hur ekonomin kan öppnas upp för handel och på hur assistans kan ges till företag och anställda. Vi anser emellertid att det finns många exempel från EU på hur offentliga myndigheter med framgång har reagerat på omstruktureringar på ett sätt som kan tjäna som modell.

LÖSNINGAR PÅ EU-NIVÅ

i.   Allmänt

| 1.13 | Regionkommittén stöder inställningen att det behövs ökad samordning av sådan gemenskapspolitik som påverkar omstruktureringar, och välkomnar i synnerhet den interna arbetsgrupp som föreslås och som skall involvera de kommissionsavdelningar som har betydelse för omstruktureringar. |
| --- | --- |

1.13

Regionkommittén stöder inställningen att det behövs ökad samordning av sådan gemenskapspolitik som påverkar omstruktureringar, och välkomnar i synnerhet den interna arbetsgrupp som föreslås och som skall involvera de kommissionsavdelningar som har betydelse för omstruktureringar.

| 1.14 | Vi delar uppfattningen att de gemenskapspolitikområden som har omstruktureringskonsekvenser bör ses över så att de ändringar i politiken som behövs kan göras. |
| --- | --- |

1.14

Vi delar uppfattningen att de gemenskapspolitikområden som har omstruktureringskonsekvenser bör ses över så att de ändringar i politiken som behövs kan göras.

ii.   Reform av den europeiska sysselsättningsstrategin

| 1.15 | Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att se till att de åtgärder som man beslutat om inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin vidtas omgående och på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att se till att de åtgärder som man beslutat om inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin vidtas omgående och på ett effektivt sätt.

| 1.16 | Vi ser positivt på den viktiga koppling som kommissionen gör i sitt meddelande mellan Lissabonstrategin, den europeiska sysselsättningsstrategin och EU:s strukturfonder. ReK vill betona vikten av de åtgärder till stöd för anpassning och omstrukturering som kommissionen föreslår i samband med Europeiska socialfonden (ESF). Vi betonar även behovet av högkvalitativ ledarutbildning som är inriktad på lokala behov och grundar sig på ett brett partnerskap, så att arbetsgivarna och arbetstagarna vet hur de på ett effektivt sätt skall hantera förändringar. Kommittén välkomnar därför förslagen rörande utbildning av ”förändringshanterare”. |
| --- | --- |

1.16

Vi ser positivt på den viktiga koppling som kommissionen gör i sitt meddelande mellan Lissabonstrategin, den europeiska sysselsättningsstrategin och EU:s strukturfonder. ReK vill betona vikten av de åtgärder till stöd för anpassning och omstrukturering som kommissionen föreslår i samband med Europeiska socialfonden (ESF). Vi betonar även behovet av högkvalitativ ledarutbildning som är inriktad på lokala behov och grundar sig på ett brett partnerskap, så att arbetsgivarna och arbetstagarna vet hur de på ett effektivt sätt skall hantera förändringar. Kommittén välkomnar därför förslagen rörande utbildning av ”förändringshanterare”.

| 1.17 | Regionkommittén ställer sig helhjärtat bakom meddelandets slutsats att ”det är på lokal nivå som man kan förutse förändringar mest effektivt” och att ”EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik [bör] fungera som en katalysator” (1). |
| --- | --- |

1.17

Regionkommittén ställer sig helhjärtat bakom meddelandets slutsats att ”det är på lokal nivå som man kan förutse förändringar mest effektivt” och att ”EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik [bör] fungera som en katalysator” (1).

| 1.18 | Vi anmodar medlemsstaterna att anslå tillräckliga finansiella medel till regional- och sammanhållningspolitiken så att dessa politikområden kan fungera som katalysator för förändringar. |
| --- | --- |

1.18

Vi anmodar medlemsstaterna att anslå tillräckliga finansiella medel till regional- och sammanhållningspolitiken så att dessa politikområden kan fungera som katalysator för förändringar.

| 1.19 | Kommittén vill erinra om att det i de EU-länder som var medlemmar före utvidgningen fortfarande finns regioner som är beroende av den regionala utvecklingspolitiken via strukturfonderna och sammanhållningsfonderna, åtminstone under en övergångsperiod, om de skall kunna komma i kapp gemenskapens övriga regioner. |
| --- | --- |

1.19

Kommittén vill erinra om att det i de EU-länder som var medlemmar före utvidgningen fortfarande finns regioner som är beroende av den regionala utvecklingspolitiken via strukturfonderna och sammanhållningsfonderna, åtminstone under en övergångsperiod, om de skall kunna komma i kapp gemenskapens övriga regioner.

iii.   Revidering av EU:s finansieringsinstrument för att bättre kunna förutse och hantera omstruktureringar

| 1.20 | Regionkommittén delar uppfattningen i meddelandet att förutom europeiska sysselsättningsstrategin och EU:s strukturfonder kan även sjunde ramprogrammet och EU:s utbildningsprogram bidra till framväxten av en konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi som främjar rörlighet. |
| --- | --- |

1.20

Regionkommittén delar uppfattningen i meddelandet att förutom europeiska sysselsättningsstrategin och EU:s strukturfonder kan även sjunde ramprogrammet och EU:s utbildningsprogram bidra till framväxten av en konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi som främjar rörlighet.

| 1.21 | Kommittén föreslår en ökning av stödet till forskning, utveckling och innovation, eftersom denna typ av verksamhet medför så stora fördelar när företagen behöver genomgå omstruktureringsprocesser och man behöver lindra de eventuella negativa effekterna för vissa lokala och regionala ekonomier. |
| --- | --- |

1.21

Kommittén föreslår en ökning av stödet till forskning, utveckling och innovation, eftersom denna typ av verksamhet medför så stora fördelar när företagen behöver genomgå omstruktureringsprocesser och man behöver lindra de eventuella negativa effekterna för vissa lokala och regionala ekonomier.

| 1.22 | Kommittén konstaterar att ingen hänsyn tagits till att omstruktureringsprocesserna kan få olika effekter för män och kvinnor, något som innebär att det behövs särskilda åtgärder för de båda problemområdena. |
| --- | --- |

1.22

Kommittén konstaterar att ingen hänsyn tagits till att omstruktureringsprocesserna kan få olika effekter för män och kvinnor, något som innebär att det behövs särskilda åtgärder för de båda problemområdena.

| 1.23 | Kommittén ser med oro på den låga nivån för de finansiella anslag som tilldelats i EU-medlemsstaternas förhandlingar när det gäller konkurrensmålet. Omstruktureringarna kommer att fortsätta i dessa områden, och många områden behöver stöd för att fullt ut kunna modernisera sina regionala ekonomier och skapa en kunskapsekonomi. |
| --- | --- |

1.23

Kommittén ser med oro på den låga nivån för de finansiella anslag som tilldelats i EU-medlemsstaternas förhandlingar när det gäller konkurrensmålet. Omstruktureringarna kommer att fortsätta i dessa områden, och många områden behöver stöd för att fullt ut kunna modernisera sina regionala ekonomier och skapa en kunskapsekonomi.

| 1.24 | ReK upprepar sitt stöd för kommissionens förslag om att en fond för tillväxtjustering skall inrättas i samband med strukturfondsförhandlingarna för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

1.24

ReK upprepar sitt stöd för kommissionens förslag om att en fond för tillväxtjustering skall inrättas i samband med strukturfondsförhandlingarna för perioden 2007–2013.

| 1.25 | Kommittén välkomnar de nya impulser som förslaget om en fond för tillväxtjustering ger. Denna skulle användas för att balansera kraftiga ekonomiska och sociala chocker på lokal och regional nivå som beror på sådan globaliseringsrelaterad omstrukturering som de lokala och regionala myndigheterna inte kunde ha förutsett. |
| --- | --- |

1.25

Kommittén välkomnar de nya impulser som förslaget om en fond för tillväxtjustering ger. Denna skulle användas för att balansera kraftiga ekonomiska och sociala chocker på lokal och regional nivå som beror på sådan globaliseringsrelaterad omstrukturering som de lokala och regionala myndigheterna inte kunde ha förutsett.

| 1.26 | Kommittén vill betona vikten av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken när det gäller att minska de negativa konsekvenserna av omstruktureringen för anställda inom jordbruket och för landsbygdsområdena, och vill särskilt framhålla nyttan av intern utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

1.26

Kommittén vill betona vikten av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken när det gäller att minska de negativa konsekvenserna av omstruktureringen för anställda inom jordbruket och för landsbygdsområdena, och vill särskilt framhålla nyttan av intern utvecklingspolitik.

iv.   Näringslivspolitiken

| 1.27 | Regionkommittén delar den ståndpunkt som antogs av EU i april 2004 i samband med översynen av näringslivspolitiken. Denna översyn innebar förbättringar i det regelverk som är tillämpligt på företagen, stöd för ökad konkurrenskraft och innovation samt samordnade insatser på branschnivå. |
| --- | --- |

1.27

Regionkommittén delar den ståndpunkt som antogs av EU i april 2004 i samband med översynen av näringslivspolitiken. Denna översyn innebar förbättringar i det regelverk som är tillämpligt på företagen, stöd för ökad konkurrenskraft och innovation samt samordnade insatser på branschnivå.

| 1.28 | Vi stöder det förslag som läggs fram i meddelandet om att kommissionen skall identifiera vilka branscher som kan bli föremål för snabb och genomgripande förändring. Kommissionen skall sedan med hjälp av högnivågrupper med företrädare för alla berörda parter koncentrera sig på att analysera utvecklingen när det gäller konkurrenskraft, möjligheter och hot i miljön, konsekvenser på regional nivå och eventuella EU-åtgärder som kan vidtas för att förutse och underlätta förändring. |
| --- | --- |

1.28

Vi stöder det förslag som läggs fram i meddelandet om att kommissionen skall identifiera vilka branscher som kan bli föremål för snabb och genomgripande förändring. Kommissionen skall sedan med hjälp av högnivågrupper med företrädare för alla berörda parter koncentrera sig på att analysera utvecklingen när det gäller konkurrenskraft, möjligheter och hot i miljön, konsekvenser på regional nivå och eventuella EU-åtgärder som kan vidtas för att förutse och underlätta förändring.

v.   Konkurrenspolitiken

| 1.29 | De nuvarande riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter infördes i oktober 2004 utan föregående samråd med Regionkommittén eller Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.29

De nuvarande riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter infördes i oktober 2004 utan föregående samråd med Regionkommittén eller Europaparlamentet.

| 1.30 | I juni 2005 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för statligt stöd (2), och denna handlingsplan kommer att behandlas i ett separat ReK-yttrande. Vi kan konstatera att man i denna handlingsplan aviserar att en utvärdering och revidering av riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd kommer att ske 2007/2008 samt att Regionkommittén bör rådfrågas innan de nya riktlinjerna träder i kraft 2009. |
| --- | --- |

1.30

I juni 2005 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för statligt stöd (2), och denna handlingsplan kommer att behandlas i ett separat ReK-yttrande. Vi kan konstatera att man i denna handlingsplan aviserar att en utvärdering och revidering av riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd kommer att ske 2007/2008 samt att Regionkommittén bör rådfrågas innan de nya riktlinjerna träder i kraft 2009.

| 1.31 | Vi vill betona vikten av förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492), eftersom det där föreskrivs att företag som får stöd ur fonderna skall återbetala de belopp som erhållits (artikel 56) om de inom sju år från stödbeslutet upphör med sin produktionsverksamhet, med potentiell förlust av arbetstillfällen som följd. |
| --- | --- |

1.31

Vi vill betona vikten av förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492), eftersom det där föreskrivs att företag som får stöd ur fonderna skall återbetala de belopp som erhållits (artikel 56) om de inom sju år från stödbeslutet upphör med sin produktionsverksamhet, med potentiell förlust av arbetstillfällen som följd.

vi.   Utrikespolitiken

| 1.32 | Regionkommittén välkomnar uttalandet i meddelandet att den socialpolitiska agendan gäller utrikespolitiska åtgärder och skall främja sysselsättning, socialpolitik och ett meningsfullt arbete för alla. Kommissionen framhåller vidare att målsättningarna för den socialpolitiska agendan är att främja grundläggande sociala rättigheter, utvecklingen av den sociala dialogen, företagens sociala ansvar och en aktiv hantering av förändringar på internationell nivå. Dessa målsättningar kommer att vara vägledande för EU vid kontakterna med sådana internationella organisationer som ILO, OECD, FN, IMF, Världsbanken och WTO. |
| --- | --- |

1.32

Regionkommittén välkomnar uttalandet i meddelandet att den socialpolitiska agendan gäller utrikespolitiska åtgärder och skall främja sysselsättning, socialpolitik och ett meningsfullt arbete för alla. Kommissionen framhåller vidare att målsättningarna för den socialpolitiska agendan är att främja grundläggande sociala rättigheter, utvecklingen av den sociala dialogen, företagens sociala ansvar och en aktiv hantering av förändringar på internationell nivå. Dessa målsättningar kommer att vara vägledande för EU vid kontakterna med sådana internationella organisationer som ILO, OECD, FN, IMF, Världsbanken och WTO.

vii.   Stärkt partnerskap för förändring

| 1.33 | Regionkommittén ser positivt på kommissionens uttalande i meddelandet om att man kommer att fortsätta arbetet med partnerskap för förändring genom att stärka den sociala dialogen, anta ett meddelande om företagens sociala ansvar och anordna ett nytt ”omstruktureringsforum”. |
| --- | --- |

1.33

Regionkommittén ser positivt på kommissionens uttalande i meddelandet om att man kommer att fortsätta arbetet med partnerskap för förändring genom att stärka den sociala dialogen, anta ett meddelande om företagens sociala ansvar och anordna ett nytt ”omstruktureringsforum”.

| 1.34 | Kommittén anser att det första omstrukteringsforumet i juni 2005 blev en stor framgång och hoppas att ett sådant forum blir ett regelbundet återkommande arrangemang. ReK ser särskilt positivt på planerna att ett framtida forum skall fokusera på den lokala och regionala nivån. |
| --- | --- |

1.34

Kommittén anser att det första omstrukteringsforumet i juni 2005 blev en stor framgång och hoppas att ett sådant forum blir ett regelbundet återkommande arrangemang. ReK ser särskilt positivt på planerna att ett framtida forum skall fokusera på den lokala och regionala nivån.

| 1.35 | Regionkommittén delar uppfattningen att det föreslagna meddelandet om företagens sociala ansvar bör fokusera på den bästa praxis som används av företag och andra berörda parter för att hantera omstruktureringar. I meddelandet framhålls att det finns belägg för att företag som kan hantera omstruktureringar på ett ansvarfullt sätt ur social synpunkt ofta är de som uppvisar bättre resultat i fråga om konkurrenskraft på marknaden och återhämtningsförmåga. ReK välkomnar dessa slutsatser. |
| --- | --- |

1.35

Regionkommittén delar uppfattningen att det föreslagna meddelandet om företagens sociala ansvar bör fokusera på den bästa praxis som används av företag och andra berörda parter för att hantera omstruktureringar. I meddelandet framhålls att det finns belägg för att företag som kan hantera omstruktureringar på ett ansvarfullt sätt ur social synpunkt ofta är de som uppvisar bättre resultat i fråga om konkurrenskraft på marknaden och återhämtningsförmåga. ReK välkomnar dessa slutsatser.

| 1.36 | Kommittén välkomnar meddelandets förslag att det europeiska centrumet för övervakning av förändringar ges i uppdrag att övervaka omstruktureringar och ta fram en kvantitativ och kvalitativ omstruktureringsanalys som underlag för den offentliga debatten. |
| --- | --- |

1.36

Kommittén välkomnar meddelandets förslag att det europeiska centrumet för övervakning av förändringar ges i uppdrag att övervaka omstruktureringar och ta fram en kvantitativ och kvalitativ omstruktureringsanalys som underlag för den offentliga debatten.

viii.   Att anpassa lagstiftning och kollektivavtal

| 1.37 | Regionkommittén välkomnar detta avsnitts förslag till åtgärder för modernisering och förenkling av lagstiftningen, åtgärder som återfinns i handlingsprogrammet för Lissabonstrategin, samt förslaget att en arbetsrättsgrönbok skall läggas fram där nya modeller för arbetsorganisation och arbetsrättens roll för att hantera omstruktureringar presenteras. En sådan grönbok skulle ge tillfälle att undersöka hur ”reflexiv omstrukturering” skulle kunna uppmuntras. Åtgärder som skulle kunna komma ifråga här är avbrott för utbildning, sabbatsår, arbetsdelning, distansarbete och deltidsarbete. Dessa åtgärder slår inte så hårt som de uppsägningar som förknippas med mer aggressiv omstrukturering. |
| --- | --- |

1.37

Regionkommittén välkomnar detta avsnitts förslag till åtgärder för modernisering och förenkling av lagstiftningen, åtgärder som återfinns i handlingsprogrammet för Lissabonstrategin, samt förslaget att en arbetsrättsgrönbok skall läggas fram där nya modeller för arbetsorganisation och arbetsrättens roll för att hantera omstruktureringar presenteras. En sådan grönbok skulle ge tillfälle att undersöka hur ”reflexiv omstrukturering” skulle kunna uppmuntras. Åtgärder som skulle kunna komma ifråga här är avbrott för utbildning, sabbatsår, arbetsdelning, distansarbete och deltidsarbete. Dessa åtgärder slår inte så hårt som de uppsägningar som förknippas med mer aggressiv omstrukturering.

ix.   Den andra etappen i samrådet med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om omstrukturering av företag och om europeiska företagsråd

| 1.38 | Regionkommittén delar uppfattningen i meddelandet att arbetsmarknadens parter måste involveras mer i arbetet med att förutse och hantera förändringar och omstruktureringar. |
| --- | --- |

1.38

Regionkommittén delar uppfattningen i meddelandet att arbetsmarknadens parter måste involveras mer i arbetet med att förutse och hantera förändringar och omstruktureringar.

| 1.39 | Kommittén välkomnar kommissionens strategi för översynen av direktivet om företagsråd som inleddes i april 2004. Kommissionen har identifierat fyra områden där enighet bör uppnås om företagsrådens roll när det gäller att förutse och hantera förändringar och omstruktureringar. Dessa områden omfattar bl.a. exempel på välfungerande metoder och gemensamma omstruktureringsstrategier. |
| --- | --- |

1.39

Kommittén välkomnar kommissionens strategi för översynen av direktivet om företagsråd som inleddes i april 2004. Kommissionen har identifierat fyra områden där enighet bör uppnås om företagsrådens roll när det gäller att förutse och hantera förändringar och omstruktureringar. Dessa områden omfattar bl.a. exempel på välfungerande metoder och gemensamma omstruktureringsstrategier.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén ser ekonomisk omstrukturering på företagsnivå som en oundviklig del av moderniseringsprocessen för att få till stånd en framsynt kunskapsbaserad ekonomi, men vill betona behovet av att stärka den europeiska sociala modellen så att man kan mildra de problem som en omstrukturering kan innebära för såväl enskilda individer som lokalsamhällen. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén ser ekonomisk omstrukturering på företagsnivå som en oundviklig del av moderniseringsprocessen för att få till stånd en framsynt kunskapsbaserad ekonomi, men vill betona behovet av att stärka den europeiska sociala modellen så att man kan mildra de problem som en omstrukturering kan innebära för såväl enskilda individer som lokalsamhällen.

| 2.2 | Vi delar kommissionens uppfattning att det s.k. omstruktureringsforumet har en värdefull roll att spela och att ett av de framtida forumen bör ägnas åt att undersöka vilken roll det kan ha vid omstruktureringar på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.2

Vi delar kommissionens uppfattning att det s.k. omstruktureringsforumet har en värdefull roll att spela och att ett av de framtida forumen bör ägnas åt att undersöka vilken roll det kan ha vid omstruktureringar på lokal och regional nivå.

| 2.3 | Kommittén efterlyser mer forskning om hur myndigheterna reagerar på företagsomstruktureringar, framför allt vilken roll myndigheter på EU-, medlemsstats-, region- och kommunnivå har samt samspelet mellan dessa styresnivåer. Dessutom krävs mer forskning om orsakerna till omstrukturering, inte minst globaliseringen. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén efterlyser mer forskning om hur myndigheterna reagerar på företagsomstruktureringar, framför allt vilken roll myndigheter på EU-, medlemsstats-, region- och kommunnivå har samt samspelet mellan dessa styresnivåer. Dessutom krävs mer forskning om orsakerna till omstrukturering, inte minst globaliseringen.

| 2.4 | Den politik som antas på europeisk, nationell och lokal nivå bör utformas med sysselsättningstrygghet snarare än anställningstrygghet som syfte. Detta skulle innebära att man rör sig bort från konceptet ”ett arbete för livet” (anställningstrygghet) och i stället närmar sig en situation där arbetstagarna har kompetens som gör att de lättare kan gå från ett jobb till ett annat (sysselsättningstrygghet). |
| --- | --- |

2.4

Den politik som antas på europeisk, nationell och lokal nivå bör utformas med sysselsättningstrygghet snarare än anställningstrygghet som syfte. Detta skulle innebära att man rör sig bort från konceptet ”ett arbete för livet” (anställningstrygghet) och i stället närmar sig en situation där arbetstagarna har kompetens som gör att de lättare kan gå från ett jobb till ett annat (sysselsättningstrygghet).

| 2.5 | Vi vill lyfta fram den roll som Europeiskt centrum för övervakning av förändringar har när det gäller att tillhandahålla information om ekonomisk omstrukturering och ge underlag för debatten om hur man skall kunna förutse och hantera förändringar. |
| --- | --- |

2.5

Vi vill lyfta fram den roll som Europeiskt centrum för övervakning av förändringar har när det gäller att tillhandahålla information om ekonomisk omstrukturering och ge underlag för debatten om hur man skall kunna förutse och hantera förändringar.

| 2.6 | EU-politiken måste samordnas bättre så att den kan anpassas till och hantera förändringar, och det är nödvändigt att i enlighet med kommissionens rekommendationer låta utbildningspolitiken ingå bland de politikområden som kräver mer samordning. |
| --- | --- |

2.6

EU-politiken måste samordnas bättre så att den kan anpassas till och hantera förändringar, och det är nödvändigt att i enlighet med kommissionens rekommendationer låta utbildningspolitiken ingå bland de politikområden som kräver mer samordning.

| 2.7 | Kommittén efterlyser en välfungerande europeisk sysselsättningsstrategi som kan inta en nyckelroll i samband med anpassning till och hantering av förändringar och för att skapa sysselsättning inom tillväxtsektorer. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén efterlyser en välfungerande europeisk sysselsättningsstrategi som kan inta en nyckelroll i samband med anpassning till och hantering av förändringar och för att skapa sysselsättning inom tillväxtsektorer.

| 2.8 | Vi vill betona att omstruktureringar på företagsnivå är lättare att hantera om de lokala och regionala myndigheterna har utformat strategier för den ekonomiska utvecklingen som främjar tillväxten och diversifierar ekonomin. Detta gör det lättare för arbetstagare som blivit arbetslösa att hitta nytt arbete. |
| --- | --- |

2.8

Vi vill betona att omstruktureringar på företagsnivå är lättare att hantera om de lokala och regionala myndigheterna har utformat strategier för den ekonomiska utvecklingen som främjar tillväxten och diversifierar ekonomin. Detta gör det lättare för arbetstagare som blivit arbetslösa att hitta nytt arbete.

| 2.9 | Kommittén är införstådd med den nyckelroll som EU:s strukturfonder och Europeiska socialfonden har när det gäller omstruktureringar och hantering av förändringar. ReK anmodar medlemsstaterna att enas om en EU-budget som tillåter lokala och regionala myndigheter att modernisera sin ekonomi och därmed minska de negativa effekter som en omstrukturering i ett enskilt företag får, med tanke på att det handlar om ett övergripande problem som rör alla typer av regioner. |
| --- | --- |

2.9

Kommittén är införstådd med den nyckelroll som EU:s strukturfonder och Europeiska socialfonden har när det gäller omstruktureringar och hantering av förändringar. ReK anmodar medlemsstaterna att enas om en EU-budget som tillåter lokala och regionala myndigheter att modernisera sin ekonomi och därmed minska de negativa effekter som en omstrukturering i ett enskilt företag får, med tanke på att det handlar om ett övergripande problem som rör alla typer av regioner.

| 2.10 | Vi rekommenderar att EU:s medlemsstater återigen överväger att via EU:s strukturfonder inrätta en fond för tillväxt- eller globaliseringsjustering som skulle göra det möjligt för EU att gripa in om en lokal eller regional ekonomi hamnar i kris på grund av omstrukturering. Kommittén anser att denna fond endast skulle användas om ett regionalt tröskelvärde nås, som fastställs med utgångspunkt i den andel av arbetskraften som drabbas av den oförutsedda omstruktureringschocken, regionens arbetslöshet och följderna för regionens BNI. Vi håller med om att fonden bör täcka åtgärder för att balansera chockens inverkan på humankapitalet, t.ex. genom utbildning och omplacering av arbetstagare. Vi rekommenderar att fonden inrättas inom EU:s budget som en permanent självständig fond med en egen fastställd årsbudget. Kommittén stöder ett årligt anslag på 1 miljard euro till fonden. |
| --- | --- |

2.10

Vi rekommenderar att EU:s medlemsstater återigen överväger att via EU:s strukturfonder inrätta en fond för tillväxt- eller globaliseringsjustering som skulle göra det möjligt för EU att gripa in om en lokal eller regional ekonomi hamnar i kris på grund av omstrukturering. Kommittén anser att denna fond endast skulle användas om ett regionalt tröskelvärde nås, som fastställs med utgångspunkt i den andel av arbetskraften som drabbas av den oförutsedda omstruktureringschocken, regionens arbetslöshet och följderna för regionens BNI. Vi håller med om att fonden bör täcka åtgärder för att balansera chockens inverkan på humankapitalet, t.ex. genom utbildning och omplacering av arbetstagare. Vi rekommenderar att fonden inrättas inom EU:s budget som en permanent självständig fond med en egen fastställd årsbudget. Kommittén stöder ett årligt anslag på 1 miljard euro till fonden.

| 2.11 | EU bör undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att diversifiera ekonomin i landsbygdsområdena och förbättra konkurrenskraften så att de allvarliga konsekvenserna av jordbrukets omstrukturering kan mildras. I detta sammanhang kan man särskilt framhålla den viktiga roll som den interna utvecklingspolitiken kan spela. |
| --- | --- |

2.11

EU bör undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att diversifiera ekonomin i landsbygdsområdena och förbättra konkurrenskraften så att de allvarliga konsekvenserna av jordbrukets omstrukturering kan mildras. I detta sammanhang kan man särskilt framhålla den viktiga roll som den interna utvecklingspolitiken kan spela.

| 2.12 | Samtidigt som vi välkomnar förslagen vad gäller näringslivs- och företagspolitiken rekommenderar vi även att kommissionen etablerar ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter för att kunna identifiera de sektorer som genomgår snabba förändringar. |
| --- | --- |

2.12

Samtidigt som vi välkomnar förslagen vad gäller näringslivs- och företagspolitiken rekommenderar vi även att kommissionen etablerar ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter för att kunna identifiera de sektorer som genomgår snabba förändringar.

| 2.13 | Regionkommittén önskar bli rådfrågad i samband med att undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna ses över 2007/2008. |
| --- | --- |

2.13

Regionkommittén önskar bli rådfrågad i samband med att undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna ses över 2007/2008.

| 2.14 | Den socialpolitiska agendan bör inta en nyckelroll vid förhandlingarna med internationella organisationer och vid utvecklingsförhandlingarna inom Doha-rundan. |
| --- | --- |

2.14

Den socialpolitiska agendan bör inta en nyckelroll vid förhandlingarna med internationella organisationer och vid utvecklingsförhandlingarna inom Doha-rundan.

| 2.15 | Förändringar och omstruktureringar måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt på företagsnivå och på olika styresnivåer, och arbetsgivarna måste vara medvetna om sina skyldigheter. På EU-nivå kan detta åstadkommas på flera olika sätt via en stärkt social dialog, meddelandet om företagens sociala ansvar och förhandlingarna kring direktivet om företagsråd. |
| --- | --- |

2.15

Förändringar och omstruktureringar måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt på företagsnivå och på olika styresnivåer, och arbetsgivarna måste vara medvetna om sina skyldigheter. På EU-nivå kan detta åstadkommas på flera olika sätt via en stärkt social dialog, meddelandet om företagens sociala ansvar och förhandlingarna kring direktivet om företagsråd.

| 2.16 | Företagen bör i första hand försöka uppmuntra ”reflexiv omstrukturering”. Åtgärder som skulle kunna komma ifråga här är avbrott för utbildning, sabbatsår, arbetsdelning, distansarbete och deltidsarbete. Dessa åtgärder slår inte så hårt som de uppsägningar som förknippas med mer aggressiv omstrukturering i samband med att företagsfilialer läggs ned. |
| --- | --- |

2.16

Företagen bör i första hand försöka uppmuntra ”reflexiv omstrukturering”. Åtgärder som skulle kunna komma ifråga här är avbrott för utbildning, sabbatsår, arbetsdelning, distansarbete och deltidsarbete. Dessa åtgärder slår inte så hårt som de uppsägningar som förknippas med mer aggressiv omstrukturering i samband med att företagsfilialer läggs ned.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120 slutlig, s. 12.

1

(2)  KOM(2005) 107 slutlig – CdR 225/2005.

2

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/32

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Den roll som regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter spelar i unionens demokratiska liv”

(2006/C 115/07)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 15 juni 2004 att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett initiativyttrande om den roll som regionala parlament spelar i unionens demokratiska liv,

fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, framför allt bestämmelserna om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen,

yttrandet om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (CdR 354/2003 fin (1)),

yttrandet av den 13 oktober 2005 om ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen” (CdR 250/2005 fin),

presidiets förklaring av den 26 oktober 2001 om rollen inom gemenskapens beslutsprocess för regioner med lagstiftningsbefogenheter (CdR 191/2001 fin),

ReK:s och CALRE:s (konferensen för Europas regionala lagstiftande församlingar) handlingsplan för 2003–2004,

förklaringarna från ordförandena för de europeiska regionala lagstiftande församlingarna i Reggio Calabria den 27–28 oktober 2003, i Milano den 26 oktober 2004 och i Barcelona den 24–25 oktober 2005,

Oviedo-dokumentet genom vilket konferensen för regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter (CALRE) inrättades 1997 och där målen och principerna för denna fastställdes,

det utkast till yttrande (CdR 221/2004 rév. 3) som antogs av CONST-utskottet den 22 april 2005 (föredragande: Luc Van den Brande (BE–PPE), senator och ledamot av det flamländska regionparlamentet),

och av följande skäl:

| 1) | I vissa medlemsstater har regionerna lagstiftande befogenheter och därmed också befogenheter att tillämpa EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

1)

I vissa medlemsstater har regionerna lagstiftande befogenheter och därmed också befogenheter att tillämpa EU-lagstiftning.

| 2) | Regionerna med lagstiftningsbefogenheter tilldelas genom fördraget om upprättande av en konstitution för Europa särskilda befogenheter rörande kontrollen och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, och därmed får de en särskild ställning i EU:s demokratiska beslutsprocess. |
| --- | --- |

2)

Regionerna med lagstiftningsbefogenheter tilldelas genom fördraget om upprättande av en konstitution för Europa särskilda befogenheter rörande kontrollen och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, och därmed får de en särskild ställning i EU:s demokratiska beslutsprocess.

| 3) | Gränserna för detta yttrande har satts med utgångspunkt i de befogenheter som det konstitutionella fördraget ger de regionala parlamenten. Detta innebär inte att vi med detta yttrande underskattar de andra nivåerna i den politiska beslutsprocessen. Rekommendationerna i detta yttrande kan i tillämpliga delar också tillämpas på dessa andra nivåer i den politiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

3)

Gränserna för detta yttrande har satts med utgångspunkt i de befogenheter som det konstitutionella fördraget ger de regionala parlamenten. Detta innebär inte att vi med detta yttrande underskattar de andra nivåerna i den politiska beslutsprocessen. Rekommendationerna i detta yttrande kan i tillämpliga delar också tillämpas på dessa andra nivåer i den politiska beslutsprocessen.

| 4) | De regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter är fullständigt ansvariga för genomförandet av sina beslut och omnämns därför uttryckligen i det protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i det konstitutionella som fogats till fördraget. |
| --- | --- |

4)

De regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter är fullständigt ansvariga för genomförandet av sina beslut och omnämns därför uttryckligen i det protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i det konstitutionella som fogats till fördraget.

| 5) | Vid den hearing som CONST-utskottet anordnade den 3 mars 2005 om ”Den roll som de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter och de regionala församlingarna spelar i unionens demokratiska liv” bekräftades att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter är alltmer delaktiga i den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

5)

Vid den hearing som CONST-utskottet anordnade den 3 mars 2005 om ”Den roll som de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter och de regionala församlingarna spelar i unionens demokratiska liv” bekräftades att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter är alltmer delaktiga i den europeiska integrationsprocessen.

| 6) | ”Tankepausen” i ratificeringsprocessen för det konstitutionella fördraget får inte på något sätt bromsa de initiativ som satts igång i syfte att förbättra involveringen av regionala lagstiftande församlingar i unionens demokratiska liv och för att öka dessa församlingars deltagande i utarbetandet, tillämpningen och övervakningen av gemenskapslagstiftningen, i linje med det politiska samförståndet kring det konstitutionella fördraget. |
| --- | --- |

6)

”Tankepausen” i ratificeringsprocessen för det konstitutionella fördraget får inte på något sätt bromsa de initiativ som satts igång i syfte att förbättra involveringen av regionala lagstiftande församlingar i unionens demokratiska liv och för att öka dessa församlingars deltagande i utarbetandet, tillämpningen och övervakningen av gemenskapslagstiftningen, i linje med det politiska samförståndet kring det konstitutionella fördraget.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november) följande yttrande:

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | ReK föreslår att man i de nuvarande fördragen infogar protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, vilket avsevärt kan stärka demokratin och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

1.1

ReK föreslår att man i de nuvarande fördragen infogar protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, vilket avsevärt kan stärka demokratin och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess.

| 1.2 | ReK anser att den regionala demokratin på ett viktigt sätt bidrar till att involvera medborgarna i politiken och därför förtjänar all den uppmärksamhet den kan få i EU, och att man måste tillvarata de valda regionala och lokala församlingarnas ansträngningar för att föra EU och medborgarna närmare varandra, bland annat genom att göra dessa decentraliserade myndigheter till fullvärdiga deltagare i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

1.2

ReK anser att den regionala demokratin på ett viktigt sätt bidrar till att involvera medborgarna i politiken och därför förtjänar all den uppmärksamhet den kan få i EU, och att man måste tillvarata de valda regionala och lokala församlingarnas ansträngningar för att föra EU och medborgarna närmare varandra, bland annat genom att göra dessa decentraliserade myndigheter till fullvärdiga deltagare i beslutsfattandet.

| 1.3 | ReK är av uppfattningen att de regionala parlamenten bidrar till att öka det europeiska samhällsengagemanget med respekt för den kulturella och språkliga mångfalden i unionen. |
| --- | --- |

1.3

ReK är av uppfattningen att de regionala parlamenten bidrar till att öka det europeiska samhällsengagemanget med respekt för den kulturella och språkliga mångfalden i unionen.

| 1.4 | Kommittén är övertygad om att den förstärkning av den lokala och regionala autonomin som skett i flera medlemsstater är ett viktigt bidrag till byggandet av ett Europa som bland annat styrs av principerna om demokrati, närhet och decentralisering. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén är övertygad om att den förstärkning av den lokala och regionala autonomin som skett i flera medlemsstater är ett viktigt bidrag till byggandet av ett Europa som bland annat styrs av principerna om demokrati, närhet och decentralisering.

| 1.5 | ReK konstaterar att det i alla EU:s medlemsstater har skett en viktig händelseutveckling på decentraliseringens område. Regionerna har blivit till viktiga politiska och ekonomiska ”aktörer” på den europeiska arenan. |
| --- | --- |

1.5

ReK konstaterar att det i alla EU:s medlemsstater har skett en viktig händelseutveckling på decentraliseringens område. Regionerna har blivit till viktiga politiska och ekonomiska ”aktörer” på den europeiska arenan.

| 1.6 | ReK påpekar att de lokala och regionala församlingarna utgör en viktig beståndsdel i EU-ländernas demokratiska system. Den lokala och regionala nivån bör därför ha sin plats i den europeiska debatten. |
| --- | --- |

1.6

ReK påpekar att de lokala och regionala församlingarna utgör en viktig beståndsdel i EU-ländernas demokratiska system. Den lokala och regionala nivån bör därför ha sin plats i den europeiska debatten.

| 1.7 | ReK anser det beklagligt att den intention som utstakades i Laekenförklaringen, nämligen att ta hänsyn till befogenheterna för de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa inte har lett till att de berörda regionerna fått rätt att direkt väcka talan. |
| --- | --- |

1.7

ReK anser det beklagligt att den intention som utstakades i Laekenförklaringen, nämligen att ta hänsyn till befogenheterna för de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa inte har lett till att de berörda regionerna fått rätt att direkt väcka talan.

| 1.8 | Vi välkomnar att ReK fått rätt att väcka talan vid EG-domstolen i frågor om rättsakter som enligt konstitutionen inte kan antas utan att kommittén har hörts, men samtidigt beklagar vi att regioner med lagstiftande befogenheter (ännu) inte har rätt att väcka talan vid EG-domstolen. |
| --- | --- |

1.8

Vi välkomnar att ReK fått rätt att väcka talan vid EG-domstolen i frågor om rättsakter som enligt konstitutionen inte kan antas utan att kommittén har hörts, men samtidigt beklagar vi att regioner med lagstiftande befogenheter (ännu) inte har rätt att väcka talan vid EG-domstolen.

| 1.9 | ReK konstaterar att detta innebär att de regionala församlingarna, särskilt de lagstiftande församlingarna, både måste kunna koppla in ReK för att kunna väcka talan och, vid behov, gå via de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

1.9

ReK konstaterar att detta innebär att de regionala församlingarna, särskilt de lagstiftande församlingarna, både måste kunna koppla in ReK för att kunna väcka talan och, vid behov, gå via de nationella parlamenten.

| 1.10 | ReK stöder CALRE:s (konferensen för Europas regionala lagstiftande församlingar) ansträngningar för att involvera de regionala parlamenten i beslutsfattandet i EU. |
| --- | --- |

1.10

ReK stöder CALRE:s (konferensen för Europas regionala lagstiftande församlingar) ansträngningar för att involvera de regionala parlamenten i beslutsfattandet i EU.

| 1.11 | ReK vill återigen – i enlighet med rekommendationerna i vitboken om EU:s styrelseformer –framhäva behovet av att de politiska nivåer som är ansvariga för genomförandet av EU-lagstiftningen får delta fullvärdigt i utarbetandet av denna lagstiftning och EU-politiken, och kommittén anser att detta i särskilt hög grad gäller de regionala lagstiftande församlingarna, eftersom dessa måste godkänna de regionala lagar som följer av tillämpningen av EU-lagstiftningen. Kommittén stöder därför att de regionala lagstiftande församlingarna skall få delta aktivt i ett tidigt skede i lagstiftningsprocessen och via representativa organ i den strukturerade dialogen. |
| --- | --- |

1.11

ReK vill återigen – i enlighet med rekommendationerna i vitboken om EU:s styrelseformer –framhäva behovet av att de politiska nivåer som är ansvariga för genomförandet av EU-lagstiftningen får delta fullvärdigt i utarbetandet av denna lagstiftning och EU-politiken, och kommittén anser att detta i särskilt hög grad gäller de regionala lagstiftande församlingarna, eftersom dessa måste godkänna de regionala lagar som följer av tillämpningen av EU-lagstiftningen. Kommittén stöder därför att de regionala lagstiftande församlingarna skall få delta aktivt i ett tidigt skede i lagstiftningsprocessen och via representativa organ i den strukturerade dialogen.

| 1.12 | ReK har tagit del av de olika förslagen om och initiativen för att stärka det mellanparlamentariska samarbetet på EU-nivå, och anser att detta kan bidra till integrationen i EU. |
| --- | --- |

1.12

ReK har tagit del av de olika förslagen om och initiativen för att stärka det mellanparlamentariska samarbetet på EU-nivå, och anser att detta kan bidra till integrationen i EU.

| 1.13 | Kommittén anser dock att det krävs en närmare undersökning om huruvida dessa förslag är önskvärda och genomförbara och framför allt huruvida de kan åstadkomma en förstärkning av de regionala församlingarnas politiska inflytande. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén anser dock att det krävs en närmare undersökning om huruvida dessa förslag är önskvärda och genomförbara och framför allt huruvida de kan åstadkomma en förstärkning av de regionala församlingarnas politiska inflytande.

| 1.14 | ReK betonar att den period som nu inletts inom EU för att tänka över fördragstexten inte på något vis får leda till att man gör avkall på eller överger dessa mål. |
| --- | --- |

1.14

ReK betonar att den period som nu inletts inom EU för att tänka över fördragstexten inte på något vis får leda till att man gör avkall på eller överger dessa mål.

| 1.15 | ReK understryker att protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, en bilaga till fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, är ett första viktigt steg i riktning mot ett faktiskt erkännande av de regionala parlament som har lagstiftande befogenheter. Enligt detta protokoll skall de nationella parlamenten i förekommande fall nämligen samråda med dessa i samband med kontrollen av att subsidiaritetsprincipen efterlevs. |
| --- | --- |

1.15

ReK understryker att protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, en bilaga till fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, är ett första viktigt steg i riktning mot ett faktiskt erkännande av de regionala parlament som har lagstiftande befogenheter. Enligt detta protokoll skall de nationella parlamenten i förekommande fall nämligen samråda med dessa i samband med kontrollen av att subsidiaritetsprincipen efterlevs.

| 1.16 | ReK konstaterar för övrigt att tillämpningen och kontrollen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna berör alla regionala församlingar i enlighet med de befogenheter som de tilldelats. |
| --- | --- |

1.16

ReK konstaterar för övrigt att tillämpningen och kontrollen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna berör alla regionala församlingar i enlighet med de befogenheter som de tilldelats.

| 1.17 | ReK påpekar att det i Europeiska kommissionens förslag rörande EU:s styresformer liksom i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa omisskänneligen bekräftades att EU har anammat ett ”flernivåstyre”. Detta förutsätter ett förhållande som grundar sig på ett horisontellt partnerskap mellan de olika styrelsesfärerna och som utformats för att säkerställa effektivitet och helhetssyn i beslutsfattandet och att man klargör befogenhetsfördelningen mellan de olika politiska nivåerna så att man vet vem som gör vad och på vilken nivå det politiska ansvaret finns. |
| --- | --- |

1.17

ReK påpekar att det i Europeiska kommissionens förslag rörande EU:s styresformer liksom i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa omisskänneligen bekräftades att EU har anammat ett ”flernivåstyre”. Detta förutsätter ett förhållande som grundar sig på ett horisontellt partnerskap mellan de olika styrelsesfärerna och som utformats för att säkerställa effektivitet och helhetssyn i beslutsfattandet och att man klargör befogenhetsfördelningen mellan de olika politiska nivåerna så att man vet vem som gör vad och på vilken nivå det politiska ansvaret finns.

| 1.18 | ReK påpekar att det faktum att regionala parlament som har lagstiftande befogenheter deltar i ReK:s arbete innebär ett mervärde och att det återspeglar mångfalden av olika regioner som finns representerade inom EU. På så sätt möjliggörs ett närmare samarbete mellan Regionkommittén och de regionala europeiska lagstiftande församlingarna. Den gemensamma målsättningen är att stärka den regionala demokratin i Europa och att bidra till utövandet av de nya befogenheter som utkastet till konstitution ger samt att subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen skall tillämpas på ett korrekt sätt. Allt detta skall ske i samråd med de verkställande organen på regional nivå. |
| --- | --- |

1.18

ReK påpekar att det faktum att regionala parlament som har lagstiftande befogenheter deltar i ReK:s arbete innebär ett mervärde och att det återspeglar mångfalden av olika regioner som finns representerade inom EU. På så sätt möjliggörs ett närmare samarbete mellan Regionkommittén och de regionala europeiska lagstiftande församlingarna. Den gemensamma målsättningen är att stärka den regionala demokratin i Europa och att bidra till utövandet av de nya befogenheter som utkastet till konstitution ger samt att subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen skall tillämpas på ett korrekt sätt. Allt detta skall ske i samråd med de verkställande organen på regional nivå.

| 1.19 | Att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter ratificerar konstitutionen för Europa ger enligt kommitténs uppfattning ett viktigt tillfälle att belysa dessa regionala församlingars roll och plats i EU. |
| --- | --- |

1.19

Att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter ratificerar konstitutionen för Europa ger enligt kommitténs uppfattning ett viktigt tillfälle att belysa dessa regionala församlingars roll och plats i EU.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Kommittén önskar att de regionala parlamenten och de lokala och regionala församlingarna i enlighet med de befogenheter som de tilldelats engagerar sig på ett proaktivt sätt som institutioner och deltar fullt ut i EU-debatten och i beslutsfattandet i EU, samtidigt som de tar sitt ansvar gentemot medborgarna, framför allt med tanke på den pågående perioden för eftertanke. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén önskar att de regionala parlamenten och de lokala och regionala församlingarna i enlighet med de befogenheter som de tilldelats engagerar sig på ett proaktivt sätt som institutioner och deltar fullt ut i EU-debatten och i beslutsfattandet i EU, samtidigt som de tar sitt ansvar gentemot medborgarna, framför allt med tanke på den pågående perioden för eftertanke.

| 2.2 | Kommittén rekommenderar i detta sammanhang att de regionala parlamenten medverkar i de parlamentariska forum som Europaparlamentet planerar inom ramen för perioden för eftertanke i syfte att främja den europeiska dialogen och därigenom bemästra den konstitutionella krisen. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén rekommenderar i detta sammanhang att de regionala parlamenten medverkar i de parlamentariska forum som Europaparlamentet planerar inom ramen för perioden för eftertanke i syfte att främja den europeiska dialogen och därigenom bemästra den konstitutionella krisen.

| 2.3 | ReK rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna och särskilt de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter de facto involveras i lagstiftningsprocessens förberedande fas, särskilt i den preliminära samrådsfasen för gemenskapslagstiftningen, och att de hörs vid genomförandet av mekanismen för tidig varning. |
| --- | --- |

2.3

ReK rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna och särskilt de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter de facto involveras i lagstiftningsprocessens förberedande fas, särskilt i den preliminära samrådsfasen för gemenskapslagstiftningen, och att de hörs vid genomförandet av mekanismen för tidig varning.

| 2.4 | Kommittén betonar vikten av att helt och fullt involvera de regionala parlamenten i ”Plan D”, dvs. Europeiska kommissionens bidrag till perioden för eftertanke, liksom i gemenskapsinitiativen och de nationella debatter som förordats för att diskutera Europas framtid och medborgarnas förväntningar. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén betonar vikten av att helt och fullt involvera de regionala parlamenten i ”Plan D”, dvs. Europeiska kommissionens bidrag till perioden för eftertanke, liksom i gemenskapsinitiativen och de nationella debatter som förordats för att diskutera Europas framtid och medborgarnas förväntningar.

| 2.5 | ReK har för avsikt att fördjupa samarbetet och dialogen med de regionala parlament som har lagstiftningsbefogenheter, för att optimera denna medverkan. |
| --- | --- |

2.5

ReK har för avsikt att fördjupa samarbetet och dialogen med de regionala parlament som har lagstiftningsbefogenheter, för att optimera denna medverkan.

| 2.6 | ReK framhåller att kommittén inom ramen för sitt nätverkssamsarbete med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar helt och fullt kommer att beakta invändningar mot EU-rättsakter med de interna förfaranden som den planerar att fastställa. |
| --- | --- |

2.6

ReK framhåller att kommittén inom ramen för sitt nätverkssamsarbete med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar helt och fullt kommer att beakta invändningar mot EU-rättsakter med de interna förfaranden som den planerar att fastställa.

| 2.7 | Kommittén tänker verka för att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter, beroende på EU:s befogenheter, skall uppträda som delar av det nationella parlamentariska systemet eller som kammare i det nationella parlamentet, och att de även skall kunna vända sig mot sitt nationella parlament när talan väcks vid domstolen rörande åsidosättande av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén tänker verka för att de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter, beroende på EU:s befogenheter, skall uppträda som delar av det nationella parlamentariska systemet eller som kammare i det nationella parlamentet, och att de även skall kunna vända sig mot sitt nationella parlament när talan väcks vid domstolen rörande åsidosättande av subsidiaritetsprincipen.

| 2.8 | Kommittén uppmanar de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter och de regionala församlingarna att bidra till en regelbunden uppdatering av den förteckning över ansvarsuppgifter som upprättats (”Befogenhetsfördelningen mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna – Förteckning över ansvarsuppgifter” (CdR 104/2004)). |
| --- | --- |

2.8

Kommittén uppmanar de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter och de regionala församlingarna att bidra till en regelbunden uppdatering av den förteckning över ansvarsuppgifter som upprättats (”Befogenhetsfördelningen mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna – Förteckning över ansvarsuppgifter” (CdR 104/2004)).

| 2.9 | ReK framhåller att man när det gäller de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter bör överväga möjligheten att inrätta parlamentariska utskott som skall kontrollera tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och som därmed skulle vara den viktigaste samtalspartnern i tidigare nämnda nätverk. |
| --- | --- |

2.9

ReK framhåller att man när det gäller de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter bör överväga möjligheten att inrätta parlamentariska utskott som skall kontrollera tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och som därmed skulle vara den viktigaste samtalspartnern i tidigare nämnda nätverk.

| 2.10 | ReK föreslår att man i medlemsstater där det finns en befogenhetsfördelning mellan nationell och regional nivå bör sluta ett internt tvingande avtal rörande förfarandet för tidig varning, som utgör ett led i övervakningen av subsidiaritetsprincipens efterlevnad, för att se till att denna process blir tydlig och öppen för insyn. Vidare föreslår kommittén att dessa avtal i medlemsstaterna kartläggs. |
| --- | --- |

2.10

ReK föreslår att man i medlemsstater där det finns en befogenhetsfördelning mellan nationell och regional nivå bör sluta ett internt tvingande avtal rörande förfarandet för tidig varning, som utgör ett led i övervakningen av subsidiaritetsprincipens efterlevnad, för att se till att denna process blir tydlig och öppen för insyn. Vidare föreslår kommittén att dessa avtal i medlemsstaterna kartläggs.

| 2.11 | Kommittén rekommenderar att kontrollen av subsidiaritetsprincipen åtföljs av en inre reformprocess inom medlemsstaterna som skall respektera befintlig konstitutionell struktur men involvera de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter i de åtgärder som anges i protokollet om tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

2.11

Kommittén rekommenderar att kontrollen av subsidiaritetsprincipen åtföljs av en inre reformprocess inom medlemsstaterna som skall respektera befintlig konstitutionell struktur men involvera de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter i de åtgärder som anges i protokollet om tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.

| 2.12 | Kommittén rekommenderar de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter som också har grundläggande befogenheter att använda sig av dessa i den europeiska beslutsprocessen, inte endast med utgångspunkt i sin institutionella status utan även i sina beskattningsbefogenheter. |
| --- | --- |

2.12

Kommittén rekommenderar de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter som också har grundläggande befogenheter att använda sig av dessa i den europeiska beslutsprocessen, inte endast med utgångspunkt i sin institutionella status utan även i sina beskattningsbefogenheter.

| 2.13 | Kommittén uppmanar slutligen med kraft EU att stärka den regionala debatten i Europa. Denna debatt bör under alla omständigheter föras i samarbete med Europaparlamentet, de nationella parlamenten, de lokala och regionala myndigheterna och i synnerhet de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter, ett samarbete som bör innebära ett tydligt mervärde för den europeiska demokratin och vars former bör bli föremål för ett ingående samråd. |
| --- | --- |

2.13

Kommittén uppmanar slutligen med kraft EU att stärka den regionala debatten i Europa. Denna debatt bör under alla omständigheter föras i samarbete med Europaparlamentet, de nationella parlamenten, de lokala och regionala myndigheterna och i synnerhet de regionala parlamenten med lagstiftningsbefogenheter, ett samarbete som bör innebära ett tydligt mervärde för den europeiska demokratin och vars former bör bli föremål för ett ingående samråd.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/35

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Riktlinjer för tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna”

(2006/C 115/08)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 20 juni 2004 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett initiativyttrande om ”Tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna”,

det fördrag om upprättande av en konstitution för Europa som stats- och regeringscheferna undertecknade den 29 oktober 2004, särskilt bestämmelserna om ”Protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen” (kallas nedan subsidiaritetsprotokollet) (CIG 87/04 rév.1, CIG 87/04 Add 1 rév. 1, CIG 87/04 Add 2 rév. 1),

kommissionens meddelande ”Genomförandet av handlingsramen för modernisering och förenkling av gemenskapens regelverk” (KOM(2004) 432 slutlig),

Regionkommitténs yttrande om ”Översyn av fördraget om europeiska unionen” (CdR 136/1995) och tilläggsyttrandet om ”Tillämpningen av subsidiaritetsprincipen inom Europeiska unionen” (CdR 136/1995 annexe),

Regionkommitténs resolution om ”Resultaten från regeringskonferensen” (CdR 305/97 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”För en verklig subsidiaritetskultur! En appell från Regionkommittén” (CdR 302/98 fin (1)),

Regionkommitténs yttrande om ”Bättre lagstiftning 1998 – Ett delat ansvar” (CdR 50/1999 fin (2)),

Regionkommitténs yttrande om ”De regionala och lokala myndigheternas genomförande av EU-lagstiftningen” (CdR 51/1999 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande om ”Regeringskonferensen 2000” (CdR 53/1999 fin (4)),

Regionkommitténs resolution om ”Nästa regeringskonferens” (CdR 54/1999 (5)),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens rapport till Europeiska rådet ”Bättre lagstiftning 1999” (CdR 18/2000 fin (6)),

Regionkommitténs yttrande om kommissionens rapport ”Bättre lagstiftning 2002” och kommissionens meddelande ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (CdR 62/2003 fin (7)),

Regionkommitténs yttrande om ”Bättre lagstiftning 2004” och ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” (CdR 121/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa” (CdR 354/2003 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen” (CdR250/2005),

det utkast till yttrande som antogs av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer den 4 oktober 2005 (CdR 220/2004 rév. 3) (föredragande: Peter Straub, talman i Baden-Württembergs delstatsparlament, DE–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | I arbetet med att vidareutveckla subsidiaritetsprincipen i fördragen har Regionkommitténs förslag de senaste åren stegvis införlivats i fördragen. |
| --- | --- |

1)

I arbetet med att vidareutveckla subsidiaritetsprincipen i fördragen har Regionkommitténs förslag de senaste åren stegvis införlivats i fördragen.

| 2) | Resultaten av den första subsidiaritetskongressen den 27 maj 2004 i Berlin, på kommitténs initiativ. |
| --- | --- |

2)

Resultaten av den första subsidiaritetskongressen den 27 maj 2004 i Berlin, på kommitténs initiativ.

| 3) | Subsidiaritetsprincipen utvidgas till de regionala och lokala myndigheterna (artikel I–11), vilket innebär att den princip om respekt för det regionala och lokala självstyret som införlivats i konstitutionen (artikel I–5.1) omsätts i praktiken. |
| --- | --- |

3)

Subsidiaritetsprincipen utvidgas till de regionala och lokala myndigheterna (artikel I–11), vilket innebär att den princip om respekt för det regionala och lokala självstyret som införlivats i konstitutionen (artikel I–5.1) omsätts i praktiken.

| 4) | Europeiska kommissionen uppmanas att innan den lämnar förslag till rättsakter företa omfattande samråd med lokala och regionala myndigheter (artikel 2 i subsidiaritets-protokollet). |
| --- | --- |

4)

Europeiska kommissionen uppmanas att innan den lämnar förslag till rättsakter företa omfattande samråd med lokala och regionala myndigheter (artikel 2 i subsidiaritets-protokollet).

| 5) | Regionkommittén erhåller i egenskap av institutionellt språkrör för EU:s regioner och kommuner rätt att väcka talan inför EG-domstolen för att tillvarata sina rättigheter (artikel III-365.3). |
| --- | --- |

5)

Regionkommittén erhåller i egenskap av institutionellt språkrör för EU:s regioner och kommuner rätt att väcka talan inför EG-domstolen för att tillvarata sina rättigheter (artikel III-365.3).

| 6) | Dessutom erhåller Regionkommittén rätt att väcka talan om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen (artikel III-365 och artikel 8 i subsidiaritetsprotokollet). |
| --- | --- |

6)

Dessutom erhåller Regionkommittén rätt att väcka talan om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen (artikel III-365 och artikel 8 i subsidiaritetsprotokollet).

| 7) | Regionkommittén uppmanas att tillsammans med de andra institutionerna och de nationella parlamenten behandla kommissionens årliga rapport om tillämpningen av artikel I-11 i konstitutionen (subsidiaritet och proportionalitet) (artikel 9 i subsidiaritetsprotokollet). |
| --- | --- |

7)

Regionkommittén uppmanas att tillsammans med de andra institutionerna och de nationella parlamenten behandla kommissionens årliga rapport om tillämpningen av artikel I-11 i konstitutionen (subsidiaritet och proportionalitet) (artikel 9 i subsidiaritetsprotokollet).

| 8) | För att politiskt kontrollera att subsidiaritetsprincipen inte åsidosätts inrättas ett system för tidig varning där för första gången också de nationella och regionala parlamenten får spela en roll i EU:s lagstiftningsprocess (artikel 6 i subsidiaritetsprotokollet). |
| --- | --- |

8)

För att politiskt kontrollera att subsidiaritetsprincipen inte åsidosätts inrättas ett system för tidig varning där för första gången också de nationella och regionala parlamenten får spela en roll i EU:s lagstiftningsprocess (artikel 6 i subsidiaritetsprotokollet).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november):

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKTER OCH ALLMÄNNA REKOMMENDATIONER

1.   Inledande kommentar till läget i förfarandet för ratificering av utkastet till konstitution

| 1.1 | Regionkommittén konstaterar att flertalet av medlemsstaterna har ratificerat det konstitutionella fördraget, medan befolkningarna i två medlemsstater har förkastat fördraget genom folkomröstning. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén konstaterar att flertalet av medlemsstaterna har ratificerat det konstitutionella fördraget, medan befolkningarna i två medlemsstater har förkastat fördraget genom folkomröstning.

| 1.2 | Det är positivt att Europeiska rådet den 16–17 juni 2005 beslutade om en ”tankepaus” i ratificeringsprocessen. Denna fas måste nu utnyttjas till att tänka efter hur EU i högre grad kan motsvara medborgarnas förväntningar och förbättra kommunikationen till allmänheten. Företrädarna för de regionala och lokala myndigheterna, som befinner sig särskilt nära medborgarna, kan svara för ett avgörande bidrag i detta sammanhang, bland annat i form av förslag och initiativ. |
| --- | --- |

1.2

Det är positivt att Europeiska rådet den 16–17 juni 2005 beslutade om en ”tankepaus” i ratificeringsprocessen. Denna fas måste nu utnyttjas till att tänka efter hur EU i högre grad kan motsvara medborgarnas förväntningar och förbättra kommunikationen till allmänheten. Företrädarna för de regionala och lokala myndigheterna, som befinner sig särskilt nära medborgarna, kan svara för ett avgörande bidrag i detta sammanhang, bland annat i form av förslag och initiativ.

| 1.3 | Regionkommittén har betonat vikten av den lokala och regionala nivåns aktiva deltagande i ”tankepausen” och framfört rekommendationer kring debattens struktur, ämnen för reflexion och utvärdering (CdR 250/2005). |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén har betonat vikten av den lokala och regionala nivåns aktiva deltagande i ”tankepausen” och framfört rekommendationer kring debattens struktur, ämnen för reflexion och utvärdering (CdR 250/2005).

| 1.4 | Kommittén betonar att en uppläggning av EU-politiken efter subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och utvecklingen av en subsidiaritetskultur, kan bidra på ett avgörande sätt till att medborgarnas förtroende för det europeiska samarbetet stärks, och till att den skepsis som kommit till uttryck i de negativa folkomröstningarna kan övervinnas. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén betonar att en uppläggning av EU-politiken efter subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och utvecklingen av en subsidiaritetskultur, kan bidra på ett avgörande sätt till att medborgarnas förtroende för det europeiska samarbetet stärks, och till att den skepsis som kommit till uttryck i de negativa folkomröstningarna kan övervinnas.

| 1.5 | Vi vädjar därför till EU:s organ och institutioner att särskilt och utan dröjsmål – i den mån det är rättsligt möjligt – konkret omsätta de principer om subsidiaritet och proportionalitet samt den kontroll av dem som föreskrivs i det konstitutionella fördraget, oberoende av ratificeringen. |
| --- | --- |

1.5

Vi vädjar därför till EU:s organ och institutioner att särskilt och utan dröjsmål – i den mån det är rättsligt möjligt – konkret omsätta de principer om subsidiaritet och proportionalitet samt den kontroll av dem som föreskrivs i det konstitutionella fördraget, oberoende av ratificeringen.

| 1.6 | Eftersom Protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen öppnar en möjlighet att beakta den regionala och lokala dimensionen i EU menar kommittén att det krävs omfattande samråd innan en rättsakt blir antagen. I protokollet stipuleras även att ett ”subsidiaritetsformulär” skall utarbetas för varje ramlag med kommissionens bedömning av de rättsliga och ekonomiska återverkningarna av lagen på regionala och lokala myndigheter (CdR 121/2005, p. 2.1.2). |
| --- | --- |

1.6

Eftersom Protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen öppnar en möjlighet att beakta den regionala och lokala dimensionen i EU menar kommittén att det krävs omfattande samråd innan en rättsakt blir antagen. I protokollet stipuleras även att ett ”subsidiaritetsformulär” skall utarbetas för varje ramlag med kommissionens bedömning av de rättsliga och ekonomiska återverkningarna av lagen på regionala och lokala myndigheter (CdR 121/2005, p. 2.1.2).

2.   Politisk bedömning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i det konstitutionella fördraget

| 2.1 | Regionkommittén uttrycker sin stora tillfredsställelse över att de olika reformerna av fördragen sedan 1996 och det konstitutionella fördrag som undertecknades den 29 oktober 2004 i stort innebär att kommitténs samtliga krav under de senaste tio åren har uppfyllts vad gäller subsidiaritetsprincipen, framför allt inom ramen för konstitutionskonventets arbete. Detta vittnar om ReK:s förmåga att driva igenom sina frågor och dess inflytande i den europeiska lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén uttrycker sin stora tillfredsställelse över att de olika reformerna av fördragen sedan 1996 och det konstitutionella fördrag som undertecknades den 29 oktober 2004 i stort innebär att kommitténs samtliga krav under de senaste tio åren har uppfyllts vad gäller subsidiaritetsprincipen, framför allt inom ramen för konstitutionskonventets arbete. Detta vittnar om ReK:s förmåga att driva igenom sina frågor och dess inflytande i den europeiska lagstiftningsprocessen.

| 2.2 | Regionkommittén ställer sig positiv till den nya definitionen av subsidiaritetsprincipen och att kommittén involveras i arbetet med att övervaka att principen inte åsidosätts. Kommittén ställer sig också positiv till att den tillsammans med andra institutioner och de nationella parlamenten kommer att erhålla kommissionens rapport om tillämpningen av artikel I–11 i konstitutionen (subsidiaritet och proportionalitet – artikel 9) (punkt 1.12 i CdR 354/2003). |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén ställer sig positiv till den nya definitionen av subsidiaritetsprincipen och att kommittén involveras i arbetet med att övervaka att principen inte åsidosätts. Kommittén ställer sig också positiv till att den tillsammans med andra institutioner och de nationella parlamenten kommer att erhålla kommissionens rapport om tillämpningen av artikel I–11 i konstitutionen (subsidiaritet och proportionalitet – artikel 9) (punkt 1.12 i CdR 354/2003).

| 2.3 | Regionkommittén betonar att ändringarna i det konstitutionella fördraget innebär att kommittén inte längre enbart har en rådgivande funktion för EU:s lagstiftningsorgan utan även får en viktig roll när det gäller att kontrollera tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. På detta sätt stärks kommitténs institutionella roll i EU. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén betonar att ändringarna i det konstitutionella fördraget innebär att kommittén inte längre enbart har en rådgivande funktion för EU:s lagstiftningsorgan utan även får en viktig roll när det gäller att kontrollera tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. På detta sätt stärks kommitténs institutionella roll i EU.

| 2.4 | Kommittén kommer att anstränga sig till det yttersta för att förbereda sig på denna nya uppgift och för att intensifiera samarbetet med berörda institutioner och de lokala och regionala myndigheter den företräder. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén kommer att anstränga sig till det yttersta för att förbereda sig på denna nya uppgift och för att intensifiera samarbetet med berörda institutioner och de lokala och regionala myndigheter den företräder.

| 2.5 | En intensiv och omfattande tillämpning av den reformerade subsidiaritetsprincipen, dvs. att aktivare engagera regionala och lokala aktörer, kan bli en avgörande faktor i arbetet med att göra EU-institutionernas politikinsatser mer påtagliga. Det beror på att regioner och lokala myndigheter, som står nära medborgarna, är i stånd att till EU-institutionerna föra fram önskemål och peka på konkreta behov vad gäller ekonomisk och social utveckling som kommer från regioner och kommuner. De lokala och regionala myndigheterna kan också bidra till att försvara det europeiska idealet bland medborgarna. |
| --- | --- |

2.5

En intensiv och omfattande tillämpning av den reformerade subsidiaritetsprincipen, dvs. att aktivare engagera regionala och lokala aktörer, kan bli en avgörande faktor i arbetet med att göra EU-institutionernas politikinsatser mer påtagliga. Det beror på att regioner och lokala myndigheter, som står nära medborgarna, är i stånd att till EU-institutionerna föra fram önskemål och peka på konkreta behov vad gäller ekonomisk och social utveckling som kommer från regioner och kommuner. De lokala och regionala myndigheterna kan också bidra till att försvara det europeiska idealet bland medborgarna.

| 2.6 | Regionkommittén ställer sig positiv till det erbjudande som kommissionens ordförande José Manuel Barroso framförde vid plenarsessionen den 24 februari 2005 om att stärka det politiska partnerskapet med kommissionen och att vidareutveckla samarbetsavtalet från 2001. Kommittén erinrar om att den förväntar sig en äkta dialog med kommissionen, en dialog som bör utvidgas till att omfatta centrala frågor (punkt 1.18 i CdR 354/2003). |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén ställer sig positiv till det erbjudande som kommissionens ordförande José Manuel Barroso framförde vid plenarsessionen den 24 februari 2005 om att stärka det politiska partnerskapet med kommissionen och att vidareutveckla samarbetsavtalet från 2001. Kommittén erinrar om att den förväntar sig en äkta dialog med kommissionen, en dialog som bör utvidgas till att omfatta centrala frågor (punkt 1.18 i CdR 354/2003).

| 2.7 | Kommittén är positiv till att man i konstitutionsfördraget för första gången – efter upprepade krav från kommittén (8) – inför tydliga behörighetskategorier (exklusiv, delad och kompletterande befogenhet, artikel I–12), och till att uppdelningen mellan unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas behörighet beskrivs mera utförligt (artiklarna I–13 till I–18). |
| --- | --- |

2.7

Kommittén är positiv till att man i konstitutionsfördraget för första gången – efter upprepade krav från kommittén (8) – inför tydliga behörighetskategorier (exklusiv, delad och kompletterande befogenhet, artikel I–12), och till att uppdelningen mellan unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas behörighet beskrivs mera utförligt (artiklarna I–13 till I–18).

| 2.8 | I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att den övergripande målsättningen med subsidiaritetsprincipen som en dynamisk politisk princip som ger möjlighet till justeringar av insatser i samband med utövandet av de behörigheter som är fördelade mellan de institutioner och organ som deltar i unionens offentliga liv, består i att säkerställa att besluten i Europa fattas på den nivå där de får största möjliga genomslag och samtidigt fattas så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

2.8

I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att den övergripande målsättningen med subsidiaritetsprincipen som en dynamisk politisk princip som ger möjlighet till justeringar av insatser i samband med utövandet av de behörigheter som är fördelade mellan de institutioner och organ som deltar i unionens offentliga liv, består i att säkerställa att besluten i Europa fattas på den nivå där de får största möjliga genomslag och samtidigt fattas så nära medborgarna som möjligt.

| 2.9 | Regionkommittén konstaterar att subsidiaritetsprincipen är en dynamisk princip, som på vissa områden kan leda till ”mer” och på andra områden till ”mindre EU” (punkt 1.1.5 i CdR 302/98). |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén konstaterar att subsidiaritetsprincipen är en dynamisk princip, som på vissa områden kan leda till ”mer” och på andra områden till ”mindre EU” (punkt 1.1.5 i CdR 302/98).

| 2.10 | Regionkommittén understryker att det behövs harmonisering samtidigt som man måste slå vakt om mångfalden, och förespråkar ett Europa där såväl mångfalden som medborgarnas identitet och potential kan utvecklas så att man får en fruktbar konkurrens som inte hotar solidariteten och sammanhållningen inom unionen (9). |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén understryker att det behövs harmonisering samtidigt som man måste slå vakt om mångfalden, och förespråkar ett Europa där såväl mångfalden som medborgarnas identitet och potential kan utvecklas så att man får en fruktbar konkurrens som inte hotar solidariteten och sammanhållningen inom unionen (9).

| 2.11 | Europeiska kommissionen bör därför beakta att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i första hand innebär att i förväg se över om det över huvud taget krävs något europeiskt lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

2.11

Europeiska kommissionen bör därför beakta att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i första hand innebär att i förväg se över om det över huvud taget krävs något europeiskt lagstiftningsinitiativ.

| 2.12 | Kommittén understryker att samtliga EU-institutioner enligt punkt 1 i det konstitutionella fördragets protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitets-principerna är förpliktigade att följa principerna, och att dessa skall tillämpas under hela lagstiftningsprocessen, dvs. även i överläggningarna i Europaparlamentet och i ministerrådet. Därför är det viktigt att kommittén med tanke på sin nya behörighet får de resurser som krävs och utvecklar metoder för att övervaka att framför allt subsidiaritetsprincipen följs under hela lagstiftningsprocessen och att EG-domstolen eventuellt involveras. |
| --- | --- |

2.12

Kommittén understryker att samtliga EU-institutioner enligt punkt 1 i det konstitutionella fördragets protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitets-principerna är förpliktigade att följa principerna, och att dessa skall tillämpas under hela lagstiftningsprocessen, dvs. även i överläggningarna i Europaparlamentet och i ministerrådet. Därför är det viktigt att kommittén med tanke på sin nya behörighet får de resurser som krävs och utvecklar metoder för att övervaka att framför allt subsidiaritetsprincipen följs under hela lagstiftningsprocessen och att EG-domstolen eventuellt involveras.

| 2.13 | Kommittén konstaterar med tillfredsställelse att man genom att inbegripa den lokala nivån i subsidiaritetsprincipen har fastställt att principen inte endast innebär att den nationella och regionala nivåns lagstiftningsrätt skall respekteras utan också att EU måste garantera städernas, kommunernas och regionernas rättigheter inom ramen för det lokala och regionala självstyret. |
| --- | --- |

2.13

Kommittén konstaterar med tillfredsställelse att man genom att inbegripa den lokala nivån i subsidiaritetsprincipen har fastställt att principen inte endast innebär att den nationella och regionala nivåns lagstiftningsrätt skall respekteras utan också att EU måste garantera städernas, kommunernas och regionernas rättigheter inom ramen för det lokala och regionala självstyret.

| 2.14 | Kommittén beklagar att man inte fullt ut tillämpat de kriterier som finns i Amsterdamsfördragets subsidiaritetsprotokoll för att pröva huruvida lagstiftningsförslag på EU-nivå är förenliga med subsidiaritetsprincipen enligt det nya subsidiaritetsprotokollet. Kommittén föreslår att kommissionen inom ramen för tillämpningen av subsidiaritetsprincipen särskilt fokuserar på om






  — | det finns transnationella aspekter på frågan som inte i tillräcklig utsträckning kan hanteras av medlemsstaterna eller deras lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- | --- |

2.14

Kommittén beklagar att man inte fullt ut tillämpat de kriterier som finns i Amsterdamsfördragets subsidiaritetsprotokoll för att pröva huruvida lagstiftningsförslag på EU-nivå är förenliga med subsidiaritetsprincipen enligt det nya subsidiaritetsprotokollet. Kommittén föreslår att kommissionen inom ramen för tillämpningen av subsidiaritetsprincipen särskilt fokuserar på om

—

det finns transnationella aspekter på frågan som inte i tillräcklig utsträckning kan hanteras av medlemsstaterna eller deras lokala och regionala myndigheter,

| — | det strider mot kraven i fördraget eller på annat sätt avsevärt påverkar medlemsstaternas eller de lokala och regionala myndigheternas intressen negativt om åtgärder endast vidtas av medlemsländerna eller deras lokala och regionala myndigheter eller att inga gemenskapsåtgärder vidtas, |
| --- | --- |

—

det strider mot kraven i fördraget eller på annat sätt avsevärt påverkar medlemsstaternas eller de lokala och regionala myndigheternas intressen negativt om åtgärder endast vidtas av medlemsländerna eller deras lokala och regionala myndigheter eller att inga gemenskapsåtgärder vidtas,

| — | åtgärder på gemenskapsnivå på grund sin omfattning eller sina konsekvenser medför tydliga fördelar jämfört med åtgärder på medlemsstatsnivå eller åtgärder av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

åtgärder på gemenskapsnivå på grund sin omfattning eller sina konsekvenser medför tydliga fördelar jämfört med åtgärder på medlemsstatsnivå eller åtgärder av lokala och regionala myndigheter.

| 2.15 | Regionkommittén anser att man vid subsidiaritetsprövningen bör ta hänsyn till i vilken omfattning man genom EU-åtgärder kan uppnå ekonomiska skalfördelar och ett mervärde genom gränsöverskridande och transnationella åtgärder. |
| --- | --- |

2.15

Regionkommittén anser att man vid subsidiaritetsprövningen bör ta hänsyn till i vilken omfattning man genom EU-åtgärder kan uppnå ekonomiska skalfördelar och ett mervärde genom gränsöverskridande och transnationella åtgärder.

| 2.16 | När subsidiaritetsprincipen kräver europeisk lagstiftning måste denna utformas så att det finns så stort utrymme som möjligt för nationella, regionala och kommunala beslut. Antalet europeiska regler måste i högre grad än hittills begränsas till det minimum som krävs för att uppfylla målsättningarna i fördraget (proportionalitetsprincipen). För att framför allt säkra och skapa arbetstillfällen får näringslivet och medborgarna inte belastas med onödig byråkrati. Kommittén är därför positiv till kommissionens insatser för att uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning, vilket är ett arbete som måste intensifieras. |
| --- | --- |

2.16

När subsidiaritetsprincipen kräver europeisk lagstiftning måste denna utformas så att det finns så stort utrymme som möjligt för nationella, regionala och kommunala beslut. Antalet europeiska regler måste i högre grad än hittills begränsas till det minimum som krävs för att uppfylla målsättningarna i fördraget (proportionalitetsprincipen). För att framför allt säkra och skapa arbetstillfällen får näringslivet och medborgarna inte belastas med onödig byråkrati. Kommittén är därför positiv till kommissionens insatser för att uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning, vilket är ett arbete som måste intensifieras.

| 2.17 | Kommittén beklagar dock att reglerna för proportionalitetsprincipen är mindre omfattande och tydliga än vad som gäller för subsidiaritetsprincipen, framför allt eftersom det kommunala och regionala självstyret slås fast i konstitutionen (artikel I-5 och ingressen till del II) och lokala och regionala organ är ansvariga för genomförandet av mer än 70 % av EU:s rättsakter. |
| --- | --- |

2.17

Kommittén beklagar dock att reglerna för proportionalitetsprincipen är mindre omfattande och tydliga än vad som gäller för subsidiaritetsprincipen, framför allt eftersom det kommunala och regionala självstyret slås fast i konstitutionen (artikel I-5 och ingressen till del II) och lokala och regionala organ är ansvariga för genomförandet av mer än 70 % av EU:s rättsakter.

| 2.18 | Kommittén hänvisar i detta sammanhang till EG-domstolens rättspraxis (10) enligt vilken proportionalitetsprincipen skall vägas in redan vid bedömningen av om en lagstiftningsåtgärd är förenlig med subsidiaritetsprincipen. De båda principerna kan dessutom inte behandlas separat. |
| --- | --- |

2.18

Kommittén hänvisar i detta sammanhang till EG-domstolens rättspraxis (10) enligt vilken proportionalitetsprincipen skall vägas in redan vid bedömningen av om en lagstiftningsåtgärd är förenlig med subsidiaritetsprincipen. De båda principerna kan dessutom inte behandlas separat.

| 2.19 | När det gäller rätten att väcka talan i subsidiaritetsfrågor står det klart att det för kommittén framför allt handlar om att den lokala och regionala nivån effektivt skall bidra till en bättre tillämpning av subsidiaritetsprincipen, från det att kommissionen utformar lagförslagen till dess att de beslutas av Europaparlamentet och ministerrådet. |
| --- | --- |

2.19

När det gäller rätten att väcka talan i subsidiaritetsfrågor står det klart att det för kommittén framför allt handlar om att den lokala och regionala nivån effektivt skall bidra till en bättre tillämpning av subsidiaritetsprincipen, från det att kommissionen utformar lagförslagen till dess att de beslutas av Europaparlamentet och ministerrådet.

| 2.20 | Kommittén uppmanar därför kommissionen, Europaparlamentet, ministerrådet samt de nationella och regionala parlamenten att skapa en verklig subsidiaritetskultur och att tillsammans arbeta för att stadigt förankra denna princip hos de politiskt ansvariga på europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt att föra en kontinuerlig diskussion om vilka konkreta åtgärder som krävs för att kunna tillämpa principerna om subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

2.20

Kommittén uppmanar därför kommissionen, Europaparlamentet, ministerrådet samt de nationella och regionala parlamenten att skapa en verklig subsidiaritetskultur och att tillsammans arbeta för att stadigt förankra denna princip hos de politiskt ansvariga på europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt att föra en kontinuerlig diskussion om vilka konkreta åtgärder som krävs för att kunna tillämpa principerna om subsidiaritet och proportionalitet.

| 2.21 | Kommittén betonar också det nära sambandet mellan tillämpning av subsidiaritetsprincipen och principen om goda styrelseformer i Europa, som stärker den demokratiska legitimiteten och ökar öppenheten i unionen genom det konstitutionella fördragets (artikel 2 i subsidiaritetsprotokollet) nya och välkomna möjlighet till samråd mellan kommissionen och lokala och regionala myndigheter före lagstiftningsfasen, vilket bör utmynna i ett verkligt utbyte av synpunkter. |
| --- | --- |

2.21

Kommittén betonar också det nära sambandet mellan tillämpning av subsidiaritetsprincipen och principen om goda styrelseformer i Europa, som stärker den demokratiska legitimiteten och ökar öppenheten i unionen genom det konstitutionella fördragets (artikel 2 i subsidiaritetsprotokollet) nya och välkomna möjlighet till samråd mellan kommissionen och lokala och regionala myndigheter före lagstiftningsfasen, vilket bör utmynna i ett verkligt utbyte av synpunkter.

| 2.22 | Kommittén bjuder in de nationella parlamenten, som också har fått rätt att väcka talan vid EG-domstolen, att starta en ständig dialog med ReK och utveckla gemensamma strategier för en effektiv tillämpning av subsidiaritetsprotokollet och för att på nationell nivå genomföra ett effektivt och öppet samråd med företrädare för lokal och regional nivå, och särskilt med de regionala parlament som har lagstiftningsrätt, vilket är inskrivet i konstitutionsfördraget. |
| --- | --- |

2.22

Kommittén bjuder in de nationella parlamenten, som också har fått rätt att väcka talan vid EG-domstolen, att starta en ständig dialog med ReK och utveckla gemensamma strategier för en effektiv tillämpning av subsidiaritetsprotokollet och för att på nationell nivå genomföra ett effektivt och öppet samråd med företrädare för lokal och regional nivå, och särskilt med de regionala parlament som har lagstiftningsrätt, vilket är inskrivet i konstitutionsfördraget.

| 2.23 | Kommittén uppmanar också de nationella parlamenten att ytterligare utveckla samordningen med kommittén och vidta interna åtgärder som gör det möjligt att fatta snabba beslut och effektivt kunna hantera information om subsidiaritetsfrågor inom ramen för system för tidig varning. |
| --- | --- |

2.23

Kommittén uppmanar också de nationella parlamenten att ytterligare utveckla samordningen med kommittén och vidta interna åtgärder som gör det möjligt att fatta snabba beslut och effektivt kunna hantera information om subsidiaritetsfrågor inom ramen för system för tidig varning.

3.   Regionkommitténs roll vid kontrollen av principerna om subsidiaritet och proportionalitet från lagstiftningsprocessens förberedande fas till dess att talan väcks vid EG-domstolen

a)   Lagstiftningsprocessens förberedande fas

| 3.1 | Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheterna har störst möjligheter att aktivt införliva den lokala och regionala dimensionen när rättsakter befinner sig på planeringsstadiet. Om kommittén på ett tidigt stadium kan delta i arbetet och få gehör för sina synpunkter, skulle det kunna leda till att man inte behöver koppla in EG-domstolen på grund av att subsidiaritetsprincipen inte respekteras. |
| --- | --- |

3.1

Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheterna har störst möjligheter att aktivt införliva den lokala och regionala dimensionen när rättsakter befinner sig på planeringsstadiet. Om kommittén på ett tidigt stadium kan delta i arbetet och få gehör för sina synpunkter, skulle det kunna leda till att man inte behöver koppla in EG-domstolen på grund av att subsidiaritetsprincipen inte respekteras.

| 3.2 | Regionkommittén ställer sig positiv till förslaget om att kommissionen, innan den lägger fram förslag till lagstiftning, först skall undersöka de ekonomiska och administrativa effekterna och förväntar sig att man på subsidiaritetsformuläret också beskriver hur de lokala och regionala myndigheterna kommer att påverkas, eftersom det mycket ofta är denna styres- och förvaltningsnivå som sist och slutligen ansvarar för regleringen, omsättningen och genomförandet av nya EU-initiativ. Kommittén uppmanar Europaparlamentet att också ta hänsyn till effekterna av sina ändringar i lagstiftningsförslag (punkt 1.21 i CdR 354/2003). |
| --- | --- |

3.2

Regionkommittén ställer sig positiv till förslaget om att kommissionen, innan den lägger fram förslag till lagstiftning, först skall undersöka de ekonomiska och administrativa effekterna och förväntar sig att man på subsidiaritetsformuläret också beskriver hur de lokala och regionala myndigheterna kommer att påverkas, eftersom det mycket ofta är denna styres- och förvaltningsnivå som sist och slutligen ansvarar för regleringen, omsättningen och genomförandet av nya EU-initiativ. Kommittén uppmanar Europaparlamentet att också ta hänsyn till effekterna av sina ändringar i lagstiftningsförslag (punkt 1.21 i CdR 354/2003).

| 3.3 | Regionkommittén betonar att kommission i största möjliga utsträckning bör använda sig av ramlagstiftning och överlämna åt nationella, regionala och lokala myndigheter att välja vilka former och metoder som passar bäst för att uppnå önskade resultat. |
| --- | --- |

3.3

Regionkommittén betonar att kommission i största möjliga utsträckning bör använda sig av ramlagstiftning och överlämna åt nationella, regionala och lokala myndigheter att välja vilka former och metoder som passar bäst för att uppnå önskade resultat.

| 3.4 | Kommittén föreslår att kommissionen redan inom ramen för samrådsförfarandet i enlighet med subsidiaritetsprotokollets artikel 2 lägger fram ”subsidiaritetsformulär” med detaljerade uppgifter om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt om konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén föreslår att kommissionen redan inom ramen för samrådsförfarandet i enlighet med subsidiaritetsprotokollets artikel 2 lägger fram ”subsidiaritetsformulär” med detaljerade uppgifter om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt om konsekvensbedömningen.

| 3.5 | Regionkommittén förväntar sig att kommissionen regelbundet involverar den i det samråd som enligt artikel 2 i subsidiaritetsprotokollet skall företas innan en rättsakt föreslås. |
| --- | --- |

3.5

Regionkommittén förväntar sig att kommissionen regelbundet involverar den i det samråd som enligt artikel 2 i subsidiaritetsprotokollet skall företas innan en rättsakt föreslås.

| 3.6 | Kommittén förväntar sig att få bidra till arbetet med kommissionens årliga rapport om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, som skall läggas fram inför Europeiska rådet. Det är framför allt dess yttrande om kommissionens årsrapport om tillämpningen av artiklarna I–11 i författningen (subsidiaritet och proportionalitet) som bör bifogas till rapporten. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén förväntar sig att få bidra till arbetet med kommissionens årliga rapport om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, som skall läggas fram inför Europeiska rådet. Det är framför allt dess yttrande om kommissionens årsrapport om tillämpningen av artiklarna I–11 i författningen (subsidiaritet och proportionalitet) som bör bifogas till rapporten.

| 3.7 | Regionkommittén föreslår en årlig konferens för att diskutera och utvärdera vilka framsteg och hinder som finns samt vilken utveckling som skett i tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Syftet med konferensen, där ledamöter från kommissionen, ministerrådet, Europaparlamentet och EG-domstolen samt representanter från nationella parlamentet och regionala församlingar skall delta, är att vidareutveckla subsidiaritetskulturen inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.7

Regionkommittén föreslår en årlig konferens för att diskutera och utvärdera vilka framsteg och hinder som finns samt vilken utveckling som skett i tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Syftet med konferensen, där ledamöter från kommissionen, ministerrådet, Europaparlamentet och EG-domstolen samt representanter från nationella parlamentet och regionala församlingar skall delta, är att vidareutveckla subsidiaritetskulturen inom Europeiska unionen.

| 3.8 | Kommittén måste få ökade möjligheter att medverka i det förebyggande lagstiftningsarbetet. Kommissionen bör inför den översyn av samarbetsavtalet som skall göras 2005 ägna särskild uppmärksamhet åt frågorna om samarbete inom ramen för tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och subsidiaritetsprincipens nya roll. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén måste få ökade möjligheter att medverka i det förebyggande lagstiftningsarbetet. Kommissionen bör inför den översyn av samarbetsavtalet som skall göras 2005 ägna särskild uppmärksamhet åt frågorna om samarbete inom ramen för tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och subsidiaritetsprincipens nya roll.

b)   Lagstiftningsförfarandet

| 3.9 | Regionkommittén betonar att kommittén med sin nuvarande rådgivande funktion har rätt att kontrollera förenligheten mellan ett europeiskt lagförslag och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och framföra sin ståndpunkt till EU-institutionerna och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.9

Regionkommittén betonar att kommittén med sin nuvarande rådgivande funktion har rätt att kontrollera förenligheten mellan ett europeiskt lagförslag och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och framföra sin ståndpunkt till EU-institutionerna och de nationella parlamenten.

| 3.10 | ReK anser att kommittén vid sin bedömning av subsidiaritetsprincipen inte borde begränsa sig till de tio områden där rådfrågning är obligatorisk utan kunna ”välja sin egen kurs”. |
| --- | --- |

3.10

ReK anser att kommittén vid sin bedömning av subsidiaritetsprincipen inte borde begränsa sig till de tio områden där rådfrågning är obligatorisk utan kunna ”välja sin egen kurs”.

| 3.11 | Regionkommittén är medveten om att rätten att väcka talan för att tillvarata sina rättigheter ger kommittén en politiskt starkare ställning. |
| --- | --- |

3.11

Regionkommittén är medveten om att rätten att väcka talan för att tillvarata sina rättigheter ger kommittén en politiskt starkare ställning.

| 3.12 | ReK påpekar att kommittén, till skillnad från de nationella parlamenten, inte är bunden till någon tidsfrist för att rapportera brott mot principerna för subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för systemet för tidig varning. |
| --- | --- |

3.12

ReK påpekar att kommittén, till skillnad från de nationella parlamenten, inte är bunden till någon tidsfrist för att rapportera brott mot principerna för subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för systemet för tidig varning.

| 3.13 | Kommittén beslutar därför att, med tanke på de tidsfrister som gäller inom systemet för tidig varning och när ReK väcker talan, ge presidiet befogenhet att kontrollera att de förslag som kommissionen lägger fram och där kommittén måste höras är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Presidiet får också uppdraget att framföra ReK:s ståndpunkter till de europeiska institutionerna och de nationella parlamenten. Presidiets förfaranden för detta bör fastställas i samband med en översyn av ReK:s arbetsordning. |
| --- | --- |

3.13

Kommittén beslutar därför att, med tanke på de tidsfrister som gäller inom systemet för tidig varning och när ReK väcker talan, ge presidiet befogenhet att kontrollera att de förslag som kommissionen lägger fram och där kommittén måste höras är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Presidiet får också uppdraget att framföra ReK:s ståndpunkter till de europeiska institutionerna och de nationella parlamenten. Presidiets förfaranden för detta bör fastställas i samband med en översyn av ReK:s arbetsordning.

| 3.14 | Kommittén betonar att fackutskotten och deras föredragande under hela den fortsatta lagstiftningsprocessen fortsätter att vara ansvariga för att innehållet i yttrandena om varje lagförslag inte ändras. |
| --- | --- |

3.14

Kommittén betonar att fackutskotten och deras föredragande under hela den fortsatta lagstiftningsprocessen fortsätter att vara ansvariga för att innehållet i yttrandena om varje lagförslag inte ändras.

| 3.15 | ReK påpekar emellertid behovet av att säkerställa en uppföljning av utvärderingen av hur subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna tillämpas under hela lagstiftningsprocessen. I synnerhet föredragandena måste vara uppmärksamma på om det till följd av överläggningar i Europaparlamentet och ministerrådet görs ändringar i texten som leder till att lagförslaget inte längre är förenligt med principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt informera kommittén (presidiet) om detta. |
| --- | --- |

3.15

ReK påpekar emellertid behovet av att säkerställa en uppföljning av utvärderingen av hur subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna tillämpas under hela lagstiftningsprocessen. I synnerhet föredragandena måste vara uppmärksamma på om det till följd av överläggningar i Europaparlamentet och ministerrådet görs ändringar i texten som leder till att lagförslaget inte längre är förenligt med principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt informera kommittén (presidiet) om detta.

| 3.16 | Kommittén anmodar därför ministerrådet och Europaparlamentet att med tanke på deras framtida skyldighet att enligt det konstitutionella fördraget höra kommittén i de fall där detta skall ske (artikel III–388) och kommitténs nya befogenheter i samband med kontrollen av subsidiaritetsprincipen undersöka möjligheten att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal om kommitténs behörighetsområden. I detta avtal skall man med avseende på kommitténs subsidiaritetsansvar särskilt fastställa närmare bestämmelser om remisser till ReK och om informationsflödet mellan ReK och Europaparlamentet respektive ministerrådet inom ramen för medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

3.16

Kommittén anmodar därför ministerrådet och Europaparlamentet att med tanke på deras framtida skyldighet att enligt det konstitutionella fördraget höra kommittén i de fall där detta skall ske (artikel III–388) och kommitténs nya befogenheter i samband med kontrollen av subsidiaritetsprincipen undersöka möjligheten att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal om kommitténs behörighetsområden. I detta avtal skall man med avseende på kommitténs subsidiaritetsansvar särskilt fastställa närmare bestämmelser om remisser till ReK och om informationsflödet mellan ReK och Europaparlamentet respektive ministerrådet inom ramen för medbeslutandeförfarandet.

| 3.17 | Regionkommittén har för avsikt att inom ramen för gällande rättsordning under en försöksperiod redan innan EU:s konstitutionella fördrag träder i kraft använda sig av instrumenten för subsidiaritetsprövning, framför allt genom ett elektroniskt nätverk med de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar. |
| --- | --- |

3.17

Regionkommittén har för avsikt att inom ramen för gällande rättsordning under en försöksperiod redan innan EU:s konstitutionella fördrag träder i kraft använda sig av instrumenten för subsidiaritetsprövning, framför allt genom ett elektroniskt nätverk med de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar.

c)   Begäran om prövning i EG-domstolen

| 3.18 | Regionkommittén konstaterar att EG-domstolen hittills varit mycket restriktiv vid prövning av efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen. Domstolen granskar huvudsakligen om institutionerna uppfyller sin skyldighet att bedöma respekten för subsidiaritetsprincipen. Domstolen behandlar dock inte materialrättsliga frågor ens vid uppenbara kränkningar av principen. Sedan subsidiaritetsprincipen och EG-domstolens kontroll av efterlevnaden har stärkts återstår det att se om domstolen kommer att intensifiera sin prövning. |
| --- | --- |

3.18

Regionkommittén konstaterar att EG-domstolen hittills varit mycket restriktiv vid prövning av efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen. Domstolen granskar huvudsakligen om institutionerna uppfyller sin skyldighet att bedöma respekten för subsidiaritetsprincipen. Domstolen behandlar dock inte materialrättsliga frågor ens vid uppenbara kränkningar av principen. Sedan subsidiaritetsprincipen och EG-domstolens kontroll av efterlevnaden har stärkts återstår det att se om domstolen kommer att intensifiera sin prövning.

| 3.19 | ReK konstaterar också att kommittén, i enlighet med artikel III-365, måste väcka talan om kränkning av subsidiaritetsprincipen senast två månader efter det att en rättsakt har trätt i kraft. |
| --- | --- |

3.19

ReK konstaterar också att kommittén, i enlighet med artikel III-365, måste väcka talan om kränkning av subsidiaritetsprincipen senast två månader efter det att en rättsakt har trätt i kraft.

| 3.20 | Det är glädjande att kommittén fått en ny rättslig legitimitet genom rätten att väcka talan för att tillvarata sina rättigheter och rätten att kontrollera rättsakter med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen i de fall där den måste höras. |
| --- | --- |

3.20

Det är glädjande att kommittén fått en ny rättslig legitimitet genom rätten att väcka talan för att tillvarata sina rättigheter och rätten att kontrollera rättsakter med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen i de fall där den måste höras.

| 3.21 | Regionkommittén anser att kommittén kan väcka talan vid domstolen vid kränkning av subsidiaritetsprincipen även om kommittén inte har antagit ett yttrande som är kritiskt till tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, utan har nöjt sig med att avfatta ett yttrande inom ramen för sitt mandat som obligatorisk eller frivillig samrådspart. |
| --- | --- |

3.21

Regionkommittén anser att kommittén kan väcka talan vid domstolen vid kränkning av subsidiaritetsprincipen även om kommittén inte har antagit ett yttrande som är kritiskt till tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, utan har nöjt sig med att avfatta ett yttrande inom ramen för sitt mandat som obligatorisk eller frivillig samrådspart.

| 3.22 | ReK är fast besluten att endast använda sig av sin rätt att väcka talan inför EG-domstolen i yttersta nödfall, om alla andra möjligheter till inflytande är uttömda. |
| --- | --- |

3.22

ReK är fast besluten att endast använda sig av sin rätt att väcka talan inför EG-domstolen i yttersta nödfall, om alla andra möjligheter till inflytande är uttömda.

| 3.23 | Kommittén beslutar att det i princip är presidiet som skall fatta beslut om att väcka talan inför EG-domstolen vid åsidosättande av subsidiaritetsprincipen. Om tidsfristerna medger det fattar plenarsessionen beslut efter förslag från presidiet. Plenarförsamlingen förbehåller sig emellertid rätten att ändra presidiets beslut. Förfarandena för detta bör fastställas i samband med en översyn av ReK:s arbetsordning. |
| --- | --- |

3.23

Kommittén beslutar att det i princip är presidiet som skall fatta beslut om att väcka talan inför EG-domstolen vid åsidosättande av subsidiaritetsprincipen. Om tidsfristerna medger det fattar plenarsessionen beslut efter förslag från presidiet. Plenarförsamlingen förbehåller sig emellertid rätten att ändra presidiets beslut. Förfarandena för detta bör fastställas i samband med en översyn av ReK:s arbetsordning.

| 3.24 | ReK framhåller att kommittén inom ramen för sitt nätverkssamarbete med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar helt och fullt kommer att beakta invändningar mot EU-rättsakter inom ramen för interna förfaranden som skall fastställas. |
| --- | --- |

3.24

ReK framhåller att kommittén inom ramen för sitt nätverkssamarbete med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar helt och fullt kommer att beakta invändningar mot EU-rättsakter inom ramen för interna förfaranden som skall fastställas.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 198, 14.7.1999, s. 73.

1

(2)  EGT C 374, 23.12.1999, s. 11.

2

(3)  EGT C 374, 23.12.1999, s. 25.

3

(4)  EGT C 156, 6.6.2000, s. 6.

4

(5)  EGT C 293, 13.10.1999, s. 74.

5

(6)  EGT C 226, 8.8.2000, s. 60.

6

(7)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 38.

7

(8)  Yttrande om ”En bättre fördelning och definition av behörighet i Europeiska unionen” (CdR 119/2002 fin).

8

(9)  CdR 308/98 fin.

9

(10)  (C 491/01).

10

---

BILAGA

UTKAST TILL MODELL FÖR ANALYS AV EFTERLEVNADEN AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN (1)

1.   Referens till Europeiska kommissionens dokument

2.   Rättslig grund

3.   Åtgärdens motivering och syfte:

| — | Hör åtgärden hemma under gemenskapens exklusiva behörighet, eller delas behörigheten med medlemsstaterna? |
| --- | --- |

—

Hör åtgärden hemma under gemenskapens exklusiva behörighet, eller delas behörigheten med medlemsstaterna?

| — | Överensstämmer den planerade åtgärdens mål med unionens huvuduppgifter? |
| --- | --- |

—

Överensstämmer den planerade åtgärdens mål med unionens huvuduppgifter?

| — | Tillför EU:s åtgärd ett mervärde? |
| --- | --- |

—

Tillför EU:s åtgärd ett mervärde?

| — | Kan det påvisas att medlemsstaternas insatser sannolikt skulle vara otillräckliga? |
| --- | --- |

—

Kan det påvisas att medlemsstaternas insatser sannolikt skulle vara otillräckliga?

| — | Skulle den planerade åtgärdens mål ha kunnat uppnås på ett tillfredsställande sätt på lokal eller regional nivå? |
| --- | --- |

—

Skulle den planerade åtgärdens mål ha kunnat uppnås på ett tillfredsställande sätt på lokal eller regional nivå?

4.   Lokal och regional dimension:

| — | Har de planerade åtgärdernas lokala och regionala dimension beaktats? |
| --- | --- |

—

Har de planerade åtgärdernas lokala och regionala dimension beaktats?

| — | Vilka konsekvenser kan förväntas för regelverken på lokal och regional nivå? |
| --- | --- |

—

Vilka konsekvenser kan förväntas för regelverken på lokal och regional nivå?

5.   Val av rättsakt:

| — | Är den föreslagna rättsakten (direktiv, förordning osv.) den lämpligaste? |
| --- | --- |

—

Är den föreslagna rättsakten (direktiv, förordning osv.) den lämpligaste?

6.   Förenkling av lagstiftning och förvaltning:

| — | Uppfyller den föreslagna åtgärden kraven på förenkling av lagstiftning och förvaltning i såväl EU som i medlemsstaterna? |
| --- | --- |

—

Uppfyller den föreslagna åtgärden kraven på förenkling av lagstiftning och förvaltning i såväl EU som i medlemsstaterna?

| — | Vilka fördelar eller nackdelar innebär den föreslagna åtgärden för lokala och regionala myndigheter? |
| --- | --- |

—

Vilka fördelar eller nackdelar innebär den föreslagna åtgärden för lokala och regionala myndigheter?

7.   Finansiell bedömning:

| — | Bedömning av finansieringsöversikten i Europeiska kommissionens förslag. |
| --- | --- |

—

Bedömning av finansieringsöversikten i Europeiska kommissionens förslag.

| — | Bedömning av finansiella konsekvenser för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Bedömning av finansiella konsekvenser för lokala och regionala myndigheter.

8.   Externt samråd:

| — | Har man under samrådsprocessen tagit hänsyn till de planerade åtgärdernas lokala och regionala dimension? |
| --- | --- |

—

Har man under samrådsprocessen tagit hänsyn till de planerade åtgärdernas lokala och regionala dimension?

| — | Har kommissionen rådfrågat lokala och regionala myndigheter om förslaget? Har samrådet fått avsedd effekt? |
| --- | --- |

—

Har kommissionen rådfrågat lokala och regionala myndigheter om förslaget? Har samrådet fått avsedd effekt?

9.   Konsekvensbedömning:

| — | Har kommissionen gjort en bedömning av initiativets konsekvenser? |
| --- | --- |

—

Har kommissionen gjort en bedömning av initiativets konsekvenser?

| — | Har hänsyn tagits till konsekvenserna på lokal och regional nivå? |
| --- | --- |

—

Har hänsyn tagits till konsekvenserna på lokal och regional nivå?

9.   Proportionalitet:

| — | Är bestämmelserna lämpliga, nödvändiga och rimliga? |
| --- | --- |

—

Är bestämmelserna lämpliga, nödvändiga och rimliga?

| — | Är den rättsliga formen, omfattningen på bestämmelserna och detaljnivå lämplig? |
| --- | --- |

—

Är den rättsliga formen, omfattningen på bestämmelserna och detaljnivå lämplig?

| — | Är den ekonomiska och administrativa bördan rimlig? |
| --- | --- |

—

Är den ekonomiska och administrativa bördan rimlig?

---

(1)  Denna analysmodell ingår i åtgärd B32 i ReK:s administrativa reform. Åtgärdens syfte är att ReK successivt skall införa en bedömning i sina yttranden av efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen samt av de administrativa och finansiella konsekvenser som kan förväntas för lokala och regionala och myndigheter i enlighet med artikel 51 i ReK:s arbetsordning. Modellen håller på att utvärderas utifrån ett antal yttranden, och den skall enligt planerna börja tillämpas i alla yttranden under 2005. Modellen skall kompletteras med en politisk bedömning i själva yttrandet och med tillämpningsföreskrifter.

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/42

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik”

(2006/C 115/09)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 5 juli 2005 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för yttre förbindelser (RELEX) i uppdrag att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik”,

”ReK:s strategi för yttre förbindelser: Riktlinjer” (DI CdR 8/2005) som antogs av RELEX-utskottet den 30 juni 2005 för överlåtelse till presidiet,

RELEX-utskottets arbetsprogram (CdR 62/2005 pt 8 bilaga 6) som antogs vid presidiesammanträdet den 12 april 2005, och särskilt punkt 1.3 i detta,

Regionkommitténs yttrande av den 23 februari 2005 om kommissionens meddelande om ”Globaliseringens sociala dimension” (CdR 328/2004 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande av den 9 oktober 2003 om kommissionens meddelande om ”Handel och utveckling: att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” (CdR 100/2003 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande av den 3 juli 2003 om ”Verkan av WTO:s förhandlingar om det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) på lokala och regionala myndigheter” (CdR 103/2003 fin) (3),

artiklarna 177–181 i EG-fördraget,

rådets slutsatser av den 23–24 maj 2005, där bland annat kommissionens meddelanden av den 12 april 2005 antogs,

kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Europeiska unionens bidrag”, KOM (2005) 132 slutlig av den 12 april 2005,

resultatet av det samråd om EU:s framtida utvecklingspolitik som lanserades av kommissionen den 7 januari 2005,

slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005, (10255/05), särskilt punkt IV i dessa,

det reviderade Cotonouavtalet som undertecknades den 25 juni 2005,

kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – ”Förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – 'Dokument om europeiskt samförstånd'”, KOM(2005) 311 slutlig av den 13 juli 2005,

den lägesrapport som lades fram den 21 mars 2005 av FN:s generalsekreterare om utsikterna att uppnå utvecklingsmålen för det nya årtusendet och som behandlades vid toppmötet i New York i september 2005,

det utkast till yttrande (CdR 224/2005) som den 15 september 2005 antogs av utskottet för yttre förbindelser (föredragande: Juliette Soulabaille, borgmästare i Corps-Nuds, FR–PSE),

och av följande skäl:

| 1) | Det ankommer på Regionkommittén att fungera som institutionell röst för de utvecklingsprojekt för decentraliserat samarbete som bedrivs av regionala och lokala myndigheter i EU. |
| --- | --- |

1)

Det ankommer på Regionkommittén att fungera som institutionell röst för de utvecklingsprojekt för decentraliserat samarbete som bedrivs av regionala och lokala myndigheter i EU.

| 2) | För att EU:s insatser för genomförandet av de globala målen om kampen mot fattigdomen skall vara betydelsefulla och effektiva måste man beakta det särskilda bidrag som de aktörer kan erbjuda som av naturliga skäl har erfarenhet av att utveckla och bygga upp en demokrati som ser till medborgarnas behov och förväntningar. |
| --- | --- |

2)

För att EU:s insatser för genomförandet av de globala målen om kampen mot fattigdomen skall vara betydelsefulla och effektiva måste man beakta det särskilda bidrag som de aktörer kan erbjuda som av naturliga skäl har erfarenhet av att utveckla och bygga upp en demokrati som ser till medborgarnas behov och förväntningar.

| 3) | Kommissionen har till Regionkommittén remitterat sitt förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Dokument om europeiskt samförstånd”, KOM(2005) 311 slutlig. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen har till Regionkommittén remitterat sitt förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Dokument om europeiskt samförstånd”, KOM(2005) 311 slutlig.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

1.1   EU:s utvecklingspolitik

Kommitténs bedömning

| 1.1.1 | Regionkommittén erinrar om att gemenskapens utvecklingspolitik finns inskriven i artiklarna 177–181 i fördraget och att den utgör ett av de viktigaste inslagen i Europeiska unionens externa verksamhet. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén erinrar om att gemenskapens utvecklingspolitik finns inskriven i artiklarna 177–181 i fördraget och att den utgör ett av de viktigaste inslagen i Europeiska unionens externa verksamhet.

| 1.1.2 | Regionkommittén stöder den reform av unionens utvecklingspolitik som antogs i november 2000 med kampen mot fattigdomen i världen som främsta mål. I reformen, som utformades i en anda av partnerskap med mottagarländerna, bekräftas engagemanget för demokrati och mänskliga rättigheter. Regionkommittén framhåller betydelsen av FN:s millenniemål och dessas fokus på fattigdomsbekämpning. Kommittén understryker att dessa ambitiösa mål inte kan nås utan lokala och regionala myndigheters aktiva medverkan. Detta bör framgå tydligt och de bör tillerkännas en tydlig och viktig roll i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

1.1.2

Regionkommittén stöder den reform av unionens utvecklingspolitik som antogs i november 2000 med kampen mot fattigdomen i världen som främsta mål. I reformen, som utformades i en anda av partnerskap med mottagarländerna, bekräftas engagemanget för demokrati och mänskliga rättigheter. Regionkommittén framhåller betydelsen av FN:s millenniemål och dessas fokus på fattigdomsbekämpning. Kommittén understryker att dessa ambitiösa mål inte kan nås utan lokala och regionala myndigheters aktiva medverkan. Detta bör framgå tydligt och de bör tillerkännas en tydlig och viktig roll i utvecklingssamarbetet.

| 1.1.3 | Kommittén välkomnar de åtgärder som vidtagits för att göra EU-stödet mer synligt och effektivt och det egenansvar som mottagarländerna tar (utarbetande av verkliga utvecklingsstrategier i ett flerårigt perspektiv, inrättande av EuropeAid, en i dag fungerande delegering av EU-programmen till kommissionens delegationer). |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén välkomnar de åtgärder som vidtagits för att göra EU-stödet mer synligt och effektivt och det egenansvar som mottagarländerna tar (utarbetande av verkliga utvecklingsstrategier i ett flerårigt perspektiv, inrättande av EuropeAid, en i dag fungerande delegering av EU-programmen till kommissionens delegationer).

| 1.1.4 | ReK konstaterar att EU:s utvecklingspolitik i dag omfattar 151 länder och territorier, som finns uppförda på en internationell lista, och genomförs med hjälp av en rad geografiska och tematiska program samt via Cotonouavtalet när det gäller AVS-länderna. |
| --- | --- |

1.1.4

ReK konstaterar att EU:s utvecklingspolitik i dag omfattar 151 länder och territorier, som finns uppförda på en internationell lista, och genomförs med hjälp av en rad geografiska och tematiska program samt via Cotonouavtalet när det gäller AVS-länderna.

| 1.1.5 | Regionkommittén beklagar att kommissionen i sin strävan att främja de berörda befolkningarnas egenansvar för dessa utvecklingsprogram i sitt meddelande från 2002 om ”Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik”
   (4) huvudsakligen har beaktat organisationerna i det civila samhället utan att överväga det som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra med. |
| --- | --- |

1.1.5

Regionkommittén beklagar att kommissionen i sin strävan att främja de berörda befolkningarnas egenansvar för dessa utvecklingsprogram i sitt meddelande från 2002 om ”Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik”
   (4) huvudsakligen har beaktat organisationerna i det civila samhället utan att överväga det som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra med.

| 1.1.6 | Regionkommittén välkomnar därför den inriktning som denna strategi har fått i och med de nyligen gjorda ändringarna i Cotonouavtalet i samband med översynen efter halva tiden (5), särskilt i artikel 4, som förutom de bestämmelser som hittills endast gällt icke-statliga aktörer numera också omfattar decentraliserade lokala myndigheter. |
| --- | --- |

1.1.6

Regionkommittén välkomnar därför den inriktning som denna strategi har fått i och med de nyligen gjorda ändringarna i Cotonouavtalet i samband med översynen efter halva tiden (5), särskilt i artikel 4, som förutom de bestämmelser som hittills endast gällt icke-statliga aktörer numera också omfattar decentraliserade lokala myndigheter.

1.2   Det decentraliserade samarbetets betydelse

Kommitténs bedömning

| 1.2.1 | Med ”decentraliserat samarbete” avser Regionkommittén det internationella samarbete som under ledning av demokratiskt valda beslutsfattare bedrivs av lokala och regionala myndigheter i EU och som engagerar alla lokalt förankrade aktörer, som varken hör hemma på nationell nivå eller i det civila samhället. |
| --- | --- |

1.2.1

Med ”decentraliserat samarbete” avser Regionkommittén det internationella samarbete som under ledning av demokratiskt valda beslutsfattare bedrivs av lokala och regionala myndigheter i EU och som engagerar alla lokalt förankrade aktörer, som varken hör hemma på nationell nivå eller i det civila samhället.

| 1.2.2 | Regionkommittén beklagar att det bidrag som de lokala och regionala myndigheterna i EU kan tillföra unionens utvecklingspolitik, liksom övrig extern biståndspolitik, fortfarande är mycket underskattat. |
| --- | --- |

1.2.2

Regionkommittén beklagar att det bidrag som de lokala och regionala myndigheterna i EU kan tillföra unionens utvecklingspolitik, liksom övrig extern biståndspolitik, fortfarande är mycket underskattat.

| 1.2.3 | Kommittén konstaterar att detta främst resulterar i att lokala myndigheter får ett varierande utrymme i de olika program som sorterar under utvecklingspolitiken, vilket leder till följande:






  a) | I vissa program, som URB-AL eller Asia-Urbs (som numera ingår i Asia Pro Eco II), får dessa myndigheter en särskild plats. |
| --- | --- | --- |

1.2.3

Kommittén konstaterar att detta främst resulterar i att lokala myndigheter får ett varierande utrymme i de olika program som sorterar under utvecklingspolitiken, vilket leder till följande:

a)

I vissa program, som URB-AL eller Asia-Urbs (som numera ingår i Asia Pro Eco II), får dessa myndigheter en särskild plats.

| b) | I kommissionens meddelande från 2002 om ”Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik” och Cotonouavtalet som undertecknades i juni 2000 nämns de lokala myndigheterna bland de statliga aktörerna, skilda från de icke-statliga aktörerna. |
| --- | --- |

b)

I kommissionens meddelande från 2002 om ”Icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik” och Cotonouavtalet som undertecknades i juni 2000 nämns de lokala myndigheterna bland de statliga aktörerna, skilda från de icke-statliga aktörerna.

| c) | I förordningen om budgetrubriken ”decentraliserat samarbete” ingår däremot samma ”lokala (däribland kommunala) myndigheter” i en lång uppräkning av aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

c)

I förordningen om budgetrubriken ”decentraliserat samarbete” ingår däremot samma ”lokala (däribland kommunala) myndigheter” i en lång uppräkning av aktörer i det civila samhället.

| 1.2.4 | Regionkommittén hoppas att man i beaktandet av andra aktörer på utvecklingsområdet än regeringarna upprättar en större balans mellan de olika organisationsformer i det civila samhället som skall betecknas som ”icke-statliga aktörer” och de lokala och regionala myndigheterna. Denna förhoppning står på inget vis i motsats till de partnerskap för decentraliserat samarbete som de lokala myndigheterna ofta upprättar med icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

1.2.4

Regionkommittén hoppas att man i beaktandet av andra aktörer på utvecklingsområdet än regeringarna upprättar en större balans mellan de olika organisationsformer i det civila samhället som skall betecknas som ”icke-statliga aktörer” och de lokala och regionala myndigheterna. Denna förhoppning står på inget vis i motsats till de partnerskap för decentraliserat samarbete som de lokala myndigheterna ofta upprättar med icke-statliga aktörer.

1.3   Lokala myndigheter som aktörer i utvecklingspolitiken

Kommitténs bedömning

| 1.3.1 | ReK betonar att de lokala myndigheterna i EU inom ramen för nationella bestämmelser i medlemsländerna sedan flera år upprätthåller samarbetskontakter med sina motsvarigheter i tredje land, särskilt med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

1.3.1

ReK betonar att de lokala myndigheterna i EU inom ramen för nationella bestämmelser i medlemsländerna sedan flera år upprätthåller samarbetskontakter med sina motsvarigheter i tredje land, särskilt med utvecklingsländerna.

| 1.3.2 | Oavsett hur stort spelrum som myndigheterna får noterar kommittén att medlemsstaterna ofta på skilda vis erbjuder dem stöd för att effektivisera det decentraliserade samarbete som de deltar i och att koppla detta till det utvecklingssamarbete som äger rum på statlig nivå. Därmed erkänns den extra insats som lokala myndigheter kan bidra med. |
| --- | --- |

1.3.2

Oavsett hur stort spelrum som myndigheterna får noterar kommittén att medlemsstaterna ofta på skilda vis erbjuder dem stöd för att effektivisera det decentraliserade samarbete som de deltar i och att koppla detta till det utvecklingssamarbete som äger rum på statlig nivå. Därmed erkänns den extra insats som lokala myndigheter kan bidra med.

| 1.3.3 | Regionkommittén påpekar att lokala och regionala myndigheter bidrar till det decentraliserade samarbetet med kunskaper och erfarenheter från sina olika verksamhetsområden: tjänster på hälso- och utbildningsområdet, kommunala tjänster (vatten, avfallshantering), ekonomisk utveckling av territoriet bland annat via handeln, men även i form av institutionellt stöd till den lokala förvaltningen, erfarenheter av lokal och regional demokrati och fungerande demokratiska institutioner, utnyttjandet av kulturarvet och inte minst genom den roll som de kan spela för freden (”stadsdiplomatin”). Deras verksamhet är således särskilt viktig för att ”de decentraliserade lokala myndigheterna” i utvecklingsländerna på ett bättre sätt skall kunna klara av det ansvar som decentraliseringen lägger på dem. |
| --- | --- |

1.3.3

Regionkommittén påpekar att lokala och regionala myndigheter bidrar till det decentraliserade samarbetet med kunskaper och erfarenheter från sina olika verksamhetsområden: tjänster på hälso- och utbildningsområdet, kommunala tjänster (vatten, avfallshantering), ekonomisk utveckling av territoriet bland annat via handeln, men även i form av institutionellt stöd till den lokala förvaltningen, erfarenheter av lokal och regional demokrati och fungerande demokratiska institutioner, utnyttjandet av kulturarvet och inte minst genom den roll som de kan spela för freden (”stadsdiplomatin”). Deras verksamhet är således särskilt viktig för att ”de decentraliserade lokala myndigheterna” i utvecklingsländerna på ett bättre sätt skall kunna klara av det ansvar som decentraliseringen lägger på dem.

| 1.3.4 | Regionkommittén vill samtidigt understryka att de lokala och regionala myndigheterna är väl placerade när det gäller att göra EU-medborgarna uppmärksamma på frågorna om utvecklingsstöd och uppmuntra dem att bidra. |
| --- | --- |

1.3.4

Regionkommittén vill samtidigt understryka att de lokala och regionala myndigheterna är väl placerade när det gäller att göra EU-medborgarna uppmärksamma på frågorna om utvecklingsstöd och uppmuntra dem att bidra.

| 1.3.5 | ReK är medveten om att de olika nationella bestämmelserna, de många skilda områden där de lokala myndigheterna samarbetar, varje myndighets specifika egenskaper och de varierande mänskliga och finansiella resurser som de avdelar för det decentraliserade samarbetet hittills har utgjort en rikhaltig och komplex bild. |
| --- | --- |

1.3.5

ReK är medveten om att de olika nationella bestämmelserna, de många skilda områden där de lokala myndigheterna samarbetar, varje myndighets specifika egenskaper och de varierande mänskliga och finansiella resurser som de avdelar för det decentraliserade samarbetet hittills har utgjort en rikhaltig och komplex bild.

| 1.3.6 | Regionkommittén anser att tydlighet spelar stor roll för erkänslan av det stöd som lokala myndigheter erbjuder i kampen mot fattigdomen och i demokratiprocessen, eftersom den gör att det decentraliserade samarbetet inte längre enbart betraktas som en rad insatser eller program utan som en lokal dimension på en global strategi för utvecklingen i ett land eller en region. |
| --- | --- |

1.3.6

Regionkommittén anser att tydlighet spelar stor roll för erkänslan av det stöd som lokala myndigheter erbjuder i kampen mot fattigdomen och i demokratiprocessen, eftersom den gör att det decentraliserade samarbetet inte längre enbart betraktas som en rad insatser eller program utan som en lokal dimension på en global strategi för utvecklingen i ett land eller en region.

| 1.3.7 | Regionkommittén välkomnar de initiativ som de lokala myndigheterna i både EU och utvecklingsländerna har tagit för att organisera sitt samarbete ämnesvis eller geografiskt. |
| --- | --- |

1.3.7

Regionkommittén välkomnar de initiativ som de lokala myndigheterna i både EU och utvecklingsländerna har tagit för att organisera sitt samarbete ämnesvis eller geografiskt.

| 1.3.8 | Regionkommittén ser positivt på inrättandet år 2004 av den världsomspännande organisationen United Cities and Local Governments (UCLG), som av FN numera erkänns som samtalspartner och som bygger på värden som fred, lokalt självstyre och solidaritet, och där lokala myndigheter i samtliga regioner världen över samarbetar kring frågor som rör internationellt samarbete. |
| --- | --- |

1.3.8

Regionkommittén ser positivt på inrättandet år 2004 av den världsomspännande organisationen United Cities and Local Governments (UCLG), som av FN numera erkänns som samtalspartner och som bygger på värden som fred, lokalt självstyre och solidaritet, och där lokala myndigheter i samtliga regioner världen över samarbetar kring frågor som rör internationellt samarbete.

1.4   Förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Dokument om europeiskt samförstånd”, KOM (2005) 311 slutlig

Kommitténs bedömning

| 1.4.1 | Regionkommittén tackar kommissionen för att den låtit kommittén ta del av förslaget till gemensam förklaring som är av stor politisk betydelse. |
| --- | --- |

1.4.1

Regionkommittén tackar kommissionen för att den låtit kommittén ta del av förslaget till gemensam förklaring som är av stor politisk betydelse.

| 1.4.2 | Kommittén välkomnar detta eftersom vi anser att denna gest i sig är ett bevis på att de lokala myndigheterna erkänns som aktörer inom EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

1.4.2

Kommittén välkomnar detta eftersom vi anser att denna gest i sig är ett bevis på att de lokala myndigheterna erkänns som aktörer inom EU:s utvecklingspolitik.

| 1.4.3 | ReK ställer sig bakom det allmänna synsättet i texten att ”globaliseringen blir en positiv faktor för hela jordens befolkning”, en ståndpunkt som kommittén själv har uttryckt i ett tidigare yttrande (6). |
| --- | --- |

1.4.3

ReK ställer sig bakom det allmänna synsättet i texten att ”globaliseringen blir en positiv faktor för hela jordens befolkning”, en ståndpunkt som kommittén själv har uttryckt i ett tidigare yttrande (6).

| 1.4.4 | ReK värdesätter strävan efter ökad samordning av EU:s utvecklingsinsatser genom att en ”tematisk ram” fastställs för valet av prioriteringar mellan den interna och externa politiken (som är särskilt nödvändig vad gäller den internationella handeln och jordbruket) och mellan kommissionens och medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

1.4.4

ReK värdesätter strävan efter ökad samordning av EU:s utvecklingsinsatser genom att en ”tematisk ram” fastställs för valet av prioriteringar mellan den interna och externa politiken (som är särskilt nödvändig vad gäller den internationella handeln och jordbruket) och mellan kommissionens och medlemsstaternas åtgärder.

| 1.4.5 | Regionkommittén gläds åt att de lokala myndigheternas roll uttryckligen nämns i flera av de fastställda insatsområdena i egenskap av aktörer på det lokala planet och inom den decentraliserade utvecklingen. Vi anser dock att deras roll inom andra områden (t.ex. tillgång till vatten) också borde omnämnas. |
| --- | --- |

1.4.5

Regionkommittén gläds åt att de lokala myndigheternas roll uttryckligen nämns i flera av de fastställda insatsområdena i egenskap av aktörer på det lokala planet och inom den decentraliserade utvecklingen. Vi anser dock att deras roll inom andra områden (t.ex. tillgång till vatten) också borde omnämnas.

| 1.4.6 | ReK ser fram emot det särskilda dokument om läget vad gäller biståndet till Afrika som aviserats av kommissionen. |
| --- | --- |

1.4.6

ReK ser fram emot det särskilda dokument om läget vad gäller biståndet till Afrika som aviserats av kommissionen.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

| 2.1 | Regionkommittén skulle vilja att det decentraliserade samarbetets roll behandlades enligt följande principer:






  a) | Den övergripande strategin för kampen mot fattigdomen i världen och arbetet med att nå FN:s millenniemål måste innehålla ett tydligt erkännande av den lokala dimensionen både när det gäller behoven och hur dessa kan tillgodoses. |
| --- | --- | --- |

2.1

Regionkommittén skulle vilja att det decentraliserade samarbetets roll behandlades enligt följande principer:

a)

Den övergripande strategin för kampen mot fattigdomen i världen och arbetet med att nå FN:s millenniemål måste innehålla ett tydligt erkännande av den lokala dimensionen både när det gäller behoven och hur dessa kan tillgodoses.

| b) | Man måste därför erkänna att de lokala myndigheterna vid sidan av övriga aktörer, tack vare sina verksamhet och sitt ansvar gentemot den lokala befolkningen, besitter specifika kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

b)

Man måste därför erkänna att de lokala myndigheterna vid sidan av övriga aktörer, tack vare sina verksamhet och sitt ansvar gentemot den lokala befolkningen, besitter specifika kunskaper och erfarenheter.

| c) | För att EU:s utvecklingspolitik skall få ökat genomslag bör den i sina strategier ta med bidragen från aktörer som samtidigt verkar för demokrati och utveckling och delar unionens principer om partnerskap och egenansvar. |
| --- | --- |

c)

För att EU:s utvecklingspolitik skall få ökat genomslag bör den i sina strategier ta med bidragen från aktörer som samtidigt verkar för demokrati och utveckling och delar unionens principer om partnerskap och egenansvar.

| d) | Internationell utveckling är en tvåvägsprocess; samtidigt som de lokala och regionala myndigheterna i EU kan bidra med ett mycket stort antal idéer och exempel på goda lösningar, kan de dra nytta av ett större samarbete och utbyte med såväl nationella som lokala myndigheter samt olika lokalsamhällen runt om i världen och dra lärdom av deras arbete och erfarenheter. |
| --- | --- |

d)

Internationell utveckling är en tvåvägsprocess; samtidigt som de lokala och regionala myndigheterna i EU kan bidra med ett mycket stort antal idéer och exempel på goda lösningar, kan de dra nytta av ett större samarbete och utbyte med såväl nationella som lokala myndigheter samt olika lokalsamhällen runt om i världen och dra lärdom av deras arbete och erfarenheter.

| e) | Bättre styrelseformer är nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik, och förutsättningen för goda styrelseformer är att man erkänner att besluten bäst fattas så nära de medborgare de berör som möjligt. |
| --- | --- |

e)

Bättre styrelseformer är nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik, och förutsättningen för goda styrelseformer är att man erkänner att besluten bäst fattas så nära de medborgare de berör som möjligt.

| 2.2 | Regionkommittén föreslår att följande åtgärder vidtas med stöd från de organisationer som redan inrättats av de lokala myndigheterna för att strukturera upp det decentraliserade utvecklingssamarbetet, framför allt inom ramen för United Cities and Local Governments (UCLG) och med stöd från de organ som medverkar till att stärka det decentraliserade samarbetet: |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén föreslår att följande åtgärder vidtas med stöd från de organisationer som redan inrättats av de lokala myndigheterna för att strukturera upp det decentraliserade utvecklingssamarbetet, framför allt inom ramen för United Cities and Local Governments (UCLG) och med stöd från de organ som medverkar till att stärka det decentraliserade samarbetet:

| 2.2.1 | – Gentemot de lokala myndigheterna i EU:






  a) | Kartläggning av de insatser som gjorts inom det decentraliserade samarbetet, som är den främsta förutsättningen för att samtalspartnerna i gemenskapen skall inse dess värde, och för att främja erfarenhetsutbytet och samverkanseffekterna mellan myndigheterna. Observatoriet för kontakter mellan Europa och Latinamerika vad gäller decentraliserat samarbete (som är resultatet av en projektinbjudan inom ramen för URB–AL) är lovvärt och kan tjäna som exempel för andra regioner i världen. |
| --- | --- | --- |

2.2.1

– Gentemot de lokala myndigheterna i EU:

a)

Kartläggning av de insatser som gjorts inom det decentraliserade samarbetet, som är den främsta förutsättningen för att samtalspartnerna i gemenskapen skall inse dess värde, och för att främja erfarenhetsutbytet och samverkanseffekterna mellan myndigheterna. Observatoriet för kontakter mellan Europa och Latinamerika vad gäller decentraliserat samarbete (som är resultatet av en projektinbjudan inom ramen för URB–AL) är lovvärt och kan tjäna som exempel för andra regioner i världen.

| b) | Stöd till inrättandet av en plattform som motsvarar de icke-statliga organisationernas (CONCORD) så att en politisk dialog kan upprättas mellan gemenskapsinstitutionerna och de lokala myndigheter som är involverade i utvecklingsarbete. |
| --- | --- |

b)

Stöd till inrättandet av en plattform som motsvarar de icke-statliga organisationernas (CONCORD) så att en politisk dialog kan upprättas mellan gemenskapsinstitutionerna och de lokala myndigheter som är involverade i utvecklingsarbete.

| c) | Underlättande av utbyte av information och synpunkter så att dessa kan komma de olika myndigheterna till del, bland annat genom att man finansierar program för vänortsverksamhet mellan myndigheter i EU-länderna och i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

c)

Underlättande av utbyte av information och synpunkter så att dessa kan komma de olika myndigheterna till del, bland annat genom att man finansierar program för vänortsverksamhet mellan myndigheter i EU-länderna och i utvecklingsländerna.

| d) | Undersökning i form av en studie av de olika lagar och förordningar som i de olika medlemsstaterna påverkar de lokala och regionala myndigheternas verksamhet inom internationellt samarbete. |
| --- | --- |

d)

Undersökning i form av en studie av de olika lagar och förordningar som i de olika medlemsstaterna påverkar de lokala och regionala myndigheternas verksamhet inom internationellt samarbete.

| 2.2.2 | – Gentemot de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingsländerna – fastställa de allmänna principerna för EU:s utvecklingsstöd enligt ett decentraliserat förhållningssätt:






  a) | I förbindelse med decentraliseringen av kommissionens verksamhet: Kommissionens delegationer bör göras medvetna om den lokala dimensionen genom att det decentraliserade samarbetet framhålls som ett komplement till samarbetet på statlig nivå. De bör också upplysas om dess betydelse för de lokala myndigheternas behov i de berörda länderna när det gäller att främja demokrati och decentralisering. Riktlinjer för detta skulle kunna utarbetas som skall beaktas under alla faser av programarbetet, från idéstadiet till finansieringen av genomförandet. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

– Gentemot de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingsländerna – fastställa de allmänna principerna för EU:s utvecklingsstöd enligt ett decentraliserat förhållningssätt:

a)

I förbindelse med decentraliseringen av kommissionens verksamhet: Kommissionens delegationer bör göras medvetna om den lokala dimensionen genom att det decentraliserade samarbetet framhålls som ett komplement till samarbetet på statlig nivå. De bör också upplysas om dess betydelse för de lokala myndigheternas behov i de berörda länderna när det gäller att främja demokrati och decentralisering. Riktlinjer för detta skulle kunna utarbetas som skall beaktas under alla faser av programarbetet, från idéstadiet till finansieringen av genomförandet.

| b) | För att stärka den regionala integrationen skulle man kunna uppmuntra till inrättandet av sammanslutningar och nätverk för lokalt folkvalda i utvecklingsländerna som skulle kunna få hjälp av sina motsvarigheter i EU. |
| --- | --- |

b)

För att stärka den regionala integrationen skulle man kunna uppmuntra till inrättandet av sammanslutningar och nätverk för lokalt folkvalda i utvecklingsländerna som skulle kunna få hjälp av sina motsvarigheter i EU.

| c) | För att harmonisera stödet skulle man kunna anordna olika ”Landsforum” med deltagande av de lokala och regionala myndigheter i Europa som verkar i ett och samma utvecklingsland. Dessa forum skulle kunna äga rum i de fyra länder där en harmonisering av biståndet mellan medlemsstaterna har prövats efter beslut av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002. |
| --- | --- |

c)

För att harmonisera stödet skulle man kunna anordna olika ”Landsforum” med deltagande av de lokala och regionala myndigheter i Europa som verkar i ett och samma utvecklingsland. Dessa forum skulle kunna äga rum i de fyra länder där en harmonisering av biståndet mellan medlemsstaterna har prövats efter beslut av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002.

| 2.3 | Regionkommittén föreslår att de lokala myndigheterna engageras i den förstärkning av den europeiska utvecklingspolitiken som kommissionen efterlyser. De spelar redan, ofta tillsammans med icke-statliga organisationer, en viktig roll när det gäller att göra allmänheten medveten om premisserna för kampen mot fattigdomen i världen via specifika initiativ riktade till medborgarna, främst ungdomarna. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén föreslår att de lokala myndigheterna engageras i den förstärkning av den europeiska utvecklingspolitiken som kommissionen efterlyser. De spelar redan, ofta tillsammans med icke-statliga organisationer, en viktig roll när det gäller att göra allmänheten medveten om premisserna för kampen mot fattigdomen i världen via specifika initiativ riktade till medborgarna, främst ungdomarna.

| 2.4 | Förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Dokument om europeiskt samförstånd”, KOM (2005) 311 slutlig Kommitténs bedömning

  Kommitténs bedömning |
| --- | --- |

2.4

Förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen – Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Dokument om europeiskt samförstånd”, KOM (2005) 311 slutlig Kommitténs bedömning

Kommitténs bedömning

| 2.4.1 | Med tanke på den särskilda uppmärksamhet som ägnas de länder som har ett ”problematiskt partnerskap” med EU ifrågasätter Regionkommittén de förändringar som från och med 2007 kommer att genomföras i den budgetrubrik för ”decentraliserat samarbete” som i dag (7) är särskilt förbehållen dessa länder, då beloppet under denna rubrik är uppenbart otillräckligt. |
| --- | --- |

2.4.1

Med tanke på den särskilda uppmärksamhet som ägnas de länder som har ett ”problematiskt partnerskap” med EU ifrågasätter Regionkommittén de förändringar som från och med 2007 kommer att genomföras i den budgetrubrik för ”decentraliserat samarbete” som i dag (7) är särskilt förbehållen dessa länder, då beloppet under denna rubrik är uppenbart otillräckligt.

| 2.4.2 | Regionkommittén hoppas att budgetstödet, som borde få en allt större betydelse i utformningen av EU-biståndet, blir en anledning för de regeringar som erhåller biståndet att från den nationella budgeten överföra medel till de lokala myndigheterna i en storleksordning som står i relation till det ansvar som de tilldelas i och med den pågående decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

2.4.2

Regionkommittén hoppas att budgetstödet, som borde få en allt större betydelse i utformningen av EU-biståndet, blir en anledning för de regeringar som erhåller biståndet att från den nationella budgeten överföra medel till de lokala myndigheterna i en storleksordning som står i relation till det ansvar som de tilldelas i och med den pågående decentraliseringsprocessen.

| 2.4.3 | Regionkommittén anmodar kommissionen att till fromma för denna nya etapp i EU:s utvecklingspolitik beakta rekommendationerna i föreliggande yttrande. |
| --- | --- |

2.4.3

Regionkommittén anmodar kommissionen att till fromma för denna nya etapp i EU:s utvecklingspolitik beakta rekommendationerna i föreliggande yttrande.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 82.

1

(2)  EUT C 23, 27.1.2004, s. 8.

2

(3)  EUT C 256, 24.10.2003.

3

(4)  KOM(2002) 598 slutlig.

4

(5)  KOM(2005) 185 slutlig.

5

(6)  CdR 328/2004 fin.

6

(7)  Rådets förordning 625/2004 för perioden 2004–2006 – budgetrubrik 21 02 13.

7

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/47

---

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007–2013

(2006/C 115/10)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar under perioden 2007–2013 (KOM(2005) 123 slutlig),

kommissionens beslut av den 6 april 2005 att rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 265, första stycket, i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 22 februari 2005 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande av den 7 juli 2005 om ”Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU” (CdR 82/2005 fin).

det utkast till yttrande (CdR 144/2005 rév. 1) som antogs av RELEX-utskottet den 15 september 2005 (föredragande: Christos Paleológos, ledamot av kommunfullmäktige i Livadia (EL–PSE),

och av följande skäl:

Detta solidaritetsprogram erbjuder ett nytt politiskt styrmedel för inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för alla unionens medborgare.

Avsikten med programmet är att skapa balans mellan ett effektivt stöd från all europeisk politik för frihet, säkerhet och rättvisa och de nationella, regionala och lokala behoven, i linje med principen om delad börda.

Pådrivande och attraherande faktorer (”push and pull factors”) kommer även fortsättningsvis att skapa migrationsströmmar från osäkra och mindre utvecklade länder världen över till EU, samtidigt som kriminella nätverk, rasistiska och främlingsfientliga idéer och rörelser samt administrativa brister kan äventyra en reglerad och styrd samt socialt och ekonomiskt integrerande migration som är till fördel både för dem som migrerar och för sändarländerna och mottagarländerna.

Eftersom EU engagerar sig alltmer i en rad politiska strategier och insatser behövs ett mer omfattande stöd i form av adekvata ekonomiska resurser och styrmedel.

Med hänsyn till att befolkningen blir allt äldre och att den del av befolkningen som är i arbetsför ålder minskar är en ökad invandring trolig och blir alltmer nödvändig för att svara mot den utvidgade unionens behov.

När det gäller regionala och lokala organ innehåller ramprogrammet en stabil rättslig grund med följande lydelse: ”Varje medlemsstat skall, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, upprätta ett partnerskap med följande myndigheter och organ som den utser: a) Behöriga regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter.”

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar under perioden 2007–2013.

| 1.2 | Kommittén erkänner värdet och omfattningen av migrationen i världen och dess betydelse för mångfalden och utvecklingen, inte minst i lokalsamhällen. ReK håller helt med om att det är mycket viktigt att samordna immigrations-, flykting- och integrationspolitiken inom Europeiska unionen. Detta är än viktigare nu i den utvidgade gemenskapen. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén erkänner värdet och omfattningen av migrationen i världen och dess betydelse för mångfalden och utvecklingen, inte minst i lokalsamhällen. ReK håller helt med om att det är mycket viktigt att samordna immigrations-, flykting- och integrationspolitiken inom Europeiska unionen. Detta är än viktigare nu i den utvidgade gemenskapen.

| 1.3 | Vi erkänner betydelsen av en gemenskapsbaserad, övergripande och hållbar politik för hantering av migrationsströmmar, inbegripet säkerhet vid gränserna, effektivt skydd av personer i behov av internationellt skydd, effektivt återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas illegalt i EU, integration av migranter som vistas lagligt i EU i det ekonomiska, sociala, kulturella och politiska livet. |
| --- | --- |

1.3

Vi erkänner betydelsen av en gemenskapsbaserad, övergripande och hållbar politik för hantering av migrationsströmmar, inbegripet säkerhet vid gränserna, effektivt skydd av personer i behov av internationellt skydd, effektivt återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas illegalt i EU, integration av migranter som vistas lagligt i EU i det ekonomiska, sociala, kulturella och politiska livet.

| 1.4 | Kommittén betonar att den nationella nivån ansvarar för utformningen och implementeringen av lagstiftningen, medan uppgiften att underlätta invandrarens mottagande, bosättning och integration huvudsakligen faller på den regionala och lokala nivån. ReK framhåller därför särskilt de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll, vilkas ansvar för bland annat planering, bostäder, utbildning och arbetsmarknaden direkt påverkar integrationen och kan främja social sammanhållning, social integration och hållbara samhällen. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén betonar att den nationella nivån ansvarar för utformningen och implementeringen av lagstiftningen, medan uppgiften att underlätta invandrarens mottagande, bosättning och integration huvudsakligen faller på den regionala och lokala nivån. ReK framhåller därför särskilt de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll, vilkas ansvar för bland annat planering, bostäder, utbildning och arbetsmarknaden direkt påverkar integrationen och kan främja social sammanhållning, social integration och hållbara samhällen.

| 1.5 | Vi vill betona att de lokala och regionala myndigheterna hoppas kunna vara en central länk i solidaritetskedjan och bidra till att undanröja orsakerna till migrationen genom kraftigare åtgärder för ekonomiskt samarbete och utveckling av en gemensam strategi som syftar till att främja gränsöverskridande regionalt och nationellt samarbete när det gäller hantering av migrationsströmmar. Dessa myndigheters befogenheter på migrations-, invandrings- och integrationsområdet samt deras ställning som operatörer eller ägare av olika typer av infrastruktur gör att de ligger i fronten när det gäller att förhindra, finansiera och hantera migrationsströmmar. |
| --- | --- |

1.5

Vi vill betona att de lokala och regionala myndigheterna hoppas kunna vara en central länk i solidaritetskedjan och bidra till att undanröja orsakerna till migrationen genom kraftigare åtgärder för ekonomiskt samarbete och utveckling av en gemensam strategi som syftar till att främja gränsöverskridande regionalt och nationellt samarbete när det gäller hantering av migrationsströmmar. Dessa myndigheters befogenheter på migrations-, invandrings- och integrationsområdet samt deras ställning som operatörer eller ägare av olika typer av infrastruktur gör att de ligger i fronten när det gäller att förhindra, finansiera och hantera migrationsströmmar.

| 1.6 | Kommittén betonar att på många håll i unionen tillfaller skatteintäkterna den nationella nivån, medan kostnaderna för invandring som lett till utanförskap belastar den lokala nivån. Bristen på samråd mellan de olika nivåerna kan försvåra en optimal användning av de ekonomiska resurserna. Denna typ av delad börda skulle kunna komplettera EU:s verksamhet och ge positiva resultat på detta område. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén betonar att på många håll i unionen tillfaller skatteintäkterna den nationella nivån, medan kostnaderna för invandring som lett till utanförskap belastar den lokala nivån. Bristen på samråd mellan de olika nivåerna kan försvåra en optimal användning av de ekonomiska resurserna. Denna typ av delad börda skulle kunna komplettera EU:s verksamhet och ge positiva resultat på detta område.

| 1.7 | a) | Kommittén påminner om att kvinnor diskrimineras på grund av såväl kön som etniskt ursprung. Om det tas hänsyn till genusfrågorna kommer arbetet med att hantera migrationsströmmarna på ett bättre sätt att bli mera målinriktat och effektivt. Kvinnornas betydelse för en lyckad integration får inte underskattas eftersom de ofta utgör direktlänken till barnen i familjen. |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

Kommittén påminner om att kvinnor diskrimineras på grund av såväl kön som etniskt ursprung. Om det tas hänsyn till genusfrågorna kommer arbetet med att hantera migrationsströmmarna på ett bättre sätt att bli mera målinriktat och effektivt. Kvinnornas betydelse för en lyckad integration får inte underskattas eftersom de ofta utgör direktlänken till barnen i familjen.

| b) | Kommittén betonar att även andra värden än ekonomiska måste bejakas för att en framgångsrik migrationspolitik skall uppnås. Invandringen tillför perspektiv som kan berika den enskilde medborgarens liv, samtidigt som den kan ge unionen kompetenser som är värdefulla i ett globalt sammanhang. |
| --- | --- |

b)

Kommittén betonar att även andra värden än ekonomiska måste bejakas för att en framgångsrik migrationspolitik skall uppnås. Invandringen tillför perspektiv som kan berika den enskilde medborgarens liv, samtidigt som den kan ge unionen kompetenser som är värdefulla i ett globalt sammanhang.

| c) | Kommittén uppmanar rådet och kommissionen att dra större nytta av den sakkunskap som lokala och regionala myndigheter har skaffat sig under årtionden av konkret arbete med att genomföra migrationspolitiken. |
| --- | --- |

c)

Kommittén uppmanar rådet och kommissionen att dra större nytta av den sakkunskap som lokala och regionala myndigheter har skaffat sig under årtionden av konkret arbete med att genomföra migrationspolitiken.

| 1.8 | a) | Kommittén betonar att regionala olikheter måste erkännas för att insatserna skall leda till att det ekonomiska stödet till en gemensam invandringspolitik blir effektivt. Stödet bör uppmuntra flexibla lösningar, de lokala och regionala nivåerna måste ges frihet att välja arbetssätt. |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

Kommittén betonar att regionala olikheter måste erkännas för att insatserna skall leda till att det ekonomiska stödet till en gemensam invandringspolitik blir effektivt. Stödet bör uppmuntra flexibla lösningar, de lokala och regionala nivåerna måste ges frihet att välja arbetssätt.

| b) | Kommittén framhåller att man i debatten om den framtida europeiska sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till de insatser som gjorts i vissa regioner där strukturfondsstödet kan komma att minska och där invandrarbefolkningen ökat påtagligt de senaste åren; detta gäller särskilt i de större städerna. |
| --- | --- |

b)

Kommittén framhåller att man i debatten om den framtida europeiska sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till de insatser som gjorts i vissa regioner där strukturfondsstödet kan komma att minska och där invandrarbefolkningen ökat påtagligt de senaste åren; detta gäller särskilt i de större städerna.

| 1.9 | Kommittén understryker att invandringen inte räcker för att täcka arbetskraftsbristen inom EU på lång sikt, och påminner om sitt yttrande om de äldres bidrag till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén understryker att invandringen inte räcker för att täcka arbetskraftsbristen inom EU på lång sikt, och påminner om sitt yttrande om de äldres bidrag till arbetsmarknaden.

| 1.10 | Strategier för den stora gruppen invandrade som står utanför arbetsmarknaden är angelägna, såväl av ekonomiska som av sociala och politiska skäl. |
| --- | --- |

1.10

Strategier för den stora gruppen invandrade som står utanför arbetsmarknaden är angelägna, såväl av ekonomiska som av sociala och politiska skäl.

| 1.11 | Kommittén efterlyser åtgärder för att på ett effektivt sätt hantera det faktum att ett stort antal arbetstagare har invandrat och bosatt sig i EU olagligt. Åtgärder måste vidtas och mekanismer inrättas som möjliggör för invandrare som bryter mot gällande invandringslagstiftning att utan dröjsmål få sin ställning legaliserad, särskilt om den olagliga vistelsen beror på administrativa brister eller speciella geopolitiska förutsättningar i de berörda medlemsstaterna. Åtgärderna skall vara temporära och ha engångskaraktär. De skall omfatta a) en garanti för att anständiga mottagningsvillkor gäller för invandrare, b) konsolidering av uppfattningen att olaglig invandring är oacceptabel, c) en kraftfull kamp mot människosmuggling och socialt utanförskap och d) införande av effektiva institutioner och av en politik som stöder legal arbetskraftsinvandring. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén efterlyser åtgärder för att på ett effektivt sätt hantera det faktum att ett stort antal arbetstagare har invandrat och bosatt sig i EU olagligt. Åtgärder måste vidtas och mekanismer inrättas som möjliggör för invandrare som bryter mot gällande invandringslagstiftning att utan dröjsmål få sin ställning legaliserad, särskilt om den olagliga vistelsen beror på administrativa brister eller speciella geopolitiska förutsättningar i de berörda medlemsstaterna. Åtgärderna skall vara temporära och ha engångskaraktär. De skall omfatta a) en garanti för att anständiga mottagningsvillkor gäller för invandrare, b) konsolidering av uppfattningen att olaglig invandring är oacceptabel, c) en kraftfull kamp mot människosmuggling och socialt utanförskap och d) införande av effektiva institutioner och av en politik som stöder legal arbetskraftsinvandring.

| 1.12 | Kommittén understryker att den enskilde invandrarens behov av arbete och egenförsörjning måste erkännas och stimuleras. Förutom ekonomiska aspekter bidrar entreprenörskapet och småföretagsamheten till positiv social utveckling. Möjligheten att äga och driva företag påverkar integrationen och bör därför ges ökat samhälleligt stöd. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén understryker att den enskilde invandrarens behov av arbete och egenförsörjning måste erkännas och stimuleras. Förutom ekonomiska aspekter bidrar entreprenörskapet och småföretagsamheten till positiv social utveckling. Möjligheten att äga och driva företag påverkar integrationen och bör därför ges ökat samhälleligt stöd.

| 1.13 | Kommittén välkomnar det växande erkännandet av invandrarnas kreativitet och egenföretagande inom unionen. Framväxten av entreprenörskap och nya företag är av avgörande betydelse för framgångsrika integrationsprocesser samt utgör ett viktigt bidrag till förverkligandet av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén välkomnar det växande erkännandet av invandrarnas kreativitet och egenföretagande inom unionen. Framväxten av entreprenörskap och nya företag är av avgörande betydelse för framgångsrika integrationsprocesser samt utgör ett viktigt bidrag till förverkligandet av Lissabonstrategin.

| 1.14 | Vi vill framhålla vikten av de icke-statliga organisationernas insatser, som sker i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, och vi stöder deras program för att påskynda de migrationsrelaterade strategierna och åtgärderna (t.ex. integration i ett lands politiska och sociala liv). |
| --- | --- |

1.14

Vi vill framhålla vikten av de icke-statliga organisationernas insatser, som sker i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, och vi stöder deras program för att påskynda de migrationsrelaterade strategierna och åtgärderna (t.ex. integration i ett lands politiska och sociala liv).

| 1.15 | ReK välkomnar beslutet om att inrätta Europeiska flyktingfonden, i synnerhet bestämmelserna om integration av berörda befolkningsgrupper. Kommittén erinrar om att den överväldigande majoriteten av de föreslagna insatserna för förbättrade mottagningsvillkor och integration av flyktingar faller inom de regionala och lokala myndigheternas ansvarsområde. |
| --- | --- |

1.15

ReK välkomnar beslutet om att inrätta Europeiska flyktingfonden, i synnerhet bestämmelserna om integration av berörda befolkningsgrupper. Kommittén erinrar om att den överväldigande majoriteten av de föreslagna insatserna för förbättrade mottagningsvillkor och integration av flyktingar faller inom de regionala och lokala myndigheternas ansvarsområde.

| 1.16 | Vi välkomnar beslutet om inrättande av Fonden för de yttre gränserna och erinrar om att vissa regioner i Europa drabbas av indirekta förluster när det gäller utveckling och social sammanhållning, eftersom de ligger vid EU:s gränser. Detta sakförhållande borde beaktas i beslutet. |
| --- | --- |

1.16

Vi välkomnar beslutet om inrättande av Fonden för de yttre gränserna och erinrar om att vissa regioner i Europa drabbas av indirekta förluster när det gäller utveckling och social sammanhållning, eftersom de ligger vid EU:s gränser. Detta sakförhållande borde beaktas i beslutet.

| 1.17 | En del av misslyckandet med integrationen inom Europeiska unionen härrör från det faktum att de lokala och regionala myndigheterna inte har inkluderats i utformningen av politiken. De lokala och regionala myndigheterna utgör den närmast ansvariga nivån gentemot medborgarna, men konsekvenserna av implementeringen på lokal nivå har oftast förbisetts och inte alltid beaktats. |
| --- | --- |

1.17

En del av misslyckandet med integrationen inom Europeiska unionen härrör från det faktum att de lokala och regionala myndigheterna inte har inkluderats i utformningen av politiken. De lokala och regionala myndigheterna utgör den närmast ansvariga nivån gentemot medborgarna, men konsekvenserna av implementeringen på lokal nivå har oftast förbisetts och inte alltid beaktats.

| 1.18 | Kommittén erinrar om att integrationsfrågorna måste inkluderas i alla politikområden för att social sammanhållning skall uppnås. Gemenskapens politik för invandring och integration måste stå i samklang med EU:s mer övergripande målsättningar inom socialpolitiken, den ekonomiska politiken, utrikes- och utvecklingspolitiken och stämma överens med sådana grundläggande europeiska värderingar som lika möjligheter, mänskliga rättigheter, människovärde, tolerans, respekt för mångfalden, åtgärder för att bekämpa diskriminering och främjande av ökat deltagande i samhällslivet. |
| --- | --- |

1.18

Kommittén erinrar om att integrationsfrågorna måste inkluderas i alla politikområden för att social sammanhållning skall uppnås. Gemenskapens politik för invandring och integration måste stå i samklang med EU:s mer övergripande målsättningar inom socialpolitiken, den ekonomiska politiken, utrikes- och utvecklingspolitiken och stämma överens med sådana grundläggande europeiska värderingar som lika möjligheter, mänskliga rättigheter, människovärde, tolerans, respekt för mångfalden, åtgärder för att bekämpa diskriminering och främjande av ökat deltagande i samhällslivet.

| 1.19 | Kommittén framhåller att integration är ett ansvar för samhället som helhet och att det krävs ansträngningar både från de invandrades och från lokalbefolkningens sida för att uppnå hållbar social sammanhållning och tillväxt. |
| --- | --- |

1.19

Kommittén framhåller att integration är ett ansvar för samhället som helhet och att det krävs ansträngningar både från de invandrades och från lokalbefolkningens sida för att uppnå hållbar social sammanhållning och tillväxt.

| 1.20 | Kommittén tillstår att arbetsmarknadsfrågorna har en avgörande betydelse för integreringen av invandrare, men de kan inte ses lösryckta ur sitt sammanhang eftersom graden av integration även beror på en rad andra faktorer, t.ex. samhällelig bakgrund, utbildning, språkkunskaper och deltagande i samhällslivet. En framgångsrik integrering av invandrare är ett steg på vägen mot ett samhälle där alla får en plats att fylla, till nytta både för den enskilde och lokalsamhället och samhället i vidare bemärkelse. |
| --- | --- |

1.20

Kommittén tillstår att arbetsmarknadsfrågorna har en avgörande betydelse för integreringen av invandrare, men de kan inte ses lösryckta ur sitt sammanhang eftersom graden av integration även beror på en rad andra faktorer, t.ex. samhällelig bakgrund, utbildning, språkkunskaper och deltagande i samhällslivet. En framgångsrik integrering av invandrare är ett steg på vägen mot ett samhälle där alla får en plats att fylla, till nytta både för den enskilde och lokalsamhället och samhället i vidare bemärkelse.

| 1.21 | Kommittén beklagar att situationen för de nästan 500 000 asylsökande i Europeiska unionen som väntar på besked om uppehållstillstånd eller motsvarande, varav den absoluta merparten återfinns utanför den reguljära arbetsmarknaden, inte diskuteras tillräckligt i solidaritetsprogrammet. |
| --- | --- |

1.21

Kommittén beklagar att situationen för de nästan 500 000 asylsökande i Europeiska unionen som väntar på besked om uppehållstillstånd eller motsvarande, varav den absoluta merparten återfinns utanför den reguljära arbetsmarknaden, inte diskuteras tillräckligt i solidaritetsprogrammet.

| 1.22 | Kommittén understryker att kontrasten mellan den nationella nivåns fokus på behovet av invandrad arbetskraft, och den lokala nivåns ansträngningar för att motverka utslagning, utanförskap och främlingsfientlighet, förstärker behovet av dialog och samverkan mellan alla inblandade nivåer. |
| --- | --- |

1.22

Kommittén understryker att kontrasten mellan den nationella nivåns fokus på behovet av invandrad arbetskraft, och den lokala nivåns ansträngningar för att motverka utslagning, utanförskap och främlingsfientlighet, förstärker behovet av dialog och samverkan mellan alla inblandade nivåer.

| 1.23 | Vi anser att insatser och strategier som gradvis leder fram till formell rösträtt bör utgöra ett avgörande inslag i solidaritetsprogrammet, eftersom de bidrar till att öka invandrarnas engagemang i den demokratiska processen. |
| --- | --- |

1.23

Vi anser att insatser och strategier som gradvis leder fram till formell rösträtt bör utgöra ett avgörande inslag i solidaritetsprogrammet, eftersom de bidrar till att öka invandrarnas engagemang i den demokratiska processen.

| 1.24 | Vi välkomnar beslutet om inrättande av Europeiska återvändandefonden och erinrar om att en integrerad hantering av återvändandet måste omfatta en regional parameter, med ett särskilt erkännande av bidraget från de lokala och regionala myndigheterna vid EU:s gränser när det gäller att stödja olika program för frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

1.24

Vi välkomnar beslutet om inrättande av Europeiska återvändandefonden och erinrar om att en integrerad hantering av återvändandet måste omfatta en regional parameter, med ett särskilt erkännande av bidraget från de lokala och regionala myndigheterna vid EU:s gränser när det gäller att stödja olika program för frivilligt återvändande.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén betonar att det är mycket viktigt med en välavvägd politik som främjar åtgärder för att säkerställa enhetliga nivåer för laglig migration samt åtgärder som motverkar olaglig migration, människohandel och smuggling av människor. ReK understryker också migrationens betydelse när det gäller att fylla bristen på kvalificerad arbetskraft och uppmanar Europeiska rådet att utforma slagkraftiga politiska initiativ på dessa områden, inbegripet rekrytering av medborgare från tredje land för anställning inom vetenskaplig forskning. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén betonar att det är mycket viktigt med en välavvägd politik som främjar åtgärder för att säkerställa enhetliga nivåer för laglig migration samt åtgärder som motverkar olaglig migration, människohandel och smuggling av människor. ReK understryker också migrationens betydelse när det gäller att fylla bristen på kvalificerad arbetskraft och uppmanar Europeiska rådet att utforma slagkraftiga politiska initiativ på dessa områden, inbegripet rekrytering av medborgare från tredje land för anställning inom vetenskaplig forskning.

| 2.2 | Vi betonar att de lokala och regionala myndigheterna bör ges större möjligheter att medverka i utformningen och genomförandet av asylpolitiken. ReK föreslår ett avsevärt utökat ekonomiskt stöd inom ramen för det regionala samarbetet och den nya grannskapspolitiken, som ingår i strukturfondernas tredje huvudmål för perioden 2007–2013, i syfte att finansiera dessa uppgifter. Vi hoppas att de gemensamma multilaterala program som genomförs i linje med detta mål och de bilaterala handlingsprogram som skall genomföras som en del av grannskapspolitiken kommer att samordnas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.2

Vi betonar att de lokala och regionala myndigheterna bör ges större möjligheter att medverka i utformningen och genomförandet av asylpolitiken. ReK föreslår ett avsevärt utökat ekonomiskt stöd inom ramen för det regionala samarbetet och den nya grannskapspolitiken, som ingår i strukturfondernas tredje huvudmål för perioden 2007–2013, i syfte att finansiera dessa uppgifter. Vi hoppas att de gemensamma multilaterala program som genomförs i linje med detta mål och de bilaterala handlingsprogram som skall genomföras som en del av grannskapspolitiken kommer att samordnas på ett effektivt sätt.

| 2.3 | Vi framhåller att det är mycket viktigt att skapa förutsättningar för de lokala och regionala myndigheternas konkreta medverkan vid utformning och genomförande av åtgärder inom ramen för alla fyra fonderna, för att förverkliga de övergripande bestämmelserna om partnerskap. |
| --- | --- |

2.3

Vi framhåller att det är mycket viktigt att skapa förutsättningar för de lokala och regionala myndigheternas konkreta medverkan vid utformning och genomförande av åtgärder inom ramen för alla fyra fonderna, för att förverkliga de övergripande bestämmelserna om partnerskap.

| 2.4 | ReK föreslår mer omfattande insatser och åtgärder, bl.a. utbildning, i försöken att hantera migrationsströmmarna, särskilt när det gäller integration av invandrare och flyktingar. |
| --- | --- |

2.4

ReK föreslår mer omfattande insatser och åtgärder, bl.a. utbildning, i försöken att hantera migrationsströmmarna, särskilt när det gäller integration av invandrare och flyktingar.

| 2.5 | Kommittén föreslår att specifika övergripande bestämmelser införs enligt följande: |
| --- | --- |

2.5

Kommittén föreslår att specifika övergripande bestämmelser införs enligt följande:

Rekommendation 1

Artikel 3

| Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD) | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 3
  Särskilda mål
  1.   Fonden skall bidra till att följande särskilda mål uppnås:






  (a) | Att medlemsstaterna skall inrätta och förbättra organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande. |

Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD)

ReK:s ändringsförslag

Artikel 3

Särskilda mål

1.   Fonden skall bidra till att följande särskilda mål uppnås:

(a)

Att medlemsstaterna skall inrätta och förbättra organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande.

| (b) | Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna. |
| --- | --- |

(b)

Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna.

| (c) | Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma regler om återvändande i enlighet med den politiska utvecklingen på området. |
| --- | --- |

(c)

Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma regler om återvändande i enlighet med den politiska utvecklingen på området.

Artikel 3

Särskilda mål

1.   Fonden skall bidra till att följande särskilda mål uppnås:

| (a) | Att medlemsstaterna skall inrätta och förbättra organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande
  bland annat genom att vid behov inrätta mekanismer för samarbetet mellan nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(a)

Att medlemsstaterna skall inrätta och förbättra organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande
  bland annat genom att vid behov inrätta mekanismer för samarbetet mellan nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter.

| (b) | Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna. |
| --- | --- |

(b)

Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna.

| (c) | Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma regler om återvändande i enlighet med den politiska utvecklingen på området. |
| --- | --- |

(c)

Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma regler om återvändande i enlighet med den politiska utvecklingen på området.

Motivering:

Eftersom kommissionens förslag är baserat på den rättsliga grunden för medbeslutandeförfarandet bör Regionkommittén sträva efter att lägga fram konkreta ändringsförslag till kommissionens text i enlighet med den modell som används av Europaparlamentet.

Rekommendation 2

Artikel 4.1

| Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD) | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 4
  Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna
  1.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 a, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:






  (a) | Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter och tredje länders invandringsmyndigheter för att förvärva resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden. |

Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD)

ReK:s ändringsförslag

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 a, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:

(a)

Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter och tredje länders invandringsmyndigheter för att förvärva resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden.

| (b) | Främjande och underlättande av tredjelandsmedborgares frivilliga återvändande, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera att återvändandet blir varaktigt. |
| --- | --- |

(b)

Främjande och underlättande av tredjelandsmedborgares frivilliga återvändande, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera att återvändandet blir varaktigt.

| (c) | Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på utvisning är frihetsberövade. |
| --- | --- |

(c)

Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på utvisning är frihetsberövade.

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 a, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:

| (a) | Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter och tredje länders invandringsmyndigheter för att förvärva resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden. |
| --- | --- |

(a)

Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter och tredje länders invandringsmyndigheter för att förvärva resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden.

| (b) | Främjande och underlättande av tredjelandsmedborgares frivilliga återvändande, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera att återvändandet blir varaktigt. |
| --- | --- |

(b)

Främjande och underlättande av tredjelandsmedborgares frivilliga återvändande, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera att återvändandet blir varaktigt.

| (c) | Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på utvisning är frihetsberövade. |
| --- | --- |

(c)

Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på utvisning är frihetsberövade.

| (d) | Insatser som bidrar till att förbättra samordningen mellan olika nationella, regionala och lokala myndighetsnivåer samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(d)

Insatser som bidrar till att förbättra samordningen mellan olika nationella, regionala och lokala myndighetsnivåer samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter.

Motivering:

Eftersom kommissionens förslag är baserat på den rättsliga grunden för medbeslutandeförfarandet bör Regionkommittén sträva efter att lägga fram konkreta ändringsförslag till kommissionens text i enlighet med den modell som används av Europaparlamentet.

Rekommendation 3

Artikel 4.2

| Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD) | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 4
  Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna
  (...)
  2.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 b, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:






  (a) | Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet som kan överlämnas till den person som eventuellt kommer att återvända. |

Kommissionens textförslag KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD)

ReK:s ändringsförslag

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

(...)

2.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 b, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:

(a)

Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet som kan överlämnas till den person som eventuellt kommer att återvända.

| (b) | Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter samt tredje länders invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd vid förvärvandet av resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden. |
| --- | --- |

(b)

Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter samt tredje länders invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd vid förvärvandet av resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden.

| (c) | Utarbetande av gemensamma återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott. |
| --- | --- |

(c)

Utarbetande av gemensamma återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott.

| (d) | Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som frivilligorganisationer kan ha i sammanhanget. |
| --- | --- |

(d)

Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som frivilligorganisationer kan ha i sammanhanget.

| (e) | Utbyte av information, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande. |
| --- | --- |

(e)

Utbyte av information, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande.

| (f) | Anordnande av seminarier om bästa praxis inriktade på särskilda tredje länder eller regioner. |
| --- | --- |

(f)

Anordnande av seminarier om bästa praxis inriktade på särskilda tredje länder eller regioner.

| (g) | Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer. |
| --- | --- |

(g)

Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer.

| (h) | Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa varaktig reintegration av personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott. |
| --- | --- |

(h)

Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa varaktig reintegration av personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott.

| (i) | Gemensamma åtgärder för att övervaka de återvändandes situation och dess hållbarhet efter återvändandet. |
| --- | --- |

(i)

Gemensamma åtgärder för att övervaka de återvändandes situation och dess hållbarhet efter återvändandet.

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

(...)

2.   Åtgärder som gäller målen i artikel 3.1 b, och särskilt följande, skall vara berättigade stöd från fonden:

| (a) | Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet som kan överlämnas till den person som eventuellt kommer att återvända. |
| --- | --- |

(a)

Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet som kan överlämnas till den person som eventuellt kommer att återvända.

| (b) | Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter samt tredje länders invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd vid förvärvandet av resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden. |
| --- | --- |

(b)

Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och konsulära myndigheter samt tredje länders invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd vid förvärvandet av resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika utvisningsförfaranden.

| (c) | Utarbetande av gemensamma återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott. |
| --- | --- |

(c)

Utarbetande av gemensamma återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott.

| (d) | Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som frivilligorganisationer kan ha i sammanhanget. |
| --- | --- |

(d)

Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som frivilligorganisationer kan ha i sammanhanget.

| (e) | Utbyte av information, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande. |
| --- | --- |

(e)

Utbyte av information, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande.

| (f) | Anordnande av seminarier om bästa praxis inriktade på särskilda tredje länder eller regioner. |
| --- | --- |

(f)

Anordnande av seminarier om bästa praxis inriktade på särskilda tredje länder eller regioner.

| (g) | Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer. |
| --- | --- |

(g)

Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer.

| (h) | Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa varaktig reintegration av personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott. |
| --- | --- |

(h)

Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa varaktig reintegration av personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott.

| (i) | Gemensamma åtgärder för att övervaka de återvändandes situation och dess hållbarhet efter återvändandet. |
| --- | --- |

(i)

Gemensamma åtgärder för att övervaka de återvändandes situation och dess hållbarhet efter återvändandet.

| (j) | Anordnande av seminarier och gemensam fortbildning för personal inom behöriga nationella, regionala, lokala och andra förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och domstolar. |
| --- | --- |

(j)

Anordnande av seminarier och gemensam fortbildning för personal inom behöriga nationella, regionala, lokala och andra förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och domstolar.

| (k) | Främjande av en ”Handbok om bästa praxis”, ett gemensamt initiativ från Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och ReK. Handboken skall innehålla bidrag från nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter och inbegripa strategier som syftar till större närhet mellan medborgarna, samarbete med föreningar och icke-statliga organisationer, uppbyggnad av lokala nätverk, uppgiftsinsamling och utredningar, och samarbete med polismyndigheter och institutioner.



  Vid behov skall åtgärderna beakta de regionala och lokala offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

(k)

Främjande av en ”Handbok om bästa praxis”, ett gemensamt initiativ från Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och ReK. Handboken skall innehålla bidrag från nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter och inbegripa strategier som syftar till större närhet mellan medborgarna, samarbete med föreningar och icke-statliga organisationer, uppbyggnad av lokala nätverk, uppgiftsinsamling och utredningar, och samarbete med polismyndigheter och institutioner.

Motivering:

Eftersom kommissionens förslag är baserat på den rättsliga grunden för medbeslutandeförfarandet bör Regionkommittén sträva efter att lägga fram konkreta ändringsförslag till kommissionens text i enlighet med den modell som används av Europaparlamentet.

| 2.6 | ReK beklagar att anslaget till tekniskt stöd är litet i alla fyra besluten, trots att kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten är avgörande för att nå framgång och effektivitet i all politik som rör frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

2.6

ReK beklagar att anslaget till tekniskt stöd är litet i alla fyra besluten, trots att kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten är avgörande för att nå framgång och effektivitet i all politik som rör frihet, säkerhet och rättvisa.

| 2.7 | Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att dela med sig av utbildningsprogram och att verka i riktning mot ökad samordning med berörda europeiska och nationella myndigheter. |
| --- | --- |

2.7

Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att dela med sig av utbildningsprogram och att verka i riktning mot ökad samordning med berörda europeiska och nationella myndigheter.

| 2.8 | Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att bidra till ett snabbt och effektivt genomförande av de åtgärder som föreslås i ramprogrammet. |
| --- | --- |

2.8

Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att bidra till ett snabbt och effektivt genomförande av de åtgärder som föreslås i ramprogrammet.

| 2.9 | ReK skall lansera en handlingsplan för att gynna en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och, inom medlemsstaterna, mellan nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter när det gäller migration. |
| --- | --- |

2.9

ReK skall lansera en handlingsplan för att gynna en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och, inom medlemsstaterna, mellan nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter när det gäller migration.

| 2.10 | Vi betonar att ReK måste betraktas som en relevant och gemenskapsfokuserad part som på ett mer effektivt sätt kan bidra till att klargöra de lokala och regionala företrädarnas ansvar när det gäller frågor om finansiering och hantering av migrationsströmmar under perioden 2007–2013 och därigenom integrera dessa i de samarbetsmekanismer som EU avser att införa. |
| --- | --- |

2.10

Vi betonar att ReK måste betraktas som en relevant och gemenskapsfokuserad part som på ett mer effektivt sätt kan bidra till att klargöra de lokala och regionala företrädarnas ansvar när det gäller frågor om finansiering och hantering av migrationsströmmar under perioden 2007–2013 och därigenom integrera dessa i de samarbetsmekanismer som EU avser att införa.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/53

---

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”En europeisk framtid för Kosovo”

(2006/C 115/11)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”En europeisk framtid för Kosovo” (KOM(2005) 156 slutlig),

kommissionens beslut av den 11 maj 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 12 april 2005 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005,

ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

Europeiska rådets beslut av den 14 juni 2004 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo,

rapporten om Serbien och Montenegros beredskap att förhandla med Europeiska unionen om ett stabiliserings- och associationsavtal (SEK(2005) 478 slutlig),

betänkandet från Europarådets parlamentariska församling om dagsläget i Kosovo, som antogs den 3 juni 2005 (dok. 10572, föredragande Marianne Tritz),

generalsekreterarens rapport om Förenta nationernas interimförvaltning i Kosovo av den 23 maj 2005 (dok. 05-33918),

Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 (1999) av den 10 juni 1999,

samarbetsavtalet mellan Regionkommittén och Europarådets kommunalkongress av den 13 april 2005, CdR 62/2005,

Regionkommitténs yttrande om ”EU:s lokala och regionala myndigheters roll i den demokratiska konsolideringsprocessen i västra Balkanområdet” (CdR 101/2003 fin) (1),

de slutsatser som antogs av deltagarna i konferensen i Pristina den 22 juni 2005 (”Pristinadeklarationen”), CdR 145/2005 fin,

det utkast till yttrande (CdR 143/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för yttre förbindelser den 15 september 2005 (föredragande: Tomaž Štebe, borgmästare i Mengeš (SI–PPE)),

en önskan att framföra synpunkter på Kosovos framtid i EU ur ett lokalt och regionalt perspektiv,

och av följande skäl:

| 1. | Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 gav hela västra Balkanregionen ett EU-perspektiv för framtiden. Detta perspektiv betonades än en gång i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005. |
| --- | --- |

1.

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 gav hela västra Balkanregionen ett EU-perspektiv för framtiden. Detta perspektiv betonades än en gång i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005.

| 2. | Samtliga länder i västra Balkan, liksom Kosovo, håller i dag på att genomgå positiva attitydförändringar, även med avseende på Internationella brottstribunalen för f.d. Jugoslavien. Dessa förändringar utgör ett betydelsefullt steg i deras eventuella inlemmande i EU. Det krävs emellertid fortsatta och betydande framsteg. |
| --- | --- |

2.

Samtliga länder i västra Balkan, liksom Kosovo, håller i dag på att genomgå positiva attitydförändringar, även med avseende på Internationella brottstribunalen för f.d. Jugoslavien. Dessa förändringar utgör ett betydelsefullt steg i deras eventuella inlemmande i EU. Det krävs emellertid fortsatta och betydande framsteg.

| 3. | Vad Kosovo beträffar visade befolkningen fredlig återhållsamhet efter förre premiärminister Haradinajs avgång, och regeringen visade politisk mognad i den smidiga övergången till en ny Kosovoregering ledd av premiärminister Kosumi. Detta åtföljdes av förnyade löften om att fortsätta den föregående regeringens program med fokus på tillämpning av FN-normer. |
| --- | --- |

3.

Vad Kosovo beträffar visade befolkningen fredlig återhållsamhet efter förre premiärminister Haradinajs avgång, och regeringen visade politisk mognad i den smidiga övergången till en ny Kosovoregering ledd av premiärminister Kosumi. Detta åtföljdes av förnyade löften om att fortsätta den föregående regeringens program med fokus på tillämpning av FN-normer.

| 4. | Kosovos regering antog en kommunal styresreform, ett arbetsprogram för 2005, den 22 februari 2005. Reformen syftar till att förbättra tjänsterna på lokal nivå och därigenom bidra till att a) säkerställa hållbara förvaltnings- och levnadsförhållanden för alla människor i Kosovo, b) integrera alla gemenskaper i de demokratiska strukturerna i Kosovo och c) upprätta och konsolidera fungerande demokratiska institutioner i Kosovo i enlighet med FN-normerna. |
| --- | --- |

4.

Kosovos regering antog en kommunal styresreform, ett arbetsprogram för 2005, den 22 februari 2005. Reformen syftar till att förbättra tjänsterna på lokal nivå och därigenom bidra till att a) säkerställa hållbara förvaltnings- och levnadsförhållanden för alla människor i Kosovo, b) integrera alla gemenskaper i de demokratiska strukturerna i Kosovo och c) upprätta och konsolidera fungerande demokratiska institutioner i Kosovo i enlighet med FN-normerna.

| 5. | Insatserna fortsätter för att integrera Kosovo ekonomiskt i regionen. Dessa fortsatta satsningar är avsedda att angripa det kontinuerligt vanskliga ekonomiska läget i Kosovo, bland annat avseende den låga lönenivån, den höga arbetslösheten och de stora infrastrukturella bristerna. Det råder ett akut behov av en rättslig ram som definierar tydliga ägarskapsrättigheter. |
| --- | --- |

5.

Insatserna fortsätter för att integrera Kosovo ekonomiskt i regionen. Dessa fortsatta satsningar är avsedda att angripa det kontinuerligt vanskliga ekonomiska läget i Kosovo, bland annat avseende den låga lönenivån, den höga arbetslösheten och de stora infrastrukturella bristerna. Det råder ett akut behov av en rättslig ram som definierar tydliga ägarskapsrättigheter.

| 6. | Genom den ambitiösa och heltäckande översyn av hur normerna tillämpas som genomförs för närvarande bör man inleda en realistisk process som kan leda fram till att Kosovos framtida ställning fastställs. Starka, autonoma och fleretniska kommunala myndigheter är en grundförutsättning för fred och välstånd på längre sikt i Kosovo; det är också ett nyckelinslag i alla framförhandlade avtal om Kosovos framtida ställning. |
| --- | --- |

6.

Genom den ambitiösa och heltäckande översyn av hur normerna tillämpas som genomförs för närvarande bör man inleda en realistisk process som kan leda fram till att Kosovos framtida ställning fastställs. Starka, autonoma och fleretniska kommunala myndigheter är en grundförutsättning för fred och välstånd på längre sikt i Kosovo; det är också ett nyckelinslag i alla framförhandlade avtal om Kosovos framtida ställning.

| 7. | I slutdeklarationen från konferensen om EU:s lokala och regionala myndigheters roll i den demokratiska konsolideringsprocessen i västra Balkanområdet, som arrangerades tillsammans med Regionkommittén, kommissionen, Europarådets kommunalkongress och stabilitetspakten för sydöstra Europa i Pristina den 22 juni 2005, betonas att Kosovos befolkning, om den skall ha en framtid inom Europeiska unionen, måste få verklig maktdecentralisering och deltagardemokrati med fullständig respekt för demokratiska värden och minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

7.

I slutdeklarationen från konferensen om EU:s lokala och regionala myndigheters roll i den demokratiska konsolideringsprocessen i västra Balkanområdet, som arrangerades tillsammans med Regionkommittén, kommissionen, Europarådets kommunalkongress och stabilitetspakten för sydöstra Europa i Pristina den 22 juni 2005, betonas att Kosovos befolkning, om den skall ha en framtid inom Europeiska unionen, måste få verklig maktdecentralisering och deltagardemokrati med fullständig respekt för demokratiska värden och minoriteters rättigheter.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november)

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar rapporten och slutsatserna i kommissionens meddelande En europeisk framtid för Kosovo (KOM(2005) 156 slutlig), som presenterar en ram för att komma ur dagens återvändsgränd när det gäller utvecklingen av ett demokratiskt och fleretniskt samhälle i Kosovo, så att det kan delta i regionens liv under förhållanden präglade av fred och välfärd. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar rapporten och slutsatserna i kommissionens meddelande En europeisk framtid för Kosovo (KOM(2005) 156 slutlig), som presenterar en ram för att komma ur dagens återvändsgränd när det gäller utvecklingen av ett demokratiskt och fleretniskt samhälle i Kosovo, så att det kan delta i regionens liv under förhållanden präglade av fred och välfärd.

| 1.2 | Kommittén ser positivt på rapporten om Serbien och Montenegros beredskap att förhandla med Europeiska unionen om ett stabiliserings- och associationsavtal (SEK(2005) 478 slutlig), som avslutar med en positiv rekommendation i riktning mot en stabilisering och associationsförhandlingar, förutsatt att Serbien och Montenegro fortsätter sina förberedelser på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén ser positivt på rapporten om Serbien och Montenegros beredskap att förhandla med Europeiska unionen om ett stabiliserings- och associationsavtal (SEK(2005) 478 slutlig), som avslutar med en positiv rekommendation i riktning mot en stabilisering och associationsförhandlingar, förutsatt att Serbien och Montenegro fortsätter sina förberedelser på ett hållbart sätt.

| 1.3 | Det är välkommet att ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005, och bifogade Kosovodeklaration, understryker att resultatet av den övergripande översynen av läget i Kosovo inte alls är givet på förhand. Tillämpningen av normer, särskilt av dem som klassats som prioriterade, och decentraliseringsprocessen är av särskild vikt. |
| --- | --- |

1.3

Det är välkommet att ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 juni 2005, och bifogade Kosovodeklaration, understryker att resultatet av den övergripande översynen av läget i Kosovo inte alls är givet på förhand. Tillämpningen av normer, särskilt av dem som klassats som prioriterade, och decentraliseringsprocessen är av särskild vikt.

| 1.4 | Kosovos och EU:s lokala och regionala myndigheter bör hjälpas åt att klara Kosovos utmaning att bygga upp en framtid i Europa. |
| --- | --- |

1.4

Kosovos och EU:s lokala och regionala myndigheter bör hjälpas åt att klara Kosovos utmaning att bygga upp en framtid i Europa.

| 1.5 | Det är positivt att kommissionen har åtagit sig att fokusera på den särskilda situationen och de speciella behoven i Kosovo, så att framsteg kan uppnås i stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

1.5

Det är positivt att kommissionen har åtagit sig att fokusera på den särskilda situationen och de speciella behoven i Kosovo, så att framsteg kan uppnås i stabiliserings- och associeringsprocessen.

| 1.6 | Det är också positivt att fokus ligger på Kosovos behov i fråga om utveckling och reformer, och att åtaganden gjorts för att avsätta kommissionsresurser som kan öka takten i utvecklingen och reformerna. |
| --- | --- |

1.6

Det är också positivt att fokus ligger på Kosovos behov i fråga om utveckling och reformer, och att åtaganden gjorts för att avsätta kommissionsresurser som kan öka takten i utvecklingen och reformerna.

| 1.7 | Kommittén stöder kommissionens förslag att utforska nya framkomliga vägar för att Kosovo skall kunna dra full nytta av samtliga lämpliga EU-instrument. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén stöder kommissionens förslag att utforska nya framkomliga vägar för att Kosovo skall kunna dra full nytta av samtliga lämpliga EU-instrument.

| 1.8 | Den politiska dialogen mellan Kosovos kommuner och mellan myndigheterna i Belgrad och Pristina är av största vikt, eftersom det är enda sättet att uppnå den ökade stabilitet som är en förutsättning för att hela västra Balkan skall kunna integreras i Europa. |
| --- | --- |

1.8

Den politiska dialogen mellan Kosovos kommuner och mellan myndigheterna i Belgrad och Pristina är av största vikt, eftersom det är enda sättet att uppnå den ökade stabilitet som är en förutsättning för att hela västra Balkan skall kunna integreras i Europa.

| 1.9 | Kommittén välkomnar de inledande insatser som gjorts av de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo för att reformera den lokala förvaltningen i Kosovo. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén välkomnar de inledande insatser som gjorts av de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo för att reformera den lokala förvaltningen i Kosovo.

| 1.10 | Vi erinrar om att decentralisering av ansvar måste åtföljas av en faktisk överföring av maktbefogenheter, och speciellt finansieringsresurser och äganderätt som står i proportion till de nya uppgifter som anförtros de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.10

Vi erinrar om att decentralisering av ansvar måste åtföljas av en faktisk överföring av maktbefogenheter, och speciellt finansieringsresurser och äganderätt som står i proportion till de nya uppgifter som anförtros de lokala och regionala myndigheterna.

| 1.11 | Vi vill lyfta fram den direkt avgörande roll som sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att framföra de lokala och regionala myndigheternas kollektiva synpunkter till respektive regeringar, och som nyckelinstrument för att förstärka potentialen för insatser av lokala och regionala politiker. |
| --- | --- |

1.11

Vi vill lyfta fram den direkt avgörande roll som sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att framföra de lokala och regionala myndigheternas kollektiva synpunkter till respektive regeringar, och som nyckelinstrument för att förstärka potentialen för insatser av lokala och regionala politiker.

| 1.12 | Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens satsning på samråd på hög nivå med de viktigaste internationella aktörerna för att etablera ett samordnat politiskt grepp när det gäller Kosovo. Vi välkomnar också beslutet att inleda den övergripande översynen av de framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av Kosovonormerna. |
| --- | --- |

1.12

Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens satsning på samråd på hög nivå med de viktigaste internationella aktörerna för att etablera ett samordnat politiskt grepp när det gäller Kosovo. Vi välkomnar också beslutet att inleda den övergripande översynen av de framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av Kosovonormerna.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att aktivt engagera de lokala myndigheterna i Kosovo i uppgiften att genomföra de politiska, sociala och ekonomiska reformerna på gräsrotsnivå, med fullständig respekt för principerna om subsidiaritet, proportionalitet och sund offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén uppmanar kommissionen att aktivt engagera de lokala myndigheterna i Kosovo i uppgiften att genomföra de politiska, sociala och ekonomiska reformerna på gräsrotsnivå, med fullständig respekt för principerna om subsidiaritet, proportionalitet och sund offentlig förvaltning.

| 2.2 | Vi hoppas att kommissionen – i nära samarbete med de lokala myndigheterna – kommer att främja och stödja informationskampanjer för att informera EU-medborgarna om förbindelserna med Kosovo, och Kosovoinvånarna om EU:s värderingar. |
| --- | --- |

2.2

Vi hoppas att kommissionen – i nära samarbete med de lokala myndigheterna – kommer att främja och stödja informationskampanjer för att informera EU-medborgarna om förbindelserna med Kosovo, och Kosovoinvånarna om EU:s värderingar.

| 2.3 | Vi hoppas att kommissionen – i nära samarbete med de lokala myndigheterna – kommer att stödja utbytes- och vänortsprogram som bidrar till att öka den ömsesidiga förståelsen mellan medborgarna och de offentliga förvaltningarna i EU och Kosovo och förstärka den administrativa kapaciteten på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.3

Vi hoppas att kommissionen – i nära samarbete med de lokala myndigheterna – kommer att stödja utbytes- och vänortsprogram som bidrar till att öka den ömsesidiga förståelsen mellan medborgarna och de offentliga förvaltningarna i EU och Kosovo och förstärka den administrativa kapaciteten på lokal och regional nivå.

| 2.4 | Kommittén rekommenderar att kommissionens stödinsatser till institutionsuppbyggnad speciellt tar hänsyn till de lokala förvaltningarnas kapacitet, särskilt för att stödja rättstillämpningen och förbättra kommunikationen och samarbetet mellan central och lokal förvaltning. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén rekommenderar att kommissionens stödinsatser till institutionsuppbyggnad speciellt tar hänsyn till de lokala förvaltningarnas kapacitet, särskilt för att stödja rättstillämpningen och förbättra kommunikationen och samarbetet mellan central och lokal förvaltning.

| 2.5 | Vi efterlyser samarbetsinsatser och utbyte av erfarenheter och välfungerande lösningar till följd av föranslutningspolitiken, som drivits med de lokala och regionala myndigheterna i EU:s medlemsstater, ansökarländerna och länderna i västra Balkan. |
| --- | --- |

2.5

Vi efterlyser samarbetsinsatser och utbyte av erfarenheter och välfungerande lösningar till följd av föranslutningspolitiken, som drivits med de lokala och regionala myndigheterna i EU:s medlemsstater, ansökarländerna och länderna i västra Balkan.

| 2.6 | Det skall framhållas att ett sätt att utveckla förtroende och stabilitet i Kosovo och västra Balkan är aktivt gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.6

Det skall framhållas att ett sätt att utveckla förtroende och stabilitet i Kosovo och västra Balkan är aktivt gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter.

| 2.7 | Regionkommittén uppmanar samtliga som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att gå vidare med genomförandet av reformen av lokalförvaltningen på hela Kosovos territorium och att biträda de lokala myndigheterna i Kosovo i anpassningen till Europeiska stadgan om kommunalt självstyre, och särskilt att de lokala myndigheterna i Kosovo förses med de nödvändiga resurserna i form av finansiering, mark och personal för att klara de sociala och ekonomiska ansvarsuppgifterna. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén uppmanar samtliga som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att gå vidare med genomförandet av reformen av lokalförvaltningen på hela Kosovos territorium och att biträda de lokala myndigheterna i Kosovo i anpassningen till Europeiska stadgan om kommunalt självstyre, och särskilt att de lokala myndigheterna i Kosovo förses med de nödvändiga resurserna i form av finansiering, mark och personal för att klara de sociala och ekonomiska ansvarsuppgifterna.

| 2.8 | Kommittén erinrar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, om att värnande och främjande av regionala språk och minoritetsspråk, och alla gemenskapers kulturarv, utgör nyckelfaktorer för tolerans och ömsesidig förståelse i ett pluralistiskt, mångetniskt och mångkulturellt Kosovo. |
| --- | --- |

2.8

Kommittén erinrar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, om att värnande och främjande av regionala språk och minoritetsspråk, och alla gemenskapers kulturarv, utgör nyckelfaktorer för tolerans och ömsesidig förståelse i ett pluralistiskt, mångetniskt och mångkulturellt Kosovo.

| 2.9 | Vi uppmanar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att underlätta för människor ur alla etniska grupper och gemenskaper att delta i beslutsprocessen, särskilt på lokal och kommunal nivå. Det skall framhållas att mångetniska kommuner är en avgörande faktor för en stabiliserings- och försoningsprocess i Kosovo. |
| --- | --- |

2.9

Vi uppmanar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att underlätta för människor ur alla etniska grupper och gemenskaper att delta i beslutsprocessen, särskilt på lokal och kommunal nivå. Det skall framhållas att mångetniska kommuner är en avgörande faktor för en stabiliserings- och försoningsprocess i Kosovo.

| 2.10 | Regionkommittén rekommenderar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att fördubbla ansträngningarna att snarast uppnå konkreta resultat, särskilt när det gäller flyktingars och fördrivna människors återvändande och fri rörlighet för samtliga gemenskaper. |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén rekommenderar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att fördubbla ansträngningarna att snarast uppnå konkreta resultat, särskilt när det gäller flyktingars och fördrivna människors återvändande och fri rörlighet för samtliga gemenskaper.

| 2.11 | Kommittén uppmanar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att i samverkan med EU och internationella institutioner vidta åtgärder för att bortanför tillämpning av vissa normer bygga upp en beredskap att genomföra EU:s lagstiftning, även på lokal nivå. |
| --- | --- |

2.11

Kommittén uppmanar alla som ansvarar för att genomföra olika normer, särskilt de provisoriska självstyresinstitutionerna i Kosovo, att i samverkan med EU och internationella institutioner vidta åtgärder för att bortanför tillämpning av vissa normer bygga upp en beredskap att genomföra EU:s lagstiftning, även på lokal nivå.

| 2.12 | Vi rekommenderar nära samarbete med Europarådets kommunalkongress och främjande av ett bredare deltagande från Kosovomyndigheternas sida i den europeiska demokratiska processen. |
| --- | --- |

2.12

Vi rekommenderar nära samarbete med Europarådets kommunalkongress och främjande av ett bredare deltagande från Kosovomyndigheternas sida i den europeiska demokratiska processen.

| 2.13 | I anslutning till budgetplanen för 2007–2013 förespråkar Regionkommittén att Kosovo får tillräckligt finansieringsstöd. |
| --- | --- |

2.13

I anslutning till budgetplanen för 2007–2013 förespråkar Regionkommittén att Kosovo får tillräckligt finansieringsstöd.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/56

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019”

(2006/C 115/12)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Europeiska kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (KOM(2005) 209 slutlig – 2005/102 COD),

Europeiska kommissionens beslut av den 30 maj 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 25 juli 2005 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad” (CdR 448/97 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande om ”Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2005 till 2019” (CdR 393/2003 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om ”Kultur och kulturella skillnader och deras betydelse för Europas framtid” (CdR 447/97 fin) (3),,

det utkast till yttrande som antogs den 22 september 2005 av utskottet för kultur och utbildning (CdR 251/2005 rév. 1) (föredragande: Seamus Murray, ledamot av Meath County Council och Mid East Regional Authority (IE/UEN-AE)).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs synpunkter

Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad

| 1.1 | Regionkommittén anser att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad är ett viktigt redskap för att föra ut, stödja, berika och uppleva europeisk och lokal kultur och att utnämningen till kulturhuvudstad har mycket positiva effekter på städerna, inte enbart på det kulturella området utan också när det gäller att erbjuda möjligheter för ekonomin och sysselsättningen inom turism-, fritids- och idrottssektorn. Dessutom innebär evenemanget ett utmärkt tillfälle till stadsförnyelse. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad är ett viktigt redskap för att föra ut, stödja, berika och uppleva europeisk och lokal kultur och att utnämningen till kulturhuvudstad har mycket positiva effekter på städerna, inte enbart på det kulturella området utan också när det gäller att erbjuda möjligheter för ekonomin och sysselsättningen inom turism-, fritids- och idrottssektorn. Dessutom innebär evenemanget ett utmärkt tillfälle till stadsförnyelse.

| 1.2 | Evenemanget kan få större effekter om det ingår i stadens långsiktiga strategi för kulturell utveckling, och därför är det viktigt att det främjar hållbara strategier för kulturell utveckling. Det europeiska kulturhuvudstadsåret antar i allt större utsträckning en regional dimension. Städerna tar med omgivande områden vid utvecklingen och planeringen av kulturella program. |
| --- | --- |

1.2

Evenemanget kan få större effekter om det ingår i stadens långsiktiga strategi för kulturell utveckling, och därför är det viktigt att det främjar hållbara strategier för kulturell utveckling. Det europeiska kulturhuvudstadsåret antar i allt större utsträckning en regional dimension. Städerna tar med omgivande områden vid utvecklingen och planeringen av kulturella program.

| 1.3 | ReK menar att evenemangets mervärde och potential har underskattats, främst på grund av ett lågt ekonomiskt bidrag från EU, en bristande fokusering på att utveckla dess europeiska dimension och lyfta fram städerna samt en avsaknad av stöd när det gäller att hjälpa städerna att utarbeta och genomföra sina kulturprogram. |
| --- | --- |

1.3

ReK menar att evenemangets mervärde och potential har underskattats, främst på grund av ett lågt ekonomiskt bidrag från EU, en bristande fokusering på att utveckla dess europeiska dimension och lyfta fram städerna samt en avsaknad av stöd när det gäller att hjälpa städerna att utarbeta och genomföra sina kulturprogram.

| 1.4 | EU har hittills försummat möjligheten att utnyttja evenemanget för bidra till att utveckla den europeiska integrationen och identiteten, särskilt med tanke på att evenemanget har stor genomslagskraft och är vida känt. Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad kan i själva verket bidra till att medborgarna på ett positivt sätt identifierar sig med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.4

EU har hittills försummat möjligheten att utnyttja evenemanget för bidra till att utveckla den europeiska integrationen och identiteten, särskilt med tanke på att evenemanget har stor genomslagskraft och är vida känt. Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad kan i själva verket bidra till att medborgarna på ett positivt sätt identifierar sig med Europeiska unionen.

Det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet

| 1.5 | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag att ändra förfarandet för att välja ut de europeiska kulturhuvudstäderna och inrätta ett övervakningsförfarande med avseende på de utvalda städerna vid förberedelserna av deras kulturprogram. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag att ändra förfarandet för att välja ut de europeiska kulturhuvudstäderna och inrätta ett övervakningsförfarande med avseende på de utvalda städerna vid förberedelserna av deras kulturprogram.

| 1.6 | Europeiska kommissionens förslag innebär att man kommer till rätta med en stor del av bristerna i det aktuella urvalsförfarandet, och kommittén stöder det föreslagna tillvägagångssättet. Det ger en god balans mellan behovet av att få till stånd en genuin konkurrens mellan städerna, stärka juryns roll, öka evenemangets europeiska dimension, samt lyfta fram medlemsstaternas bidrag och rådets roll när det gäller nominering och urval. |
| --- | --- |

1.6

Europeiska kommissionens förslag innebär att man kommer till rätta med en stor del av bristerna i det aktuella urvalsförfarandet, och kommittén stöder det föreslagna tillvägagångssättet. Det ger en god balans mellan behovet av att få till stånd en genuin konkurrens mellan städerna, stärka juryns roll, öka evenemangets europeiska dimension, samt lyfta fram medlemsstaternas bidrag och rådets roll när det gäller nominering och urval.

| 1.7 | Regionkommittén välkomnar följande aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet:






  — | Kulturhuvudstäderna skall utses längre tid i förväg och städerna skall förfoga över en längre planeringsperiod för att kunna förbereda sina kulturprogram. |
| --- | --- | --- |

1.7

Regionkommittén välkomnar följande aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet:

—

Kulturhuvudstäderna skall utses längre tid i förväg och städerna skall förfoga över en längre planeringsperiod för att kunna förbereda sina kulturprogram.

| — | Ökad tydlighet för städerna genom att kulturprogrammets kriterier delas in i två kategorier: ”den europeiska dimensionen” och ”städer och medborgare”, med särskilda målsättningar för var och en av dem. |
| --- | --- |

—

Ökad tydlighet för städerna genom att kulturprogrammets kriterier delas in i två kategorier: ”den europeiska dimensionen” och ”städer och medborgare”, med särskilda målsättningar för var och en av dem.

| — | Förbättrad insyn i urvalsförfarandet och ökad fokusering på det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad insyn i urvalsförfarandet och ökad fokusering på det europeiska mervärdet.

| — | Introduktion av ett konkurrensmoment som incitament och uppmuntran till de utvalda städerna att höja kvaliteten på kulturprogrammen och öka de konstnärliga inslagen. |
| --- | --- |

—

Introduktion av ett konkurrensmoment som incitament och uppmuntran till de utvalda städerna att höja kvaliteten på kulturprogrammen och öka de konstnärliga inslagen.

| — | Regelbunden kontakt mellan de utsedda städerna och övervakningsgruppen i syfte att följa upp förfarandet, ge vägledning och rätta till eventuella problem på ett så tidigt stadium som möjligt under förberedelsefasen. |
| --- | --- |

—

Regelbunden kontakt mellan de utsedda städerna och övervakningsgruppen i syfte att följa upp förfarandet, ge vägledning och rätta till eventuella problem på ett så tidigt stadium som möjligt under förberedelsefasen.

| 1.8 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att till fullo beakta den roll som städerna kommer att spela i samband med urvals- och övervakningsförfarandet och anser att förslaget i sin nuvarande form i detta avseende är både tvetydigt och normativt och att det skapar osäkerhet för de städer som önskar stå som värdar för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén uppmanar kommissionen att till fullo beakta den roll som städerna kommer att spela i samband med urvals- och övervakningsförfarandet och anser att förslaget i sin nuvarande form i detta avseende är både tvetydigt och normativt och att det skapar osäkerhet för de städer som önskar stå som värdar för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad.

| 1.9 | Regionkommittén anför invändningar mot vissa aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet:






  — | Den börda som åläggs de utvalda städerna när det gäller att utarbeta halvtids-, övervaknings- och utvärderingsrapporter. Den kan visa sig orimligt stor i förhållande till EU:s mycket begränsade finansiella bidrag till den totala budgeten för kulturhuvudstadsinitiativet och bli ett problem för mindre städer som önskar stå som värd för arrangemanget. |
| --- | --- | --- |

1.9

Regionkommittén anför invändningar mot vissa aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet:

—

Den börda som åläggs de utvalda städerna när det gäller att utarbeta halvtids-, övervaknings- och utvärderingsrapporter. Den kan visa sig orimligt stor i förhållande till EU:s mycket begränsade finansiella bidrag till den totala budgeten för kulturhuvudstadsinitiativet och bli ett problem för mindre städer som önskar stå som värd för arrangemanget.

| — | Övervakningsgruppens möjligheter att tillhandahålla städerna experthjälp vid utarbetandet av programmen och praktisk erfarenhet vid genomförandet av evenemanget (vi hänvisar här till tidigare erfarenhet). |
| --- | --- |

—

Övervakningsgruppens möjligheter att tillhandahålla städerna experthjälp vid utarbetandet av programmen och praktisk erfarenhet vid genomförandet av evenemanget (vi hänvisar här till tidigare erfarenhet).

| — | Riskerna för förseningar som kvarstår i det nya urvalsförfarandet, särskilt mellan den tidpunkt då en stad nomineras av medlemsstaten och då beslutet fattas av rådet. |
| --- | --- |

—

Riskerna för förseningar som kvarstår i det nya urvalsförfarandet, särskilt mellan den tidpunkt då en stad nomineras av medlemsstaten och då beslutet fattas av rådet.

| 1.10 | Regionkommittén anser att det krävs förtydliganden avseende följande aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet, särskilt på följande punkter:






  — | Definitionen av ”oberoende experter” som skall utses av EU-institutionerna att ingå i juryn och i övervakningsgruppen samt de konsekvenser detta kan få för institutionerna vid nomineringen. |
| --- | --- | --- |

1.10

Regionkommittén anser att det krävs förtydliganden avseende följande aspekter när det gäller det föreslagna urvals- och övervakningsförfarandet, särskilt på följande punkter:

—

Definitionen av ”oberoende experter” som skall utses av EU-institutionerna att ingå i juryn och i övervakningsgruppen samt de konsekvenser detta kan få för institutionerna vid nomineringen.

| — | Förfarandet för tilldelningen av priset (se artikel 11) till de utnämnda städer som uppfyller de kriterier och rekommendationer som utfärdats av juryn. |
| --- | --- |

—

Förfarandet för tilldelningen av priset (se artikel 11) till de utnämnda städer som uppfyller de kriterier och rekommendationer som utfärdats av juryn.

| 1.11 | Regionkommittén stöder juryns sammansättning (i enlighet med artikel 5). Den skall bestå av 13 medlemmar, sju från EU-institutionerna och sex utsedda av de berörda medlemsstaterna. Vi kräver dock att en av medlemsstaternas kandidater skall komma från en relevant nationell sammanslutning som företräder den lokala eller regionala nivån. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén stöder juryns sammansättning (i enlighet med artikel 5). Den skall bestå av 13 medlemmar, sju från EU-institutionerna och sex utsedda av de berörda medlemsstaterna. Vi kräver dock att en av medlemsstaternas kandidater skall komma från en relevant nationell sammanslutning som företräder den lokala eller regionala nivån.

| 1.12 | Vi välkomnar förslaget att det skall finnas ett visst samband mellan de två utvalda städernas program, något som Regionkommittén efterlyste i sitt tidigare yttrande (CdR 393/2003 fin). Vidare anser vi att övervakningsgruppen kan spela en viktig roll när det gäller att se till att det utvecklas samverkanseffekter under programmets förberedelsefas. |
| --- | --- |

1.12

Vi välkomnar förslaget att det skall finnas ett visst samband mellan de två utvalda städernas program, något som Regionkommittén efterlyste i sitt tidigare yttrande (CdR 393/2003 fin). Vidare anser vi att övervakningsgruppen kan spela en viktig roll när det gäller att se till att det utvecklas samverkanseffekter under programmets förberedelsefas.

| 1.13 | Vi vill understryka att det är viktigt att samtliga medlemsstater behandlas lika i initiativet Europeisk kulturhuvudstad, oavsett när de anslöt sig till EU. Regionkommittén är besviken över att Europeiska kommissionen än en gång inte tar hänsyn till ytterligare utvidgningar av EU, och uppmanar kommissionen att komma med ett klargörande i denna fråga för de länder som för närvarande förhandlar om ett medlemskap. |
| --- | --- |

1.13

Vi vill understryka att det är viktigt att samtliga medlemsstater behandlas lika i initiativet Europeisk kulturhuvudstad, oavsett när de anslöt sig till EU. Regionkommittén är besviken över att Europeiska kommissionen än en gång inte tar hänsyn till ytterligare utvidgningar av EU, och uppmanar kommissionen att komma med ett klargörande i denna fråga för de länder som för närvarande förhandlar om ett medlemskap.

Finansieringen av och stödet till de europeiska kulturhuvudstäderna

| 1.14 | Regionkommittén välkomnar förslaget i Kultur 2007-programmet som innebär att gemenskapsstödet till varje kulturhuvudstad tredubblas i jämförelse med nuvarande program. Vi tror att detta kommer att bidra till att göra EU:s engagemang synligare, att det ligger i linje med en ökad fokusering på den europeiska dimensionen i städernas kulturprogram och att det kommer att bidra till att bättre uppfylla de utvalda städernas förväntningar. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén välkomnar förslaget i Kultur 2007-programmet som innebär att gemenskapsstödet till varje kulturhuvudstad tredubblas i jämförelse med nuvarande program. Vi tror att detta kommer att bidra till att göra EU:s engagemang synligare, att det ligger i linje med en ökad fokusering på den europeiska dimensionen i städernas kulturprogram och att det kommer att bidra till att bättre uppfylla de utvalda städernas förväntningar.

| 1.15 | Vi motsätter oss varje form av nedskärning i budgeten för den europeiska kulturhuvudstaden inom ramen för Kultur 2007-programmet i de pågående förhandlingarna om budgetplanen för 2007–2013. |
| --- | --- |

1.15

Vi motsätter oss varje form av nedskärning i budgeten för den europeiska kulturhuvudstaden inom ramen för Kultur 2007-programmet i de pågående förhandlingarna om budgetplanen för 2007–2013.

| 1.16 | Kommissionen måste omedelbart förtydliga på vilket sätt de utnämnda städerna skall stödjas finansiellt i form av ett ”pris” och förklara vilka fördelar som ett sådant förfarande eventuellt skulle innebära för dessa städer jämfört med nu gällande regler. Kommissionen uppmanas också att för en sådant stöd använda en annan benämning än ”pris”, eftersom ett pris för tankarna till en belöning eller utmärkelse i samband med en tävlingsvinst snarare än en betalning för uppfyllandet av vissa programkriterier. |
| --- | --- |

1.16

Kommissionen måste omedelbart förtydliga på vilket sätt de utnämnda städerna skall stödjas finansiellt i form av ett ”pris” och förklara vilka fördelar som ett sådant förfarande eventuellt skulle innebära för dessa städer jämfört med nu gällande regler. Kommissionen uppmanas också att för en sådant stöd använda en annan benämning än ”pris”, eftersom ett pris för tankarna till en belöning eller utmärkelse i samband med en tävlingsvinst snarare än en betalning för uppfyllandet av vissa programkriterier.

| 1.17 | Vi oroar oss över de stora förseningar som städerna ofta fått erfara när det gäller Europeiska kommissionens utbetalningar till kulturhuvudstäderna. Städerna får ofta en stor del av finansieringen först efter det att året avslutats. |
| --- | --- |

1.17

Vi oroar oss över de stora förseningar som städerna ofta fått erfara när det gäller Europeiska kommissionens utbetalningar till kulturhuvudstäderna. Städerna får ofta en stor del av finansieringen först efter det att året avslutats.

| 1.18 | Regionkommittén hoppas att det kommer att läggas fram fler förslag till hur Europeiska kommissionen kan stödja och bistå de utvalda städerna vid förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammen. |
| --- | --- |

1.18

Regionkommittén hoppas att det kommer att läggas fram fler förslag till hur Europeiska kommissionen kan stödja och bistå de utvalda städerna vid förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammen.

| 1.19 | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att ge städerna ekonomiskt och annat stöd efter årets utgång för att säkerställa att effekterna av evenemanget finns kvar under en längre tidsperiod och att året lämnar bestående spår inom kulturlivet i staden. Övervakningsgruppen skulle här kunna se till att en hållbarhetsfaktor inom kultursektorn byggs in i städernas program, och ekonomiskt stöd från EU skulle kunna främja detta. |
| --- | --- |

1.19

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att ge städerna ekonomiskt och annat stöd efter årets utgång för att säkerställa att effekterna av evenemanget finns kvar under en längre tidsperiod och att året lämnar bestående spår inom kulturlivet i staden. Övervakningsgruppen skulle här kunna se till att en hållbarhetsfaktor inom kultursektorn byggs in i städernas program, och ekonomiskt stöd från EU skulle kunna främja detta.

Att involvera tredje länder

| 1.20 | Regionkommittén stöder kommissionens allmänna förslag att låta tredje länder delta i evenemanget Europeisk kulturhuvudstad genom att man återupptar initiativet ”Europeiska kulturmånaden”. Denna lösning är att föredra framför ytterligare en kulturhuvudstad från tredje land. Kommittén önskar däremot ett förtydligande av hur initiativet ”Europeiska kulturmånaden” skall stödjas finansiellt på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.20

Regionkommittén stöder kommissionens allmänna förslag att låta tredje länder delta i evenemanget Europeisk kulturhuvudstad genom att man återupptar initiativet ”Europeiska kulturmånaden”. Denna lösning är att föredra framför ytterligare en kulturhuvudstad från tredje land. Kommittén önskar däremot ett förtydligande av hur initiativet ”Europeiska kulturmånaden” skall stödjas finansiellt på EU-nivå.

| 1.21 | Vi anser att det måste etableras samverksanseffekter mellan de städer som utses till kulturhuvudstäder och de (minst två) städer som står som värd för kulturmånadsinitiativet. Sambandet bör främst fokusera på gränsöverskridande och mellanregionalt kulturellt samarbete. Dessa åtgärder och sambandet med kulturmånaden bör vara centrala inslag i kulturhuvudstädernas kulturprogram, eftersom kommittén anser att det skulle främja evenemangets europeiska dimension. |
| --- | --- |

1.21

Vi anser att det måste etableras samverksanseffekter mellan de städer som utses till kulturhuvudstäder och de (minst två) städer som står som värd för kulturmånadsinitiativet. Sambandet bör främst fokusera på gränsöverskridande och mellanregionalt kulturellt samarbete. Dessa åtgärder och sambandet med kulturmånaden bör vara centrala inslag i kulturhuvudstädernas kulturprogram, eftersom kommittén anser att det skulle främja evenemangets europeiska dimension.

| 1.22 | Regionkommittén anser att förslaget om att i framtiden involvera tredje land borde ha utvecklats i anslutning till det föreliggande förslaget om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, med sikte på att urvalsförfarandena avseende Europeisk kulturhuvudstad och initiativet Europeisk kulturmånad skall äga rum samtidigt. |
| --- | --- |

1.22

Regionkommittén anser att förslaget om att i framtiden involvera tredje land borde ha utvecklats i anslutning till det föreliggande förslaget om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, med sikte på att urvalsförfarandena avseende Europeisk kulturhuvudstad och initiativet Europeisk kulturmånad skall äga rum samtidigt.

Regionkommitténs deltagande

| 1.23 | Regionkommittén är mycket intresserad av att delta i insatser i anslutning till kulturhuvudstadsevenemanget och vill fortsätta att delta som aktiv part vid det urvals- och övervakningsförfarande som Europeiska kommissionen föreslår. |
| --- | --- |

1.23

Regionkommittén är mycket intresserad av att delta i insatser i anslutning till kulturhuvudstadsevenemanget och vill fortsätta att delta som aktiv part vid det urvals- och övervakningsförfarande som Europeiska kommissionen föreslår.

| 1.24 | Vi anser att texten avseende nomineringen av juryns medlemmar (artikel 5) bör förtydligas i syfte att säkerställa att en av de valda medlemmarna företräder Regionkommittén vid urvalsförfarandet. Kommittén skulle även i fortsättningen vilja kunna utnämna en personlig suppleant för att säkerställa sitt aktiva engagemang om dess företrädare i juryn inte kan delta i mötena. |
| --- | --- |

1.24

Vi anser att texten avseende nomineringen av juryns medlemmar (artikel 5) bör förtydligas i syfte att säkerställa att en av de valda medlemmarna företräder Regionkommittén vid urvalsförfarandet. Kommittén skulle även i fortsättningen vilja kunna utnämna en personlig suppleant för att säkerställa sitt aktiva engagemang om dess företrädare i juryn inte kan delta i mötena.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Urvals- och övervakningsförfarandet

| 2.1 | Regionkommittén anser att städerna bör betrakta evenemanget som en del av en långsiktig kulturutvecklingsstrategi för att främja ett mer hållbart synsätt när det gäller kulturell utveckling och att de bör ta tillvara effekterna av kulturhuvudstadsåret och främja de spår det sätter i städerna. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén anser att städerna bör betrakta evenemanget som en del av en långsiktig kulturutvecklingsstrategi för att främja ett mer hållbart synsätt när det gäller kulturell utveckling och att de bör ta tillvara effekterna av kulturhuvudstadsåret och främja de spår det sätter i städerna.

| 2.2 | Regionkommittén uppmanar Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att minimera tidsintervallet mellan medlemsstaternas nominering av städerna och rådets utnämning i syfte att ge städerna så mycket tid som möjligt för planering. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén uppmanar Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att minimera tidsintervallet mellan medlemsstaternas nominering av städerna och rådets utnämning i syfte att ge städerna så mycket tid som möjligt för planering.

| 2.3 | Av de sex kandidater som medlemsstaterna skall utse till juryn kräver vi att en av kandidaterna skall komma från en relevant nationell sammanslutning som företräder den lokala eller regionala nivån. |
| --- | --- |

2.3

Av de sex kandidater som medlemsstaterna skall utse till juryn kräver vi att en av kandidaterna skall komma från en relevant nationell sammanslutning som företräder den lokala eller regionala nivån.

Bistånd till de Europeiska kulturhuvudstädernas

| 2.4 | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att minska den administrativa börda som de nya övervakningsförfarandena innebär för de utvalda städerna under föreberedelseperioden. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att minska den administrativa börda som de nya övervakningsförfarandena innebär för de utvalda städerna under föreberedelseperioden.

| 2.5 | Vi anser att de utvalda städerna i god tid innan programmet genomförs bör informeras om hur stort EU-stöd de kommer att få i syfte att underlätta förberedelseprocessen. Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att dela ut ”priset” till de städer som uppfyller kriterierna sex månader före det år då utnämningarna sker, men önskar ytterligare information om hur och på vilka villkor som ”priset” skall delas ut. |
| --- | --- |

2.5

Vi anser att de utvalda städerna i god tid innan programmet genomförs bör informeras om hur stort EU-stöd de kommer att få i syfte att underlätta förberedelseprocessen. Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att dela ut ”priset” till de städer som uppfyller kriterierna sex månader före det år då utnämningarna sker, men önskar ytterligare information om hur och på vilka villkor som ”priset” skall delas ut.

| 2.6 | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att omgående rationalisera förfarandet för ansökan om finansiering och påskynda utbetalningen av stödet till kulturhuvudstäderna. |
| --- | --- |

2.6

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att omgående rationalisera förfarandet för ansökan om finansiering och påskynda utbetalningen av stödet till kulturhuvudstäderna.

| 2.7 | Vi anser att Europeiska kommissionen som en del av övervakningsförfarandet bör ge de utvalda städerna tillgång till praktisk erfarenhet och sakkunskap genom att tillhandahålla vägledning. Denna tjänst måste vara lyhörd för och vara skräddarsydd för städernas behov och utgöra ett komplement till den information som städerna erhåller via kommissionens webbplats. Tjänsten kan tillhandahållas genom att man antingen






  a) | låter städerna få tillgång till ett register över mentorer, exempelvis personer i ledande ställning eller experter från städer som tidigare har stått som värd för kulturhuvudstadsåret eller |
| --- | --- | --- |

2.7

Vi anser att Europeiska kommissionen som en del av övervakningsförfarandet bör ge de utvalda städerna tillgång till praktisk erfarenhet och sakkunskap genom att tillhandahålla vägledning. Denna tjänst måste vara lyhörd för och vara skräddarsydd för städernas behov och utgöra ett komplement till den information som städerna erhåller via kommissionens webbplats. Tjänsten kan tillhandahållas genom att man antingen

a)

låter städerna få tillgång till ett register över mentorer, exempelvis personer i ledande ställning eller experter från städer som tidigare har stått som värd för kulturhuvudstadsåret eller

| b) | förstärker nätverket för europeiska kulturhuvudstäder och kulturmånader i syfte att underlätta erfarenhetsbyte och kunna ge stöd till nyligen utnämnda städer. |
| --- | --- |

b)

förstärker nätverket för europeiska kulturhuvudstäder och kulturmånader i syfte att underlätta erfarenhetsbyte och kunna ge stöd till nyligen utnämnda städer.

| 2.8 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att lägga fram fler förslag om hur man kan stödja och bistå de utvalda städerna vid förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammen. Det skulle bland annat kunna ske genom att man






  a) | ger direkt stöd till städerna när det gäller marknadsföringsinsatser, en bredare distribution av PR-material och åtgärder för att ge evenemanget Europeisk kulturhuvudstad större genomslag, |
| --- | --- | --- |

2.8

Regionkommittén uppmanar kommissionen att lägga fram fler förslag om hur man kan stödja och bistå de utvalda städerna vid förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammen. Det skulle bland annat kunna ske genom att man

a)

ger direkt stöd till städerna när det gäller marknadsföringsinsatser, en bredare distribution av PR-material och åtgärder för att ge evenemanget Europeisk kulturhuvudstad större genomslag,

| b) | utarbetar en vägledning för hur städerna skall kunna uppfylla de omfattande utvärderings- och övervakningskraven. |
| --- | --- |

b)

utarbetar en vägledning för hur städerna skall kunna uppfylla de omfattande utvärderings- och övervakningskraven.

| 2.9 | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att ge städerna ekonomiskt och annat stöd efter årets utgång för att säkerställa att effekterna av evenemanget finns kvar under en längre tidsperiod och att året lämnar bestående spår inom kulturlivet. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att ge städerna ekonomiskt och annat stöd efter årets utgång för att säkerställa att effekterna av evenemanget finns kvar under en längre tidsperiod och att året lämnar bestående spår inom kulturlivet.

Ett bredare engagemang i de europeiska kulturhuvudstäderna

| 2.10 | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att omgående tydliggöra vad som gäller i fråga om Europeiska kulturhuvudstadsåret vid en ytterligare utvidgning av EU. |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att omgående tydliggöra vad som gäller i fråga om Europeiska kulturhuvudstadsåret vid en ytterligare utvidgning av EU.

| 2.11 | Vi anser att två städer i länder utanför EU bör står som värd för initiativet ”Europeisk kulturmånad”. Dessa städer bör utses samtidigt med de europeiska kulturhuvudstäderna för att möjliggöra samverkanseffekter mellan dem redan på ett tidigt stadium under förberedelserna och för att man skall kunna främja kulturprogrammens europeiska dimension inom ramen för Europeiska kulturhuvudstadsåret. |
| --- | --- |

2.11

Vi anser att två städer i länder utanför EU bör står som värd för initiativet ”Europeisk kulturmånad”. Dessa städer bör utses samtidigt med de europeiska kulturhuvudstäderna för att möjliggöra samverkanseffekter mellan dem redan på ett tidigt stadium under förberedelserna och för att man skall kunna främja kulturprogrammens europeiska dimension inom ramen för Europeiska kulturhuvudstadsåret.

Regionkommitténs deltagande

| 2.12 | Regionkommittén vill understryka att dess företrädare i juryn även i fortsättningen måste vara en av dess valda ledamöter, vilket tidigare har varit allmän praxis, och för att underlätta den interna samordningen bör denna företrädare utses för två år i stället för tre. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén vill understryka att dess företrädare i juryn även i fortsättningen måste vara en av dess valda ledamöter, vilket tidigare har varit allmän praxis, och för att underlätta den interna samordningen bör denna företrädare utses för två år i stället för tre.

Rekommendation 1

Artikel 5.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Två jurymedlemmar skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén.
  Dessa jurymedlemmar skall vara oberoende experter utan intressekonflikter med lång erfarenhet och stor expertis på kulturområdet, när det gäller kulturutveckling i städer eller i fråga om att organisera evenemanget Europeisk kulturhuvudstad.
  Med avvikelse från det första stycket skall under det första året som detta direktiv är i kraft kommissionen utse två experter för en period om ett år, Europaparlamentet två för en period om två år, rådet två för en period om tre år och Regionkommittén en för en period om tre år. | Två jurymedlemmar skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén.
  Dessa jurymedlemmar skall vara oberoende experter
  personer i ledande ställning utan intressekonflikter med lång erfarenhet och stor expertis på kulturområdet, när det gäller kulturutveckling i städer eller i fråga om att organisera evenemanget Europeisk kulturhuvudstad.
  Med avvikelse från det första stycket skall under det första året som detta direktiv är i kraft kommissionen utse två experter
  medlemmar för en period om ett år, Europaparlamentet två för en period om två år, rådet två för en period om tre år och Regionkommittén en för en period om tre
  två år. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Två jurymedlemmar skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén.

Dessa jurymedlemmar skall vara oberoende experter utan intressekonflikter med lång erfarenhet och stor expertis på kulturområdet, när det gäller kulturutveckling i städer eller i fråga om att organisera evenemanget Europeisk kulturhuvudstad.

Med avvikelse från det första stycket skall under det första året som detta direktiv är i kraft kommissionen utse två experter för en period om ett år, Europaparlamentet två för en period om två år, rådet två för en period om tre år och Regionkommittén en för en period om tre år.

Två jurymedlemmar skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén.

Dessa jurymedlemmar skall vara oberoende experter
  personer i ledande ställning utan intressekonflikter med lång erfarenhet och stor expertis på kulturområdet, när det gäller kulturutveckling i städer eller i fråga om att organisera evenemanget Europeisk kulturhuvudstad.

Med avvikelse från det första stycket skall under det första året som detta direktiv är i kraft kommissionen utse två experter
  medlemmar för en period om ett år, Europaparlamentet två för en period om två år, rådet två för en period om tre år och Regionkommittén en för en period om tre
  två år.

| 2.13 | Vi anser att man i förslaget till beslut bör bekräfta Regionkommitténs roll i övervakningsgruppen och att gruppen bör spela en aktiv roll när det gäller att säkerställa att det utvecklas samverkanseffekter mellan de utvalda städernas kulturprogram under programmets förberedelsefas. |
| --- | --- |

2.13

Vi anser att man i förslaget till beslut bör bekräfta Regionkommitténs roll i övervakningsgruppen och att gruppen bör spela en aktiv roll när det gäller att säkerställa att det utvecklas samverkanseffekter mellan de utvalda städernas kulturprogram under programmets förberedelsefas.

Rekommendation 2

Artikel 9.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Senast 24 månader före evenemangets början skall kommissionen sammankalla de sju experterna som utsetts av Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt de myndigheter som ansvarar för genomförandet av programmen i de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.
  Hädanefter skall dessa experter utgöra en övervakningsgrupp.
  De skall träffas för att utvärdera förberedelserna inför evenemanget och särskilt studera programmens europeiska mervärde. | Senast 24 månader före evenemangets början skall kommissionen sammankalla de sju experterna
  medlemmar som utsetts av Europaparlamentet, rådet,
  och kommissionen och Regionkommittén samt de myndigheter som ansvarar för genomförandet av programmen i de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.
  Hädanefter skall dessa experter
  medlemmar utgöra en övervakningsgrupp.
  De skall träffas för att utvärdera förberedelserna inför evenemanget och särskilt studera programmens europeiska mervärde och samverkanseffekterna mellan de två städernas program. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Senast 24 månader före evenemangets början skall kommissionen sammankalla de sju experterna som utsetts av Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt de myndigheter som ansvarar för genomförandet av programmen i de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.

Hädanefter skall dessa experter utgöra en övervakningsgrupp.

De skall träffas för att utvärdera förberedelserna inför evenemanget och särskilt studera programmens europeiska mervärde.

Senast 24 månader före evenemangets början skall kommissionen sammankalla de sju experterna
  medlemmar som utsetts av Europaparlamentet, rådet,
  och kommissionen och Regionkommittén samt de myndigheter som ansvarar för genomförandet av programmen i de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.

Hädanefter skall dessa experter
  medlemmar utgöra en övervakningsgrupp.

De skall träffas för att utvärdera förberedelserna inför evenemanget och särskilt studera programmens europeiska mervärde och samverkanseffekterna mellan de två städernas program.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 180, 11.6.1998, s. 70.

1

(2)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 15.

2

(3)  EGT C 180, 11.6.1998, s. 63.

3

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/61

---

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”

(2006/C 115/13)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelandet från Europeiska kommissionen om grönboken ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”, KOM(2005) 94 slutlig,

Europeiska kommissionens beslut av den 16 mars 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga,

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 10 januari 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

meddelandet från kommissionen – Mot ett Europa för alla åldrar – Att främja välfärd och solidaritet mellan generationerna, KOM(1999) 221 slutlig,

Regionkommitténs yttrande om rapporten från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Rapport beställd av Europeiska rådet i Stockholm: ”Öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande”, KOM(2002) 9 slutlig (CdR 94/2002 fin) (1),

meddelande från kommissionen – Europas reaktion på åldrandet i världen – Att främja ekonomiska och sociala framsteg i en värld med en allt äldre befolkning. Europeiska kommissionens bidrag till den andra Världskonferensen om åldrandefrågor, KOM(2002) 143 slutlig,

Regionkommitténs yttrande om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning, KOM(2003) 336 slutlig (CdR 223/2003 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden, KOM(2004) 146 slutlig (CdR 151/2004 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande om grönboken om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU, KOM(2004) 811 slutlig (CdR 82/2005 fin),

Regionkommitténs utkast till yttrande CdR 152/2005 rév. 1, som antogs den 23 september 2005 av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (föredragande: Roman Línek, vice ordförande i Pardubice-regionens styrelse (CZ–PPE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

avseende några av de stora frågor som behandlas i grönboken:

Den europeiska demografins utmaningar

| 1.1 | Regionkommittén anser att man i den offentliga politiken inte bara på europeisk och nationell utan även på regional och lokal nivå måste ta hänsyn till de demografiska förändringar som just nu pågår i Europa. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att man i den offentliga politiken inte bara på europeisk och nationell utan även på regional och lokal nivå måste ta hänsyn till de demografiska förändringar som just nu pågår i Europa.

| 1.2 | Regionkommittén anser att diskussionen om den demografiska utvecklingen och hur man skall hantera följderna av denna måste föras på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, att denna diskussion är en del av genomförandet av Lissabonstrategin och att den måste ge svar på hur man skall kunna:






  — | stärka solidariteten mellan generationerna genom en mer omfattande social integration mellan ungdomar, pensionärer och äldre, |
| --- | --- | --- |

1.2

Regionkommittén anser att diskussionen om den demografiska utvecklingen och hur man skall hantera följderna av denna måste föras på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, att denna diskussion är en del av genomförandet av Lissabonstrategin och att den måste ge svar på hur man skall kunna:

—

stärka solidariteten mellan generationerna genom en mer omfattande social integration mellan ungdomar, pensionärer och äldre,

| — | främja livskvaliteten, en bättre hälsa för alla och livslångt lärande, även efter pensionen, |
| --- | --- |

—

främja livskvaliteten, en bättre hälsa för alla och livslångt lärande, även efter pensionen,

| — | anpassa produktionssystemet och det sociala trygghetssystemet till kraven från ett samhälle med allt fler äldre, |
| --- | --- |

—

anpassa produktionssystemet och det sociala trygghetssystemet till kraven från ett samhälle med allt fler äldre,

| — | se till att åldrandefrågor beaktas på alla politiska områden, |
| --- | --- |

—

se till att åldrandefrågor beaktas på alla politiska områden,

| — | stödja familjens och ensamstående föräldrars sociala ställning. |
| --- | --- |

—

stödja familjens och ensamstående föräldrars sociala ställning.

Man måste skapa ett gynnsammare socialt klimat och bättre villkor för familjer, för barnen och deras vårdnadshavare samt för personer i behov av vård och deras anhöriga, så att människor kan förverkliga sina livsstrategier och sina planer när det gäller förhållanden och föräldraskap, och i samband med detta respektera de särskilda intressena och behoven hos olika typer av familjer och enskilda familjemedlemmar. En viktig förutsättning är dock att familjen kan garanteras ekonomisk trygghet och ges framtida utvecklingsmöjligheter. I detta hänseende behövs både finans- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att familjepolitiken skall lyckas.

| 1.3 | Regionkommittén anser att man genom bättre möjligheter att kombinera yrkeskarriär och familjeliv kan bidra till att förbättra situationen i samband med barnuppfostran och omvårdnad, t.ex. i form av tjänster till familjer eller nya regler för barnledighet för båda föräldrarna. |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén anser att man genom bättre möjligheter att kombinera yrkeskarriär och familjeliv kan bidra till att förbättra situationen i samband med barnuppfostran och omvårdnad, t.ex. i form av tjänster till familjer eller nya regler för barnledighet för båda föräldrarna.

| 1.4 | Regionkommittén anser att tjänster som tillhandahålls av staten och den privata sektorn kan bidra till en jämnare ansvarsfördelning mellan könen i hushållen och familjerna. Båda parter bör dock fortsätta att bidra efter bästa förmåga och enligt överenskommelse och med respekt för jämställdheten mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén anser att tjänster som tillhandahålls av staten och den privata sektorn kan bidra till en jämnare ansvarsfördelning mellan könen i hushållen och familjerna. Båda parter bör dock fortsätta att bidra efter bästa förmåga och enligt överenskommelse och med respekt för jämställdheten mellan män och kvinnor.

| 1.5 | Kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden bör främjas genom att man utvecklar och stöder effektiva åtgärder för att nå detta mål, med bl.a. korrigerande åtgärder för att undvika diskriminering av familjer med ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

1.5

Kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden bör främjas genom att man utvecklar och stöder effektiva åtgärder för att nå detta mål, med bl.a. korrigerande åtgärder för att undvika diskriminering av familjer med ensamstående föräldrar.

| 1.6 | Regionkommittén anser att utbudet av offentlig och privat barntillsyn och förskoleverksamhet för barn mellan 0 och 3 år och äldreomsorg samt vård av personer med omsorgsbehov kan förbättras genom att man – om så inte redan är fallet – skapar rättsliga förutsättningar för privata initiativ på detta område, t.ex. genom förmåner för dem som erbjuder och använder dessa tjänster. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén anser att utbudet av offentlig och privat barntillsyn och förskoleverksamhet för barn mellan 0 och 3 år och äldreomsorg samt vård av personer med omsorgsbehov kan förbättras genom att man – om så inte redan är fallet – skapar rättsliga förutsättningar för privata initiativ på detta område, t.ex. genom förmåner för dem som erbjuder och använder dessa tjänster.

| 1.7 | Regionkommittén understryker att föräldrars, framför allt unga pars, möjligheter till tillträde till arbetsmarknaden, till vidareutveckling på arbetet och till att ha så många barn som de själva vill i grund och botten måste bero på dem själva och att diskrimineringen av barnfamiljer måste upphöra. |
| --- | --- |

1.7

Regionkommittén understryker att föräldrars, framför allt unga pars, möjligheter till tillträde till arbetsmarknaden, till vidareutveckling på arbetet och till att ha så många barn som de själva vill i grund och botten måste bero på dem själva och att diskrimineringen av barnfamiljer måste upphöra.

| 1.8 | Regionkommittén anser att de demografiska förändringar som pågår i Europa skapar ett tryck på arbetsmarknaden och den sociala tryggheten. Kommittén betonar det akuta behovet av åtgärder för att förbättra äldre arbetstagares ställning på arbetsmarknaden och lämpliga politiska initiativ, som inte bara kan vända denna utveckling utan också öppna nya utsikter till högre kvalitet i arbetslivet, rätten till livslångt lärande, större flexibilitet vid val av pensionssystem, integration på arbetsmarknaden av socialt missgynnade eller diskriminerade personer och vid behov en successiv stimulans till att öka antalet år i aktiv tjänst. Regionkommittén anser att man bör inleda en bred diskussion rörande rätten till en rimlig pension för alla, även för personer i mindre typiska yrken eller personer tillhörande högriskgrupper. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén anser att de demografiska förändringar som pågår i Europa skapar ett tryck på arbetsmarknaden och den sociala tryggheten. Kommittén betonar det akuta behovet av åtgärder för att förbättra äldre arbetstagares ställning på arbetsmarknaden och lämpliga politiska initiativ, som inte bara kan vända denna utveckling utan också öppna nya utsikter till högre kvalitet i arbetslivet, rätten till livslångt lärande, större flexibilitet vid val av pensionssystem, integration på arbetsmarknaden av socialt missgynnade eller diskriminerade personer och vid behov en successiv stimulans till att öka antalet år i aktiv tjänst. Regionkommittén anser att man bör inleda en bred diskussion rörande rätten till en rimlig pension för alla, även för personer i mindre typiska yrken eller personer tillhörande högriskgrupper.

| 1.9 | Regionkommittén anser att det är viktigt att säkra tillgången till kvalificerad arbetskraft, eftersom antalet personer i arbetsför ålder kommer att minska. Därför är det också viktigt att analysera arbetsmarknadens behov och eftersträva ett fördjupat samarbete mellan samtliga samhällsgrupper. Framför allt bör näringslivet ta sitt fortbildningsansvar och tillhandahålla de praktikplatser som krävs. En målinriktad yrkesvägledning är av stor betydelse liksom kompletterande åtgärder, t.ex. satsningar på praktiskt inriktad i stället för teoretisk utbildning. Antalet personer med studiebehörighet bör höjas, och åtgärder bör vidtas så att personer med avslutad examen får möjlighet att i större utsträckning bo kvar även i ekonomiskt eftersatta regioner. |
| --- | --- |

1.9

Regionkommittén anser att det är viktigt att säkra tillgången till kvalificerad arbetskraft, eftersom antalet personer i arbetsför ålder kommer att minska. Därför är det också viktigt att analysera arbetsmarknadens behov och eftersträva ett fördjupat samarbete mellan samtliga samhällsgrupper. Framför allt bör näringslivet ta sitt fortbildningsansvar och tillhandahålla de praktikplatser som krävs. En målinriktad yrkesvägledning är av stor betydelse liksom kompletterande åtgärder, t.ex. satsningar på praktiskt inriktad i stället för teoretisk utbildning. Antalet personer med studiebehörighet bör höjas, och åtgärder bör vidtas så att personer med avslutad examen får möjlighet att i större utsträckning bo kvar även i ekonomiskt eftersatta regioner.

| 1.10 | Regionkommittén anser att information är ett grundläggande instrument för att se till att invandrarbefolkningen får kunskap inte bara om de resurser som finns utan även om vad som är utmärkande för det samhälle där de har bestämt sig för att leva. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén anser att information är ett grundläggande instrument för att se till att invandrarbefolkningen får kunskap inte bara om de resurser som finns utan även om vad som är utmärkande för det samhälle där de har bestämt sig för att leva.

| 1.11 | Regionkommittén noterar att invandring i sig inte kan lösa alla de problem som hänger samman med en åldrande befolkning och att den inte heller kan ersätta ekonomiska reformer eller behovet av en mer flexibel arbetsmarknad. Den kan däremot vara ytterligare en bidragande faktor för att lösa problemet med den pågående demografiska utvecklingen i Europa. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén noterar att invandring i sig inte kan lösa alla de problem som hänger samman med en åldrande befolkning och att den inte heller kan ersätta ekonomiska reformer eller behovet av en mer flexibel arbetsmarknad. Den kan däremot vara ytterligare en bidragande faktor för att lösa problemet med den pågående demografiska utvecklingen i Europa.

| 1.12 | Regionkommittén anser att invandringen måste betraktas som en resurs för de europeiska samhällena, men att den inte får utgöra den enda lösningen på problemet med en allt äldre befolkning i Europa. De politiska åtgärderna för integrering av invandrare, framför allt ungdomar och äldre invandrare, åtgärder som är avgörande för att garantera den sociala sammanhållningen i ett alltmer mångkulturellt samhälle som 2000-talets Europa, borde omfatta områdena ekonomi, samhälle, sociala frågor och kultur. Bristande integrering av invandrare kan dock på kort sikt leda till att statens sociala utgifter ökar. Regionkommittén anser att kampen mot diskriminering (som framför allt beror på tillhörighet till en minoritetsgrupp) bör intensifieras och att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör uppmanas att utbyta information om bästa praxis. |
| --- | --- |

1.12

Regionkommittén anser att invandringen måste betraktas som en resurs för de europeiska samhällena, men att den inte får utgöra den enda lösningen på problemet med en allt äldre befolkning i Europa. De politiska åtgärderna för integrering av invandrare, framför allt ungdomar och äldre invandrare, åtgärder som är avgörande för att garantera den sociala sammanhållningen i ett alltmer mångkulturellt samhälle som 2000-talets Europa, borde omfatta områdena ekonomi, samhälle, sociala frågor och kultur. Bristande integrering av invandrare kan dock på kort sikt leda till att statens sociala utgifter ökar. Regionkommittén anser att kampen mot diskriminering (som framför allt beror på tillhörighet till en minoritetsgrupp) bör intensifieras och att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör uppmanas att utbyta information om bästa praxis.

| 1.13 | Regionkommittén anser att man med gemenskapens verktyg, framför allt den rättsliga ramen för diskrimineringsbekämpning, strukturfonderna och sysselsättningsstrategin, aktivt kan stärka integreringen av invandrarna i den europeiska värdeskalan. |
| --- | --- |

1.13

Regionkommittén anser att man med gemenskapens verktyg, framför allt den rättsliga ramen för diskrimineringsbekämpning, strukturfonderna och sysselsättningsstrategin, aktivt kan stärka integreringen av invandrarna i den europeiska värdeskalan.

| 1.14 | Regionkommittén anser att en lämplig invandringspolitik från EU:s sida på ett betydande sätt kan hjälpa medlemsstaterna att ta itu med de svåra uppgifter som de står inför när det gäller invandringen, underlätta integrationen för de invandrare som är lagligt bosatta i EU och samtidigt möjliggöra viktiga framsteg i kampen mot den olagliga invandringen och fylla de behov av utländsk arbetskraft som finns inom EU. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén anser att en lämplig invandringspolitik från EU:s sida på ett betydande sätt kan hjälpa medlemsstaterna att ta itu med de svåra uppgifter som de står inför när det gäller invandringen, underlätta integrationen för de invandrare som är lagligt bosatta i EU och samtidigt möjliggöra viktiga framsteg i kampen mot den olagliga invandringen och fylla de behov av utländsk arbetskraft som finns inom EU.

Ny solidaritet mellan generationerna

| 1.15 | Regionkommittén understryker vikten av att barn får en allsidig uppfostran så att de kan utveckla en personlighet med en sociokulturell och värdeorienterad förankring och leva ett fullvärdigt liv och reagera på olika livssituationer med en egen vision och egna föreställningar. En stabil familjemiljö möjliggör en sund fysisk och psykisk utveckling för barnen och därmed fungerande ekonomiska och sociala system i samhället. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén understryker vikten av att barn får en allsidig uppfostran så att de kan utveckla en personlighet med en sociokulturell och värdeorienterad förankring och leva ett fullvärdigt liv och reagera på olika livssituationer med en egen vision och egna föreställningar. En stabil familjemiljö möjliggör en sund fysisk och psykisk utveckling för barnen och därmed fungerande ekonomiska och sociala system i samhället.

| 1.16 | Det är viktigt att betrakta minderåriga som aktiva, deltagande och kreativa personer med kapacitet att förändra sin egen personliga och sociala situation samt söka och finna lösningar när det gäller att uppfylla sina egna och andras behov. De minderårigas grundläggande rättigheter får inte påverkas av bristen på sociala resurser. |
| --- | --- |

1.16

Det är viktigt att betrakta minderåriga som aktiva, deltagande och kreativa personer med kapacitet att förändra sin egen personliga och sociala situation samt söka och finna lösningar när det gäller att uppfylla sina egna och andras behov. De minderårigas grundläggande rättigheter får inte påverkas av bristen på sociala resurser.

| 1.17 | Regionkommittén anser att den roll som de lokala och regionala myndigheterna har på utbildningsområdet i många medlemsstater bör framhållas. Kommittén understryker att förändringarna i grundutbildningen hänger samman med det nya konceptet om livslångt lärande som främst syftar till att skapa lika möjligheter till utbildning och möjliggöra full integrering i samhället. Vuxenutbildningen måste kopplas till grundutbildningen med bibehållen respekt för enskilda gruppers olika behov. |
| --- | --- |

1.17

Regionkommittén anser att den roll som de lokala och regionala myndigheterna har på utbildningsområdet i många medlemsstater bör framhållas. Kommittén understryker att förändringarna i grundutbildningen hänger samman med det nya konceptet om livslångt lärande som främst syftar till att skapa lika möjligheter till utbildning och möjliggöra full integrering i samhället. Vuxenutbildningen måste kopplas till grundutbildningen med bibehållen respekt för enskilda gruppers olika behov.

| 1.18 | Regionkommittén anser att utbildningssystemet kan skapa förutsättningar för en lyckad övergång från skolan till arbetslivet för ungdomar genom att grundutbildning kopplas till arbete och fortsatta studier, genom att utbildning kombineras med praktiktjänstgöring i företag och genom att det finns ett fungerande, välorganiserat system för information och rådgivning, framför allt på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.18

Regionkommittén anser att utbildningssystemet kan skapa förutsättningar för en lyckad övergång från skolan till arbetslivet för ungdomar genom att grundutbildning kopplas till arbete och fortsatta studier, genom att utbildning kombineras med praktiktjänstgöring i företag och genom att det finns ett fungerande, välorganiserat system för information och rådgivning, framför allt på regional och lokal nivå.

| 1.19 | Regionkommittén anser att möjligheter att under kortare perioder växla mellan heltids- och deltidsarbete, flexibel arbetstid eller nya anställningsformer (t.ex. distansarbete) kan bidra till att varje åldersgrupps särskilda behov beaktas och att detta kan leda till en modernisering av arbetets organisation. |
| --- | --- |

1.19

Regionkommittén anser att möjligheter att under kortare perioder växla mellan heltids- och deltidsarbete, flexibel arbetstid eller nya anställningsformer (t.ex. distansarbete) kan bidra till att varje åldersgrupps särskilda behov beaktas och att detta kan leda till en modernisering av arbetets organisation.

| 1.20 | Regionkommittén är övertygad om att det mål som sattes upp vid Europeiska rådets möte i Stockholm den 23–24 mars 2001 om att fram till 2010 öka sysselsättningsgraden för ålderskategorin 55–64 år till 50 % av alla kvinnor och män kan uppnås endast om ökningen av arbetstagarnas genomsnittliga ålder går hand i hand med en förbättrad arbetsorganisation, särskilt när det gäller livslångt lärande. |
| --- | --- |

1.20

Regionkommittén är övertygad om att det mål som sattes upp vid Europeiska rådets möte i Stockholm den 23–24 mars 2001 om att fram till 2010 öka sysselsättningsgraden för ålderskategorin 55–64 år till 50 % av alla kvinnor och män kan uppnås endast om ökningen av arbetstagarnas genomsnittliga ålder går hand i hand med en förbättrad arbetsorganisation, särskilt när det gäller livslångt lärande.

| 1.21 | Regionkommittén anser att äldre personer bör engageras i olika samhällsinriktade projekt och åtgärder. Det kan röra sig om barnomsorg, ungdomsarbete eller äldreomsorg. Det kan också röra sig om kulturellt arbete eller omsorg om mycket gamla personer. Genom att låta äldre personer se till sina äldre grannar kan man minska människors ensamhet. En sådan verksamhet leder också till bättre hälsa och underlättar en fortsatt integration av äldre människor i samhället. |
| --- | --- |

1.21

Regionkommittén anser att äldre personer bör engageras i olika samhällsinriktade projekt och åtgärder. Det kan röra sig om barnomsorg, ungdomsarbete eller äldreomsorg. Det kan också röra sig om kulturellt arbete eller omsorg om mycket gamla personer. Genom att låta äldre personer se till sina äldre grannar kan man minska människors ensamhet. En sådan verksamhet leder också till bättre hälsa och underlättar en fortsatt integration av äldre människor i samhället.

| 1.22 | Regionkommittén anser att äldre personer kan göras delaktiga i det ekonomiska livet och samhällslivet genom att man på arbetsplatserna skapar förutsättningar för dem att arbeta efter bästa förmåga. Det stämmer inte alltid att äldre medborgare är mindre produktiva på arbetet än andra. På det sociala området måste man motivera de äldre till att hjälpa sina barn genom att dela med sig av personliga kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

1.22

Regionkommittén anser att äldre personer kan göras delaktiga i det ekonomiska livet och samhällslivet genom att man på arbetsplatserna skapar förutsättningar för dem att arbeta efter bästa förmåga. Det stämmer inte alltid att äldre medborgare är mindre produktiva på arbetet än andra. På det sociala området måste man motivera de äldre till att hjälpa sina barn genom att dela med sig av personliga kunskaper och erfarenheter.

| 1.23 | Regionkommittén anser att pensionärers mobilitet mellan medlemsstaterna förutsätter ett rättsligt instrument som reglerar frågor som social trygghet och hälsovård vid migration inom EU. |
| --- | --- |

1.23

Regionkommittén anser att pensionärers mobilitet mellan medlemsstaterna förutsätter ett rättsligt instrument som reglerar frågor som social trygghet och hälsovård vid migration inom EU.

| 1.24 | Regionkommittén anser att man bör skilja på ålderspension och bidrag till personer i behov av vård. |
| --- | --- |

1.24

Regionkommittén anser att man bör skilja på ålderspension och bidrag till personer i behov av vård.

| 1.25 | Ojämlikheten mellan pensionerade män och kvinnor är ett resultat av stora löneskillnader mellan män och kvinnor, snedrekrytering i arbetslivet och bristande utbildningsmöjligheter för kvinnor, otillräckliga satsningar på att förena yrkesliv och privatliv, samt otillräckliga sociala tjänster i de flesta av Europeiska unionens medlemsländer. En verklig jämställdhetspolitik för lika möjligheter för män och kvinnor kompletterad med utvidgad föräldraledighet för män som tar hand om barn eller äldre, kan bidra till att förbättra kvinnors pension. De offentliga myndigheterna måste åta sig att bekämpa den fattigdom som drabbar många äldre kvinnor. |
| --- | --- |

1.25

Ojämlikheten mellan pensionerade män och kvinnor är ett resultat av stora löneskillnader mellan män och kvinnor, snedrekrytering i arbetslivet och bristande utbildningsmöjligheter för kvinnor, otillräckliga satsningar på att förena yrkesliv och privatliv, samt otillräckliga sociala tjänster i de flesta av Europeiska unionens medlemsländer. En verklig jämställdhetspolitik för lika möjligheter för män och kvinnor kompletterad med utvidgad föräldraledighet för män som tar hand om barn eller äldre, kan bidra till att förbättra kvinnors pension. De offentliga myndigheterna måste åta sig att bekämpa den fattigdom som drabbar många äldre kvinnor.

| 1.26 | Regionkommittén anser att stödet till äldre personer bör utgå från principerna om traditionell utbildning och det moderna konceptet om livslångt lärande (t.ex. i form av s.k. e-learning). I samband med att nya arbetsformer införs bör man stödja distansarbete och användning av Internet och annan modern teknik. Äldre personer bör delta mer i det offentliga livet, man bör uppmuntra dem att stanna kvar på arbetsmarknaden, vilket för samhället kan innebära viktig arbetskraft och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

1.26

Regionkommittén anser att stödet till äldre personer bör utgå från principerna om traditionell utbildning och det moderna konceptet om livslångt lärande (t.ex. i form av s.k. e-learning). I samband med att nya arbetsformer införs bör man stödja distansarbete och användning av Internet och annan modern teknik. Äldre personer bör delta mer i det offentliga livet, man bör uppmuntra dem att stanna kvar på arbetsmarknaden, vilket för samhället kan innebära viktig arbetskraft och ekonomiska resurser.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén håller med om att EU:s sysselsättnings- och socialpolitik systematiskt bör innefatta en livscykelstrategi till stöd för reformer och genomförandet av Lissabonagendan. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén håller med om att EU:s sysselsättnings- och socialpolitik systematiskt bör innefatta en livscykelstrategi till stöd för reformer och genomförandet av Lissabonagendan.

| 2.2 | Regionkommittén rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna inom sina behörighetsområden och med lämpliga resurser utformar övergripande politiska insatser som kan bidra till barnens utveckling. Utgångspunkten bör vara rättigheterna i de enskilda medlemsstaternas lagstiftning samt det avsnitt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som handlar om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna inom sina behörighetsområden och med lämpliga resurser utformar övergripande politiska insatser som kan bidra till barnens utveckling. Utgångspunkten bör vara rättigheterna i de enskilda medlemsstaternas lagstiftning samt det avsnitt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som handlar om barnets rättigheter.

| 2.3 | Regionkommittén är övertygad om att EU bör öka medvetenheten bland de politiska och privata aktörerna om olika effekter på livscykeln genom att införa en analys av vilka konsekvenser politiska förslag får rörande arbetets kvalitet, balansen mellan arbete och privatliv, arbetstid, livslångt lärande, vård av barn och andra beroende personer, livskvalitet, lika möjligheter, social integrering och modernisering av bestämmelserna om social trygghet. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén är övertygad om att EU bör öka medvetenheten bland de politiska och privata aktörerna om olika effekter på livscykeln genom att införa en analys av vilka konsekvenser politiska förslag får rörande arbetets kvalitet, balansen mellan arbete och privatliv, arbetstid, livslångt lärande, vård av barn och andra beroende personer, livskvalitet, lika möjligheter, social integrering och modernisering av bestämmelserna om social trygghet.

| 2.4 | Regionkommittén understryker att EU bör inleda ytterligare diskussioner – som uppföljning av grönboken om befolkningsförändringar – om vikten av livscykelstrategier inom olika politiska forum: ministerrådet, den sociala och civila dialogen, berörda EU-organ m.m. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén understryker att EU bör inleda ytterligare diskussioner – som uppföljning av grönboken om befolkningsförändringar – om vikten av livscykelstrategier inom olika politiska forum: ministerrådet, den sociala och civila dialogen, berörda EU-organ m.m.

| 2.5 | Regionkommittén är övertygad om att EU bör sponsra mer forskning för att fördjupa kunskaperna om karriärutveckling och hur denna under livscykeln påverkar inkomster, sysselsättning, social trygghet och balansen mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén är övertygad om att EU bör sponsra mer forskning för att fördjupa kunskaperna om karriärutveckling och hur denna under livscykeln påverkar inkomster, sysselsättning, social trygghet och balansen mellan arbete och privatliv.

| 2.6 | Regionkommittén uppmanar såväl unionen som medlemsstaterna att främja ett gynnsammare socialt klimat och bättre villkor för familjerna – barnen och deras vårdnadshavare. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén uppmanar såväl unionen som medlemsstaterna att främja ett gynnsammare socialt klimat och bättre villkor för familjerna – barnen och deras vårdnadshavare.

| 2.7 | Regionkommittén vill framhäva främjandet av familjen som en central faktor om man vill vända den demografiska trenden i EU, som är ett hot mot ekonomins framtida livskraft och den sociala stabiliteten. En verksam familjepolitik måste bygga på subsidiaritetsprincipen och genomföras i samverkan med ett brett spektrum av aktörer inom det civila samhället, även på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén vill framhäva främjandet av familjen som en central faktor om man vill vända den demografiska trenden i EU, som är ett hot mot ekonomins framtida livskraft och den sociala stabiliteten. En verksam familjepolitik måste bygga på subsidiaritetsprincipen och genomföras i samverkan med ett brett spektrum av aktörer inom det civila samhället, även på regional och lokal nivå.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 287, 22.11.2002, s. 1.

1

(2)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 46.

2

(3)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 7.

3

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/65

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi”, ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle”

(2006/C 115/14)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi (KOM(2005) 224 slutlig) och förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle (KOM(2005) 225 slutlig – 2005/0107 COD),

kommissionens beslut av den 1 juni 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket,

Europaparlamentets resolution om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU, och ReK:s kommande yttrande om denna resolution,

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 25 juli 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

kommitténs yttrande om likabehandling (CdR 513/99 fin) (1),

direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG (om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och om inrättande av en allmän ram för likabehandling),

Regionkommitténs yttrande om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (CdR 19/2004 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om grönboken om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU, KOM(2004) 379 slutlig, (CdR 241/2004 fin) (3),

det utkast till yttrande (CdR 226/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 23 september 2005 (föredragande: Peter Moore, ledamot i Sheffield City Council (UK–ALDE)),

och av följande skäl:

| 1) | Enligt fördraget om Europeiska unionen (artikel 13) är ett av de grundläggande målen att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

1)

Enligt fördraget om Europeiska unionen (artikel 13) är ett av de grundläggande målen att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 2) | I stadgan om unionens grundläggande rättigheter, som antogs i Nice i december 2000 och som införlivades i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (Artikel II-81), infördes ett övergripande förbud mot diskriminering: ”Utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i detta fördrag och inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.” |
| --- | --- |

2)

I stadgan om unionens grundläggande rättigheter, som antogs i Nice i december 2000 och som införlivades i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (Artikel II-81), infördes ett övergripande förbud mot diskriminering: ”Utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i detta fördrag och inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.”

| 3) | Direktivet om likabehandling (2000/43/EG) och ramdirektivet om sysselsättning (2000/78/EG) skulle före slutet av år 2003 vara införda i den nationella lagstiftningen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3)

Direktivet om likabehandling (2000/43/EG) och ramdirektivet om sysselsättning (2000/78/EG) skulle före slutet av år 2003 vara införda i den nationella lagstiftningen i alla medlemsstater.

| 4) | Den sociala agendan 2005–2010, som kompletterar och stöder Lissabonstrategin, spelar en avgörande roll när det gäller att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension. Vidare är en av prioriteringarna i den sociala agendan att främja lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

4)

Den sociala agendan 2005–2010, som kompletterar och stöder Lissabonstrategin, spelar en avgörande roll när det gäller att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension. Vidare är en av prioriteringarna i den sociala agendan att främja lika möjligheter för alla.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 16 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

I)   Resultatet från samrådet om grönboken

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens bemödanden att ta hänsyn till de kommentarer och reaktioner från mer än 1 500 organisationer som den fick motta i anslutning till samrådet om grönboken om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU, som antogs av kommissionen i maj 2004. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens bemödanden att ta hänsyn till de kommentarer och reaktioner från mer än 1 500 organisationer som den fick motta i anslutning till samrådet om grönboken om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU, som antogs av kommissionen i maj 2004.

| 1.2 | Förutom Regionkommittén deltog ett stort antal lokala och regionala myndigheter och deras organisationer i samrådsprocessen. |
| --- | --- |

1.2

Förutom Regionkommittén deltog ett stort antal lokala och regionala myndigheter och deras organisationer i samrådsprocessen.

| 1.3 | Kommittén betonar att det intresse som den lokala och regionala nivån har visat för grönboken avspeglar det faktum att de lokala och regionala myndigheterna aktivt medverkar till förverkligandet av strategier på området icke-diskriminering och lika möjligheter för alla. Detta beror i hög grad på deras roll som betydande arbetsgivare samt på det ansvar de har i egenskap av tillhandahållare och producenter av varor och tjänster. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén betonar att det intresse som den lokala och regionala nivån har visat för grönboken avspeglar det faktum att de lokala och regionala myndigheterna aktivt medverkar till förverkligandet av strategier på området icke-diskriminering och lika möjligheter för alla. Detta beror i hög grad på deras roll som betydande arbetsgivare samt på det ansvar de har i egenskap av tillhandahållare och producenter av varor och tjänster.

| 1.4 | Kommittén är tacksam för att kommissionen i stor utsträckning har beaktat flera av de problem som kommittén lyfte fram i sitt yttrande om grönboken, särskilt vad gäller strävandena att förbättra genomförandet av lagar mot diskriminering, ökad information och medvetenhet, berörda gruppers medverkan och behovet av att förbättra övervaknings- och rapporteringsmekanismerna. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén är tacksam för att kommissionen i stor utsträckning har beaktat flera av de problem som kommittén lyfte fram i sitt yttrande om grönboken, särskilt vad gäller strävandena att förbättra genomförandet av lagar mot diskriminering, ökad information och medvetenhet, berörda gruppers medverkan och behovet av att förbättra övervaknings- och rapporteringsmekanismerna.

II)   Säkerställande av effektivt rättsligt skydd mot diskriminering

| 1.5 | Regionkommittén välkomnar förslaget att årligen utarbeta uttömmande rapporter om nationella genomförandeåtgärder för att införliva bestämmelserna i direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén välkomnar förslaget att årligen utarbeta uttömmande rapporter om nationella genomförandeåtgärder för att införliva bestämmelserna i direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG i den nationella lagstiftningen.

| 1.6 | ReK välkomnar också kommissionens avsikt att i början av år 2006 offentliggöra rapporter till rådet och parlamentet om läget vad gäller införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG. |
| --- | --- |

1.6

ReK välkomnar också kommissionens avsikt att i början av år 2006 offentliggöra rapporter till rådet och parlamentet om läget vad gäller införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG.

| 1.7 | Regionkommittén betonar dock att genomförandet av antidiskrimineringspolitiken i medlemsstaterna inte befinner sig på en tillfredsställande nivå. |
| --- | --- |

1.7

Regionkommittén betonar dock att genomförandet av antidiskrimineringspolitiken i medlemsstaterna inte befinner sig på en tillfredsställande nivå.

III)   Bedömning av behovet av ytterligare åtgärder som skall komplettera den nuvarande rättsliga ramen

| 1.8 | ReK påminner kommissionen om att kommittén beklagar att de olika grupper som omfattas av artikel 13 ges skydd efter en bestämd hierarki, och framhåller att en mer övergripande EU-strategi måste utformas när det gäller diskriminering på grund av ålder, kön, etnisk tillhörighet, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning. |
| --- | --- |

1.8

ReK påminner kommissionen om att kommittén beklagar att de olika grupper som omfattas av artikel 13 ges skydd efter en bestämd hierarki, och framhåller att en mer övergripande EU-strategi måste utformas när det gäller diskriminering på grund av ålder, kön, etnisk tillhörighet, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning.

| 1.9 | Kommittén pekar på att det visserligen har skett framsteg när det gäller sysselsättningen bland kvinnor, men fortfarande får kvinnor, trots hög bildningsnivå och likartade uppgifter och roll, lägre lön än män. Dessutom ser arbetsgivarna fortfarande inte positivt på blandad rekrytering med hänvisning till graviditet och mammaledighet. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén pekar på att det visserligen har skett framsteg när det gäller sysselsättningen bland kvinnor, men fortfarande får kvinnor, trots hög bildningsnivå och likartade uppgifter och roll, lägre lön än män. Dessutom ser arbetsgivarna fortfarande inte positivt på blandad rekrytering med hänvisning till graviditet och mammaledighet.

| 1.10 | Kommittén vill peka på invandrarkvinnors speciella situation i yrkeslivet och på arbetsmarknaden samt i relationer mellan människor och inom familjen, och vill att en särskild studie genomförs senast 2008. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén vill peka på invandrarkvinnors speciella situation i yrkeslivet och på arbetsmarknaden samt i relationer mellan människor och inom familjen, och vill att en särskild studie genomförs senast 2008.

| 1.11 | Kommittén noterar med intresse kommissionens förslag om att utföra en genomförbarhetsstudie beträffande eventuella nya åtgärder som kan komplettera den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén noterar med intresse kommissionens förslag om att utföra en genomförbarhetsstudie beträffande eventuella nya åtgärder som kan komplettera den nuvarande lagstiftningen.

IV)   Integrering av principen om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla

| 1.12 | Kommittén instämmer i att det är svårt att enbart med lagstiftningens hjälp komma till rätta med de djupt rotade mönster av ojämlikhet som en del grupper upplever, och att verktyg som bidrar till en integrering av principen om icke-diskriminering bör utvecklas. Detta skulle också öka fokuseringen på fall där diskrimineringen sker på flera grunder. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén instämmer i att det är svårt att enbart med lagstiftningens hjälp komma till rätta med de djupt rotade mönster av ojämlikhet som en del grupper upplever, och att verktyg som bidrar till en integrering av principen om icke-diskriminering bör utvecklas. Detta skulle också öka fokuseringen på fall där diskrimineringen sker på flera grunder.

| 1.13 | Kommittén upprepar sitt förslag om att man, för att kunna integrera jämställdhetsperspektivet, skall införa mekanismer som garanterar att jämställdhetsfrågor och -principer beaktas vid utformning, handläggning och utvärdering av all politik. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén upprepar sitt förslag om att man, för att kunna integrera jämställdhetsperspektivet, skall införa mekanismer som garanterar att jämställdhetsfrågor och -principer beaktas vid utformning, handläggning och utvärdering av all politik.

| 1.14 | Rek konstaterar att det konstitutionella fördraget stärker Europeiska unionens möjligheter att kämpa mot diskriminering ytterligare genom att förbudet mot diskriminering utökas i Artikel II-81, genom att en övergripande icke-diskrimineringsklausul införs i Artikel III-118 samt genom att Europaparlamentets roll när det gäller att anta antidiskrimineringslagstiftning stärks (Artikel III-125). Oberoende av om det konstitutionella fördraget ratificeras eller ej, tillhandahålls den rättsliga grunden för att utveckla ett integrerat tillvägagångssätt som omfattar alla grunder för diskriminering redan av artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.14

Rek konstaterar att det konstitutionella fördraget stärker Europeiska unionens möjligheter att kämpa mot diskriminering ytterligare genom att förbudet mot diskriminering utökas i Artikel II-81, genom att en övergripande icke-diskrimineringsklausul införs i Artikel III-118 samt genom att Europaparlamentets roll när det gäller att anta antidiskrimineringslagstiftning stärks (Artikel III-125). Oberoende av om det konstitutionella fördraget ratificeras eller ej, tillhandahålls den rättsliga grunden för att utveckla ett integrerat tillvägagångssätt som omfattar alla grunder för diskriminering redan av artikel 13 i EG-fördraget.

V)   Främjande och utnyttjande av innovation och god praxis

| 1.15 | Regionkommittén anser att utbildningen är ett viktigt redskap i kampen mot diskriminering, och att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll på detta område. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén anser att utbildningen är ett viktigt redskap i kampen mot diskriminering, och att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll på detta område.

| 1.16 | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att främja utbyte av erfarenhet och goda lösningar mellan ett stort antal berörda parter, och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör spela en nyckelroll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att främja utbyte av erfarenhet och goda lösningar mellan ett stort antal berörda parter, och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör spela en nyckelroll i detta sammanhang.

| 1.17 | ReK välkomnar att jämställdheten lyfts fram i högre grad i förslagen om strukturfonderna efter år 2006, men inser också att det är viktigt med en integrerad ansats för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

1.17

ReK välkomnar att jämställdheten lyfts fram i högre grad i förslagen om strukturfonderna efter år 2006, men inser också att det är viktigt med en integrerad ansats för att bekämpa diskriminering.

| 1.18 | Kommittén är övertygad om att de administrativa kraven i de finansieringsprogram som bidrar till att främja ett utbyte av goda lösningar och erfarenheter inte bör vara alltför byråkratiska, eftersom detta kan förhindra utnyttjandet av tillgängliga medel. |
| --- | --- |

1.18

Kommittén är övertygad om att de administrativa kraven i de finansieringsprogram som bidrar till att främja ett utbyte av goda lösningar och erfarenheter inte bör vara alltför byråkratiska, eftersom detta kan förhindra utnyttjandet av tillgängliga medel.

| 1.19 | Kommittén uppskattar det värdefulla arbete som utförts av Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet samt avsikten att ersätta centrumet med en ny byrå för grundläggande rättigheter, och framhåller på det bestämdaste att den nya byrån måste få tillräckliga resurser för att fullt ut kunna delta i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

1.19

Kommittén uppskattar det värdefulla arbete som utförts av Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet samt avsikten att ersätta centrumet med en ny byrå för grundläggande rättigheter, och framhåller på det bestämdaste att den nya byrån måste få tillräckliga resurser för att fullt ut kunna delta i kampen mot diskriminering.

VI)   Ökad medvetenhet och samarbete med berörda parter

| 1.20 | Kommittén anser att initiativ för att skapa ökad medvetenhet är av avgörande betydelse om man vill öka allmänhetens kunskaper om dess rättigheter på EU-nivå, och noterar att det är viktigt att dessa initiativ riktas till barn och ungdomar. |
| --- | --- |

1.20

Kommittén anser att initiativ för att skapa ökad medvetenhet är av avgörande betydelse om man vill öka allmänhetens kunskaper om dess rättigheter på EU-nivå, och noterar att det är viktigt att dessa initiativ riktas till barn och ungdomar.

| 1.21 | Kommittén menar att det är mycket viktigt att samarbeta med olika minoritets- och samhällsgrupper, i synnerhet i landsbygdsområden och i områden där det exempelvis finns en liten etnisk minoritet. |
| --- | --- |

1.21

Kommittén menar att det är mycket viktigt att samarbeta med olika minoritets- och samhällsgrupper, i synnerhet i landsbygdsområden och i områden där det exempelvis finns en liten etnisk minoritet.

| 1.22 | Regionkommittén välkomnar initiativet att göra år 2007 till Europeiska året för lika möjligheter för alla, och anser att tidpunkten är särskilt lämplig eftersom det då har gått tio år sedan Europeiska året mot rasism och sedan Amsterdamfördragets tillkomst. Detta fördrag var mycket betydelsefullt på grund av den jämställdhetslagstiftning som därigenom infördes. |
| --- | --- |

1.22

Regionkommittén välkomnar initiativet att göra år 2007 till Europeiska året för lika möjligheter för alla, och anser att tidpunkten är särskilt lämplig eftersom det då har gått tio år sedan Europeiska året mot rasism och sedan Amsterdamfördragets tillkomst. Detta fördrag var mycket betydelsefullt på grund av den jämställdhetslagstiftning som därigenom infördes.

| 1.23 | ReK framhåller att om alltför stor tonvikt läggs på brett upplagda aktiviteter med stor genomslagskraft finns risken att fokus i alltför hög grad hamnar på sådana evenemang i stället för på evenemang som arrangeras av kommuner eller lokala organisationer. |
| --- | --- |

1.23

ReK framhåller att om alltför stor tonvikt läggs på brett upplagda aktiviteter med stor genomslagskraft finns risken att fokus i alltför hög grad hamnar på sådana evenemang i stället för på evenemang som arrangeras av kommuner eller lokala organisationer.

| 1.24 | Kommittén stöder de teman som valts för Europeiska året, nämligen rättigheter, representation, erkännande och respekt. |
| --- | --- |

1.24

Kommittén stöder de teman som valts för Europeiska året, nämligen rättigheter, representation, erkännande och respekt.

| 1.25 | ReK anser att det bör finnas en direkt koppling till Europeiska året för interkulturell dialog, som föreslås anordnas år 2008, och att alla åtgärder som vidtas år 2007 bör samordnas. |
| --- | --- |

1.25

ReK anser att det bör finnas en direkt koppling till Europeiska året för interkulturell dialog, som föreslås anordnas år 2008, och att alla åtgärder som vidtas år 2007 bör samordnas.

| 1.26 | ReK framhåller att massmedierna kommer att vara av avgörande betydelse för huruvida Europeiska året blir framgångsrikt. De lokala massmediernas roll bör ges tillräckligt stor uppmärksamhet. Kontakter mellan de lokala och regionala myndigheterna och de lokala massmedierna bidrar till att öka medvetenheten under året. |
| --- | --- |

1.26

ReK framhåller att massmedierna kommer att vara av avgörande betydelse för huruvida Europeiska året blir framgångsrikt. De lokala massmediernas roll bör ges tillräckligt stor uppmärksamhet. Kontakter mellan de lokala och regionala myndigheterna och de lokala massmedierna bidrar till att öka medvetenheten under året.

| 1.27 | Kommittén framhåller behovet av att rådgöra med de lokala och regionala myndigheterna eftersom dessa genomför en stor del av EU-politiken, vilket ofta kräver omfattande administrativa och ekonomiska åtaganden. För att politikutvecklingen och lagstiftningen skall vara framgångsrik krävs det att de aktörer som berörs mest medverkar. |
| --- | --- |

1.27

Kommittén framhåller behovet av att rådgöra med de lokala och regionala myndigheterna eftersom dessa genomför en stor del av EU-politiken, vilket ofta kräver omfattande administrativa och ekonomiska åtaganden. För att politikutvecklingen och lagstiftningen skall vara framgångsrik krävs det att de aktörer som berörs mest medverkar.

VII)   Bekämpning av diskriminering och social utestängning av vissa etniska minoriteter

| 1.28 | Kommittén stöder kommissionens beslut att lyfta fram romernas situation som ett särskilt problem, och välkomnar också inrättandet av en rådgivande högnivågrupp för minoriteters integration i samhället och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.28

Kommittén stöder kommissionens beslut att lyfta fram romernas situation som ett särskilt problem, och välkomnar också inrättandet av en rådgivande högnivågrupp för minoriteters integration i samhället och på arbetsmarknaden.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Genomförandet av befintlig lagstiftning

| 2.1 | Regionkommittén påminner generalsekreteraren om att man begärt att han skall undersöka huruvida generalsekretariatets personalpolitik och personalprofil efterlever den nya lagstiftningen och inom sex månader lämna en rapport till både presidiet och ECOS-utskottet. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén påminner generalsekreteraren om att man begärt att han skall undersöka huruvida generalsekretariatets personalpolitik och personalprofil efterlever den nya lagstiftningen och inom sex månader lämna en rapport till både presidiet och ECOS-utskottet.

| 2.2 | ReK uppmanar de nationella delegationerna att förvissa sig om att förslagen till utnämningar inför den mandatperiod som inleds 2006 är välbalanserade vad gäller könsfördelning och etniskt ursprung, och anmodar rådet att ta detta i beaktande i samband med utnämningarna. |
| --- | --- |

2.2

ReK uppmanar de nationella delegationerna att förvissa sig om att förslagen till utnämningar inför den mandatperiod som inleds 2006 är välbalanserade vad gäller könsfördelning och etniskt ursprung, och anmodar rådet att ta detta i beaktande i samband med utnämningarna.

Främjande och utnyttjande av goda lösningar

| 2.3 | Vi vill på nytt framhålla att ReK bör beställa och publicera en handbok med goda exempel på åtgärder mot diskriminering som de lokala myndigheterna kan tillämpa i sin roll som arbetsgivare, och anser att handboken också bör behandla rollen som tillhandahållare och producent av varor och tjänster och som förgrundsgestalt i sammanhållningspolitiken och kampen mot diskriminering. Handboken bör dessutom innehålla exempel från varje medlemsstat på initiativ som täcker alla de sex grunder för diskriminering som anges i artikel 13 i EG-fördraget. I de fall de lokala och regionala myndigheterna samarbetar med andra partner för att tillhandahålla dessa tjänster är goda exempel på arbete i partnerskap särskilt välkomna. Dokumentet bör publiceras i samband med att Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007 inleds. ReK kommer att vinnlägga sig om att undvika överlappningar med kommissionsinitiativ i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.3

Vi vill på nytt framhålla att ReK bör beställa och publicera en handbok med goda exempel på åtgärder mot diskriminering som de lokala myndigheterna kan tillämpa i sin roll som arbetsgivare, och anser att handboken också bör behandla rollen som tillhandahållare och producent av varor och tjänster och som förgrundsgestalt i sammanhållningspolitiken och kampen mot diskriminering. Handboken bör dessutom innehålla exempel från varje medlemsstat på initiativ som täcker alla de sex grunder för diskriminering som anges i artikel 13 i EG-fördraget. I de fall de lokala och regionala myndigheterna samarbetar med andra partner för att tillhandahålla dessa tjänster är goda exempel på arbete i partnerskap särskilt välkomna. Dokumentet bör publiceras i samband med att Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007 inleds. ReK kommer att vinnlägga sig om att undvika överlappningar med kommissionsinitiativ i detta sammanhang.

| 2.4 | Med avseende på EU-stödet anmodar kommittén kommissionen att försöka finna kreativa sätt för små icke-statliga organisationer att få tillgång till smärre bidrag, med vederbörlig hänsyn till förvaltnings- och rapporteringsmekanismerna. |
| --- | --- |

2.4

Med avseende på EU-stödet anmodar kommittén kommissionen att försöka finna kreativa sätt för små icke-statliga organisationer att få tillgång till smärre bidrag, med vederbörlig hänsyn till förvaltnings- och rapporteringsmekanismerna.

| 2.5 | Effektivare datainsamling, övervakning och analys spelar en viktig roll vid utformningen av en resultatrik politik för främjandet av likabehandling och bekämpning av diskriminering. ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheterna måste få delta i diskussionerna med kommissionen om att utveckla jämförbara kvantitativa uppgifter i syfte att fastställa och betona omfattningen på existerande ojämlikheter. Dataövervakningen bör täcka så många aspekter av potentiell diskriminering som möjligt, inte enbart könsrelaterad eller etnisk diskriminering. Det är också viktigt att mäta följderna av olika typer av åtgärder för att avgöra om det behövs några ändringar. |
| --- | --- |

2.5

Effektivare datainsamling, övervakning och analys spelar en viktig roll vid utformningen av en resultatrik politik för främjandet av likabehandling och bekämpning av diskriminering. ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheterna måste få delta i diskussionerna med kommissionen om att utveckla jämförbara kvantitativa uppgifter i syfte att fastställa och betona omfattningen på existerande ojämlikheter. Dataövervakningen bör täcka så många aspekter av potentiell diskriminering som möjligt, inte enbart könsrelaterad eller etnisk diskriminering. Det är också viktigt att mäta följderna av olika typer av åtgärder för att avgöra om det behövs några ändringar.

Ytterligare åtgärder som skall komplettera den nuvarande rättsliga ramen

| 2.6 | Regionkommittén upprepar sin begäran i yttrandet om grönboken om att lagstiftningen om varor och tjänster bör utvidgas till att omfatta alla de områden som anges i artikel 13. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén upprepar sin begäran i yttrandet om grönboken om att lagstiftningen om varor och tjänster bör utvidgas till att omfatta alla de områden som anges i artikel 13.

| 2.7 | Kommissionens genomförbarhetsstudie, i vilken man behandlar eventuella nya åtgärder som kan komplettera den nuvarande rättsliga ramen, bör grunda sig på material som ReK har samlat in i samband med utformningen av handboken med goda exempel på åtgärder mot diskriminering. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionens genomförbarhetsstudie, i vilken man behandlar eventuella nya åtgärder som kan komplettera den nuvarande rättsliga ramen, bör grunda sig på material som ReK har samlat in i samband med utformningen av handboken med goda exempel på åtgärder mot diskriminering.

De berörda parternas medverkan

| 2.8 | ReK anser att kommissionen uttryckligen bör nämna de lokala och regionala myndigheterna i hänvisningarna till de viktigaste aktörerna, och att detta bör ske konsekvent och genomgående i såväl meddelandet om en ramstrategi som i dokumentet om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

2.8

ReK anser att kommissionen uttryckligen bör nämna de lokala och regionala myndigheterna i hänvisningarna till de viktigaste aktörerna, och att detta bör ske konsekvent och genomgående i såväl meddelandet om en ramstrategi som i dokumentet om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla.

| 2.9 | Kommittén betonar att den lokala och regionala nivån samt Regionkommittén till fullo bör delta i de uppföljningsåtgärder som lyfts fram i ramstrategin. |
| --- | --- |

2.9

Kommittén betonar att den lokala och regionala nivån samt Regionkommittén till fullo bör delta i de uppföljningsåtgärder som lyfts fram i ramstrategin.

| 2.10 | Regionkommittén önskar i synnerhet delta i det årliga toppmöte på hög nivå om jämlikhet som beskrivs i utkastet till ramstrategi. |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén önskar i synnerhet delta i det årliga toppmöte på hög nivå om jämlikhet som beskrivs i utkastet till ramstrategi.

| 2.11 | En lokal och regional dimension bör inkluderas i den högnivågrupp som kommissionen planerar att inrätta och som skall vara rådgivande i frågor som rör missgynnade etniska gruppers integration i samhället och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.11

En lokal och regional dimension bör inkluderas i den högnivågrupp som kommissionen planerar att inrätta och som skall vara rådgivande i frågor som rör missgynnade etniska gruppers integration i samhället och på arbetsmarknaden.

Medvetandehöjande åtgärder, inklusive Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007)

| 2.12 | Kommittén uppmanar Storbritanniens ordförandeskap att se till att detta ärende får en snabb behandling i rådet, så att en rättslig grund för temaåret kan säkerställas i god tid. |
| --- | --- |

2.12

Kommittén uppmanar Storbritanniens ordförandeskap att se till att detta ärende får en snabb behandling i rådet, så att en rättslig grund för temaåret kan säkerställas i god tid.

| 2.13 | ReK stöder följande särskilda mål:






  i) | Rättigheter – Öka medvetenheten om rätten till jämlikhet och icke-diskriminering. Eftersom de lokala och regionala myndigheterna är de valda organ som står medborgarna närmast anser kommittén att de på ett avgörande sätt kan bidra till detta mål, i synnerhet till spridningen av information till de regioner i EU som ligger utanför storstadsområdena. Kommittén välkomnar det arbete som utförts av den buss som kommissionen använder för att sprida information om EU-medborgarnas rättigheter i fråga om lika möjligheter, och föreslår att bussen även skall besöka andra orter än huvudstäderna. De lokala och regionala myndigheterna samt ReK bör aktivt medverka till besöken på lokal nivå. |
| --- | --- | --- |

2.13

ReK stöder följande särskilda mål:

i)

Rättigheter – Öka medvetenheten om rätten till jämlikhet och icke-diskriminering. Eftersom de lokala och regionala myndigheterna är de valda organ som står medborgarna närmast anser kommittén att de på ett avgörande sätt kan bidra till detta mål, i synnerhet till spridningen av information till de regioner i EU som ligger utanför storstadsområdena. Kommittén välkomnar det arbete som utförts av den buss som kommissionen använder för att sprida information om EU-medborgarnas rättigheter i fråga om lika möjligheter, och föreslår att bussen även skall besöka andra orter än huvudstäderna. De lokala och regionala myndigheterna samt ReK bör aktivt medverka till besöken på lokal nivå.

| ii) | Representation – Stimulera debatten med alla minoriteter om olika sätt att öka samhällsdeltagandet, med särskild tyngdpunkt på att öka de romska och muslimska befolkningsgruppernas medverkan. |
| --- | --- |

ii)

Representation – Stimulera debatten med alla minoriteter om olika sätt att öka samhällsdeltagandet, med särskild tyngdpunkt på att öka de romska och muslimska befolkningsgruppernas medverkan.

| iii) | Erkännande – Välkomna och ge utrymme för mångfalden. |
| --- | --- |

iii)

Erkännande – Välkomna och ge utrymme för mångfalden.

| iv) | Respekt och tolerans – Främja ett mer sammanhållet samhälle och arbeta för att få bort stereotyper och fördomar. Ett viktigt redskap för att uppnå detta skulle kunna vara kulturevenemang som omfattar bland annat musik, drama och idrott. Kommissionen skulle kunna bidra till finansieringen och samarbeta med nationella, regionala och lokala organ samt det civila samhället för att säkerställa att det ordnas evenemang i alla deltagarländer och att dessa kulminerar i en stor europeisk festival som sammanför Europeiska året för lika möjligheter (2007) och Europeiska året för interkulturell dialog (2008). Festivalen skulle kunna hållas i ett av de länder som innehar ordförandeskapet år 2008 (Slovenien och Frankrike). |
| --- | --- |

iv)

Respekt och tolerans – Främja ett mer sammanhållet samhälle och arbeta för att få bort stereotyper och fördomar. Ett viktigt redskap för att uppnå detta skulle kunna vara kulturevenemang som omfattar bland annat musik, drama och idrott. Kommissionen skulle kunna bidra till finansieringen och samarbeta med nationella, regionala och lokala organ samt det civila samhället för att säkerställa att det ordnas evenemang i alla deltagarländer och att dessa kulminerar i en stor europeisk festival som sammanför Europeiska året för lika möjligheter (2007) och Europeiska året för interkulturell dialog (2008). Festivalen skulle kunna hållas i ett av de länder som innehar ordförandeskapet år 2008 (Slovenien och Frankrike).

| 2.14 | Kommittén stöder kommissionens förslag om att deltagarländerna skall utse ett nationellt samordningsorgan med företrädare för regeringen, arbetsmarknadens parter, målgrupperna och andra samhällsgrupper, och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör vara företrädda i alla samordningsorgan. |
| --- | --- |

2.14

Kommittén stöder kommissionens förslag om att deltagarländerna skall utse ett nationellt samordningsorgan med företrädare för regeringen, arbetsmarknadens parter, målgrupperna och andra samhällsgrupper, och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör vara företrädda i alla samordningsorgan.

| 2.15 | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att använda logotypen för Europeiska året i samband med verksamhet på området lika möjligheter under år 2007. |
| --- | --- |

2.15

ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att använda logotypen för Europeiska året i samband med verksamhet på området lika möjligheter under år 2007.

| 2.16 | Regionkommittén föreslår att kommittén, i likhet med tidigare europeiska temaår, anordnar en konferens i början av år 2007 för att markera inledningen på året. |
| --- | --- |

2.16

Regionkommittén föreslår att kommittén, i likhet med tidigare europeiska temaår, anordnar en konferens i början av år 2007 för att markera inledningen på året.

Bryssel den 16 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 226, 8.8.2000, s. 1.

1

(2)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 25.

2

(3)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 62.

3

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/69

---

Resolution från regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och regionkommitténs prioriteringar 2006

(2006/C 115/15)

REGIONKOMMITTÉN HAR UTARBETAT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

kommissionens arbetsprogram för 2006 med titeln ”Att frigöra Europas potential” (KOM(2005) 531 slutlig) (ej officiellt titel),

de strategiska målen 2005–2009 (KOM(2005) 12 slutlig),

de sex ordförandeskapens fleråriga strategiska arbetsprogram för åren 2004–2006,

kommissionens meddelande ”Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005) 494 slutlig),

protokollet om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén (DI CdR 81/2001 rév. 2),

Regionkommitténs resolution om att vitalisera Lissabonstrategin (CdR 518/2004),

Regionkommitténs resolution om framtiden för budgetplanen 2007–2013 (CdR203/2005),

och av följande skäl:

De lokala och regionala myndigheterna har behörighet att genomföra en stor del av EU-politiken.

Om de lokala och regionala myndigheterna bidrar till att definiera EU:s prioriteringar kan EU-politikens demokratiska legitimitet stärkas avsevärt.

Regionkommittén kommer att fastställa sina prioriteringar för den kommande fyraårsperioden i februari 2006 då dess fjärde mandatperiod inleds (2006–2010).

Mot denna bakgrund antog Regionkommittén följande resolution vid sin 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november):

BUDGETPLANEN

Regionkommittén anser att en ambitiös budgetplan måste antas under det brittiska ordförandeskapet för att unionen skall kunna uppfylla sina åtaganden och åtnjuta ett starkare förtroende från medborgarnas sida, för att kunna ta itu med nödvändiga reformer, säkerställa det europeiska mervärdet i gemenskapens sammanhållnings- och jordbrukspolitik och planera en verklig gemenskapspolitik för forskning och innovation.

PERIODEN FÖR EFTERTANKE

Kommittén bekräftar sitt engagemang för det konstitutionella fördraget och dess landvinningar, som innebär en garanti för bättre styresformer i EU tack vare de avsevärda förbättringarna, jämfört med de gällande fördragen, i fråga om funktionssätt, enkelhet och insyn i EU.

ReK rekommenderar kommissionen att beakta dess förslag till färdplan för en decentraliserad debatt baserad på närhetsprincipen i Europas städer och regioner under perioden för eftertanke om unionens syften, mervärde, grundläggande värderingar och politik.

Kommittén uppmanar kommissionen att inom ramen för genomförandet av Plan D och den framtida informations- och kommunikationspolitiken utveckla ett ambitiöst arbetssätt baserat på frivillighet och decentralisering för att vinna medborgarnas förtroende för det europeiska projektet.

Kommittén står i detta sammanhang beredd att ta sitt ansvar i förhållande till de regionala och lokala offentliga myndigheterna och den regionala och lokala pressen, som utgör oumbärliga förbindelselänkar för att kommunicera med medborgarna. För att kunna bidra på ett effektivt sätt under reflexionsperioden begär Regionkommittén följaktligen att ytterligare ekonomiska medel ställs till dess förfogande.

STYRELSEFORMERNA I EU

Regionkommittén välkomnar kommissionens arbetssätt och dess påpekande att unionen inte kommer att uppnå sina mål om inte EU-institutionerna, de nationella, regionala och lokala offentliga myndigheterna samt medborgarna själva bidrar. Kommittén hoppas att detta partnerskap kommer att ta sig uttryck på följande sätt i utarbetandet och genomförandet av gemenskapspolitiken:

| — | Diskussioner om hur trepartsöverenskommelserna om målen skulle kunna bidra till mekanismerna för omstarten av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om hur trepartsöverenskommelserna om målen skulle kunna bidra till mekanismerna för omstarten av Lissabonstrategin.

| — | Systematisk rådfrågning av de lokala och regionala myndigheterna i ett tidigt skede av utarbetandet av EU-lagstiftningen, oberoende av hur processen för ratificering av det konstitutionella fördraget utvecklas. |
| --- | --- |

—

Systematisk rådfrågning av de lokala och regionala myndigheterna i ett tidigt skede av utarbetandet av EU-lagstiftningen, oberoende av hur processen för ratificering av det konstitutionella fördraget utvecklas.

| — | Fortsatt systematisering av den nya metoden för konsekvensanalys av kommissionens mer omfattande initiativ och ReK-medverkan i denna metod. |
| --- | --- |

—

Fortsatt systematisering av den nya metoden för konsekvensanalys av kommissionens mer omfattande initiativ och ReK-medverkan i denna metod.

| — | Ett regionalt avsnitt i de nationella handlingsplanerna för förenkling av lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Ett regionalt avsnitt i de nationella handlingsplanerna för förenkling av lagstiftningen.

| — | Särskild uppmärksamhet på införlivandet gemenskapslagstiftningen och dess konsekvenser för lagstiftningen på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet på införlivandet gemenskapslagstiftningen och dess konsekvenser för lagstiftningen på lokal och regional nivå.

Det är välkommet att kommissionen avser att intensifiera processen för samråd och utvärdering av lagstiftningens konsekvenser inom ramen för målet Bättre lagstiftning. Mot bakgrund av att det kan uppstå effekter av den gemensamma handelspolitiken på regionerna och kommunerna uppmanar vi kommissionen att rådfråga ReK även i beträffande initiativ under den gemensamma handelspolitiken, särskilt vid utarbetande av rekommendationerna om förhandlingsmandat för internationella handelsavtal.

Kommittén uppmanar följaktligen kommissionen att främja en mer föregripande roll för Regionkommittén, som bör involveras tidigt i gemenskapsåtgärderna genom förberedande yttranden om den kommande gemenskapspolitiken med inriktning på konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna, samt genom rapporter om konsekvenserna på regional och lokal nivå av vissa direktiv.

ReK understryker att kommissionens strävan att kodifiera och omarbeta lagförslag inte får innebära att ”bättre lagstiftning” uteslutande uppfattas som ”mindre lagstiftning”. Kommissionen måste alltid motivera tillbakadragande av lagstiftning i en bedömning av vilket mervärde ett lagförslag kan tillföra EU.

VÄLSTÅND

Kommittén upprepar att den är angelägen om att Lissabonstrategins alla tre pelare – ekonomi, sociala frågor och miljö – skall ägnas lika stor uppmärksamhet.

Kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att uppnå högre tillväxt och ökad sysselsättning i EU mot bakgrund av översynen och genomförandet av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning.

ReK anser att sammanhållning och konkurrenskraft är två mål som ömsesidigt stärker varandra och som måste gå hand i hand. Att nyttiggöra outnyttjad regional och lokal potential och regionalt och lokalt kapital kan förbättra konkurrenskraften inom ett område och bidra på ett positivt sätt till att uppnå målet om territoriell balans och sammanhållning. Kommittén stöder också idén om att konkurrenskraften är beroende av att inre marknaden fungerar, och insisterar på att särskild uppmärksamhet riktas mot gränsregioner.

Kommittén anser att Lissabonstrategins ledningsorganisation i medlemsstaterna bör anpassas för att ge utrymme åt mer direkt och närmare formell integrering av strukturfondsstöd och Lissabonstrategin.

ReK instämmer helt i kommissionens bedömning att globaliseringen är ett faktum som måste erkännas för att vi skall kunna återskapa dynamisk tillväxt och arbetstillfällen av hög kvalitet i Europa, särskilt genom inriktning på att förutse globaliseringsrelaterade omstruktureringar och att ge stöd i samband med dem.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att fortsätta att undanröja hinder för medborgarnas rörlighet och att uppmuntra medborgare att ta vara på möjligheterna inom EU, vilket är nödvändigt för en dynamisk ekonomi.

Kommittén konstaterar att utbildning är ett centralt verktyg för att uppnå Lissabonmålen och för att säkerställa att alla européer inbegrips i det kunskapsbaserade samhället. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens inriktning på erkännande av kvalifikationer samt dess vilja att uppmuntra rörlighet och att investera i en företagarvänlig kultur.

Regionkommittén fäster stor vikt vid främjandet av ett informationssamhälle som är rättvist i regionalt och socialt hänseende och som säkerställer att medborgarna utrustas med de färdigheter de behöver för att leva och arbeta i den nya digitala tidsåldern. Regionkommittén har bidragit och kommer även fortsättningsvis att bidra till utvecklingen av lokala och regionala e-tjänster och e-förvaltning, och understryker att lokala och regionala åtgärder skulle vara det effektivaste sättet att uppnå resultat.

Kommittén delar kommissionens syn på behovet av att bygga det transeuropeiska nätverket med utgångspunkt i tillväxtinitiativet och garantier för avsevärda nya resurser som skulle leda till nya åtgärder för att förbättra nätverkets funktion och samordning.

Kommittén anser att de transeuropeiska transport-, telekommunikations- och energinäten är av central betydelse för att utnyttja den europeiska ekonomins fulla potential, binda samman det utvidgade Europa och förbättra den territoriella sammanhållningen.

SOLIDARITET

Regionkommittén står bakom viljan att koncentrera insatserna på genomförandet av en programplanering som är tillräcklig för den nya generationen strukturfonder, men påminner i detta sammanhang om de administrativa och ekonomiska konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna som uppstår om en överenskommelse om budgetplanen försenas eller uteblir.

ReK kommer med särskilt intresse att följa hur målet för ”europeiskt regionalt samarbete” uppfylls, framför allt när det gäller avgränsning av stödberättigade områden, förenkling av administrativa förfaranden och insatsernas överensstämmelse med EU:s strategiska riktlinjer.

ReK förespråkar med kraft att framtida program finansierade av strukturfonderna skall omfatta frågor som stadsförnyelse, social misär, särskilda åtgärder vad avser bostäder, ekonomisk omstrukturering och kollektivtrafik, som alla tenderar att koncentreras till storstadsområden. Kommittén erkänner dock alla europeiska regioners betydelse och vikten av att uppnå en balans mellan stad och land i kommande program.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna i dessa att målinriktat utnyttja ERUF-medlen för att hjälpa områden som drabbas av våld i städerna. Kommittén uppmanar kommissionen att se till att initiativet Urban och målsättningarna för detta bibehålls i de framtida strukturfonderna.

Kommittén stöder mervärdet i det nya rättsliga instrumentet ”Europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete” som syftar till att ta fram samarbetsinitiativ mellan lokala och regionala myndigheter, och påminner om vikten av att inte komplicera kontrollförfarandena i samband med inrättandet av dessa grupperingar. Kommittén har inrättat en plattform för aktörer inom lokalt och regionalt samarbete för att följa antagandet av förordningen och lanseringen av det första grupperingarna.

Kommittén vill åter betona behovet av att bevara ett allsidigt jordbruk i alla Europas regioner eftersom landsbygden upptar 90 % av gemenskapens territorium. ReK gläder sig också åt att reformen av jordbrukspolitiken fortsätter inom de sektorer som ännu inte har reformerats. Kommittén påminner i detta sammanhang om vikten av att ta tillfället i akt i de kommande reformerna att ta fram nya system för kompensation av naturbetingade handikapp, som i första hand drabbar jordbruket, samt olika sätt att främja förvaltning av stora arealer och rent allmänt den ekonomiska utvecklingen inom sådana.

Arbetet på området för tjänster i allmänhetens intresse måste fortsätta. Dessa tjänster har strategisk betydelse för regionala och lokala myndigheter. Kommittén framhäver särskilt behovet av en övergripande och mångsektoriell gemenskapsomfattande referensram för att kunna bestämma omfattningen av tjänster av gemensamt intresse i syfte att kunna fastställa konkurrensbestämmelser. I detta sammanhang kommer kommittén under 2006 att med särskilt intresse ta del av meddelandet om den sociala sektorn i fråga om tjänster av allmänt intresse.

Regionkommittén erinrar om den politiska, ekonomiska och sociala utmaning som de demografiska utvecklingen innebär för de europeiska lokala och regionala myndigheterna. Förändringarna bör fungera som ett incitament för att agera på alla områden inom den offentliga sfären, eftersom möjligheten att förutse utvecklingen beror på våra samhällens långsiktiga hållbarhet. Vi uppmanar kommissionen att under år 2006 göra en konkret uppföljning av grönboken om demografiska förändringar.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att utveckla en ny strategi för hälsa och säkerhet på arbetet, som kommer att göra det möjligt för EU att fastställa ett mer enhetligt ramverk på detta område. Vi vill framhålla att det finns behov av att se till att de lokala och regionala myndigheterna verkligen medverkar, framför allt vid utarbetandet av hälsoindikatorer och framtida metod- och resultatjämförelser.

Vidare vill vi framhålla betydelsen av lika möjligheter. Det är ett område där de lokala och regionala myndigheterna kan spela en viktig roll. Detta beror i hög grad på deras roll som betydande arbetsgivare samt på det ansvar de har i egenskap av tillhandahållare och producenter av varor och tjänster. Därför ser vi fram emot kommissionens meddelande om en strategi för jämställdhet.

Regionkommittén välkomnar förslaget att anordna ett europeiskt år för interkulturell dialog 2008. Vi vill än en gång påpeka att kulturell och språklig mångfald enligt kommitténs uppfattning är en av de grundläggande principerna för den europeiska integrationsprocessen. Det handlar inte om att utjämna skillnader eller skapa en enhetlig identitet, utan om att få till stånd utökat samarbete och bättre förståelse bland de olika befolkningsgrupperna i Europa.

Regionkommittén håller med kommissionen om att kampen mot klimatförändringarna är en av framtidens största utmaningar. Vi instämmer i att det krävs en paketlösning och ett samarbete mellan alla myndighetsnivåer, i partnerskap med den privata sektorn, hälso- och sjukvården, intressegrupper från lokalsamhället och utbildningssystemet samt energieffektivitetsorganisationer.

Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att låta åtgärder som i högre grad är inriktade på energileverantörerna och energidistributionsföretagen ingå i handlingsplanen, och vi föreslår att man ekonomiskt skall stimulera en effektiv energianvändning – framför allt till förmån för användningen av förnybar energi. Vidare bör det bli lättare att ge statligt stöd till åtgärder för miljöinnovation och produktivitetsökning i syfte att uppnå en större energieffektivitet och på så vis stimulera innovation, göra EU mer konkurrenskraftigt och säkerställa en hållbar och säker energiförsörjning.

Vi vill understryka att det är viktigt att få till stånd en dynamisk sjöfartssektor som grundar sig på hållbar utveckling. Det är också viktigt att man fullt ut erkänner de lokala och regionala myndigheternas bidrag till resursförvaltningen på sjöfartsområdet och att denna integreras i EU:s nya politik.

SÄKERHET

Vi stöder genomförandet av Haagprogrammets tio prioriteringar för de fem närmaste åren. De vittnar om en vilja och en beslutsamhet att stärka ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och vi uppmanar kommissionen att utarbeta en särskild handlingsplan för de lokala och regionala myndigheterna som gör det möjligt att på ett bättre sätt integrera den lokala och regionala dimensionen i gemenskapsinsatserna.

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens engagemang i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen. Vi vill erinra om kommitténs förslag att inrätta en europeisk observationsgrupp för säkerhet i städerna. I denna skulle det ingå företrädare för de lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna som kan ge all den information som behövs vad avser politikens utformning, främjande och samordning av forskning samt insamling, systematisering och utarbetande av säkerhetsuppgifter, exempelvis genom spridning av goda exempel och metoder och inrättande av lokala och regionala partnerskap.

Vi vill upprepa vår rekommendation att strukturfonderna bör användas till att stödja och utveckla instrument som kan bidra till att genomföra ett område för frihet, säkerhet och rättvisa. Vi uppmanar kommissionen att inom ramen den för nya budgetplanen omsätta riktlinjerna i tredje sammanhållningsrapporten i praktiken.

Vi håller med om att säkra transportsystem är av största betydelse för transportoperatörerna och de berörda aktörerna, såsom de offentliga myndigheterna och passagerarna. De terrorattacker som nyligen ägde rum i London och Madrid har utgjort en kraftfull påminnelse om att säkerheten inom EU:s transportsystem bör ägnas större uppmärksamhet.

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att planera och anta gränsöverskridande insatser som innebär ett aktivt deltagande från gränsregionernas sida. Vidare bör man på ett bättre sätt samordna den nya solidaritetsfonden med strukturfonderna. Kommittén föreslår därför att man skall öka samordningen när det gäller gemenskapens räddningstjänstmekanism genom att i samtliga riskområden inrätta regionala räddningstjänstcentrum som skall svara för insamling av uppgifter, kontroll och inrättande av ett system för tidig varning.

EU – EN GLOBAL PARTNER

Regionkommittén har för avsikt att fullfölja sitt engagemang i syfte att säkerställa en interkulturell politisk dialog mellan företrädarna för de lokala och regionala myndigheterna, medlemsstaterna, kandidatländerna och blivande kandidatländer. Därför anser kommittén att det vore lämpligt att inrätta en gemensam rådgivande kommitté med Turkiet. Vidare upprepar vi vår uppmaning till Europeiska kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en praktisk lösning för att kompensera det faktum att det saknas rättslig grund för att inrätta en gemensam rådgivande kommitté i stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien och länderna på västra Balkan.

Vi vill uppmuntra Europeiska kommissionen att i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället främja och stödja kampanjer med information om EU:s utvidgningsprocess på lokal och regional nivå såväl i medlemsstaterna som i kandidatländerna och i potentiella kandidatländer.

Vi stöder nya handlingsplaner till förmån för en stärkt grannskapspolitik. Vidare uppmanar ReK kommissionen att i de nya handlingsplanerna beakta det bidrag som gränsöverskridande och interregionalt samarbete tillför. Vi vill vara delaktiga i utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av den nya politiken på detta område.

Regionkommittén vill än en gång betona sitt engagemang för ett partnerskap EU–Medelhavsländerna, och vi efterlyser på nytt åtgärder som kan främja större deltagande och medverkan av de lokala och regionala myndigheterna. Det vore lämpligt att inom ramen för de gemensamma institutionerna för EU och Medelhavsländerna inrätta ett nytt forum med uppgift att å ena sidan främja det regionala, decentraliserade samarbetet, och å andra sidan främja partnerskapet och utveckla operativa program i hela Medelhavsområdet.

ReK beklagar att det bidrag som de lokala och regionala myndigheterna i EU kan tillföra unionens utvecklingspolitik fortfarande är mycket underskattat. Följaktligen föreslår vi att man skall se över det decentraliserade samarbetets ställning och erkänna att de lokala myndigheterna vid sidan av övriga aktörer besitter specifika kunskaper och erfarenheter som kan bidra till den övergripande strategin för kampen mot fattigdomen i världen och till verksamheten för att uppnå FN:s utvecklingsmål för det nya årtusendet.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att lägga fram denna resolution för Europeiska kommissionen, rådet och Europaparlamentet samt för det österrikiska och det finska ordförandeskapet.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/73

---

Resolution om vägen framåt för budgetplanen 2007–2013

(2006/C 115/16)

REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

Regionkommitténs yttrande om budgetplanen: ”Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet – Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (CdR 162/2004 fin),

Europaparlamentets resolution om ”Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (A6-0153/2005),

och av följande skäl:

| 1) | Europeiska rådet lyckades vid sitt möte den 16–17 juni inte enas om budgeten för EU:s kommande programperiod 2007–2013. |
| --- | --- |

1)

Europeiska rådet lyckades vid sitt möte den 16–17 juni inte enas om budgeten för EU:s kommande programperiod 2007–2013.

| 2) | Det brittiska ordförandeskapet uppmanades att ta fasta på de framsteg som gjorts och driva diskussionen framåt för att snarast möjligt försöka jämka samman de skilda ståndpunkter som förhindrar en överenskommelse. |
| --- | --- |

2)

Det brittiska ordförandeskapet uppmanades att ta fasta på de framsteg som gjorts och driva diskussionen framåt för att snarast möjligt försöka jämka samman de skilda ståndpunkter som förhindrar en överenskommelse.

| 3) | Det finns ett behov att under 2005 anta en budgetplan för att möjliggöra en effektiv politik präglad av solidaritet, territoriell sammanhållning och ökad tillväxt och fler arbetstillfällen i Europa från 2007 och framåt. |
| --- | --- |

3)

Det finns ett behov att under 2005 anta en budgetplan för att möjliggöra en effektiv politik präglad av solidaritet, territoriell sammanhållning och ökad tillväxt och fler arbetstillfällen i Europa från 2007 och framåt.

Mot denna bakgrund antog Regionkommittén följande resolution vid sin 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november):

| 1. | Regionkommittén upprepar sitt stöd för de välbalanserade förslag som Europeiska kommissionen ursprungligen lade fram (CdR 162/2004 fin) och som byggde på realistiska behov och antogs efter ett brett samråd med lokala och regionala myndigheter under fyra år. Kommittén framförde detta stöd i sitt yttrande och upprepade sitt stöd i den deklaration som den antog tillsammans med Europaparlamentet den 6 april 2005 och i Wroclawdeklarationen den 20 maj 2005. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén upprepar sitt stöd för de välbalanserade förslag som Europeiska kommissionen ursprungligen lade fram (CdR 162/2004 fin) och som byggde på realistiska behov och antogs efter ett brett samråd med lokala och regionala myndigheter under fyra år. Kommittén framförde detta stöd i sitt yttrande och upprepade sitt stöd i den deklaration som den antog tillsammans med Europaparlamentet den 6 april 2005 och i Wroclawdeklarationen den 20 maj 2005.

| 2. | ReK ställer sig bakom de förslag som har framförts av det luxemburgska ordförandeskapet och instämmer särskilt med Europaparlamentet om att budgetplanen bör säkerställa att det finns tillräckliga budgetmedel som kan underbygga konkurrenskrafts- och tillväxtmålen och att regional- och strukturfonderna kommer alla europeiska regioner till godo. Detta är absolut nödvändigt om EU skall uppfylla sina åtaganden och förhindra att allmänhetens misstro mot EU ökar. Alla sänkningar av budgettaket kommer att äventyra sammanhållningspolitikens grundprinciper och därmed också undergräva solidaritetsprincipen, som utgör ett specifikt och väsentligt inslag i den europeiska integrationen och samhällsmodellen. Minskade budgetanslag på detta område skulle kunna leda till en åternationalisering av regionalpolitiken i merparten av de tidigare 15 EU-medlemsstaterna, vilket går stick i stäv mot synpunkterna bland Europas lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.

ReK ställer sig bakom de förslag som har framförts av det luxemburgska ordförandeskapet och instämmer särskilt med Europaparlamentet om att budgetplanen bör säkerställa att det finns tillräckliga budgetmedel som kan underbygga konkurrenskrafts- och tillväxtmålen och att regional- och strukturfonderna kommer alla europeiska regioner till godo. Detta är absolut nödvändigt om EU skall uppfylla sina åtaganden och förhindra att allmänhetens misstro mot EU ökar. Alla sänkningar av budgettaket kommer att äventyra sammanhållningspolitikens grundprinciper och därmed också undergräva solidaritetsprincipen, som utgör ett specifikt och väsentligt inslag i den europeiska integrationen och samhällsmodellen. Minskade budgetanslag på detta område skulle kunna leda till en åternationalisering av regionalpolitiken i merparten av de tidigare 15 EU-medlemsstaterna, vilket går stick i stäv mot synpunkterna bland Europas lokala och regionala myndigheter.

| 3. | Regionkommittén understryker att det råder samsyn mellan ReK och Europaparlamentet och att EP har en mycket viktig roll som jämbördig part i budgetförhandlingarna. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén understryker att det råder samsyn mellan ReK och Europaparlamentet och att EP har en mycket viktig roll som jämbördig part i budgetförhandlingarna.

| 4. | Vi uppmanar medlemsstaterna att stå emot kraven på nedskärningar av EU:s budget, och föreslår att medlemsstaterna förser EU med en budget som möjliggör effektiva insatser på de områden där de har och kan få ett påtagligt mervärde för de europeiska medborgarnas vardagsliv och för de orter där de bor och arbetar. Detta kommer att kräva ett starkt ledarskap, en tydlig vilja att samarbeta mellan olika sektorer och en fortlöpande offentlig diskussion under de närmaste månaderna, så att man kan enas om på vilka huvudområden EU åstadkommer detta mervärde. |
| --- | --- |

4.

Vi uppmanar medlemsstaterna att stå emot kraven på nedskärningar av EU:s budget, och föreslår att medlemsstaterna förser EU med en budget som möjliggör effektiva insatser på de områden där de har och kan få ett påtagligt mervärde för de europeiska medborgarnas vardagsliv och för de orter där de bor och arbetar. Detta kommer att kräva ett starkt ledarskap, en tydlig vilja att samarbeta mellan olika sektorer och en fortlöpande offentlig diskussion under de närmaste månaderna, så att man kan enas om på vilka huvudområden EU åstadkommer detta mervärde.

| 5. | ReK påminner medlemsstaterna om att sammanhållningspolitiken utgör ett område där EU tillför ett verkligt mervärde eftersom utnyttjande av finansiella medel på EU-nivå ger större avkastning och en större hävstångseffekt än på nationell nivå. Sammanhållningspolitiken har visat sig vara särskilt viktig för att minska ekonomiska och sociala skillnader mellan och inom EU:s regioner, och sådana skillnader utgör ett stort hinder för att fullborda en väl fungerande inre marknad i EU. Sammanhållningspolitiken är grundläggande för regioner som släpar efter genomsnittet i Europa och för att uppnå Lissabonmålen. Den måste därför tveklöst erkännas som ett politiskt centralt komplement till alla strategier för ökad tillväxt och sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

5.

ReK påminner medlemsstaterna om att sammanhållningspolitiken utgör ett område där EU tillför ett verkligt mervärde eftersom utnyttjande av finansiella medel på EU-nivå ger större avkastning och en större hävstångseffekt än på nationell nivå. Sammanhållningspolitiken har visat sig vara särskilt viktig för att minska ekonomiska och sociala skillnader mellan och inom EU:s regioner, och sådana skillnader utgör ett stort hinder för att fullborda en väl fungerande inre marknad i EU. Sammanhållningspolitiken är grundläggande för regioner som släpar efter genomsnittet i Europa och för att uppnå Lissabonmålen. Den måste därför tveklöst erkännas som ett politiskt centralt komplement till alla strategier för ökad tillväxt och sysselsättning i Europa.

| 6. | Regionkommittén stöder de ansträngningar som Europeiska kommissionens ordförande har gjort för att återuppta förhandlingarna om budgetplanen och anser att detta också skulle kunna bidra till att främja diskussionen om hur EU:s budget skall moderniseras, men understryker att alla förslag i denna riktning måste vara förankrade i tillräckliga budgetramar. I detta sammanhang vill vi uppmärksamma förslagen om en ny fond för globaliseringsanpassning och Jeremie- och Jaspers-mekanismerna: Dessa instrument bör utgöra komplement och får inte införas som alternativ till budgetrubriker som syftar till att främja konvergens-, konkurrenskrafts- och sysselsättningsmålen. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén stöder de ansträngningar som Europeiska kommissionens ordförande har gjort för att återuppta förhandlingarna om budgetplanen och anser att detta också skulle kunna bidra till att främja diskussionen om hur EU:s budget skall moderniseras, men understryker att alla förslag i denna riktning måste vara förankrade i tillräckliga budgetramar. I detta sammanhang vill vi uppmärksamma förslagen om en ny fond för globaliseringsanpassning och Jeremie- och Jaspers-mekanismerna: Dessa instrument bör utgöra komplement och får inte införas som alternativ till budgetrubriker som syftar till att främja konvergens-, konkurrenskrafts- och sysselsättningsmålen.

| 7. | Vi vill också i detta sammanhang varna för att kanalisera EU-medel till enbart nationella åtgärder för ökad konkurrenskraft och tillväxt, eftersom EU-medel bäst kan inriktas på att stärka den territoriella sammanhållningen om strävan efter ökad konkurrenskraft och tillväxt sker inom ramen för en EU-omfattande sammanhållningspolitik. Dessutom vill vi att det i strukturfondsbestämmelserna om medfinansiering även fortsättningsvis skall ges möjlighet till privat medfinansiering. |
| --- | --- |

7.

Vi vill också i detta sammanhang varna för att kanalisera EU-medel till enbart nationella åtgärder för ökad konkurrenskraft och tillväxt, eftersom EU-medel bäst kan inriktas på att stärka den territoriella sammanhållningen om strävan efter ökad konkurrenskraft och tillväxt sker inom ramen för en EU-omfattande sammanhållningspolitik. Dessutom vill vi att det i strukturfondsbestämmelserna om medfinansiering även fortsättningsvis skall ges möjlighet till privat medfinansiering.

| 8. | ReK beklagar att man vid det informella toppmötet i Hampton Court den 27 oktober inte lyckades återuppta debatten om budgetplanen. |
| --- | --- |

8.

ReK beklagar att man vid det informella toppmötet i Hampton Court den 27 oktober inte lyckades återuppta debatten om budgetplanen.

| 9. | Vi är särskilt oroade över att en försenad överenskommelse kommer att påverka medborgarnas uppfattning av EU i negativ riktning, äventyra en smidig inledning av nästa programperiod och ge upphov till finansiell instabilitet bland EU:s lokala och regionala myndigheter, med negativa effekter i framför allt de nya medlemsstaterna. Dessa kan få allvarliga problem med att uppfylla de åtaganden som gjorts under övergångsperioderna, vilka medlemsstaterna åtog sig att svara för anslutningsavtal före den senaste utvidgningen av EU. |
| --- | --- |

9.

Vi är särskilt oroade över att en försenad överenskommelse kommer att påverka medborgarnas uppfattning av EU i negativ riktning, äventyra en smidig inledning av nästa programperiod och ge upphov till finansiell instabilitet bland EU:s lokala och regionala myndigheter, med negativa effekter i framför allt de nya medlemsstaterna. Dessa kan få allvarliga problem med att uppfylla de åtaganden som gjorts under övergångsperioderna, vilka medlemsstaterna åtog sig att svara för anslutningsavtal före den senaste utvidgningen av EU.

| 10. | Regionkommittén upprepar sin uppmaning till det brittiska ordförandeskapet att göra allt som krävs för att nå en överenskommelse före årets slut. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén upprepar sin uppmaning till det brittiska ordförandeskapet att göra allt som krävs för att nå en överenskommelse före årets slut.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/75

---

Regionkommitténs förberedande yttrande om Säkerheten inom samtliga transportsätt, inklusive finansieringen

(2006/C 115/17)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

skrivelsen av den 3 juni 2005 från kommissionsledamot Margot Wallström till ordförande Peter Straub med begäran om ett yttrande från Regionkommittén om säkerheten inom samtliga transportsätt, inklusive finansieringen, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU, som lades fram år 2001, och som uppmanar Regionkommittén att ”delta i beredningen av besluten i ett tidigare skede, till exempel genom att göra utredningar innan kommissionen lägger fram sina förslag”,

samarbetsprotokollet från september 2001 mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén, där Regionkommittén uppmuntras att ”utarbeta strategidokument avseende frågor som kommissionen anser betydelsefulla. Dessa förberedande rapporter fördjupar analysen av befintliga problem på de områden där Regionkommittén har ändamålsenliga informationsvägar ute på fältet”,

ordförandens beslut av den 25 juli 2005 att ge utskottet för territoriell sammanhållningspolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Terrorattacker – förebyggande, beredskap och insatser, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen” (KOM(2004) 698 slutlig – KOM(2004) 700 slutlig – KOM(2004) 701 slutlig – KOM(2004) 702 slutlig) – (CdR 465/2004 fin),

det utkast till yttrande (CdR 209/2005) som antogs av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik den 30 september 2005 (föredragande: Robert Neill, ledamot av London Assembly (UK–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | Säkra transportsystem har alltid varit av största betydelse för transportoperatörerna och centrala aktörer, såsom de offentliga myndigheterna och passagerarna. De terrorattacker som nyligen ägde rum i London och Madrid har dock utgjort en kraftfull påminnelse om att säkerheten inom EU:s transportsystem bör ägnas större uppmärksamhet. Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att i slutet av år 2005 offentliggöra ett meddelande om ärendet, som även behandlar finansieringen av säkerhetsåtgärderna. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör prioritera frågan om hur de skall reagera på detta meddelande. |
| --- | --- |

1)

Säkra transportsystem har alltid varit av största betydelse för transportoperatörerna och centrala aktörer, såsom de offentliga myndigheterna och passagerarna. De terrorattacker som nyligen ägde rum i London och Madrid har dock utgjort en kraftfull påminnelse om att säkerheten inom EU:s transportsystem bör ägnas större uppmärksamhet. Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att i slutet av år 2005 offentliggöra ett meddelande om ärendet, som även behandlar finansieringen av säkerhetsåtgärderna. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör prioritera frågan om hur de skall reagera på detta meddelande.

| 2) | ReK välkomnar också de säkerhetsåtgärder som för närvarande vidtas eller planeras på EU-nivå och nationell nivå på områdena luftfart, sjöfart och godstransporter. |
| --- | --- |

2)

ReK välkomnar också de säkerhetsåtgärder som för närvarande vidtas eller planeras på EU-nivå och nationell nivå på områdena luftfart, sjöfart och godstransporter.

| 3) | Medlemsstaternas regeringar anser att hotet om terrorattacker mot civila mål kommer att kvarstå under en överskådlig framtid. Hotet gäller framför allt transportsystemen, eftersom de regelbundet används av ett stort antal människor och det ofta saknas möjligheter att genomföra systematiska säkerhetskontroller. |
| --- | --- |

3)

Medlemsstaternas regeringar anser att hotet om terrorattacker mot civila mål kommer att kvarstå under en överskådlig framtid. Hotet gäller framför allt transportsystemen, eftersom de regelbundet används av ett stort antal människor och det ofta saknas möjligheter att genomföra systematiska säkerhetskontroller.

| 4) | Eftersom de lokala och regionala myndigheterna och deras verkställande organ ansvarar för ett flertal transportfrågor spelar dessa en central roll när det gäller att minska hotet om och följderna av en terrorattack. |
| --- | --- |

4)

Eftersom de lokala och regionala myndigheterna och deras verkställande organ ansvarar för ett flertal transportfrågor spelar dessa en central roll när det gäller att minska hotet om och följderna av en terrorattack.

| 5) | Inget transportsystem kan någonsin vara fullständigt säkert. Det kommer alltid att finnas en risk för terrorattacker, varför strategier för att minska och hantera denna risk måste utvecklas eller uppdateras. Sakkunskap med avseende på riskhantering finns överallt i världen och har utvecklats som ett svar på de senaste decenniernas terrorattacker, på attackerna den 11 september och på de attacker som ägt rum därefter. Utmaningen är att kunna utnyttja denna sakkunskap i komplicerade nätverk såsom transportsystem – som kan omfatta många olika offentliga och privata aktörer – och att finansiera de ändringar som krävs i de nuvarande rutinerna. |
| --- | --- |

5)

Inget transportsystem kan någonsin vara fullständigt säkert. Det kommer alltid att finnas en risk för terrorattacker, varför strategier för att minska och hantera denna risk måste utvecklas eller uppdateras. Sakkunskap med avseende på riskhantering finns överallt i världen och har utvecklats som ett svar på de senaste decenniernas terrorattacker, på attackerna den 11 september och på de attacker som ägt rum därefter. Utmaningen är att kunna utnyttja denna sakkunskap i komplicerade nätverk såsom transportsystem – som kan omfatta många olika offentliga och privata aktörer – och att finansiera de ändringar som krävs i de nuvarande rutinerna.

| 6) | God tillgång till en effektiv transportinfrastruktur till en rimlig kostnad utgör en viktig del av livet i EU:s medlemsstater. EU-medborgarna är flitiga användare av de lokala transportsystemen, men är också beroende av globala transport- och logistiknätverk som inte enbart erbjuder möjligheter till sysselsättning och affärsverksamhet utan också är nödvändiga för tillhandahållandet av basvaror, inklusive livsmedel. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att bemöta terrorhotet, men dessa får inte leda till oproportionerligt stora störningar i transportnätet. Omfattande fortgående avbrott, vilket är vad terroristerna försöker åstadkomma, skulle få allvarliga konsekvenser för ekonomin och samhällslivet i EU. |
| --- | --- |

6)

God tillgång till en effektiv transportinfrastruktur till en rimlig kostnad utgör en viktig del av livet i EU:s medlemsstater. EU-medborgarna är flitiga användare av de lokala transportsystemen, men är också beroende av globala transport- och logistiknätverk som inte enbart erbjuder möjligheter till sysselsättning och affärsverksamhet utan också är nödvändiga för tillhandahållandet av basvaror, inklusive livsmedel. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att bemöta terrorhotet, men dessa får inte leda till oproportionerligt stora störningar i transportnätet. Omfattande fortgående avbrott, vilket är vad terroristerna försöker åstadkomma, skulle få allvarliga konsekvenser för ekonomin och samhällslivet i EU.

| 7) | Denna rapport försöker inte på något sätt täcka alla de åtgärder som en strategi mot terrorism omfattar. I stället fokuserar den på de frågor som ligger inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden, och i synnerhet de som rör kollektivtrafiken. I rapporten försöker man fastställa några av de frågor som dessa myndigheter bör koncentrera sig på (och i många fall redan koncentrerar sig på) samt avgöra vilket medvärde ett samarbete på EU-nivå med andra medlemsstater kan tillföra. |
| --- | --- |

7)

Denna rapport försöker inte på något sätt täcka alla de åtgärder som en strategi mot terrorism omfattar. I stället fokuserar den på de frågor som ligger inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden, och i synnerhet de som rör kollektivtrafiken. I rapporten försöker man fastställa några av de frågor som dessa myndigheter bör koncentrera sig på (och i många fall redan koncentrerar sig på) samt avgöra vilket medvärde ett samarbete på EU-nivå med andra medlemsstater kan tillföra.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

Regionkommitténs ståndpunkt

Viktiga frågor som bör behandlas

1.   Samarbete

| 1.1 | Verkligt säkra transportnät förutsätter ett mycket nära samarbete mellan alla berörda parter, allt från personalen som handhar transporttjänsterna, deras chefer och politikerna (på lokal, regional och nationell nivå) som de är ansvariga inför, till polisen och underrättelsetjänsten. Detta samarbete är viktigt för att man skall kunna säkerställa att det finns en enhetlig strategi för att avskräcka från attacker, och för att effektiva åtgärder skall kunna vidtas om något allvarligt skulle inträffa. På så vis kan man till exempel samtidigt hjälpa passagerarna, ta vara på bevis och se till att verksamheten kan återupptas så fort som möjligt. Det är nödvändigt att ledningen inom alla organ medverkar. |
| --- | --- |

1.1

Verkligt säkra transportnät förutsätter ett mycket nära samarbete mellan alla berörda parter, allt från personalen som handhar transporttjänsterna, deras chefer och politikerna (på lokal, regional och nationell nivå) som de är ansvariga inför, till polisen och underrättelsetjänsten. Detta samarbete är viktigt för att man skall kunna säkerställa att det finns en enhetlig strategi för att avskräcka från attacker, och för att effektiva åtgärder skall kunna vidtas om något allvarligt skulle inträffa. På så vis kan man till exempel samtidigt hjälpa passagerarna, ta vara på bevis och se till att verksamheten kan återupptas så fort som möjligt. Det är nödvändigt att ledningen inom alla organ medverkar.

| 1.2 | Ett sådant samarbete kräver att man lyckas uppnå en balans mellan sekretess när så krävs och informationsutbyte mellan olika organ, medlemsstater och allmänheten då detta är möjligt. När den privata sektorn är närvarande, till exempel som tillhandahållare av transporttjänster eller av tjänster i den omedelbara närheten av transportknutpunkter (såsom städtjänster och detaljhandel eller annan verksamhet i järnvägsstationerna), bör denna sektor delta fullt ut i säkerhetsstrategierna. |
| --- | --- |

1.2

Ett sådant samarbete kräver att man lyckas uppnå en balans mellan sekretess när så krävs och informationsutbyte mellan olika organ, medlemsstater och allmänheten då detta är möjligt. När den privata sektorn är närvarande, till exempel som tillhandahållare av transporttjänster eller av tjänster i den omedelbara närheten av transportknutpunkter (såsom städtjänster och detaljhandel eller annan verksamhet i järnvägsstationerna), bör denna sektor delta fullt ut i säkerhetsstrategierna.

| 1.3 | Detta samarbete måste också sträcka sig mellan de olika regionerna i en medlemsstat och över gränserna inom EU, så att information om välfungerande lösningar kan spridas och så att alla berörda organ, från räddningstjänsten till transportmyndigheterna, omedelbart informeras i händelse av en terrorattack och kan vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

1.3

Detta samarbete måste också sträcka sig mellan de olika regionerna i en medlemsstat och över gränserna inom EU, så att information om välfungerande lösningar kan spridas och så att alla berörda organ, från räddningstjänsten till transportmyndigheterna, omedelbart informeras i händelse av en terrorattack och kan vidta lämpliga åtgärder.

| 1.4 | Utöver att granska tidigare händelser i EU, i synnerhet tågbombningarna i Madrid år 2004, bör EU dra lärdom av andra länder runt om i världen som också har drabbats av terrorattacker, såsom i New York, Tokyo och Moskva (1). Dessutom bör man utnyttja den erfarenhet som finns inom andra sektorer (t.ex. för att jämföra förfaringssätten inom lufttransporter och yttransporter). |
| --- | --- |

1.4

Utöver att granska tidigare händelser i EU, i synnerhet tågbombningarna i Madrid år 2004, bör EU dra lärdom av andra länder runt om i världen som också har drabbats av terrorattacker, såsom i New York, Tokyo och Moskva (1). Dessutom bör man utnyttja den erfarenhet som finns inom andra sektorer (t.ex. för att jämföra förfaringssätten inom lufttransporter och yttransporter).

| 1.5 | Grunderna för ett europeiskt samarbete på området för transportsäkerhet existerar redan, men åtgärderna bör effektiviseras. Transportoperatörerna samarbetar genom sådana forum som arbetsgruppen för säkerhet inom Internationella kollektivtrafikunionen (UITP). Järnvägsbolagen och de polisstyrkor som ansvarar för säkerheten på järnvägarna i Europa samarbetar genom COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ett organ som är anslutet till Internationella järnvägsunionen (UIC) (2). Järnvägs- och tunnelbanepolisen i Nederländerna, Tyskland, Belgien, Italien och Storbritannien utbyter information och bästa lösningar samt försöker finna lämpliga samarbetsområden via RAILPOL. Polisen i Nederländerna står för RAILPOL:s ordförandeskap och sekretariat, och får ett visst EU-stöd för verksamheten. Ett flertal andra medlemsstater vill gärna ansluta sig till denna grupp, vilket bör uppmuntras. |
| --- | --- |

1.5

Grunderna för ett europeiskt samarbete på området för transportsäkerhet existerar redan, men åtgärderna bör effektiviseras. Transportoperatörerna samarbetar genom sådana forum som arbetsgruppen för säkerhet inom Internationella kollektivtrafikunionen (UITP). Järnvägsbolagen och de polisstyrkor som ansvarar för säkerheten på järnvägarna i Europa samarbetar genom COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ett organ som är anslutet till Internationella järnvägsunionen (UIC) (2). Järnvägs- och tunnelbanepolisen i Nederländerna, Tyskland, Belgien, Italien och Storbritannien utbyter information och bästa lösningar samt försöker finna lämpliga samarbetsområden via RAILPOL. Polisen i Nederländerna står för RAILPOL:s ordförandeskap och sekretariat, och får ett visst EU-stöd för verksamheten. Ett flertal andra medlemsstater vill gärna ansluta sig till denna grupp, vilket bör uppmuntras.

2.   Utbildning och planering

| 2.1 | De transport- och räddningstjänster som berördes av de attacker som nyligen ägde rum i London fick beröm för sitt välorganiserade agerande efter attackerna. Detta berodde sannolikt på lämplig utbildning och beredskapsplanering inom olika tjänster. Arbetskraften kan utnyttjas effektivt exempelvis genom att det upprättas specialutbildade personalgrupper, som bland annat handhar noggrann övervakning av transportnäten, eller genom att personalen inom transportsektorn eller polisen får särskild utbildning i användningen av övervakningskameror. |
| --- | --- |

2.1

De transport- och räddningstjänster som berördes av de attacker som nyligen ägde rum i London fick beröm för sitt välorganiserade agerande efter attackerna. Detta berodde sannolikt på lämplig utbildning och beredskapsplanering inom olika tjänster. Arbetskraften kan utnyttjas effektivt exempelvis genom att det upprättas specialutbildade personalgrupper, som bland annat handhar noggrann övervakning av transportnäten, eller genom att personalen inom transportsektorn eller polisen får särskild utbildning i användningen av övervakningskameror.

| 2.2 | Regelbunden utbildning av transportpersonalen – inklusive övningar med simulerade terrorattacker i vilka alla berörda organ deltar – är ovärderlig, i synnerhet med tanke på hanteringen av de omedelbara följderna av en attack. |
| --- | --- |

2.2

Regelbunden utbildning av transportpersonalen – inklusive övningar med simulerade terrorattacker i vilka alla berörda organ deltar – är ovärderlig, i synnerhet med tanke på hanteringen av de omedelbara följderna av en attack.

| 2.3 | Beredskapsplanering kan omfatta allt från att på nytt få igång verksamheten efter en allvarlig incident till en mer allmän kontinuitet i verksamheten. Det kan förekomma regelbundna övningar, och planerna kan uppdateras regelbundet på basis av mer vardagliga händelser, såsom utrustningsfel och incidenter som drabbar tredje part (t.ex. läckage i vattenledningar eller allvarliga trafikolyckor). Beredskapsplaneringen bör ha en gränsöverskridande aspekt. Det bör till exempel finnas en klar ansvarsfördelning om det inträffar en allvarlig incident vid eller nära en gränsövergång, och medlemsstater som saknar sakkunskap på något område bör erbjudas experthjälp. |
| --- | --- |

2.3

Beredskapsplanering kan omfatta allt från att på nytt få igång verksamheten efter en allvarlig incident till en mer allmän kontinuitet i verksamheten. Det kan förekomma regelbundna övningar, och planerna kan uppdateras regelbundet på basis av mer vardagliga händelser, såsom utrustningsfel och incidenter som drabbar tredje part (t.ex. läckage i vattenledningar eller allvarliga trafikolyckor). Beredskapsplaneringen bör ha en gränsöverskridande aspekt. Det bör till exempel finnas en klar ansvarsfördelning om det inträffar en allvarlig incident vid eller nära en gränsövergång, och medlemsstater som saknar sakkunskap på något område bör erbjudas experthjälp.

| 2.4 | Riskbedömning är en viktig del av planeringen och utbildningen. I riskbedömningen ingår övervakning av globala hot, en systematisk analys av tidigare händelser för att kunna dra lärdom av dessa samt en bedömning av enskilda fall (såsom bagage utan tillsyn) när sådana inträffar. Syftet med detta är att så långt det är möjligt undvika onödiga avbrott. |
| --- | --- |

2.4

Riskbedömning är en viktig del av planeringen och utbildningen. I riskbedömningen ingår övervakning av globala hot, en systematisk analys av tidigare händelser för att kunna dra lärdom av dessa samt en bedömning av enskilda fall (såsom bagage utan tillsyn) när sådana inträffar. Syftet med detta är att så långt det är möjligt undvika onödiga avbrott.

| 2.5 | Såväl de passagerare som de företag som använder allmänna transportmedel spelar en viktig roll. De behöver emellertid tydlig och lättillgänglig information exempelvis om hur de skall undvika att utlösa larm, hur de skall agera om de observerar ett misstänkt beteende och hur de skall handla i händelse av en attack. Ett sammandrag av informationen bör finnas i själva transportsystemet och mer detaljerad information på Internet. Dessutom bör det finnas strategier för hur passagerarna skall lugnas beträffande nätverkets säkerhet, till exempel genom en synlig närvaro av personal eller polis och genom reklamkampanjer (3). |
| --- | --- |

2.5

Såväl de passagerare som de företag som använder allmänna transportmedel spelar en viktig roll. De behöver emellertid tydlig och lättillgänglig information exempelvis om hur de skall undvika att utlösa larm, hur de skall agera om de observerar ett misstänkt beteende och hur de skall handla i händelse av en attack. Ett sammandrag av informationen bör finnas i själva transportsystemet och mer detaljerad information på Internet. Dessutom bör det finnas strategier för hur passagerarna skall lugnas beträffande nätverkets säkerhet, till exempel genom en synlig närvaro av personal eller polis och genom reklamkampanjer (3).

| 2.6 | På skolor, andra utbildningsanstalter och arbetsplatser bör man genomföra kurser om möjliga terrorhandlingar och om hur man bör bete sig i samband med sådana samt dela ut informationsblad och annat åskådningsmaterial för att öka vaksamheten och minska följderna av eventuell panik. |
| --- | --- |

2.6

På skolor, andra utbildningsanstalter och arbetsplatser bör man genomföra kurser om möjliga terrorhandlingar och om hur man bör bete sig i samband med sådana samt dela ut informationsblad och annat åskådningsmaterial för att öka vaksamheten och minska följderna av eventuell panik.

3.   Användning av informationsteknik

| 3.1 | Effektiva TV-övervakningssystem har visat sig vara av avgörande betydelse både när det gäller att förhindra och att utreda brott. Dessa system bör omfattas av vissa normer och tydliga operativa krav. Det skall till exempel vara möjligt att ladda ner data samtidigt som övervakningen fortsätter. Dessutom kan företag i och i närheten av stationer eller transportinfrastruktur ha egna TV-övervakningssystem. Med hjälp av lämplig information och utbildning kan dessa resurser bli extra ”ögon och öron”, som bidrar till säkerheten i närheten av transportsystemen utan att detta nämnvärt påverkar den normala verksamheten. |
| --- | --- |

3.1

Effektiva TV-övervakningssystem har visat sig vara av avgörande betydelse både när det gäller att förhindra och att utreda brott. Dessa system bör omfattas av vissa normer och tydliga operativa krav. Det skall till exempel vara möjligt att ladda ner data samtidigt som övervakningen fortsätter. Dessutom kan företag i och i närheten av stationer eller transportinfrastruktur ha egna TV-övervakningssystem. Med hjälp av lämplig information och utbildning kan dessa resurser bli extra ”ögon och öron”, som bidrar till säkerheten i närheten av transportsystemen utan att detta nämnvärt påverkar den normala verksamheten.

| 3.2 | Stabila mobiltelefonnät är också mycket viktiga. Även om det under vissa förhållanden kan vara nödvändigt att förhindra användningen av näten eller att reservera dem för räddningstjänster, spelar de ofta en viktig roll vid hanteringen av olika typer av incidenter. Till exempel kan den transportpersonal som finns på plats i ett område där något har inträffat behöva mobiltelefonerna för att kommunicera med en ledningscentral. Likaså behöver passagerarna snabbt kunna kommunicera med släkt och vänner, vilket kan bidra till att minska oron och förvirringen då en incident har inträffat. |
| --- | --- |

3.2

Stabila mobiltelefonnät är också mycket viktiga. Även om det under vissa förhållanden kan vara nödvändigt att förhindra användningen av näten eller att reservera dem för räddningstjänster, spelar de ofta en viktig roll vid hanteringen av olika typer av incidenter. Till exempel kan den transportpersonal som finns på plats i ett område där något har inträffat behöva mobiltelefonerna för att kommunicera med en ledningscentral. Likaså behöver passagerarna snabbt kunna kommunicera med släkt och vänner, vilket kan bidra till att minska oron och förvirringen då en incident har inträffat.

4.   Utformning

| 4.1 | Det är viktigt att beakta säkerhetskraven i kontraktsspecifikationerna vid tillhandahållande och upphandling av kollektivtrafiktjänster och infrastruktur. Det bör också ges utrymme för flexibilitet att ändra kraven om säkerhetsläget förändras. |
| --- | --- |

4.1

Det är viktigt att beakta säkerhetskraven i kontraktsspecifikationerna vid tillhandahållande och upphandling av kollektivtrafiktjänster och infrastruktur. Det bör också ges utrymme för flexibilitet att ändra kraven om säkerhetsläget förändras.

| 4.2 | Transportmyndigheter och andra aktörer som ansvarar för transportanläggningar bör uppmanas att tänka igenom utformningen av de befintliga resurserna, exempelvis terminaler och fordon, så att det blir svårare att gömma bomber och så att evakueringen förenklas, samt för att minska antalet offer och skador i händelse av en explosion eller någon annan form av terrorattack. Till exempel kan den användning av glas och lätta material som på senare tid har varit populär framför allt vid byggandet av lokaler avsedda för såväl transportsektorn som för detaljhandel inte längre anses vara lämplig. Samtidigt har det också visat sig vara viktigt med överskådliga lokaler utan platser som kan utnyttjas som gömställen. |
| --- | --- |

4.2

Transportmyndigheter och andra aktörer som ansvarar för transportanläggningar bör uppmanas att tänka igenom utformningen av de befintliga resurserna, exempelvis terminaler och fordon, så att det blir svårare att gömma bomber och så att evakueringen förenklas, samt för att minska antalet offer och skador i händelse av en explosion eller någon annan form av terrorattack. Till exempel kan den användning av glas och lätta material som på senare tid har varit populär framför allt vid byggandet av lokaler avsedda för såväl transportsektorn som för detaljhandel inte längre anses vara lämplig. Samtidigt har det också visat sig vara viktigt med överskådliga lokaler utan platser som kan utnyttjas som gömställen.

5.   Finansiering och resurser

| 5.1 | Åtgärder för att förbättra säkerheten inom transportnäten kräver extra resurser. I många fall kommer dessa resurser att vara betydande och långsiktiga. Det behövs t.ex. mer avancerad informationsteknik, fler vändmöjligheter för tåg, fler bussar, mer transportpersonal, effektivare övervakning, mer utbildning och större informationskampanjer. Dessa nya initiativ kan mycket väl överskrida redan existerande investeringsplaner, som huvudsakligen fokuserar på en förnyelse av transportinfrastrukturen och -näten. Det är möjligt att de nuvarande finansiella förfarandena för godkännande av transportinvesteringar i vissa fall inte är helt lämpade för att erhålla medel för förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

5.1

Åtgärder för att förbättra säkerheten inom transportnäten kräver extra resurser. I många fall kommer dessa resurser att vara betydande och långsiktiga. Det behövs t.ex. mer avancerad informationsteknik, fler vändmöjligheter för tåg, fler bussar, mer transportpersonal, effektivare övervakning, mer utbildning och större informationskampanjer. Dessa nya initiativ kan mycket väl överskrida redan existerande investeringsplaner, som huvudsakligen fokuserar på en förnyelse av transportinfrastrukturen och -näten. Det är möjligt att de nuvarande finansiella förfarandena för godkännande av transportinvesteringar i vissa fall inte är helt lämpade för att erhålla medel för förebyggande åtgärder.

| 5.2 | Även om de privata och offentliga transportnätsoperatörerna och andra berörda organ måste avgöra exakt vilken lösning som är den bästa för dem, är det viktigt att genomförandet inte fördröjs på grund av oenighet beträffande finansieringen när man väl har enats om prioriteringarna. Kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör se till att denna viktiga fråga behandlas grundligt. |
| --- | --- |

5.2

Även om de privata och offentliga transportnätsoperatörerna och andra berörda organ måste avgöra exakt vilken lösning som är den bästa för dem, är det viktigt att genomförandet inte fördröjs på grund av oenighet beträffande finansieringen när man väl har enats om prioriteringarna. Kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör se till att denna viktiga fråga behandlas grundligt.

| 5.3 | Finansieringsfrågan bör därför behandlas redan från början, parallellt med andra frågor. Ytterligare bedömningar av de potentiella kostnaderna måste göras, men det är möjligt att omfattningen på de nödvändiga åtgärderna gör det omöjligt att överföra alla kostnader för säkerhetsåtgärderna på passagerarna utan att detta allvarligt skadar kollektivtrafikens popularitet. Betydande höjningar av biljettpriserna måste undvikas vid en tidpunkt då det, av olika politiska skäl (miljön, hälsan, ekonomin), är viktigt att uppmuntra användningen av kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

5.3

Finansieringsfrågan bör därför behandlas redan från början, parallellt med andra frågor. Ytterligare bedömningar av de potentiella kostnaderna måste göras, men det är möjligt att omfattningen på de nödvändiga åtgärderna gör det omöjligt att överföra alla kostnader för säkerhetsåtgärderna på passagerarna utan att detta allvarligt skadar kollektivtrafikens popularitet. Betydande höjningar av biljettpriserna måste undvikas vid en tidpunkt då det, av olika politiska skäl (miljön, hälsan, ekonomin), är viktigt att uppmuntra användningen av kollektivtrafiken.

| 5.4 | När medlemsstaterna och de offentliga myndigheterna gör denna kostnadsbedömning bör de även beakta de kostnader som uppstår om man inte gör allt för att minska hotet om och följderna av en terrorattack. Utöver de direkta kostnader för personskador och materiella skador som uppkommer vid en attack kan dessa kostnader också omfatta inkomstförluster på grund av att turismen, resandet, investeringarna och även annan ekonomisk verksamhet minskar under en längre period. |
| --- | --- |

5.4

När medlemsstaterna och de offentliga myndigheterna gör denna kostnadsbedömning bör de även beakta de kostnader som uppstår om man inte gör allt för att minska hotet om och följderna av en terrorattack. Utöver de direkta kostnader för personskador och materiella skador som uppkommer vid en attack kan dessa kostnader också omfatta inkomstförluster på grund av att turismen, resandet, investeringarna och även annan ekonomisk verksamhet minskar under en längre period.

| 5.5 | De potentiella konsekvenserna kan ökas väsentligt genom samordnade, eventuellt samtidiga, attacker mot utvalda vitala delar av en eller flera infrastrukturer i avsikt att åstadkomma så stort kaos som möjligt med förlust av människoliv och panik. Av tabellen nedan framgår tydligt kostnadernas omfattning och betydelse.
  Ekonomiska förluster till följd av säkerhetsincidenter







  Beskrivning | Kostnad |
| --- | --- | --- |
| Beräknade kostnader för hela distributionskedjan frakt i en container av ett massförstörelsevapen | 770 miljarder euro |
| Nedgången på de europeiska marknaderna (FTSE) omedelbart efter bombningarna i Madrid | 42 miljarder euro |
| Kostnader för IT-attacker mot företag världen över år 2003 | 9,6 miljarder euro |
| Kostnader för attackerna den 11 september mot de två World Trade Center-byggnaderna (direkta och indirekta) | 64 miljarder euro |
| Källa: Deloitte Research (beloppen har omräknats enligt kursen 1 euro = 1,3 dollar) |

5.5

De potentiella konsekvenserna kan ökas väsentligt genom samordnade, eventuellt samtidiga, attacker mot utvalda vitala delar av en eller flera infrastrukturer i avsikt att åstadkomma så stort kaos som möjligt med förlust av människoliv och panik. Av tabellen nedan framgår tydligt kostnadernas omfattning och betydelse.

Ekonomiska förluster till följd av säkerhetsincidenter

Beskrivning

Kostnad

Beräknade kostnader för hela distributionskedjan frakt i en container av ett massförstörelsevapen

770 miljarder euro

Nedgången på de europeiska marknaderna (FTSE) omedelbart efter bombningarna i Madrid

42 miljarder euro

Kostnader för IT-attacker mot företag världen över år 2003

9,6 miljarder euro

Kostnader för attackerna den 11 september mot de två World Trade Center-byggnaderna (direkta och indirekta)

64 miljarder euro

Källa: Deloitte Research (beloppen har omräknats enligt kursen 1 euro = 1,3 dollar)

| 5.6 | Man bör dock notera att en förbättring av transportsystemens säkerhet också kan medföra fördelar. Åtgärder som syftar till att förhindra terrorister stoppar också andra personer som har för avsikt att begå brott, till exempel stöld, vandalism eller våldsbrott. Bättre planerade och övervakade terminaler ökar användarnas och passagerarnas förtroende, vilket kan leda till att användningen av kollektivtrafiken allmänt sett ökar. Bättre beredskapsplanering och övningar i att hantera storskaliga incidenter kan vara till nytta även i nödsituationer som inte har terroranknytning. |
| --- | --- |

5.6

Man bör dock notera att en förbättring av transportsystemens säkerhet också kan medföra fördelar. Åtgärder som syftar till att förhindra terrorister stoppar också andra personer som har för avsikt att begå brott, till exempel stöld, vandalism eller våldsbrott. Bättre planerade och övervakade terminaler ökar användarnas och passagerarnas förtroende, vilket kan leda till att användningen av kollektivtrafiken allmänt sett ökar. Bättre beredskapsplanering och övningar i att hantera storskaliga incidenter kan vara till nytta även i nödsituationer som inte har terroranknytning.

Regionkommitténs rekommendationer

| 1. | Regionkommittén uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att ge transportsäkerheten högsta prioritet. ReK anser att alla myndighetsnivåer – såväl EU-nivån som den nationella, regionala och lokala nivån – bör ha integrerade och förenliga strategier för hur de skall hantera hot mot säkerheten och minska följderna när något inträffar. Dessa strategier bör också överensstämma med myndigheternas ansvarsområden. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att ge transportsäkerheten högsta prioritet. ReK anser att alla myndighetsnivåer – såväl EU-nivån som den nationella, regionala och lokala nivån – bör ha integrerade och förenliga strategier för hur de skall hantera hot mot säkerheten och minska följderna när något inträffar. Dessa strategier bör också överensstämma med myndigheternas ansvarsområden.

| 2. | Även om nya säkerhetsstrategier måste utformas och redan existerande strategier förbättras, betonar ReK att det är viktigt att de offentliga transportsystemen kan fortsätta att fungera effektivt eftersom störningar innebär skadliga sociala, ekonomiska och miljömässiga följder. |
| --- | --- |

2.

Även om nya säkerhetsstrategier måste utformas och redan existerande strategier förbättras, betonar ReK att det är viktigt att de offentliga transportsystemen kan fortsätta att fungera effektivt eftersom störningar innebär skadliga sociala, ekonomiska och miljömässiga följder.

| 3. | Kommittén uppmanar EU och medlemsstaterna att uppmuntra alla kollektivtrafikoperatörer och ansvariga organ att utveckla samarbetet inom och mellan medlemsstaterna. Detta samarbete bör bygga på de nuvarande nätverken för företag och polisstyrkor inom transportsektorn. |
| --- | --- |

3.

Kommittén uppmanar EU och medlemsstaterna att uppmuntra alla kollektivtrafikoperatörer och ansvariga organ att utveckla samarbetet inom och mellan medlemsstaterna. Detta samarbete bör bygga på de nuvarande nätverken för företag och polisstyrkor inom transportsektorn.

| 4. | Kommittén anser att ett sådant samarbete skulle kunna fokusera på inrättandet av principer för informationsutbyte i syfte att öka medvetenheten om terrorhot och möjliggöra riskbedömningar, samt så att man kan dra lärdom av tidigare händelser och bästa lösningar inom flera olika sektorer. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att ett sådant samarbete skulle kunna fokusera på inrättandet av principer för informationsutbyte i syfte att öka medvetenheten om terrorhot och möjliggöra riskbedömningar, samt så att man kan dra lärdom av tidigare händelser och bästa lösningar inom flera olika sektorer.

| 5. | ReK ger räddningstjänsterna, transportoperatörerna och allmänheten erkännande för deras agerande i samband med de nyligen inträffade terrordåden. Kommittén betonar att detta handlande var möjligt inte minst tack vare god utbildning, beredskapsplanering och informationsutbyte, och anser att dessa faktorer, vid sidan av god utformning av fastigheterna och användning av lämplig informationsteknik, är mycket viktiga komponenter i alla strategier för transportsäkerhet. |
| --- | --- |

5.

ReK ger räddningstjänsterna, transportoperatörerna och allmänheten erkännande för deras agerande i samband med de nyligen inträffade terrordåden. Kommittén betonar att detta handlande var möjligt inte minst tack vare god utbildning, beredskapsplanering och informationsutbyte, och anser att dessa faktorer, vid sidan av god utformning av fastigheterna och användning av lämplig informationsteknik, är mycket viktiga komponenter i alla strategier för transportsäkerhet.

| 6. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med mobiltelefon- och kollektivtrafikoperatörerna för att uppmuntra dem att utveckla mobiltelefontjänster som fungerar även i händelse av allvarliga incidenter, till gagn för såväl operatörer som passagerare. Dessutom får EU-förslag om elektronisk och telefonrelaterad datalagring för säkerhetssyften inte undergräva medlemsstaternas gällande lagstiftning på området. |
| --- | --- |

6.

ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med mobiltelefon- och kollektivtrafikoperatörerna för att uppmuntra dem att utveckla mobiltelefontjänster som fungerar även i händelse av allvarliga incidenter, till gagn för såväl operatörer som passagerare. Dessutom får EU-förslag om elektronisk och telefonrelaterad datalagring för säkerhetssyften inte undergräva medlemsstaternas gällande lagstiftning på området.

| 7. | Regionkommittén påminner EU och medlemsstaterna om vilket sårbart mål för terroristattacker som vägtransportsektorn utgör, och om kravet på att när så är lämpligt tillämpa ovanstående rekommendationer på denna sektor. ReK noterar att EESK utförligt behandlar detta område i ett yttrande som är under utarbetande. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén påminner EU och medlemsstaterna om vilket sårbart mål för terroristattacker som vägtransportsektorn utgör, och om kravet på att när så är lämpligt tillämpa ovanstående rekommendationer på denna sektor. ReK noterar att EESK utförligt behandlar detta område i ett yttrande som är under utarbetande.

| 8. | Med tanke på att terrorhotet troligen kommer att kvarstå, anser ReK att strategierna för transportsäkerhet inte kan förbättras i tillräckligt hög grad utan betydande extra resurser. Regionkommittén uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att behandla detta som en brådskande fråga, för att säkerställa att de nödvändiga förbättringarna av säkerheten inte fördröjs på grund av bristfällig finansiell planering. |
| --- | --- |

8.

Med tanke på att terrorhotet troligen kommer att kvarstå, anser ReK att strategierna för transportsäkerhet inte kan förbättras i tillräckligt hög grad utan betydande extra resurser. Regionkommittén uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att behandla detta som en brådskande fråga, för att säkerställa att de nödvändiga förbättringarna av säkerheten inte fördröjs på grund av bristfällig finansiell planering.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  Se bilaga 1 för en förteckning över terrorattacker som nyligen har ägt rum.

1

(2)  Se till exempel UITP:s och UIC:s gemensamma deklaration om allmänna transportmedel och säkerhetsåtgärder mot terrorism: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm.

2

(3)  Ett exempel på detta från USA är den kampanj som Washington Metropolitan Area Transit Authority genomfört för att klargöra de anställdas roll när det gäller att upprätthålla säkerheten. Se Public Transport International, maj 2004.

3

Washington Metropolitan Area Transit Authority

Public Transport International,

---

Bilaga 1

Exempel på nyligen inträffade dramatiska och förödande terrorattacker mot kollektivtrafiken (de senaste attackerna i London inte medtagna):

| 1986 | Paris | RER-pendeltåg, linje A: En bomb i en sportbag exploderade då en passagerare slängde ut väskan ur tåget. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | I två bombattacker mot tunnelbanan dog 19 personer och 90 skadades. |
| 1995 | Tokyo | I en attack med saringas mot tunnelbanesystemet dog 12 personer och 5 600 skadades. |
| | Paris | I en bombattack mot stationen Saint Michel dog 8 personer och 120 skadades. |
| 1996 | Paris | I en explosion i stationen Port-Royal dog 4 personer och 91 skadades. |
| | Moskva | I en explosion i en tunnelbanevagn dog 4 passagerare och 12 skadades. |
| 2000 | Moskva | I en explosion i en fotgängartunnel nära en tunnelbanestation dog 11 personer och 60 skadades. |
| 2003 | Daegu | En mjölkbehållare med lättantändlig vätska tändes på i en vagn. I branden dog 120 passagerare och 100 skadades. |
| 2004 | Moskva | I en attack som utfördes av en självmordsbombare förstördes ett tunnelbanetåg under morgonrusningen. I attacken dog 40 personer och 140 skadades. |
| 2004 | Madrid | 10 bomber gömda i ryggsäckar exploderade under loppet av ett par minuter i pendeltåg under morgonrusningen. I explosionerna dog 190 passagerare och cirka 1 400 skadades. Ytterligare 3 bomber hittades och desarmerades. |

1986

Paris

RER-pendeltåg, linje A: En bomb i en sportbag exploderade då en passagerare slängde ut väskan ur tåget.

1994

Baku

I två bombattacker mot tunnelbanan dog 19 personer och 90 skadades.

1995

Tokyo

I en attack med saringas mot tunnelbanesystemet dog 12 personer och 5 600 skadades.

Paris

I en bombattack mot stationen Saint Michel dog 8 personer och 120 skadades.

1996

Paris

I en explosion i stationen Port-Royal dog 4 personer och 91 skadades.

Moskva

I en explosion i en tunnelbanevagn dog 4 passagerare och 12 skadades.

2000

Moskva

I en explosion i en fotgängartunnel nära en tunnelbanestation dog 11 personer och 60 skadades.

2003

Daegu

En mjölkbehållare med lättantändlig vätska tändes på i en vagn. I branden dog 120 passagerare och 100 skadades.

2004

Moskva

I en attack som utfördes av en självmordsbombare förstördes ett tunnelbanetåg under morgonrusningen. I attacken dog 40 personer och 140 skadades.

2004

Madrid

10 bomber gömda i ryggsäckar exploderade under loppet av ett par minuter i pendeltåg under morgonrusningen. I explosionerna dog 190 passagerare och cirka 1 400 skadades. Ytterligare 3 bomber hittades och desarmerades.

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/81

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ’Medborgare för Europa’ för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap”

(2006/C 115/18)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE MED BEAKTANDE AV

förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (KOM(2005) 116 slutlig),

Europeiska kommissionens beslut av den 6 april 2005 att i enlighet med artikel 151, artikel 265 första stycket och artikel 308 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap,

ordförandens beslut av den 20 januari 2005 att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap,

fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som undertecknades den 29 oktober 2004, framför allt artiklarna I-10 och III-280,

rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (1),

Regionkommitténs yttrande av den 20 november 2003 om ”Förslag till rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja ett aktivt europeiskt samhällsengagemang” och ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas åtgärder för att alla unionsmedborgare skall kunna delta i 2004 års val till Europaparlamentet efter unionens utvidgning” (CdR 170/2003 fin (2)),

Regionkommitténs yttrande av den 21 november 2002 om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen” (KOM(2002) 350 slutlig) (CdR 124/2002 fin (3)),

Europeiska kommissionens fjärde rapport om unionsmedborgarskap (1 maj 2001–30 april 2004) (KOM(2004) 695 slutlig),

Europeiska kommissionens meddelande ”Ge full innebörd åt EU-medborgarskapet: främja europeisk kultur och mångfald genom program för ungdom, kultur, audiovisuella medier och medborgarnas samhällsengagemang”, (KOM(2004) 154 slutlig),

det utkast till yttrande (CdR 120/2005 rév. 2) som antogs den 4 oktober 2005 av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer (föredragande: Claude du Granrut, ledamot av regionfullmäktige i Picardie och vice borgmästare i Senlis, FR–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | I andra delen av EG-fördraget inrättades ett unionsmedborgarskap, och i enlighet med artikel 17 skall detta unionsmedborgarskap komplettera och inte ersätta det nationella medborgarskapet. Formuleringen är densamma i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som dessutom innehåller ett avsnitt med titeln ”Unionens demokratiska liv” (avdelning VI). |
| --- | --- |

1)

I andra delen av EG-fördraget inrättades ett unionsmedborgarskap, och i enlighet med artikel 17 skall detta unionsmedborgarskap komplettera och inte ersätta det nationella medborgarskapet. Formuleringen är densamma i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som dessutom innehåller ett avsnitt med titeln ”Unionens demokratiska liv” (avdelning VI).

| 2) | Medborgarskapet utövas i första hand på lokal nivå, och de lokala och regionala myndigheterna bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen spela en aktiv roll för att främja det. |
| --- | --- |

2)

Medborgarskapet utövas i första hand på lokal nivå, och de lokala och regionala myndigheterna bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen spela en aktiv roll för att främja det.

| 3) | Eftersom Regionkommittén är företrädare för de lokala och regionala myndigheterna och värnar om närdemokrati i gemenskapens beslutsprocess, är det särskilt viktigt för kommittén att detta unionsmedborgarskap främjas och blir verklighet. |
| --- | --- |

3)

Eftersom Regionkommittén är företrädare för de lokala och regionala myndigheterna och värnar om närdemokrati i gemenskapens beslutsprocess, är det särskilt viktigt för kommittén att detta unionsmedborgarskap främjas och blir verklighet.

| 4) | Genom ovannämnda beslut av den 26 januari 2004 inrättade rådet ett treårigt åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap. De åtgärder som redan har inletts inom ramen för detta program, och som uppgår till ett finansiellt referensbelopp på 72 miljoner euro, bör fullföljas. |
| --- | --- |

4)

Genom ovannämnda beslut av den 26 januari 2004 inrättade rådet ett treårigt åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap. De åtgärder som redan har inletts inom ramen för detta program, och som uppgår till ett finansiellt referensbelopp på 72 miljoner euro, bör fullföljas.

| 5) | Mot bakgrund av EU:s utvidgning behövs det särskilda insatser för att främja ett europeiskt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5)

Mot bakgrund av EU:s utvidgning behövs det särskilda insatser för att främja ett europeiskt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna.

| 6) | Europarådet har utropat 2005 som ”Året för medborgarskap genom utbildning” i syfte att betona utbildningen betydelse för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. I anslutning till Europarådets tredje toppmöte hölls år 2005 i Warszawa ett toppmöte för unga. Detta möte visade att en aktiv ungdom som är medveten om sin nya identitet är den bästa garanten för ett aktivt samhällsengagemang. |
| --- | --- |

6)

Europarådet har utropat 2005 som ”Året för medborgarskap genom utbildning” i syfte att betona utbildningen betydelse för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. I anslutning till Europarådets tredje toppmöte hölls år 2005 i Warszawa ett toppmöte för unga. Detta möte visade att en aktiv ungdom som är medveten om sin nya identitet är den bästa garanten för ett aktivt samhällsengagemang.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Regionkommittén anser att Europeiska unionen bör göra medborgarna mer medvetna om den europeiska dimensionen i deras medborgarskap. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att Europeiska unionen bör göra medborgarna mer medvetna om den europeiska dimensionen i deras medborgarskap.

| 1.2 | EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater den 1 maj 2004 och en framtida anslutning av andra länder innebär ökad mångfald och kräver särskilda åtgärder för att främja ett aktivt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna. Insatser erfordras även i de femton gamla medlemsstaterna. Där bör man särskilt ta hänsyn till den berikande kulturella, sociala och språkliga mångfald som utvidgningen inneburit. |
| --- | --- |

1.2

EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater den 1 maj 2004 och en framtida anslutning av andra länder innebär ökad mångfald och kräver särskilda åtgärder för att främja ett aktivt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna. Insatser erfordras även i de femton gamla medlemsstaterna. Där bör man särskilt ta hänsyn till den berikande kulturella, sociala och språkliga mångfald som utvidgningen inneburit.

| 1.3 | Det är oroväckande att medborgarna känner att de hålls på avstånd från beslutsfattandet i EU och inte får tillräcklig information, vilket leder till en negativ inställning till unionens politiska utveckling. |
| --- | --- |

1.3

Det är oroväckande att medborgarna känner att de hålls på avstånd från beslutsfattandet i EU och inte får tillräcklig information, vilket leder till en negativ inställning till unionens politiska utveckling.

| 1.4 | Vi vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en viktig roll när det gäller att utveckla ett aktivt europeiskt samhällsengagemang. |
| --- | --- |

1.4

Vi vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en viktig roll när det gäller att utveckla ett aktivt europeiskt samhällsengagemang.

| 1.5 | Vi ställer oss positiva till förslaget till beslut om att inrätta ett handlingsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap, som för perioden 2007–2013 tilldelas en budget på 235 miljoner euro. Det avlöser programmet för perioden 2004–2006, vars begränsade budget (72 miljoner euro) Regionkommittén uttryckte missnöje med i tidigare nämnda yttrande CdR 170/2003. |
| --- | --- |

1.5

Vi ställer oss positiva till förslaget till beslut om att inrätta ett handlingsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap, som för perioden 2007–2013 tilldelas en budget på 235 miljoner euro. Det avlöser programmet för perioden 2004–2006, vars begränsade budget (72 miljoner euro) Regionkommittén uttryckte missnöje med i tidigare nämnda yttrande CdR 170/2003.

| 1.6 | Ett aktivt europeiskt samhällsengagemang är ett övergripande tema som bör beaktas i anslutning till EU:s övriga åtgärder. De program som antagits på områdena utbildning, kultur och ungdom bör inbegripa en medborgardimension samt de åtgärder som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet tagit initiativ till inom ramen för programmet för grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

1.6

Ett aktivt europeiskt samhällsengagemang är ett övergripande tema som bör beaktas i anslutning till EU:s övriga åtgärder. De program som antagits på områdena utbildning, kultur och ungdom bör inbegripa en medborgardimension samt de åtgärder som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet tagit initiativ till inom ramen för programmet för grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013.

| 1.7 | Däremot anser Regionkommittén att delar av program, t.ex. sådana som syftar till att främja EU-medborgarnas gemensamma värderingar och lyfta fram betydelsefulla händelser i deras historia, har en stark medborgardimension och i stället bör ingå i programmet ”Medborgare för Europa”. |
| --- | --- |

1.7

Däremot anser Regionkommittén att delar av program, t.ex. sådana som syftar till att främja EU-medborgarnas gemensamma värderingar och lyfta fram betydelsefulla händelser i deras historia, har en stark medborgardimension och i stället bör ingå i programmet ”Medborgare för Europa”.

| 1.8 | En förutsättning för att förbättra medborgarprojekt är att man vidtar åtgärder till stöd för ett utbyte av bästa praxis på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.8

En förutsättning för att förbättra medborgarprojekt är att man vidtar åtgärder till stöd för ett utbyte av bästa praxis på lokal och regional nivå.

| 1.9 | Vi välkomnar att kommissionens som ett led i arbetet med föreliggande förslag genomfört ett omfattande offentligt samråd som avslutades med ett rådgivande forum den 3–4 februari 2005 där Regionkommittén deltog. |
| --- | --- |

1.9

Vi välkomnar att kommissionens som ett led i arbetet med föreliggande förslag genomfört ett omfattande offentligt samråd som avslutades med ett rådgivande forum den 3–4 februari 2005 där Regionkommittén deltog.

| 1.10 | Vi stöder att man i handlingsprogrammet prioriterar vänortsprojekt. Budgeten för dessa motsvarar närmare en tredjedel av programmets totala budget. |
| --- | --- |

1.10

Vi stöder att man i handlingsprogrammet prioriterar vänortsprojekt. Budgeten för dessa motsvarar närmare en tredjedel av programmets totala budget.

| 1.11 | Kommittén konstaterar dock att man i budgeten för det nya programmet planerar för en minskning av antalet finansierade projekt, och oroar sig för den negativa effekt det får för dem som driver projekten. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén konstaterar dock att man i budgeten för det nya programmet planerar för en minskning av antalet finansierade projekt, och oroar sig för den negativa effekt det får för dem som driver projekten.

| 1.12 | Andra samarbetsprojekt på lokal och regional nivå bör också uppmuntras med beaktande av den nationella lagstiftningen i de olika länderna. |
| --- | --- |

1.12

Andra samarbetsprojekt på lokal och regional nivå bör också uppmuntras med beaktande av den nationella lagstiftningen i de olika länderna.

| 1.13 | Möjligheterna att utveckla en europeisk identitet är störst i gränsregionerna, där flera nationella kulturer kommer i kontakt med varandra. Regionkommittén vill främja de diskussioner som inletts bland annat inom GD Regionalpolitik om att inrätta gränsöverskridande samarbetsstrukturer med en medborgardimension. |
| --- | --- |

1.13

Möjligheterna att utveckla en europeisk identitet är störst i gränsregionerna, där flera nationella kulturer kommer i kontakt med varandra. Regionkommittén vill främja de diskussioner som inletts bland annat inom GD Regionalpolitik om att inrätta gränsöverskridande samarbetsstrukturer med en medborgardimension.

| 1.14 | ReK stöder principen att tillgång till programmet skall ges för de Eftaländer som är parter i EES-avtalet, de kandidatländer som omfattas av en anslutningsstrategi och länderna på västra Balkan i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, men beklagar att man i förslaget till beslut inte tar hänsyn till EU-medborgare som är bosatta utanför unionen. |
| --- | --- |

1.14

ReK stöder principen att tillgång till programmet skall ges för de Eftaländer som är parter i EES-avtalet, de kandidatländer som omfattas av en anslutningsstrategi och länderna på västra Balkan i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, men beklagar att man i förslaget till beslut inte tar hänsyn till EU-medborgare som är bosatta utanför unionen.

| 1.15 | Kommittén ser också positivt på stödet till ett aktivt civilt samhälle i EU och betonar att det är viktigt att prioritera dessa projekt. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén ser också positivt på stödet till ett aktivt civilt samhälle i EU och betonar att det är viktigt att prioritera dessa projekt.

| 1.16 | Enligt Regionkommitténs uppfattning är det viktigare att föra en aktiv informations- och kommunikationspolitik på sikt än att ständigt anordna storslagna evenemang, eftersom effekterna av de sistnämnda inte alltid är särskilt stora. |
| --- | --- |

1.16

Enligt Regionkommitténs uppfattning är det viktigare att föra en aktiv informations- och kommunikationspolitik på sikt än att ständigt anordna storslagna evenemang, eftersom effekterna av de sistnämnda inte alltid är särskilt stora.

| 1.17 | Kommittén välkomnar insatserna för att minska den administrativa bördan för mottagarna samtidigt som de gällande finansiella bestämmelserna efterlevs. |
| --- | --- |

1.17

Kommittén välkomnar insatserna för att minska den administrativa bördan för mottagarna samtidigt som de gällande finansiella bestämmelserna efterlevs.

| 1.18 | Vi ställer oss positiva till den planerade övervakningen och utvärderingen och framför allt till de tre rapporterna 2010, 2011 och 2015, men vi beklagar att det i dag inte finns tillgång till någon halvtidsutvärdering av det treåriga programmet 2004–2006. |
| --- | --- |

1.18

Vi ställer oss positiva till den planerade övervakningen och utvärderingen och framför allt till de tre rapporterna 2010, 2011 och 2015, men vi beklagar att det i dag inte finns tillgång till någon halvtidsutvärdering av det treåriga programmet 2004–2006.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén anser att Europaparlamentet och rådet snarast bör anta detta beslut i syfte att fullfölja den verksamhet som för närvarande bedrivs inom ramen för treårsprogrammet 2004–2006. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén anser att Europaparlamentet och rådet snarast bör anta detta beslut i syfte att fullfölja den verksamhet som för närvarande bedrivs inom ramen för treårsprogrammet 2004–2006.

| 2.2 | Vi vill uppmana kommissionen att i samtliga förslag, framför allt de förslag som utarbetas om utbildning, kultur, ungdom och skyddet av grundläggande rättigheter, ta hänsyn till medborgardimensionen och överföra delar av andra program till det aktuella programmet ifall deras huvudmålsättning är att främja ett samhällsengagemang. |
| --- | --- |

2.2

Vi vill uppmana kommissionen att i samtliga förslag, framför allt de förslag som utarbetas om utbildning, kultur, ungdom och skyddet av grundläggande rättigheter, ta hänsyn till medborgardimensionen och överföra delar av andra program till det aktuella programmet ifall deras huvudmålsättning är att främja ett samhällsengagemang.

| 2.3 | Vi anser att en särskild åtgärd med en egen budgetpost bör inrättas för att främja ett aktivt europeiskt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

Vi anser att en särskild åtgärd med en egen budgetpost bör inrättas för att främja ett aktivt europeiskt samhällsengagemang i de nya medlemsstaterna.

| 2.4 | ReK betonar följaktligen att det är viktigt att antalet vänortsprojekt utökas och föreslår att man uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att inleda samarbetsprojekt, att delta i befintliga vänortsprojekt i området och att hämta inspiration från redan identifierad god praxis. |
| --- | --- |

2.4

ReK betonar följaktligen att det är viktigt att antalet vänortsprojekt utökas och föreslår att man uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att inleda samarbetsprojekt, att delta i befintliga vänortsprojekt i området och att hämta inspiration från redan identifierad god praxis.

| 2.5 | Det euroepiska medborgarskapet bör framför allt främjas i gränsregionerna. |
| --- | --- |

2.5

Det euroepiska medborgarskapet bör framför allt främjas i gränsregionerna.

| 2.6 | Regionkommittén begär att man inleder en diskussion om hur man kan främja ett europeiskt samhällsengagemang bland EU-medborgare bosatta utanför EU. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén begär att man inleder en diskussion om hur man kan främja ett europeiskt samhällsengagemang bland EU-medborgare bosatta utanför EU.

| 2.7 | Vi stöder en långsiktig informations- och kommunikationspolitik som bland annat inriktar sig på de unga och som har tydliga europeiska förtecken. |
| --- | --- |

2.7

Vi stöder en långsiktig informations- och kommunikationspolitik som bland annat inriktar sig på de unga och som har tydliga europeiska förtecken.

| 2.8 | Det är önskvärt att insatserna för att minska den administrativa bördan fortsätter. |
| --- | --- |

2.8

Det är önskvärt att insatserna för att minska den administrativa bördan fortsätter.

| 2.9 | Regionkommittén skulle gärna se att de lokala och regionala myndigheterna fungerar som en kanal för denna informations- och kommunikationspolitik. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén skulle gärna se att de lokala och regionala myndigheterna fungerar som en kanal för denna informations- och kommunikationspolitik.

| 2.10 | Kommittén föreslår att EU utarbetar en rekommendation för att främja undervisning om EU-medborgarskap i skolorna och på universiteten. Kommissionen bör ansvara för detta arbete, och Regionkommittén önskar delta i egenskap av företrädare för myndigheter med behörighet på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

2.10

Kommittén föreslår att EU utarbetar en rekommendation för att främja undervisning om EU-medborgarskap i skolorna och på universiteten. Kommissionen bör ansvara för detta arbete, och Regionkommittén önskar delta i egenskap av företrädare för myndigheter med behörighet på utbildningsområdet.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT L 30, 4.2.2004, s. 6.

1

(2)  EGT C 73, 23.3.2004, s. 46.

2

(3)  EGT C 73, 26.3.2003, s. 46.

3

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/84

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi”

(2006/C 115/19)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (KOM (2005) 84 slutlig),

kommissionens beslut av den 17 mars 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga kommittén i detta ärende,

presidiets beslut av den 16 november 2004 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

rådets resolution av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen,

Regionkommitténs yttrande av den 19 november 1997 om ”Skogsförvaltning, skogsbruk och skogsskydd i EU” (CdR 268/1997) (1)

Regionkommitténs yttrande av den 18 november 1999 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen” (CdR 184/1999) (2)

Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2003 om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (CdR 345/2002) (3)

det utkast till yttrande (CdR 213/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 6 oktober 2005 (föredragande: Enrico Borghi, kommunfullmäktigeledamot i Vogogna (IT–ALDE)).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs bedömning

| 1.1 | Regionkommittén ser positivt på att kommissionen har färdigställt en rapport om genomförandet av skogsbruksstrategin i enlighet med rådets resolution av den 15 december 1998. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén ser positivt på att kommissionen har färdigställt en rapport om genomförandet av skogsbruksstrategin i enlighet med rådets resolution av den 15 december 1998.

| 1.2 | ReK noterar med tillfredsställelse att alla gemenskapsinstitutioner granskar dokumentet, vilket visar att frågan om skogsbruket möter allt större intresse på allt högre nivå. |
| --- | --- |

1.2

ReK noterar med tillfredsställelse att alla gemenskapsinstitutioner granskar dokumentet, vilket visar att frågan om skogsbruket möter allt större intresse på allt högre nivå.

| 1.3 | Regionkommittén konstaterar att kommissionen






  — | inte uttryckligen uttalar sig om resultaten av strategin, |
| --- | --- | --- |

1.3

Regionkommittén konstaterar att kommissionen

—

inte uttryckligen uttalar sig om resultaten av strategin,

| — | bekräftar den fortsatta giltigheten i strategins principer och grundläggande beståndsdelar, nämligen hållbart skogsbruk, skogens mångfunktionella roll samt hänvisningen till nationella skogsbruksprogram, |
| --- | --- |

—

bekräftar den fortsatta giltigheten i strategins principer och grundläggande beståndsdelar, nämligen hållbart skogsbruk, skogens mångfunktionella roll samt hänvisningen till nationella skogsbruksprogram,

| — | anser att det är nödvändigt att genomföra förändringar i strategin som svar på de förändrade politiska förhållandena, |
| --- | --- |

—

anser att det är nödvändigt att genomföra förändringar i strategin som svar på de förändrade politiska förhållandena,

| — | föreslår en handlingsplan för hållbart skogsbruk i EU, en översyn av de aktuella instrumenten för att underlätta samordning och samarbete mellan sektorspolitiken på olika områden som påverkar skogsbruket samt en översyn av Ständiga kommittén för skogsbruk. |
| --- | --- |

—

föreslår en handlingsplan för hållbart skogsbruk i EU, en översyn av de aktuella instrumenten för att underlätta samordning och samarbete mellan sektorspolitiken på olika områden som påverkar skogsbruket samt en översyn av Ständiga kommittén för skogsbruk.

| 1.4 | Kommittén betonar att varken det gällande EG-fördraget eller det nya konstitutionella fördraget föreskriver en gemensam skogsbrukspolitik eller inbegriper trä i kategorin jordbruksprodukter. Det enda som ligger på europeisk nivå i detta sammanhang är samordningsinstrumentet och de nya miljöpolitiska instrumenten samt möjligheterna att främja skogen inom ramen för bestämmelser om jordbruket, eftersom kommissionen inte velat använda sin initiativrätt för att skapa en rättslig grund. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén betonar att varken det gällande EG-fördraget eller det nya konstitutionella fördraget föreskriver en gemensam skogsbrukspolitik eller inbegriper trä i kategorin jordbruksprodukter. Det enda som ligger på europeisk nivå i detta sammanhang är samordningsinstrumentet och de nya miljöpolitiska instrumenten samt möjligheterna att främja skogen inom ramen för bestämmelser om jordbruket, eftersom kommissionen inte velat använda sin initiativrätt för att skapa en rättslig grund.

| 1.5 | Kommittén noterar emellertid kommissionens förslag att med hänvisning även till Lissabon- och Göteborgsstrategierna fortsätta att utveckla strategin genom att upprätta en europeisk handlingsplan för hållbart skogsbruk i syfte att skapa mer strukturerade och konkreta instrument med tillförlitligare tillämpning i de enskilda medlemsstaterna än i dag. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén noterar emellertid kommissionens förslag att med hänvisning även till Lissabon- och Göteborgsstrategierna fortsätta att utveckla strategin genom att upprätta en europeisk handlingsplan för hållbart skogsbruk i syfte att skapa mer strukturerade och konkreta instrument med tillförlitligare tillämpning i de enskilda medlemsstaterna än i dag.

| 1.6 | När det gäller den europeiska strategins plats i ett globalt perspektiv uppskattar kommittén den utförliga förteckningen över befintliga dokument och överenskommelser, och noterar att subsidiaritetsprincipen skall tillämpas även i dessa fall, vilket innebär att det krävs antingen att de internationella avtalen ratificeras av de enskilda medlemsstaterna, eller också att gemenskapsorganen samordnar verksamheten. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller den europeiska strategins plats i ett globalt perspektiv uppskattar kommittén den utförliga förteckningen över befintliga dokument och överenskommelser, och noterar att subsidiaritetsprincipen skall tillämpas även i dessa fall, vilket innebär att det krävs antingen att de internationella avtalen ratificeras av de enskilda medlemsstaterna, eller också att gemenskapsorganen samordnar verksamheten.

| 1.7 | ReK anser att skog liksom vatten (mellan vilka det för övrigt råder ett naturligt förhållande) utgör tillgångar av strategisk relevans globalt sett och att det bör finnas en gemenskapspolitik för dem, inte en mängd beståndsdelar som endast med svårighet kan återföras till en gemensam plan. Det gäller i synnerhet om man tar hänsyn till orsakssambandet mellan skogsavverkning och översvämningar. |
| --- | --- |

1.7

ReK anser att skog liksom vatten (mellan vilka det för övrigt råder ett naturligt förhållande) utgör tillgångar av strategisk relevans globalt sett och att det bör finnas en gemenskapspolitik för dem, inte en mängd beståndsdelar som endast med svårighet kan återföras till en gemensam plan. Det gäller i synnerhet om man tar hänsyn till orsakssambandet mellan skogsavverkning och översvämningar.

Beståndsdelarna i skogsbruksstrategin

| 1.8 | Regionkommittén anser att systemet för skog och trä hittills inte har haft den synlighet som krävs i gemenskapens politik för ekonomisk utveckling, utan sektorn betraktas som marginell, trots att den skapar betydande sysselsättning och omsättning i hela produktionskedjan. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén anser att systemet för skog och trä hittills inte har haft den synlighet som krävs i gemenskapens politik för ekonomisk utveckling, utan sektorn betraktas som marginell, trots att den skapar betydande sysselsättning och omsättning i hela produktionskedjan.

| 1.9 | Det är nödvändigt, menar ReK, att användningen av de olika typer av trä som produceras i Europa, däribland trä från energiskog, skall omfattas av en långsiktig gemenskapsstrategi. Arbetet med att främja användningen av trä bör innehålla förslag till information och kommunikation som visar materialets tekniska egenskaper och möjligheter utöver den traditionella användningen. Syftet är att ersätta andra material som blir allt dyrare om man tar hänsyn till kostnaderna för återanvändning eller kvittblivning. |
| --- | --- |

1.9

Det är nödvändigt, menar ReK, att användningen av de olika typer av trä som produceras i Europa, däribland trä från energiskog, skall omfattas av en långsiktig gemenskapsstrategi. Arbetet med att främja användningen av trä bör innehålla förslag till information och kommunikation som visar materialets tekniska egenskaper och möjligheter utöver den traditionella användningen. Syftet är att ersätta andra material som blir allt dyrare om man tar hänsyn till kostnaderna för återanvändning eller kvittblivning.

| 1.10 | Det är nödvändigt att via de ekonomiska utvecklingsåtgärderna inte bara främja användningen av trä utan också andra skogsprodukter. Det gäller bland annat vissa produkter som uppmärksammas i rapporten – kork, harts, medicinalväxter, svamp och bär – men också produkter som inte nämns i rapporten, t.ex. vilt, biodlingsprodukter, pinjenötter, kastanjer och kryddväxter. |
| --- | --- |

1.10

Det är nödvändigt att via de ekonomiska utvecklingsåtgärderna inte bara främja användningen av trä utan också andra skogsprodukter. Det gäller bland annat vissa produkter som uppmärksammas i rapporten – kork, harts, medicinalväxter, svamp och bär – men också produkter som inte nämns i rapporten, t.ex. vilt, biodlingsprodukter, pinjenötter, kastanjer och kryddväxter.

| 1.11 | Regionkommittén stöder skogscertifieringssystemet, som bör bli ett instrument som producenterna kan använda för att föra fram det egna träet på inre marknaden och därmed skapa en konkurrensfaktor som är begriplig för användare och allmänheten. Certifieringssystemen bör förbli frivilliga och omfatta faktorer som beslutas av de olika organisationer som föreslår dem. Myndigheterna får inte ingripa i utarbetandet av de olika normsystemen, utom för att säkerställa öppenhet och förhindra spridning av falsk information. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén stöder skogscertifieringssystemet, som bör bli ett instrument som producenterna kan använda för att föra fram det egna träet på inre marknaden och därmed skapa en konkurrensfaktor som är begriplig för användare och allmänheten. Certifieringssystemen bör förbli frivilliga och omfatta faktorer som beslutas av de olika organisationer som föreslår dem. Myndigheterna får inte ingripa i utarbetandet av de olika normsystemen, utom för att säkerställa öppenhet och förhindra spridning av falsk information.

| 1.12 | Det finns skäl att fortsätta med och intensifiera åtgärderna för att främja användningen av trästycken av mindre värde, träavfall och trä från energiskog för produktion av värme och energi i områden som ligger nära produktionsorten, i syfte att ersätta andra mineraliska bränslen. Man bör vidta åtgärder som möjliggör en marknad för energi producerad med trä. |
| --- | --- |

1.12

Det finns skäl att fortsätta med och intensifiera åtgärderna för att främja användningen av trästycken av mindre värde, träavfall och trä från energiskog för produktion av värme och energi i områden som ligger nära produktionsorten, i syfte att ersätta andra mineraliska bränslen. Man bör vidta åtgärder som möjliggör en marknad för energi producerad med trä.

| 1.13 | Kommittén anser att det är nödvändigt att den kommande handlingsplanen stöder de olika organisationerna i skogssektorn – från jordägare till användare – med särskild tonvikt på att befästa eller rekonstruera delar av produktionskedjan. Samtidigt bör sammanslutningar inom skogsbruket främjas och stödjas. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén anser att det är nödvändigt att den kommande handlingsplanen stöder de olika organisationerna i skogssektorn – från jordägare till användare – med särskild tonvikt på att befästa eller rekonstruera delar av produktionskedjan. Samtidigt bör sammanslutningar inom skogsbruket främjas och stödjas.

| 1.14 | Kommittén noterar den numera spridda kunskapen om skogens mångsidiga roll. I de flesta fall avspeglas detta dock inte i proportion till skogens stora potential i de berörda områdenas ekonomi och invånarnas inkomster. I många fall drabbas ägarna tvärtom av myndigheternas inskränkningar och begränsningar. Detta problem har ännu inte avhjälpts, och politiken för sammanhållning och landsbygdsutveckling förmår ännu inte stimulera och främja ekonomin i skogsområdena i tillräcklig utsträckning. För att lösa dessa problem åtminstone delvis, är det viktigt att de åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande KOM(2004) 490 i syfte att knyta samman skogsbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen antas. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén noterar den numera spridda kunskapen om skogens mångsidiga roll. I de flesta fall avspeglas detta dock inte i proportion till skogens stora potential i de berörda områdenas ekonomi och invånarnas inkomster. I många fall drabbas ägarna tvärtom av myndigheternas inskränkningar och begränsningar. Detta problem har ännu inte avhjälpts, och politiken för sammanhållning och landsbygdsutveckling förmår ännu inte stimulera och främja ekonomin i skogsområdena i tillräcklig utsträckning. För att lösa dessa problem åtminstone delvis, är det viktigt att de åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande KOM(2004) 490 i syfte att knyta samman skogsbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen antas.

| 1.15 | ReK anser att Lissabon- och Göteborgsmålen avseende fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning bör hållas aktuella även i utarbetandet av handlingsplanen när det gäller både dem som arbetar i skogsbrukets produktionskedja och de berörda områdena. |
| --- | --- |

1.15

ReK anser att Lissabon- och Göteborgsmålen avseende fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning bör hållas aktuella även i utarbetandet av handlingsplanen när det gäller både dem som arbetar i skogsbrukets produktionskedja och de berörda områdena.

| 1.16 | Kommittén anser det nödvändigt att handlingsplanen främjar anställning av en betydande andel sakkunniga inom skogsteknik i sektorn, med större förutsättningar att vidareutveckla skogsbruket. Dessa sakkunniga skulle också kunna bidra till att organisera och stödja branschen och sammanslutningar av ägare och andra aktörer. Handlingsplanen bör också omfatta program och initiativ för kompetensutveckling och för heltäckande utbildning av arbetskraften inom sektorn. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén anser det nödvändigt att handlingsplanen främjar anställning av en betydande andel sakkunniga inom skogsteknik i sektorn, med större förutsättningar att vidareutveckla skogsbruket. Dessa sakkunniga skulle också kunna bidra till att organisera och stödja branschen och sammanslutningar av ägare och andra aktörer. Handlingsplanen bör också omfatta program och initiativ för kompetensutveckling och för heltäckande utbildning av arbetskraften inom sektorn.

| 1.17 | Kommittén konstaterar att det finns ett behov av korrekt information och utbildning om hållbart skogsbruk, sektors- och miljölagstiftning samt utformning och genomförande av programmen inom de berörda områdena, i syfte att öka engagemang och samarbete bland invånarna och främja lokalsamhällenas sociala och kulturella tillväxt. |
| --- | --- |

1.17

Kommittén konstaterar att det finns ett behov av korrekt information och utbildning om hållbart skogsbruk, sektors- och miljölagstiftning samt utformning och genomförande av programmen inom de berörda områdena, i syfte att öka engagemang och samarbete bland invånarna och främja lokalsamhällenas sociala och kulturella tillväxt.

| 1.18 | ReK stöder FLEGT-initiativet för att bekämpa illegal skogsavverkning och säkerställa respekten för internationella avtal. Kommittén stöder genomförandet av programmet och hoppas att det kommer att införlivas helt och hållet i lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.18

ReK stöder FLEGT-initiativet för att bekämpa illegal skogsavverkning och säkerställa respekten för internationella avtal. Kommittén stöder genomförandet av programmet och hoppas att det kommer att införlivas helt och hållet i lagstiftningen.

| 1.19 | Regionkommittén uppmanar gemenskapsinstitutionerna att inleda initiativ till skydd för europeiska producenter mot illojal konkurrens från områden utan garantier när det gäller skydd av arbetare och lokala ursprungsbefolkningar, som ofta utnyttjas på ett flagrant sätt. |
| --- | --- |

1.19

Regionkommittén uppmanar gemenskapsinstitutionerna att inleda initiativ till skydd för europeiska producenter mot illojal konkurrens från områden utan garantier när det gäller skydd av arbetare och lokala ursprungsbefolkningar, som ofta utnyttjas på ett flagrant sätt.

| 1.20 | Kommittén vill åter uttrycka sitt stöd för EU:s miljöpolitik med avseende på skogsområdena, och gläder sig åt den betydande ökningen av antalet skyddade områden i Europa samt av antalet initiativ till skydd för den biologiska mångfalden och kampen mot ökenspridningen. |
| --- | --- |

1.20

Kommittén vill åter uttrycka sitt stöd för EU:s miljöpolitik med avseende på skogsområdena, och gläder sig åt den betydande ökningen av antalet skyddade områden i Europa samt av antalet initiativ till skydd för den biologiska mångfalden och kampen mot ökenspridningen.

| 1.21 | ReK noterar med tillfredsställelse att miljöpolitiken i allt större utsträckning har kommit att ingå i den europeiska samhällsmodellen och att gemenskapsåtgärder har bidragit till detta positiva resultat. |
| --- | --- |

1.21

ReK noterar med tillfredsställelse att miljöpolitiken i allt större utsträckning har kommit att ingå i den europeiska samhällsmodellen och att gemenskapsåtgärder har bidragit till detta positiva resultat.

| 1.22 | ReK understryker att handlingsplanen bör främja en förändring av skogsområdena så att skogens mångfunktionella roll understryks, den biologiska mångfalden främjas, landskapets särart tas tillvara och framför allt att vattenresurserna och luftkvaliteten bevaras. De principer för hållbart skogsbruk som fastställdes i Rio de Janeiro bör emellertid omsättas i verkligheten, tillsammans med riktlinjer för anpassning av skogsområdena och hela sektorn till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

1.22

ReK understryker att handlingsplanen bör främja en förändring av skogsområdena så att skogens mångfunktionella roll understryks, den biologiska mångfalden främjas, landskapets särart tas tillvara och framför allt att vattenresurserna och luftkvaliteten bevaras. De principer för hållbart skogsbruk som fastställdes i Rio de Janeiro bör emellertid omsättas i verkligheten, tillsammans med riktlinjer för anpassning av skogsområdena och hela sektorn till klimatförändringarna.

| 1.23 | Kommittén hyser oro inför de miljöskador som kan bli följden av skogsbruksverksamhet och anknytande verksamhet i miljömässigt känsliga områden. Det är främst torvmossar i höglänta områden som behöver särskilt skydd. |
| --- | --- |

1.23

Kommittén hyser oro inför de miljöskador som kan bli följden av skogsbruksverksamhet och anknytande verksamhet i miljömässigt känsliga områden. Det är främst torvmossar i höglänta områden som behöver särskilt skydd.

| 1.24 | ReK anser att handlingsplanen måste omfatta initiativ för vetenskaplig och teknisk forskning, i synnerhet avseende






  — | nya användningsområden för trä, speciellt i byggnadssektorn och till andra träbaserade material, |
| --- | --- | --- |

1.24

ReK anser att handlingsplanen måste omfatta initiativ för vetenskaplig och teknisk forskning, i synnerhet avseende

—

nya användningsområden för trä, speciellt i byggnadssektorn och till andra träbaserade material,

| — | nya skogsmaskiner och ny skogsteknik, |
| --- | --- |

—

nya skogsmaskiner och ny skogsteknik,

| — | ett skogsbruk som är inriktat på multifunktionalitet. |
| --- | --- |

—

ett skogsbruk som är inriktat på multifunktionalitet.

| 1.25 | Kommittén anser att de viktigaste frågorna för forskningen rör beskogning, återställande genom återplantering av skog samt skogsbrukets ökade användning för kolupptagning på kort och lång sikt. Dessa forskningsområden bör beaktas i det sjunde ramprogrammet med hänsyn tagen till de olika europeiska regionernas miljö och klimat. |
| --- | --- |

1.25

Kommittén anser att de viktigaste frågorna för forskningen rör beskogning, återställande genom återplantering av skog samt skogsbrukets ökade användning för kolupptagning på kort och lång sikt. Dessa forskningsområden bör beaktas i det sjunde ramprogrammet med hänsyn tagen till de olika europeiska regionernas miljö och klimat.

| 1.26 | ReK är övertygad om att handlingsplanen kommer att omfatta planerade och varaktiga program på EU-nivå för att öka allmänhetens medvetenhet om den europeiska skogens många aspekter och förtjänster. Planeringen bör särskilt omfatta dels informationskampanjer riktade till allmänheten, dels kampanjer med inriktning mot unga, program för studiebesök i skyddade områden, på olika platser i produktionskedjan samt på företag som använder trä som råvara. |
| --- | --- |

1.26

ReK är övertygad om att handlingsplanen kommer att omfatta planerade och varaktiga program på EU-nivå för att öka allmänhetens medvetenhet om den europeiska skogens många aspekter och förtjänster. Planeringen bör särskilt omfatta dels informationskampanjer riktade till allmänheten, dels kampanjer med inriktning mot unga, program för studiebesök i skyddade områden, på olika platser i produktionskedjan samt på företag som använder trä som råvara.

| 1.27 | ReK erinrar om kravet på att i handlingsplanen infoga tydliga riktlinjer för hur skogen skall skyddas från bränder, föroreningar och biotiska faktorer och som lyfter fram det skydd som skogarna utgör mot jordskred, laviner och översvämningar. |
| --- | --- |

1.27

ReK erinrar om kravet på att i handlingsplanen infoga tydliga riktlinjer för hur skogen skall skyddas från bränder, föroreningar och biotiska faktorer och som lyfter fram det skydd som skogarna utgör mot jordskred, laviner och översvämningar.

| 1.28 | ReK anser att medlemsstaterna kan ta skatter till hjälp för att främja och stödja lämpliga förslag och skogspolitiska riktlinjer, särskilt sådana som rör inrättande av sammanslutningar eller som har social eller miljömässig betydelse. Handlingsplanen skulle kunna innehålla information om vad som redan pågår på detta område i medlemsstaterna och stödja samverkan mellan olika initiativ. |
| --- | --- |

1.28

ReK anser att medlemsstaterna kan ta skatter till hjälp för att främja och stödja lämpliga förslag och skogspolitiska riktlinjer, särskilt sådana som rör inrättande av sammanslutningar eller som har social eller miljömässig betydelse. Handlingsplanen skulle kunna innehålla information om vad som redan pågår på detta område i medlemsstaterna och stödja samverkan mellan olika initiativ.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén föreslår att man utnyttjar alla möjligheter att upprätta en rättslig grund för gemenskapens skogsbruksstrategi eftersom denna fråga numera har global relevans. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén föreslår att man utnyttjar alla möjligheter att upprätta en rättslig grund för gemenskapens skogsbruksstrategi eftersom denna fråga numera har global relevans.

| 2.2 | Kommittén uppmanar alla gemenskapsinstitutioner att verka för att kommissionens förslag utan förändringar snabbt genomförs, för att säkerställa att den kommande handlingsplanen inte bara kommer att utgöra en riktlinje för staterna utan också innebär att man fastställer klart angivna ansvarsområden och resurser för genomförandet. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén uppmanar alla gemenskapsinstitutioner att verka för att kommissionens förslag utan förändringar snabbt genomförs, för att säkerställa att den kommande handlingsplanen inte bara kommer att utgöra en riktlinje för staterna utan också innebär att man fastställer klart angivna ansvarsområden och resurser för genomförandet.

| 2.3 | Kommittén anser att den europeiska handlingsplanen bör godkännas, så att de nationella skogsbruksplanerna kan bli klara inom fastställd tid och beakta den europeiska handlingsplanens riktlinjer. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén anser att den europeiska handlingsplanen bör godkännas, så att de nationella skogsbruksplanerna kan bli klara inom fastställd tid och beakta den europeiska handlingsplanens riktlinjer.

| 2.4 | Regionkommittén föreslår att handlingsplanen skall omfatta förslag till främjande av de olika delarna av skogsbruket och innehålla olika stimulansåtgärder för att säkerställa sektorns funktion, förvaltning av skogar av litet eller inget ekonomiskt värde, inrättande av sammanslutningar för skogsägare och förvaltare där skogstekniker skall ingå, genomförande och uppföljning av arbeten, initiativ, sociala tjänster, samt miljö- och skyddstjänster för skogsområden om dessa ingår i de regionala och lokala förvaltningarnas program. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén föreslår att handlingsplanen skall omfatta förslag till främjande av de olika delarna av skogsbruket och innehålla olika stimulansåtgärder för att säkerställa sektorns funktion, förvaltning av skogar av litet eller inget ekonomiskt värde, inrättande av sammanslutningar för skogsägare och förvaltare där skogstekniker skall ingå, genomförande och uppföljning av arbeten, initiativ, sociala tjänster, samt miljö- och skyddstjänster för skogsområden om dessa ingår i de regionala och lokala förvaltningarnas program.

| 2.5 | Regionkommittén anser att man, för att på global nivå uppnå en överenskommelse som verkligen kan omsättas i praktiken, bör vinnlägga sig om att upprätta ett nytt internationellt avtal om skogsområden som skall utgöra ett globalt instrument i fråga om hållbar förvaltning och därigenom genomföra rådets (jordbruk och fiskeri) slutsatser av den 26 april 2005. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén anser att man, för att på global nivå uppnå en överenskommelse som verkligen kan omsättas i praktiken, bör vinnlägga sig om att upprätta ett nytt internationellt avtal om skogsområden som skall utgöra ett globalt instrument i fråga om hållbar förvaltning och därigenom genomföra rådets (jordbruk och fiskeri) slutsatser av den 26 april 2005.

| 2.6 | Kommittén rekommenderar på nytt att man ger högsta möjliga prioritet åt förhållandet mellan verksamheten inom skogsbruket och träindustrin, åt handeln med de olika typerna av europeiskt trä och åt stödet till skogsbruket som helhet, samt att man i största möjliga utsträckning samordnar arbetet inom kommissionens olika avdelningar på området. |
| --- | --- |

2.6

Kommittén rekommenderar på nytt att man ger högsta möjliga prioritet åt förhållandet mellan verksamheten inom skogsbruket och träindustrin, åt handeln med de olika typerna av europeiskt trä och åt stödet till skogsbruket som helhet, samt att man i största möjliga utsträckning samordnar arbetet inom kommissionens olika avdelningar på området.

| 2.7 | ReK begär att möjligheterna att använda förnybara energikällor från skogsbrukssektorn skall förbättras och vidareutvecklas och i större utsträckning integreras i kommissionens temainriktade strategi för förnybara energikällor, så att skogssektorns operatörer ges konkreta fördelar. |
| --- | --- |

2.7

ReK begär att möjligheterna att använda förnybara energikällor från skogsbrukssektorn skall förbättras och vidareutvecklas och i större utsträckning integreras i kommissionens temainriktade strategi för förnybara energikällor, så att skogssektorns operatörer ges konkreta fördelar.

| 2.8 | ReK anser att det är nödvändigt att i handlingsplanen ta upp frågan om tjänster av miljömässigt, turismrelaterat, kulturellt och socialt värde inom skogsnäringen för att öka uppskattningen av dem. Planen bör också innehålla en gemensam metod för att värdera skogen i ekonomiska termer i syfte att uppmuntra ägare och förvaltare att frivilligt föra ut skogsrelaterade tjänster på marknaden. Om det saknas en marknad bör planen föreslå metoder och åtgärder med målet att de beräknande miljövinsterna skall kunna avspeglas i ägarens eller egendomsförvaltarens inkomst. |
| --- | --- |

2.8

ReK anser att det är nödvändigt att i handlingsplanen ta upp frågan om tjänster av miljömässigt, turismrelaterat, kulturellt och socialt värde inom skogsnäringen för att öka uppskattningen av dem. Planen bör också innehålla en gemensam metod för att värdera skogen i ekonomiska termer i syfte att uppmuntra ägare och förvaltare att frivilligt föra ut skogsrelaterade tjänster på marknaden. Om det saknas en marknad bör planen föreslå metoder och åtgärder med målet att de beräknande miljövinsterna skall kunna avspeglas i ägarens eller egendomsförvaltarens inkomst.

| 2.9 | Enligt Regionkommittén bör planen innehålla en möjlighet för ägar- och producentorganisationer att genomföra åtgärder med finansiering från myndigheterna om de själva så önskar och har möjligheter att göra det. |
| --- | --- |

2.9

Enligt Regionkommittén bör planen innehålla en möjlighet för ägar- och producentorganisationer att genomföra åtgärder med finansiering från myndigheterna om de själva så önskar och har möjligheter att göra det.

| 2.10 | ReK anser att handlingsplanen måste innehålla vissa grundläggande faktorer som stater och andra myndigheter kan använda vid översyn av den gällande lagstiftningen, som säkerligen innehåller delar som kan utgöra hinder för genomförandet av gemenskapsmålen. Åtgärder för förenkling av förfarandena bör planeras på alla nivåer. |
| --- | --- |

2.10

ReK anser att handlingsplanen måste innehålla vissa grundläggande faktorer som stater och andra myndigheter kan använda vid översyn av den gällande lagstiftningen, som säkerligen innehåller delar som kan utgöra hinder för genomförandet av gemenskapsmålen. Åtgärder för förenkling av förfarandena bör planeras på alla nivåer.

| 2.11 | Kommittén stöder kommissionens förslag om en översyn av Ständiga kommittén för skogsbruk, så att denna kan medverka i utarbetandet och genomförandet av handlingsplanen samt upprätthålla självständiga förbindelser med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.11

Kommittén stöder kommissionens förslag om en översyn av Ständiga kommittén för skogsbruk, så att denna kan medverka i utarbetandet och genomförandet av handlingsplanen samt upprätthålla självständiga förbindelser med medlemsstaterna.

| 2.12 | ReK anser att bevakningen av skogsbruksfrågorna inom kommissionen bör stärkas strukturellt och personalmässigt så att EU:s handlingsplan kan genomföras effektivt. |
| --- | --- |

2.12

ReK anser att bevakningen av skogsbruksfrågorna inom kommissionen bör stärkas strukturellt och personalmässigt så att EU:s handlingsplan kan genomföras effektivt.

| 2.13 | Regionkommittén föreslår att kommissionen och medlemsstaterna skapar ett forum för forskning och teknik på skogsområdet med deltagande av företrädare för universitet, forskningscentrum och sammanslutningar av sakkunniga, med uppgift att utvidga den gemensamma kunskapen om den aktuella situationen och om klassificering och probleminventering för unionens olika skogsområden samt att ta fram vetenskapliga och tekniska initiativ och forskningsprogram. Forumets verksamhet bör samordnas och finansieras av kommissionen. |
| --- | --- |

2.13

Regionkommittén föreslår att kommissionen och medlemsstaterna skapar ett forum för forskning och teknik på skogsområdet med deltagande av företrädare för universitet, forskningscentrum och sammanslutningar av sakkunniga, med uppgift att utvidga den gemensamma kunskapen om den aktuella situationen och om klassificering och probleminventering för unionens olika skogsområden samt att ta fram vetenskapliga och tekniska initiativ och forskningsprogram. Forumets verksamhet bör samordnas och finansieras av kommissionen.

| 2.14 | Mot bakgrund av skogsbrukspolitikens strategiska betydelse för lokalsamhällenas framtid begär kommittén att bli rådfrågad om handlingsplanen. Detta är lämpligt även med tanke på att skogsbruksfrågor i många länder faller under de regionala och lokala myndigheternas ansvarsområde. |
| --- | --- |

2.14

Mot bakgrund av skogsbrukspolitikens strategiska betydelse för lokalsamhällenas framtid begär kommittén att bli rådfrågad om handlingsplanen. Detta är lämpligt även med tanke på att skogsbruksfrågor i många länder faller under de regionala och lokala myndigheternas ansvarsområde.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 64, 27.2.1998, s. 25.

1

(2)  EGT C 57, 29.2.2000, s. 96.

2

(3)  EUT C 128, 29.5.2003, s. 41.

3

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/88

---

Yttrande från Regionkommittén om De lokala och regionala myndigheternas bidrag till kampen mot klimatförändringar

(2006/C 115/20)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

en begäran från EU:s brittiska ordförandeskap av den 30 juni 2005 att utarbeta en rapport om ”De lokala och regionala myndigheternas bidrag till kampen mot klimatförändringar” i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

ordförandens beslut av den 25 juli 2005 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Europeiska rådets slutsatser av den 22–23 mars 2005 och slutsatserna i rådet (miljö) av den 7 mars 2005,

Regionkommitténs tidigare yttrande av den 21 september 2000 om ”Grönbok om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen” och ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s strategier och åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser – på väg mot ett europeiskt klimatförändringsprogram”, (KOM(2000) 87 slutlig) och (KOM(2000) 88 slutlig) (CdR 189/2000 fin) (1),

Regionkommitténs utkast till yttrande (CdR 65/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 28 juni 2005 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (KOM(2005) 35 slutlig),

Regionkommitténs utkast till yttrande (CdR 215/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 6 oktober 2005 (föredragande: Ken Bodfish, ordförande i Brighton and Hove City Council, UK–PSE),

och av följande skäl:

| 1. | Klimatet förändras. Det finns en utbredd övertygelse bland vetenskapsmän att vi år 2100 kan förvänta oss en temperaturökning på mellan 1,4 och 5,8 grader Celsius. |
| --- | --- |

1.

Klimatet förändras. Det finns en utbredd övertygelse bland vetenskapsmän att vi år 2100 kan förvänta oss en temperaturökning på mellan 1,4 och 5,8 grader Celsius.

| 2. | EU:s ministerråd förklarade 1996 att den globala medeltemperaturen inte bör stiga mer än två grader över förindustriell nivå. |
| --- | --- |

2.

EU:s ministerråd förklarade 1996 att den globala medeltemperaturen inte bör stiga mer än två grader över förindustriell nivå.

| 3. | Klimatförändringarna kommer att få kännbara effekter på global nivå, och särskilt på lokal nivå, t.ex. genom att spannmålsproduktionen minskar; översvämningar; skogsbränder; jordförstöring och erosion; begränsad vattenkonsumtion; skador på väg- och järnvägsinfrastrukturen; förlust av den biologiska mångfalden; avbrott i energiförsörjningen; minskade reserver av fossila bränslen; strukturella skador och landsänkningar; problem med värmeöar (2) och luftkvalitet. |
| --- | --- |

3.

Klimatförändringarna kommer att få kännbara effekter på global nivå, och särskilt på lokal nivå, t.ex. genom att spannmålsproduktionen minskar; översvämningar; skogsbränder; jordförstöring och erosion; begränsad vattenkonsumtion; skador på väg- och järnvägsinfrastrukturen; förlust av den biologiska mångfalden; avbrott i energiförsörjningen; minskade reserver av fossila bränslen; strukturella skador och landsänkningar; problem med värmeöar (2) och luftkvalitet.

| 4. | Extrema väderförhållanden, t.ex. översvämningar, har redan fått betydande effekter på den europeiska ekonomin och skulle kunna visa sig vara katastrofala om prognoserna för ytterligare klimatförändringar är riktiga. |
| --- | --- |

4.

Extrema väderförhållanden, t.ex. översvämningar, har redan fått betydande effekter på den europeiska ekonomin och skulle kunna visa sig vara katastrofala om prognoserna för ytterligare klimatförändringar är riktiga.

| 5. | Det kan konstateras att insatserna för att förebygga klimatförändringar ger resultat, men det krävs också både en minskning av och en anpassning till de effekter som klimatförändringarna redan har fått. |
| --- | --- |

5.

Det kan konstateras att insatserna för att förebygga klimatförändringar ger resultat, men det krävs också både en minskning av och en anpassning till de effekter som klimatförändringarna redan har fått.

| 6. | De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll när det gäller att övervaka och utvärdera klimatförändringarna och informera de lokala och regionala samhällsnivåerna om potentiella effekter, att utforma strategier för en minskning av och en anpassning till klimatförändringar och att främja en hållbar energianvändning. |
| --- | --- |

6.

De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll när det gäller att övervaka och utvärdera klimatförändringarna och informera de lokala och regionala samhällsnivåerna om potentiella effekter, att utforma strategier för en minskning av och en anpassning till klimatförändringar och att främja en hållbar energianvändning.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16–17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs synpunkter

Regionkommittén har avgett detta yttrande

Inledning

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar det ledarskap som Europeiska kommissionen och ministerrådet hittills har visat när det gäller klimatförändringar och hoppas att detta engagemang bibehålls inom den kommande strategin mot klimatförändringar för tiden från 2012 och därefter. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar det ledarskap som Europeiska kommissionen och ministerrådet hittills har visat när det gäller klimatförändringar och hoppas att detta engagemang bibehålls inom den kommande strategin mot klimatförändringar för tiden från 2012 och därefter.

| 1.2 | ReK värdesätter ministerrådets åtagande i mars 2005 att ytterligare minska utsläppen och uppmanar EU att lägga större tonvikt på den globala reaktionen på klimatförändringarna, så att ett motsvarande åtagande görs även i andra delar av världen. |
| --- | --- |

1.2

ReK värdesätter ministerrådets åtagande i mars 2005 att ytterligare minska utsläppen och uppmanar EU att lägga större tonvikt på den globala reaktionen på klimatförändringarna, så att ett motsvarande åtagande görs även i andra delar av världen.

| 1.3 | Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande och oumbärlig roll när det gäller klimatskydd. Ansvaret för att främja välfärden i ett område, tillhandahållandet av centrala tjänster, inflytandet över människors levnads- och arbetsförhållanden, genomförandebefogenheter, praktiskt know-how och demokratisk legitimitet – allt är samlat på de lokala och regionala myndigheternas nivå. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra till ett stabilt klimat eftersom de har möjlighet att använda hållbar energi på ett sätt som ingen annan enskild organisation kan. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande och oumbärlig roll när det gäller klimatskydd. Ansvaret för att främja välfärden i ett område, tillhandahållandet av centrala tjänster, inflytandet över människors levnads- och arbetsförhållanden, genomförandebefogenheter, praktiskt know-how och demokratisk legitimitet – allt är samlat på de lokala och regionala myndigheternas nivå. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra till ett stabilt klimat eftersom de har möjlighet att använda hållbar energi på ett sätt som ingen annan enskild organisation kan.

| 1.4 | Kommittén anser att den övergripande roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela i kampen mot klimatförändringar bör ges ett större universellt erkännande. De bör också ges de resurser som krävs för denna uppgift. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser att den övergripande roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela i kampen mot klimatförändringar bör ges ett större universellt erkännande. De bör också ges de resurser som krävs för denna uppgift.

| 1.5 | ReK understryker att de som drabbas värst av klimatförändringarna ofta är de fattigaste, både i EU och på andra håll, och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter är ofta begränsad. Vår strävan att bekämpa klimatförändringarna måste bland annat innebära en större fokusering på att avhjälpa det lidande som beror på att människor inte har råd med bränsle (”fuel poverty”) och att förbättra energieffektiviteten, samt att öka samhällets beredskap inför de klimatförändringar som kan komma att påverka oss i framtiden. |
| --- | --- |

1.5

ReK understryker att de som drabbas värst av klimatförändringarna ofta är de fattigaste, både i EU och på andra håll, och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter är ofta begränsad. Vår strävan att bekämpa klimatförändringarna måste bland annat innebära en större fokusering på att avhjälpa det lidande som beror på att människor inte har råd med bränsle (”fuel poverty”) och att förbättra energieffektiviteten, samt att öka samhällets beredskap inför de klimatförändringar som kan komma att påverka oss i framtiden.

| 1.6 | Kommittén anser att energihierarkin måste stå i centrum för all politik:






  a) | Att minska energibehovet. |
| --- | --- | --- |

1.6

Kommittén anser att energihierarkin måste stå i centrum för all politik:

a)

Att minska energibehovet.

| b) | Att använda energin mer effektivt. |
| --- | --- |

b)

Att använda energin mer effektivt.

| c) | Att använda förnybar energi. |
| --- | --- |

c)

Att använda förnybar energi.

| d) | All användning av fossila bränslen i framtiden måste vara ren och effektiv. |
| --- | --- |

d)

All användning av fossila bränslen i framtiden måste vara ren och effektiv.

| 1.7 | ReK noterar att många vinster ofta kan göras regionalt och lokalt genom att bekämpa klimatförändringarna, bl.a. ökad konkurrenskraft i den regionala ekonomin. |
| --- | --- |

1.7

ReK noterar att många vinster ofta kan göras regionalt och lokalt genom att bekämpa klimatförändringarna, bl.a. ökad konkurrenskraft i den regionala ekonomin.

2.   Klimatförändringarna är inte enbart ett hot utan också en möjlighet

| 2.1 | Regionkommittén betonar att klimatförändringarna innebär ett omedelbart säkerhetshot mot Europa, eftersom försörjningstryggheten blir alltmer bräcklig i takt med att de fossila bränslena sinar, och dessutom får de förändrade vädermönstren negativa konsekvenser. I Europa som helhet kommer försäkringskostnaderna att öka, och i många fall kommer det att bli omöjligt att försäkra egendom. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén betonar att klimatförändringarna innebär ett omedelbart säkerhetshot mot Europa, eftersom försörjningstryggheten blir alltmer bräcklig i takt med att de fossila bränslena sinar, och dessutom får de förändrade vädermönstren negativa konsekvenser. I Europa som helhet kommer försäkringskostnaderna att öka, och i många fall kommer det att bli omöjligt att försäkra egendom.

| 2.2 | Kommittén menar att klimatförändringarna utgör ett av de största hoten mot vår livsstil, men att de också skapar stora möjligheter att bygga upp en mer hållbar och konkurrenskraftig framtid för alla. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén menar att klimatförändringarna utgör ett av de största hoten mot vår livsstil, men att de också skapar stora möjligheter att bygga upp en mer hållbar och konkurrenskraftig framtid för alla.

| 2.3 | Vi anser att de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter kan innebära ett stort bidrag till EU:s kommande strategi mot klimatförändringar. Därför behandlas nedan dels ett antal korta fallstudier beträffande några centrala områden där åtgärder kan vidtas mot klimatförändringar, dels några rekommendationer för framtiden. |
| --- | --- |

2.3

Vi anser att de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter kan innebära ett stort bidrag till EU:s kommande strategi mot klimatförändringar. Därför behandlas nedan dels ett antal korta fallstudier beträffande några centrala områden där åtgärder kan vidtas mot klimatförändringar, dels några rekommendationer för framtiden.

3.   Exempel på lokala och regionala insatser (3)

3.1   Att främja topprestationer och utbyte av bästa praxis

Partnerskap som syftar till att få fram djupare kunskaper kan stärka och samordna utformningen av lokala och regionala klimatförändringsstrategier samt sprida kunskaper och utbyte av bästa praxis. Erfarenheterna av partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter har visat betydande resultat och bör beaktas vid utformningen av europeiska och nationella strategier.

Miljöpriset Climate Star, som inrättats av Klimatalliansen, delas ut till förebildliga verksamheter när det gäller kampen mot klimatförändringar och dokumenterar erfarenheter och framgångar som gjorts i Europa som helhet. Vid sidan av att belöna topprestationer främjar priset också erfarenhetsutbyten mellan lokala och regionala myndigheter. Nationella system som exempelvis Beacon Council Scheme för hållbar energi (England och Wales) är också inriktade på erfarenhetsutbyte och information om problem som finns på lokal nivå.

3.2   Att främja förnybar energi

Den hotande försämringen av vårt klimat innebär att vi i ökande utsträckning måste försöka producera energi lokalt. Lokal energiproduktion är ofta mer effektiv eftersom energin transporteras kortare sträckor. De lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll när det gäller att utveckla kapaciteten att utnyttja förnybar energi. Genom sin roll vid planering och inköp har de ett stort ansvar för energikapaciteten och energikonsumtionen på lokal nivå. Det är också mycket viktigt att utveckla lokal förnybar energi om man vill bygga upp en lokal kunskaps- och teknikbas. Det engagemang som finns på lokal nivå motsvaras dock inte av ett engagemang på högre nivå inom EU. Detta måste förändras om vi skall kunna utforma de kunskaper och den teknik som krävs för en konkurrenskraftig framtid med låga koldioxidutsläpp.

Malmö har genom Internationella rådet för lokala miljöinitiativ och dess kampanj för klimatskydd, Cities for Climate Protection, byggt upp ett nytt stadsområde med 1000 lägenheter som till 100 % försörjs med förnybar energi. Energiförsörjningen bygger på lokala resurser av sol-, vind- och vattenkraft samt energi från avfall och avlopp i området. Bostäderna har utrustats med individuella elmätare så att kommunen kan kartlägga energikonsumtionsmönstren och planera kapaciteten av förnybar energi i enlighet med dessa.

3.3   Att mäta och minska koldioxidutsläppen lokalt

De lokala och regionala myndigheterna kan spela en framträdande roll när det gäller att bedöma och styra energianvändningen och koldioxidutsläppen i lokalsamhället, inbegripet energianvändning i hushållen och i näringslivet. I syfte att uppnå detta måste större tonvikt läggas på att utveckla metoder för att bedöma koldioxidutsläppens effekter och öka tillgången till kontrollerbara uppgifter om energikonsumtionen.

Inom ramen för den Europaövergripande DISPLAY-kampanjen kan de lokala myndigheterna beräkna energikonsumtionen i de kommunala byggnaderna med hjälp av speciella dataprogram. Den ger dem också incitament att publicera uppgifter om energikonsumtionen på ett användarvänligt sätt i offentliga byggnader i syfte att öka medvetenheten om energieffektivitetens betydelse.

3.4   Kampen mot klimatförändringarna – en lång rad sociala, miljörelaterade och ekonomiska vinster

Anpassningen till mönstren för låg konsumtion och produktion av energi kommer att ge lokalbefolkningen högre livskvalitet, eftersom det minskar deras utsatthet för risker, ökar trafiksäkerheten genom stärkt hållbar rörlighet och leder till att det byggs bekväma bostäder som är oberoende av väderförhållandena. Alla dessa förbättringar kan förverkligas om de lokala och regionala myndigheterna försöker främja lokala insatser, bygga upp mer lokalt präglade marknader och införa förbättrad resursförvaltning i samhället.

Brighton and Hove Council (England) har inrättat ett partnerskap för energiåtgärder som i första hand är inriktat på att skapa en bekvämare hemmiljö för dem som är utsatta för de största riskerna, inbegripet äldre, trångbodda och människor som nyligen lämnat sjukhuset. Partnerskapet har redan 2005, efter endast två år, förbättrat hemmiljön för 361 privata hushåll, vilket har medfört en minskning av koldioxidutsläppen med 128 ton. De uppstramade förfarandena för handläggning av stödet och en omsorgsfull utformning av partnerskapsanbuden har hjälpt partnerskapet att på kort tid åstadkomma betydande besparingar för samhället.

I samarbete med den lokala myndigheten i Midlothian (Skottland) utvecklar staden Heerlen (Nederländerna) ett fjärrvärmesystem där man använder varmt vatten från övergivna kolgruvor för att värma upp byggnader i lokalområdet. Denna teknik kombineras med en kraftigt ökad användning av solenergi, även i kommunala byggnader, i syfte att ge allmän spridning åt innovationerna och öka medvetenheten om förnybar energi i staden och i grannområdena i Tyskland.

3.5   Främjande av lokala insatser på en rad politikområden

Befintliga byggnader, bostadsområden, arbeten och livsstilar måste anpassas så att vi kan klara det oförutsägbara, varierande och potentiellt extrema väderförhållanden. Samhället kan få stöd att uppnå detta genom enkelhet, stadighet och korta försörjningskanaler. Flexibiliteten inför klimatförändringarna kan ökas om man ser till att uppfyllandet av grundläggande behov, t.ex. livsmedel, uppvärmning och belysning samt tillgång till affärer, kan ske så lokalt som möjligt.

Bristol City Council (England) håller på att utarbeta ett pilotprojekt, Mat för livet, i 20 av områdets skolor. Man köper in obearbetad, färsk och hälsosam, säsongsbetonad mat till skolluncherna, och man arbetar i partnerskap med Primary Healthcare Trust och Soil Association.

3.6   Insatser för att öka sysselsättningen

Klimatförändringarna och strategierna för hållbar energi skapar möjligheter att angripa de grundläggande problem som hotar vårt samhälle och att bygga upp en stark expert- och kunskapsbas för framtiden. Partnerskap mellan lokalsamhällen, lokala och regionala myndigheter, utbildnings- och hälsovårdssektorerna samt – vilket är viktigt – privata företag kommer att leda till en starkare känsla för ett gemensamt mål och en stark ”investera för att spara”-approach.

Newark and Sherwood District Council (England) har nästan fullständigt eliminerat problemet med att boende i offentliga fastigheter inte har råd med uppvärmning. 1984 fanns uppvärmning till ett överkomligt pris i endast 6 % av bostäderna – nu är siffran 98,4 % tack vare investeringar i energieffektivitet. Upprustningsprogrammen har årligen skapat 30 nya arbetstillfällen lokalt under 18 års tid. De totala utgifterna för 7 500 fastigheter uppgår till cirka 24 miljoner euro (16 miljoner pund) för perioden 1988–2008. Vid sidan av de nya arbetstillfällena har resultatet i Newark blivit bättre skolresultat och färre psykiska problem. Distriktsrådet har kunnat konstatera att de genomförda förbättringarna betalade sig själva inom fyra år.

3.7   Förbättring av hälsoläget och välfärden i lokalsamhället

Många hushåll i Europa har inte råd med uppvärmning och detta innebär ett betydande hot mot hälsan. Värmeböljorna under somrarna på senare tid har också redan lett till att dödsfallen på grund av värmeutmattning i genomsnitt har ökat. De lokala och regionala myndigheterna kan rusta upp sina fastigheter och genom bygg- och planeringsnormer, effektivare uppvärmning och andra installationer se till att bostäderna blir bekvämare och inte lika känsliga för väderförhållandena. Samtidigt kan de se till att de totala koldioxidutsläppen minskar genom bättre ventilation och energieffektivitet.

Carrick District Council (England) har tillsammans med hyresgästföreningar och andra medlemmar i partnerskapet för upprustning av Beacon genomfört energieffektivitets-förbättringar i bostadsområdet Beacon i Falmouth, som tidigare var ett av de mest nedgångna områdena i Cornwall. Resultatet är att energieffektiviteten har förbättrats i 900 bostäder, centralvärme och isolering har installerats i 300 fastigheter under det första året, och man har gjort besparingar på totalt 274 000 euro (186 000 pund) i bränslekostnader. Inom partnerskapet för upprustning anser man att en rad andra förändringar också kan tillskrivas upprustningen av bostäderna: hyresgästernas hälsoläge har förbättrats, och bland annat har antalet astmasjuka sjunkit med 50 %; skolan i området har rapporterat en 100-procentig förbättring i skolresultaten bland pojkar; brottsligheten har minskat dramatiskt, och bland annat har en minskning ägt rum när det gäller våld i hemmet och antalet barn i ”barn i risk”-registret; vandalismen har aldrig tidigare haft så begränsad omfattning; sysselsättningen har ökat; fler vill flytta till området och samhörigheten har stärkts avsevärt.

Befolkningen i Lewenborg in Groningen (Nederländerna) har varit drabbad av hälsoproblem som en följd av fuktiga bostäder, uppvärmningsproblem och drag. Staden Groningen driver tillsammans med provinsen Groningen, en federal byrå, konsulter och en stor bank ett projekt i syfte att genomföra en energirevision av bostäder och tillhandahålla lån till låga kostnader till husägare för att hjälpa dem att förbättra klimatet i bostäderna utan extra kostnad. Resultatet är förbättrad hälsa och lägre energiräkningar.

3.8   Förändrade beteendemönster

De lokala och regionala myndigheterna måste samarbeta med den privata sektorn och andra delar av den offentliga sektorn för att inrätta partnerskap som leder till en vision om en låg energiförbrukning. Detta har redan skett i England och Wales, där den nationella Local Government Association har utformat en vision om ”Anytown” 2025 som skulle kunna skapa förutsättningar för att bygga upp ett hållbart samhälle med hjälp av redan befintlig teknik. Denna hållbara framtid utmärks av elektriska fordon, fler grönområden, kombinerad värme- och kraftproduktion och ett gatunät som avskräcker bilanvändning, utan att någon ny teknik måste utvecklas. Denna typ av vision bör bli ett kännetecken för strategier som den kommande temainriktade strategin för stadsmiljö, så att lokala och regionala myndigheter kan få hjälp att fatta beslut om att skapa en mer hållbar framtid med användning av existerande teknik och know-how.

Londons borgmästare införde i februari 2002 Europas första dagliga trängselavgift. Strategin har lyckats minska trafikstockningarna med 30 %, och koldioxidutsläppen inom avgiftszonen är 20 % lägre än år 2002. Med färre bilar på gatorna har hastigheterna i kollektivtrafiken ökat, och allt fler Londonbor väljer nu att cykla till arbetet. De extra intäkterna har bidragit till att förbättra kollektivtrafiken i London. Bland andra initiativ som borgmästaren tagit i kampen mot klimatförändringarna finns inrättandet av den nya klimatförändringsbyrån i London. Den skall i partnerskap med företag i den privata sektorn genomföra energiprojekt med lågt eller inget koldioxidutsläpp i hela London med hjälp av den renaste teknik som finns, samt skapa nya möjligheter för ekonomisk utveckling. Londons borgmästare planerar också att inrätta en lågutsläppszon där de mest förorenande lastbilarna, bussarna och taxibilarna skulle förbjudas att köra in i storstadsregionen från och med 2008.

I Italien har över 350 lokala myndigheter (alltifrån kommunförvaltningar till provinsförvaltningar) anslutit sig till och genomfört Agenda 21-initiativ. Dessa myndigheter bildade 1999 en sammanslutning för utveckling och spridning av denna ansats liksom resultaten från genomförandet av de integrerade lokala handlingsplanerna. Med hjälp av en rad indikatorer har varje stad utarbetat en strategi för sänkta koldioxidutsläpp som går ut på minskad energiförbrukning, upplysning till olika befolkningskategorier och målgrupper, bland annat skolor, främjande av en gemensam miljökultur och aktioner och informationskampanjer för insatser på kort, medellång och lång sikt.

3.9   Energitjänster i stället för energi i sig själv

Samhället måste inse att människor inte vill konsumera själva energin utan utnyttja de tjänster eller nyttigheter som kan tillhandahållas tack vare energi, t.ex. uppvärmning, belysning och privata transportmedel. Några av dessa energirelaterade nyttigheter kan tillhandahållas utan själva energin, t.ex. genom att bygga soluppvärmda bostäder och ge människor tillgång till de tjänster de behöver utan att de tvingas använda bil.

Principen om prestationskontrakt för energitjänster bör gälla i hela EU så att alla samhällen kan få tillgång till de energibesparingar som ESCO-företag (Energy Savings Companies) kan åstadkomma. Kunderna kan utnyttja ESCO-företagens energiutbud genom ett moderniserat energisystem utan att behöva investera i eller förvalta det. ESCO-företagen agerar inte enbart som energileverantörer utan tillhandahåller också energitjänster, exempelvis energieffektivitetsanalyser. De lokala myndigheterna spelar en avgörande roll som betrodda mellanled i energiprojekt, genom att se till att energieffektiva anordningar installeras och ge stöd till energieffektivitetsförbättringar i kommunala bostäder. De lokala myndigheterna befinner sig i en idealisk position när det gäller att stärka potentialen för energibesparingar eftersom de kan inrätta ESCO-företag eller uppmuntra energiföretag att själva omvandla sig till ESCO-företag genom att erbjuda hushållen paketlösningar och ersätta kostnaderna för energibesparingar. Det är mycket viktigt att den lokala eller regionala myndigheten är involverad för att se till att alla aktörer på hushålls- och affärsmarknaden kan ta del av energibesparingarna.

3.10   Effektivare energianvändning

EU måste koncentrera sig på att få ut större nytta ur varje energienhet som vi konsumerar, t.ex. genom att använda apparater med högre effektivitet, kombinera värme- och elproduktionen och isolera byggnader för att bibehålla värmen.

År 1990 satte Leicester City Council (England) upp som mål att minska energikonsumtionen och koldioxidutsläppen med 50 % fram till 2025. Ett centralt inslag har varit att kontrollera hur mycket energi som används i staden genom intelligent mätning som var trettionde minut överför information från hela staden till City Council. Kommunen har också inrättat ett energicenter som tillhandahåller omfattande energitjänster till alla delar av samhället, inbegripet försäljning av effektiva installationer där förnybar energi utnyttjas. Energicentret har banat väg för utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp genom att främja sådan teknik och fungera som länk mellan kunder och leverantörer. Detta har bland annat inneburit att fackfolk erbjudits utbildning i hur man installerar teknik för låga koldioxidutsläpp.

3.11   Anskaffning av förnybar energi om detta är möjligt

De lokala och regionala myndigheterna står för 16 % av BNP i Europa. Många myndigheter anger nu att de för hela eller vissa delar av eller all sin konsumtion använder någon form av förnybar energi, och de sätter upp det som ett kriterium vid konstruktion av nya bostäder.

London Borough of Lewisham har sedan 1999 tillämpat en policy för upphandling av grön energi. I november 2000 var 100 % av den energi som köptes in förnybar el, och kommunen blev därmed den tredje största köparen av grön energi i Västeuropa. Avsaknaden av ett stabilt utbud av grön el innebar att endast 80 % av elen var förnybar efter det att den andra upphandlingsomgången avslutats 2004. Lewishams mål var att stödja skapandet av en marknad för förnybar el och många lokala myndigheter och organ inom den offentliga sektorn följer nu efter.

3.12   Integration av klimatförändringar och ”klimatsäkring” i all politik

Politiken på europeisk, nationell, regional och lokal nivå bör ”klimatsäkras”, så att den kan möta det hot som ett osäkert klimat innebär. Detta skulle kunna uppnås genom att utföra konsekvensanalyser av lagstiftningsförslagen, men också genom att sätta press på ländernas regeringar när det gäller att införa skatteincitament som främjar mer hållbara energianvändningsmönster.

Middlesborough Borough Council (England) har utformat en bedömningsmetod för att kartlägga klimatförändringarnas effekter på en rad kommunala tjänster. Ett mått för att bedöma klimatförändringarnas konsekvenser har utvecklats i samarbete med en icke-statlig organisation och möjliggjort för alla kommunala tjänsteenheter att bedöma de förändrade vädermönstrens potentiella effekter på de tjänster som tillhandahålls. Resultatet är att man på de 16 tjänsteområden där bedömningen genomförts har gjort bland annat följande förändringar av tjänsteutbudet: ökade resurser till vägväsendet vid översvämningar; montering av solavskärmning på kommunala byggnader för att undvika överhettning och alltför stark solstrålning samt ändrad sammansättning av bituminös vägbeläggning för att beakta den ytterligare värmepåverkan som sannolikt kommer att uppträda under de närmaste 20 åren.

3.13   Kommunalt engagemang när det gäller klimatförändringar

De omfattande utmaningar som ett osäkert klimat skapar innebär att anpassningen till klimatförändringarna och minskningen av deras effekter endast kan få märkbara resultat endast om alla samhällets delar medverkar, från de lokala och regionala myndigheterna till konsumenter och företag. Det krävs också ett uttömmande åtgärdspaket för att säkerställa att vi gör det bästa av den förbättrade livskvalitet som kampen mot klimatförändringarna kan leda till. Många av lösningarna på de klimatförändringsproblem som har lyfts fram här kan fungera endast som en del av ett integrerat åtgärdspaket. En omfattande minskning av privatbilismen skulle till exempel kunna godtas av majoriteten endast om det fanns lokala tjänster av hög kvalitet och en välfungerande och hållbar kollektivtrafik. En reducerad privatbilism skulle leda till minskad trafik och till en friare rörlighet för varor och tjänster. Detta skulle göra kollektivtrafiken snabbare, vilket framgår av erfarenheterna från trängselavgiftszonen i centrala London. Härigenom skulle andra former av hållbar rörlighet, t.ex. cykling, i sin tur bli mer attraktiv. För att skapa denna goda cirkel av förbättringar, måste alla samhällsnivåer engageras.

London Borough of Islington har utformat ett system med ”energiambassadörer”, som fått utbildning i energieffektivitet och lokalt samhällsengagemang. De besöker kommuninvånare, små och medelstora företag och skolor för att ge information om kommunens energianvändning och metoder för att minska energianvändningen genom erbjudanden om energihälsokontroller för byggnader.

4.   Regionkommitténs rekommendationer

Regionkommittén har avgett detta yttrande

| 4.1 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att ta fasta på att det för att bekämpa klimatförändringarna krävs en paketlösning och ett samarbete mellan alla myndighetsnivåer, i partnerskap med den privata sektorn, hälso- och sjukvården, intressegrupper från lokalsamhället och utbildningssystemet och energieffektivitetsorganisationer. |
| --- | --- |

4.1

Regionkommittén uppmanar kommissionen att ta fasta på att det för att bekämpa klimatförändringarna krävs en paketlösning och ett samarbete mellan alla myndighetsnivåer, i partnerskap med den privata sektorn, hälso- och sjukvården, intressegrupper från lokalsamhället och utbildningssystemet och energieffektivitetsorganisationer.

| 4.2 | ReK uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas unika roll och att anslå adekvata resurser för demonstrations- och informationsprojekt samt att framhålla denna roll i olika strategidokument, t.ex. den kommande vitboken om energieffektivitet. |
| --- | --- |

4.2

ReK uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas unika roll och att anslå adekvata resurser för demonstrations- och informationsprojekt samt att framhålla denna roll i olika strategidokument, t.ex. den kommande vitboken om energieffektivitet.

| 4.3 | Kommittén skulle vilja att EU ställer sig bakom det mål om en ytterligare minskning av utsläppen på 60-80 % fram till 2050 som Europeiska rådet vid sitt möte i mars antog som ett minimum, och att samma ambitionsnivå lyfts fram i internationella sammanhang, t.ex. FN:s ramkonvention om klimatförändringar. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén skulle vilja att EU ställer sig bakom det mål om en ytterligare minskning av utsläppen på 60-80 % fram till 2050 som Europeiska rådet vid sitt möte i mars antog som ett minimum, och att samma ambitionsnivå lyfts fram i internationella sammanhang, t.ex. FN:s ramkonvention om klimatförändringar.

| 4.4 | Kommittén välkomnar att såväl EU:s innevarande ordförandeskap som G8 lägger tonvikten på klimatförändringarna och uppmanar EU:s kommande ordförandeskap att hålla fast vid denna inriktning. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén välkomnar att såväl EU:s innevarande ordförandeskap som G8 lägger tonvikten på klimatförändringarna och uppmanar EU:s kommande ordförandeskap att hålla fast vid denna inriktning.

| 4.5 | ReK uppmanar kommissionen och de nationella regeringarna att ”klimatsäkra” såväl sina egna strategier som strategierna i Världshandelsorganisationen och i internationella finansinstitut som Världsbanken. |
| --- | --- |

4.5

ReK uppmanar kommissionen och de nationella regeringarna att ”klimatsäkra” såväl sina egna strategier som strategierna i Världshandelsorganisationen och i internationella finansinstitut som Världsbanken.

| 4.6 | Kommittén uppmanar kommissionen att göra en satsning på att avlägsna de mest ineffektiva energiförbrukande produkterna genom att med några års mellanrum höja de lägsta tillåtna energieffektivitetsnivåerna i apparater i alla kategorier med 10 eller 20 %, om det föreligger en betydande skillnad i energikonsumtion mellan den bästa och den sämsta. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén uppmanar kommissionen att göra en satsning på att avlägsna de mest ineffektiva energiförbrukande produkterna genom att med några års mellanrum höja de lägsta tillåtna energieffektivitetsnivåerna i apparater i alla kategorier med 10 eller 20 %, om det föreligger en betydande skillnad i energikonsumtion mellan den bästa och den sämsta.

| 4.7 | Kommittén anmodar kommissionen att ta fasta på att den betydande ökning av antalet nya bostäder som befolkningsökningen kommer att leda till, särskilt i städer, innebär ett utsökt tillfälle att när det gäller energieffektivitet i byggnader införa tvingande regler som är mycket strängare än reglerna i direktivet om byggnaders energiprestanda från 2002. Detta tillfälle får inte försittas. Byggnormerna bör också ha en starkare inriktning på att främja användningen av naturlig skugga och ventilation i syfte att minska behovet av luftkonditionering. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén anmodar kommissionen att ta fasta på att den betydande ökning av antalet nya bostäder som befolkningsökningen kommer att leda till, särskilt i städer, innebär ett utsökt tillfälle att när det gäller energieffektivitet i byggnader införa tvingande regler som är mycket strängare än reglerna i direktivet om byggnaders energiprestanda från 2002. Detta tillfälle får inte försittas. Byggnormerna bör också ha en starkare inriktning på att främja användningen av naturlig skugga och ventilation i syfte att minska behovet av luftkonditionering.

| 4.8 | Kommittén ger sitt stöd till att klimatförändring integreras i planerna för och förvaltningen av vattenresurserna. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén ger sitt stöd till att klimatförändring integreras i planerna för och förvaltningen av vattenresurserna.

| 4.9 | ReK anmodar kommissionen att ha ett nära samarbete med den privata sektorn i syfte att skapa nya former av försäkringar som erkänner och är anpassade till klimatförändrings-problematiken. |
| --- | --- |

4.9

ReK anmodar kommissionen att ha ett nära samarbete med den privata sektorn i syfte att skapa nya former av försäkringar som erkänner och är anpassade till klimatförändrings-problematiken.

| 4.10 | Kommittén vill att kommissionen ser till att lokala och regionala myndigheter ges ett mer omfattande och enhetligt tillträde till lokalt relevant realtidsstatistik över konsumtionen som är av aktuell betydelse på postnummernivå, samtidigt som skyddet för de enskilda användarnas privatliv respekteras. Utan denna information är det omöjligt för de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut leda övergången till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén vill att kommissionen ser till att lokala och regionala myndigheter ges ett mer omfattande och enhetligt tillträde till lokalt relevant realtidsstatistik över konsumtionen som är av aktuell betydelse på postnummernivå, samtidigt som skyddet för de enskilda användarnas privatliv respekteras. Utan denna information är det omöjligt för de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut leda övergången till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

| 4.11 | ReK uppmanar kommissionen att studera de lokala klimatförändringsstrategiernas och -insatsernas bidrag till Lissabonstrategins mål för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft, och att göra en starkare koppling mellan Lissabonagendan och klimatförändringsstrategierna. |
| --- | --- |

4.11

ReK uppmanar kommissionen att studera de lokala klimatförändringsstrategiernas och -insatsernas bidrag till Lissabonstrategins mål för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft, och att göra en starkare koppling mellan Lissabonagendan och klimatförändringsstrategierna.

| 4.12 | ReK uppmanar kommissionen och de nationella regeringarna att genomföra en sammanhållen informationskampanj i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i syfte att kartlägga och sprida kännedom om allvaret i klimatförändringssituationen och om behovet av omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

4.12

ReK uppmanar kommissionen och de nationella regeringarna att genomföra en sammanhållen informationskampanj i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i syfte att kartlägga och sprida kännedom om allvaret i klimatförändringssituationen och om behovet av omedelbara åtgärder.

| 4.13 | Kommittén anmodar kommissionen att bygga vidare på det arbete som redan genomförts på lokal och regional nivå om den könsrelaterade och sociala ojämlikheten när det gäller klimatförändringarnas effekter, så att man kan se till att kvinnor inte drabbas oproportionerligt hårt av klimatförändringarna (4). |
| --- | --- |

4.13

Kommittén anmodar kommissionen att bygga vidare på det arbete som redan genomförts på lokal och regional nivå om den könsrelaterade och sociala ojämlikheten när det gäller klimatförändringarnas effekter, så att man kan se till att kvinnor inte drabbas oproportionerligt hårt av klimatförändringarna (4).

| 4.14 | Kommittén stöder förslaget att anslå konventionellt regionalpolitiskt stöd till hållbar utveckling (och klimatförändring). |
| --- | --- |

4.14

Kommittén stöder förslaget att anslå konventionellt regionalpolitiskt stöd till hållbar utveckling (och klimatförändring).

| 4.15 | ReK uppmanar kommissionen att stärka kopplingarna mellan den kommande temainriktade strategin för stadsmiljö och den temainriktade strategin för luftkvalitet i syfte att säkerställa ett kraftfullt engagemang på alla politikområden när det gäller att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.15

ReK uppmanar kommissionen att stärka kopplingarna mellan den kommande temainriktade strategin för stadsmiljö och den temainriktade strategin för luftkvalitet i syfte att säkerställa ett kraftfullt engagemang på alla politikområden när det gäller att bekämpa klimatförändringarna.

| 4.14 | ReK uppmanar ministerrådet att lägga fast högre och mer långtgående mål för användningen av förnybar energi i syfte att göra det möjligt för beslutsfattare på lokal nivå att bygga ut den lokala produktionskapaciteten för förnybar energi. |
| --- | --- |

4.14

ReK uppmanar ministerrådet att lägga fast högre och mer långtgående mål för användningen av förnybar energi i syfte att göra det möjligt för beslutsfattare på lokal nivå att bygga ut den lokala produktionskapaciteten för förnybar energi.

| 4.15 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att förbinda sig att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna och deras Europaomfattande nätverk för att utforma en stark vision om en framtid med låga koldioxidutsläpp för olika typer av samhällen och geografiska områden, där man gör det bästa av den befintliga tekniken och utvecklar den kunskapsbas som krävs för att förverkliga en sant koldioxidfattig framtid. Kommissionen måste underlätta detta genom en starkare fokusering på utbyte av praxis från den lokala och regionala nivån. |
| --- | --- |

4.15

Regionkommittén uppmanar kommissionen att förbinda sig att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna och deras Europaomfattande nätverk för att utforma en stark vision om en framtid med låga koldioxidutsläpp för olika typer av samhällen och geografiska områden, där man gör det bästa av den befintliga tekniken och utvecklar den kunskapsbas som krävs för att förverkliga en sant koldioxidfattig framtid. Kommissionen måste underlätta detta genom en starkare fokusering på utbyte av praxis från den lokala och regionala nivån.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 22, 24.1.2001, s. 30.

1

(2)  Under varma dagar kan lufttemperaturen i storstadsområden vara upp till cirka 4 grader Celsius högre än i omgivningarna. Kombinationen av omfattande stads- och förstadslandskap, litet vind och ringa molnighet innebär att det skapas ”värmeöeffekter” i storstäderma.

2

(3)  Följande exempel har sammanställts på basis av direktkunskaper och nätverk av lokala myndigheter i EU som helhet. Många exempel kommer från Storbritannien och är hämtade från nationella klimatförändringsprojekt genomförda av de olika nationella sammanslutningarna av lokala myndigheter i Storbritannien. Föredraganden inser att det finns många fler exempel i EU och skulle gärna se att man i högre grad lyfter fram internationellt utbyte med stöd från EU.

3

(4)  Enligt nyare forskningsresultat från Klimatalliancen, http://www.klimabuendnis.org/.

4

---

| 16.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 115/95

---

Förberedande rapport från Regionkommittén om Genomförandet av direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) på regional och lokal nivå

(2006/C 115/21)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Europeiska kommissionens begäran av den 10 december 2004 om en förberedande rapport om ”Genomförandet av direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) på regional och lokal nivå”, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

samarbetsprotokollet från september 2001 mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén, i vilket kommissionen ”vill uppmuntra utarbetandet av Regionkommitténs strategidokument avseende frågor som kommittén anser betydelsefulla; dessa” förberedande rapporter ”fördjupar analysen av befintliga problem på de områden där Regionkommittén har ändamålsenliga informationsvägar ute på fältet”,

ordförandens beslut av den 20 januari 2005 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta en förberedande rapport i ärendet,

rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall,

”Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om de nationella strategierna för minskning av biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier i enlighet med artikel 5.1 i direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall” (KOM(2005) 105 slutlig),

rådets direktiv av den 15 juli 1975 om avfall (75/442/EEG) (ramdirektivet om avfall) i dess ändrade lydelse enligt direktiv 91/156/EEG, 91/692/EEG och genom beslut 76/431/EEG, 94/3/EG och 96/350/EG,

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen – Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall” (KOM (2003) 301 slutlig – CdR 239/2003 (1)),

resultaten av enkäten om genomförandet av direktivet om avfall (1999/31/EG) på regional och lokal nivå, som utfördes av Regionkommittén (2),

det utkast till förberedande rapport (CdR 254/2005 rév.1) som antogs av Regionkommitténs utskott för hållbar utveckling den 6 oktober 2005 (föredragande: Wim van Gelder, provinsguvernör i Zeeland (NL-PPE)),

och av följande skäl:

| 1) | Under de senaste tio åren har mängden producerat avfall i EU ökat drastiskt. Förebyggande, hantering och bortskaffande av avfall hör till EU:s största miljöutmaningar. Därför har avfallsförebyggande och avfallshantering högsta prioritet i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

1)

Under de senaste tio åren har mängden producerat avfall i EU ökat drastiskt. Förebyggande, hantering och bortskaffande av avfall hör till EU:s största miljöutmaningar. Därför har avfallsförebyggande och avfallshantering högsta prioritet i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram.

| 2) | När det gäller avfallshanteringen dominerar deponering av avfall i många delar av EU. Avfallsdeponering i kombination med låga miljöstandarder utgör i många fall ett hot mot människors hälsa och mot miljön genom att luft, vatten och mark förorenas och växthusgaser genereras som bidrar till växthuseffekten. |
| --- | --- |

2)

När det gäller avfallshanteringen dominerar deponering av avfall i många delar av EU. Avfallsdeponering i kombination med låga miljöstandarder utgör i många fall ett hot mot människors hälsa och mot miljön genom att luft, vatten och mark förorenas och växthusgaser genereras som bidrar till växthuseffekten.

| 3) | I enlighet med den så kallade avfallshierarkin bör lagring endast vara en sista utväg. Man bör prioritera förebyggande insatser, återanvändning och materialåtervinning. |
| --- | --- |

3)

I enlighet med den så kallade avfallshierarkin bör lagring endast vara en sista utväg. Man bör prioritera förebyggande insatser, återanvändning och materialåtervinning.

| 4) | Närhetsprincipen och målsättningen om självförsörjning på alla nivåer när det gäller hantering av avfall har fastställts som en av hörnstenarna i EU:s avfallspolitik. |
| --- | --- |

4)

Närhetsprincipen och målsättningen om självförsörjning på alla nivåer när det gäller hantering av avfall har fastställts som en av hörnstenarna i EU:s avfallspolitik.

Den förberedande rapporten antogs enhälligt vid Regionkommitténs 62:a plenarsession den 16:e och 17 november 2005 (sammanträdet den 17 november).

1.   Regionkommitténs synpunkter

Allmänna synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens begäran om en förberedande rapport. Den är den första i sitt slag när det gäller genomförandet av ett EU-direktiv om miljöpolitik på lokal och regional nivå och kan bidra till att stärka samarbetet mellan kommissionen och Regionkommittén. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens begäran om en förberedande rapport. Den är den första i sitt slag när det gäller genomförandet av ett EU-direktiv om miljöpolitik på lokal och regional nivå och kan bidra till att stärka samarbetet mellan kommissionen och Regionkommittén.

| 1.2 | Det är positivt att ett så stort antal lokala och regionala myndigheter deltog i enkäten om avfallsdirektivets genomförande på lokal och regional nivå. Det vittnar om hur stor betydelse direktivet har på dessa nivåer. |
| --- | --- |

1.2

Det är positivt att ett så stort antal lokala och regionala myndigheter deltog i enkäten om avfallsdirektivets genomförande på lokal och regional nivå. Det vittnar om hur stor betydelse direktivet har på dessa nivåer.

| 1.3 | På grund av olika demografiska och geografiska förhållanden samt skillnader i organisationsstrukturerna och avfallshanteringssystemen i de olika medlemsstaterna, regionerna och kommunerna skiljer sig genomförandet av direktivet om deponering av avfall åt på lokal och regional nivå i EU-25. |
| --- | --- |

1.3

På grund av olika demografiska och geografiska förhållanden samt skillnader i organisationsstrukturerna och avfallshanteringssystemen i de olika medlemsstaterna, regionerna och kommunerna skiljer sig genomförandet av direktivet om deponering av avfall åt på lokal och regional nivå i EU-25.

| 1.4 | De lokala och regionala myndigheterna i EU-25 svarar för tillämpningen av en stor del av EU:s miljöpolitik, och avfallshantering är en av dess viktigaste aspekter. I allmänhet svarar de regionala myndigheterna för tillståndsgivning för deponering av avfall, godkännande av upprustningsplaner för deponier, efterbehandling, tillsyn och kontroll, medan de lokala myndigheterna ofta spelar en större roll när det gäller lokalisering av deponier och har ansvar för infrastruktur för insamling av hushållsavfall. Detta visar att det krävs ett nära samarbete mellan samtliga styresnivåer för att genomföra direktivet. |
| --- | --- |

1.4

De lokala och regionala myndigheterna i EU-25 svarar för tillämpningen av en stor del av EU:s miljöpolitik, och avfallshantering är en av dess viktigaste aspekter. I allmänhet svarar de regionala myndigheterna för tillståndsgivning för deponering av avfall, godkännande av upprustningsplaner för deponier, efterbehandling, tillsyn och kontroll, medan de lokala myndigheterna ofta spelar en större roll när det gäller lokalisering av deponier och har ansvar för infrastruktur för insamling av hushållsavfall. Detta visar att det krävs ett nära samarbete mellan samtliga styresnivåer för att genomföra direktivet.

| 1.5 | En övergång från avfallslagring till en mer hållbar politik där man fokuserar på förebyggande, återanvändning och materialåtervinning kräver stora insatser och ytterligare mänskliga och ekonomiska resurser inom de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.5

En övergång från avfallslagring till en mer hållbar politik där man fokuserar på förebyggande, återanvändning och materialåtervinning kräver stora insatser och ytterligare mänskliga och ekonomiska resurser inom de lokala och regionala myndigheterna.

| 1.6 | Effekterna av avfallspolitiken och framför allt avfallsdeponeringen är mest märkbara på lokal nivå och kräver därför ett särskilt engagemang bland de lokala aktörerna. Lokalbefolkningen konsulteras av merparten av de lokala och regionala myndigheterna när det gäller planerna för avfallsdeponiernas placering samt i anslutning till tillståndsförfarandet. De icke-statliga organisationerna konsulteras av cirka hälften av myndigheterna, medan de lokala företagen sällan involveras. |
| --- | --- |

1.6

Effekterna av avfallspolitiken och framför allt avfallsdeponeringen är mest märkbara på lokal nivå och kräver därför ett särskilt engagemang bland de lokala aktörerna. Lokalbefolkningen konsulteras av merparten av de lokala och regionala myndigheterna när det gäller planerna för avfallsdeponiernas placering samt i anslutning till tillståndsförfarandet. De icke-statliga organisationerna konsulteras av cirka hälften av myndigheterna, medan de lokala företagen sällan involveras.

Insatser för genomförandet och dagsläget

| 1.7 | Regionkommittén konstaterar att man på lokal och/eller regional nivå i de flesta medlemsstater har gjort stora insatser för att införliva direktivet om deponering av avfall i den nationella och/eller regionala lagstiftningen. En rad medlemsstater respekterade emellertid inte tidsgränsen (3) för upprättande av en nationell genomförandestrategi för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier. Därmed uppfylldes målen för utsläppsminskning senare än beräknat. |
| --- | --- |

1.7

Regionkommittén konstaterar att man på lokal och/eller regional nivå i de flesta medlemsstater har gjort stora insatser för att införliva direktivet om deponering av avfall i den nationella och/eller regionala lagstiftningen. En rad medlemsstater respekterade emellertid inte tidsgränsen (3) för upprättande av en nationell genomförandestrategi för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier. Därmed uppfylldes målen för utsläppsminskning senare än beräknat.

| 1.8 | Svaren på frågorna i enkäten och ytterligare forskning har visat att det finns stora skillnader när det gäller genomförandegraden i EU. Många medlemsstater, och följaktligen även ett stort antal lokala och regionala myndigheter, har stora svårigheter att efterleva direktivet, medan andra anpassar sig till dess krav utan större problem. |
| --- | --- |

1.8

Svaren på frågorna i enkäten och ytterligare forskning har visat att det finns stora skillnader när det gäller genomförandegraden i EU. Många medlemsstater, och följaktligen även ett stort antal lokala och regionala myndigheter, har stora svårigheter att efterleva direktivet, medan andra anpassar sig till dess krav utan större problem.

| 1.9 | Enligt de lokala och regionala myndigheterna har det gjorts betydande insatser för att säkerställa att deponierna uppfyller de tekniska kraven. Ytterligare insatser krävs dock i en rad medlemsstater. Det stora flertalet av de nu befintliga deponierna uppges redan uppfylla kraven i direktivet; i annat fall kommer de att uppgraderas senast 2007. De som inte uppfyller kraven kommer då att stängas. |
| --- | --- |

1.9

Enligt de lokala och regionala myndigheterna har det gjorts betydande insatser för att säkerställa att deponierna uppfyller de tekniska kraven. Ytterligare insatser krävs dock i en rad medlemsstater. Det stora flertalet av de nu befintliga deponierna uppges redan uppfylla kraven i direktivet; i annat fall kommer de att uppgraderas senast 2007. De som inte uppfyller kraven kommer då att stängas.

| 1.10 | För närvarande uppfylls deponeringsdirektivets krav allmänt sett sämre av de befintliga deponierna i de nya medlemsstaterna än av deponierna i de gamla medlemsstaterna. Detta beror främst på att de förstnämnda endast har begränsad erfarenhet av hanteringen av avfallsproblem och att avfallsstrategierna inrättats alldeles nyligen. |
| --- | --- |

1.10

För närvarande uppfylls deponeringsdirektivets krav allmänt sett sämre av de befintliga deponierna i de nya medlemsstaterna än av deponierna i de gamla medlemsstaterna. Detta beror främst på att de förstnämnda endast har begränsad erfarenhet av hanteringen av avfallsproblem och att avfallsstrategierna inrättats alldeles nyligen.

| 1.11 | Tyvärr anser de flesta lokala och regionala myndigheter att de inte informerats eller konsulterats i tillräcklig utsträckning i samband med införlivandet och genomförandet i respektive medlemsstater. Allmänt sett förekommer samråd oftare i de gamla medlemsstaterna, medan informationsspridningen är bättre i de nya. |
| --- | --- |

1.11

Tyvärr anser de flesta lokala och regionala myndigheter att de inte informerats eller konsulterats i tillräcklig utsträckning i samband med införlivandet och genomförandet i respektive medlemsstater. Allmänt sett förekommer samråd oftare i de gamla medlemsstaterna, medan informationsspridningen är bättre i de nya.

| 1.12 | Kommittén ser det som positivt att direktivet om avfallsdeponering i flera länder har bidragit till att ge de lokala och regionala myndigheterna ett ökat ansvar vid behandlingen av frågan om avfallsdeponering, framför allt i de nya medlemsstaterna. Däremot beklagar vi att detta sällan har åtföljts av någon överföring av ekonomiska eller mänskliga resurser, eftersom detta inneburit extra arbete för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén ser det som positivt att direktivet om avfallsdeponering i flera länder har bidragit till att ge de lokala och regionala myndigheterna ett ökat ansvar vid behandlingen av frågan om avfallsdeponering, framför allt i de nya medlemsstaterna. Däremot beklagar vi att detta sällan har åtföljts av någon överföring av ekonomiska eller mänskliga resurser, eftersom detta inneburit extra arbete för de lokala och regionala myndigheterna.

| 1.13 | Till följd av genomförandet av deponeringsdirektivet har mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponi minskat. En större minskning kan noteras i områden där de lokala och regionala myndigheterna redan innan deponeringsdirektivet trädde i kraft hade vidtagit åtgärder för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall (medvetandehöjande kampanjer, system med separat insamling samt olika regelverk, exempelvis bestämmelser om selektiv insamling). |
| --- | --- |

1.13

Till följd av genomförandet av deponeringsdirektivet har mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponi minskat. En större minskning kan noteras i områden där de lokala och regionala myndigheterna redan innan deponeringsdirektivet trädde i kraft hade vidtagit åtgärder för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall (medvetandehöjande kampanjer, system med separat insamling samt olika regelverk, exempelvis bestämmelser om selektiv insamling).

| 1.14 | I direktivet föreskrivs endast målsättningar för en diversifiering i avfallshanteringen som innebär att man tar avstånd från deponering, men det fastställs inga mål för andra avfallshanteringsmetoder. Exempelvis sätts det inte upp några målsättningar för återvinning, vilket tidigare var fallet i direktivet om elektriska och elektroniska produkter. |
| --- | --- |

1.14

I direktivet föreskrivs endast målsättningar för en diversifiering i avfallshanteringen som innebär att man tar avstånd från deponering, men det fastställs inga mål för andra avfallshanteringsmetoder. Exempelvis sätts det inte upp några målsättningar för återvinning, vilket tidigare var fallet i direktivet om elektriska och elektroniska produkter.

Avfallsdeponeringens betydelse

| 1.15 | Regionkommittén vill åter påpeka att det råder stora skillnader inom EU när det gäller generering och hantering av avfall och framför allt betydelsen av deponering. Flera medlemsstater har lyckats avskilja avfallsproduktionen från den ekonomiska tillväxten och har kraftigt minskat mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponi. Därmed uppfyller de redan nu direktivets framtidsmålsättningar. I andra medlemsstater ökar dock mängden producerat avfall ständigt och deponering dominerar fortfarande. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén vill åter påpeka att det råder stora skillnader inom EU när det gäller generering och hantering av avfall och framför allt betydelsen av deponering. Flera medlemsstater har lyckats avskilja avfallsproduktionen från den ekonomiska tillväxten och har kraftigt minskat mängden biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponi. Därmed uppfyller de redan nu direktivets framtidsmålsättningar. I andra medlemsstater ökar dock mängden producerat avfall ständigt och deponering dominerar fortfarande.

| 1.16 | I framtiden förväntas deponeringen minska i hela EU, åtminstone vad gäller kommunalt avfall. Trots avfallsförebyggande åtgärder och återvinningsinitiativ kommer det dock fortfarande att finnas behov av att bortskaffa icke brännbart avfall och restprodukter som inte kan återvinnas. Därför förväntas deponering av avfall även i fortsättningen ha en roll att spela i avfallshanteringskedjan. |
| --- | --- |

1.16

I framtiden förväntas deponeringen minska i hela EU, åtminstone vad gäller kommunalt avfall. Trots avfallsförebyggande åtgärder och återvinningsinitiativ kommer det dock fortfarande att finnas behov av att bortskaffa icke brännbart avfall och restprodukter som inte kan återvinnas. Därför förväntas deponering av avfall även i fortsättningen ha en roll att spela i avfallshanteringskedjan.

De främsta problemen i samband med genomförandet

| 1.17 | Enligt Regionkommitténs uppfattning kommer de lokala och regionala myndigheterna främst att ställas inför följande problem när direktivet skall genomföras:






  a. | Uppnå reduktionsmålen för biologiskt nedbrytbart avfall som deponeras: Detta betraktas som ett problem av de lokala och regionala myndigheterna, framför allt i de medlemsstater där en nationell strategi för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall ännu inte eller först helt nyligen har antagits. Ofta hänger det samman med att det inte finns någon utvecklad marknad för återanvändning av biologiskt nedbrytbart avfall i dessa länder. Vidare upplevs det som ett problem att de nationella strategierna inte tillhandahåller effektiva verktyg för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall. |
| --- | --- | --- |

1.17

Enligt Regionkommitténs uppfattning kommer de lokala och regionala myndigheterna främst att ställas inför följande problem när direktivet skall genomföras:

a.

Uppnå reduktionsmålen för biologiskt nedbrytbart avfall som deponeras: Detta betraktas som ett problem av de lokala och regionala myndigheterna, framför allt i de medlemsstater där en nationell strategi för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall ännu inte eller först helt nyligen har antagits. Ofta hänger det samman med att det inte finns någon utvecklad marknad för återanvändning av biologiskt nedbrytbart avfall i dessa länder. Vidare upplevs det som ett problem att de nationella strategierna inte tillhandahåller effektiva verktyg för att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall.

| b. | Utformning, drift, och efterbehandling av deponier: Flertalet myndigheter uppger att utformning, drift och efterbehandling är ett problem, eller i vissa fall ett problem. Efterbehandling förefaller vara den största svårigheten. Stränga tekniska krav förorsakar i vissa fall problem, eftersom de inte alltid ger tillräckligt spelrum för specifik anpassning till geografiska förhållanden, innovativ teknik eller ökad kunskap. |
| --- | --- |

b.

Utformning, drift, och efterbehandling av deponier: Flertalet myndigheter uppger att utformning, drift och efterbehandling är ett problem, eller i vissa fall ett problem. Efterbehandling förefaller vara den största svårigheten. Stränga tekniska krav förorsakar i vissa fall problem, eftersom de inte alltid ger tillräckligt spelrum för specifik anpassning till geografiska förhållanden, innovativ teknik eller ökad kunskap.

| c. | Brist på ekonomiska resurser och personal: Förändringar i avfallspolitiken som innebär att man huvudsakligen går över från deponi till mer hållbara metoder kräver betydande ekonomiska och mänskliga resurser. Flertalet lokala och regionala myndigheter, framför allt i de nya medlemsstaterna, upplever bristen på sådana resurser som ett stort problem, särskilt när det gäller att uppnå målen för biologiskt nedbrytbart avfall. |
| --- | --- |

c.

Brist på ekonomiska resurser och personal: Förändringar i avfallspolitiken som innebär att man huvudsakligen går över från deponi till mer hållbara metoder kräver betydande ekonomiska och mänskliga resurser. Flertalet lokala och regionala myndigheter, framför allt i de nya medlemsstaterna, upplever bristen på sådana resurser som ett stort problem, särskilt när det gäller att uppnå målen för biologiskt nedbrytbart avfall.

| d. | Allmänhetens bristande kunskaper: Många lokala och regionala myndigheter kämpar för att öka allmänhetens medvetenhet och uppmuntra medborgarna och företagen att samarbeta avseende system som bygger på separat uppsamling. |
| --- | --- |

d.

Allmänhetens bristande kunskaper: Många lokala och regionala myndigheter kämpar för att öka allmänhetens medvetenhet och uppmuntra medborgarna och företagen att samarbeta avseende system som bygger på separat uppsamling.

| e. | Komplexa förfaranden: Till följd av deponeringsdirektivet har tillståndsförfarandena blivit mer komplicerade och längre, framför allt i länder där det tidigare inte funnits någon särskild deponeringspolitik. |
| --- | --- |

e.

Komplexa förfaranden: Till följd av deponeringsdirektivet har tillståndsförfarandena blivit mer komplicerade och längre, framför allt i länder där det tidigare inte funnits någon särskild deponeringspolitik.

| f. | Olaglig dumpning: Deponering har ofta varit en mycket billig avfallshanteringsmetod. Allteftersom deponiavgifterna höjs ökar den olagliga dumpningen, vilket kräver kraftiga motaktioner. |
| --- | --- |

f.

Olaglig dumpning: Deponering har ofta varit en mycket billig avfallshanteringsmetod. Allteftersom deponiavgifterna höjs ökar den olagliga dumpningen, vilket kräver kraftiga motaktioner.

| g. | Avfallstransporter: Till följd av deponeringsdirektivet har många deponier stängts, och nya deponier omfattar större upptagningsområden. Detta leder ofta till ökade transporter, vilket innebär högre kostnader och inverkar negativt på miljön. Problemet kan framför allt bli kännbart i glesbygdsområden. |
| --- | --- |

g.

Avfallstransporter: Till följd av deponeringsdirektivet har många deponier stängts, och nya deponier omfattar större upptagningsområden. Detta leder ofta till ökade transporter, vilket innebär högre kostnader och inverkar negativt på miljön. Problemet kan framför allt bli kännbart i glesbygdsområden.

| h. | Avsaknad av lika konkurrensvillkor: Villkoren för konkurrens mellan de olika medlemsstaterna (och i vissa fall även inom medlemsstaterna) skiljer sig åt på grund av olika tidsgränser för genomförande, olika miljöstandarder och bortskaffningskostnader samt till viss del även olika definitioner av återvinning. Som en konsekvens av detta finns det ofta starka ekonomiska incitament att – på laglig eller olaglig väg – exportera avfall till grannländerna, vilket strider mot närhetsprincipen och målet om självförsörjning vad gäller hantering av avfall. Vidare leder det till en ökning av de långväga transporterna. |
| --- | --- |

h.

Avsaknad av lika konkurrensvillkor: Villkoren för konkurrens mellan de olika medlemsstaterna (och i vissa fall även inom medlemsstaterna) skiljer sig åt på grund av olika tidsgränser för genomförande, olika miljöstandarder och bortskaffningskostnader samt till viss del även olika definitioner av återvinning. Som en konsekvens av detta finns det ofta starka ekonomiska incitament att – på laglig eller olaglig väg – exportera avfall till grannländerna, vilket strider mot närhetsprincipen och målet om självförsörjning vad gäller hantering av avfall. Vidare leder det till en ökning av de långväga transporterna.

| i. | Riskerna med ett alltför begränsat tillvägagångssätt: Det finns risk för att direktivet endast leder till en minskning av det kommunala avfallet och att man förbiser andra typer av avfall som också måste reduceras, exempelvis industriavfall. |
| --- | --- |

i.

Riskerna med ett alltför begränsat tillvägagångssätt: Det finns risk för att direktivet endast leder till en minskning av det kommunala avfallet och att man förbiser andra typer av avfall som också måste reduceras, exempelvis industriavfall.

| j. | Avsaknad av riktlinjer: Eftersom det saknas riktlinjer och referensmaterial, kan det bli svårt att främja separata uppsamlingssystem för biologiskt nedbrytbart avfall och inrätta en marknad för återanvändning av sådant avfall. |
| --- | --- |

j.

Avsaknad av riktlinjer: Eftersom det saknas riktlinjer och referensmaterial, kan det bli svårt att främja separata uppsamlingssystem för biologiskt nedbrytbart avfall och inrätta en marknad för återanvändning av sådant avfall.

Kostnader och vinster

| 1.18 | De lokala och regionala myndigheterna har konstaterat en ökning av kostnaderna för deponering av avfall till följd av direktivet. Den största bördan bärs emellertid inte av myndigheterna utan av deponihanteringsföretagen, medborgarna och olika företag som deponihanteringsföretagen för över de ökade kostnaderna på. |
| --- | --- |

1.18

De lokala och regionala myndigheterna har konstaterat en ökning av kostnaderna för deponering av avfall till följd av direktivet. Den största bördan bärs emellertid inte av myndigheterna utan av deponihanteringsföretagen, medborgarna och olika företag som deponihanteringsföretagen för över de ökade kostnaderna på.

| 1.19 | Endast en minoritet av de lokala och regionala myndigheterna har emottagit särskilt stöd som helt eller delvis täcker kostnaderna för genomförandet av deponeringsdirektivet, och för dessa förefaller genomförandet ske smidigare. |
| --- | --- |

1.19

Endast en minoritet av de lokala och regionala myndigheterna har emottagit särskilt stöd som helt eller delvis täcker kostnaderna för genomförandet av deponeringsdirektivet, och för dessa förefaller genomförandet ske smidigare.

| 1.20 | Regionkommittén vill understryka direktivets positiva miljöeffekter. Enligt merparten av de lokala och regionala myndigheterna har direktivet haft positiva effekter på miljön: Deponeringen påverkar i mindre utsträckning ytvatten, grundvatten, mark, luft och människors hälsa. Dessutom kan det bidra till en minskning av växthusgaserna. Myndigheter som ser få eller inga positiva miljöeffekter ligger ofta i medlemsstater där man redan tidigare tillämpade en lagstiftning i linje med direktivet. |
| --- | --- |

1.20

Regionkommittén vill understryka direktivets positiva miljöeffekter. Enligt merparten av de lokala och regionala myndigheterna har direktivet haft positiva effekter på miljön: Deponeringen påverkar i mindre utsträckning ytvatten, grundvatten, mark, luft och människors hälsa. Dessutom kan det bidra till en minskning av växthusgaserna. Myndigheter som ser få eller inga positiva miljöeffekter ligger ofta i medlemsstater där man redan tidigare tillämpade en lagstiftning i linje med direktivet.

| 1.21 | Till följd av deponeringsdirektivet förväntas totalkostnaden för marksanering och grundvattenrening minska. |
| --- | --- |

1.21

Till följd av deponeringsdirektivet förväntas totalkostnaden för marksanering och grundvattenrening minska.

| 1.22 | Flertalet lokala och regionala myndigheter anser att deponeringsdirektivet har bidragit till att främja en mer avancerad deponeringsteknik med miljömässiga och ekonomiska fördelar (t.ex. utnyttjande av deponigas för energiproduktion) i jämförelse med tidigare. Direktivet ger emellertid inte utrymme för tillämpning av innovativ teknik och kan därför leda till stagnation efter de inledande tekniska förbättringarna. |
| --- | --- |

1.22

Flertalet lokala och regionala myndigheter anser att deponeringsdirektivet har bidragit till att främja en mer avancerad deponeringsteknik med miljömässiga och ekonomiska fördelar (t.ex. utnyttjande av deponigas för energiproduktion) i jämförelse med tidigare. Direktivet ger emellertid inte utrymme för tillämpning av innovativ teknik och kan därför leda till stagnation efter de inledande tekniska förbättringarna.

| 1.23 | Genom att bidra till en diversifiering av alternativa avfallshanteringsmetoder kan deponeringsdirektivet ge nya arbetstillfällen inom avfallssektorn. |
| --- | --- |

1.23

Genom att bidra till en diversifiering av alternativa avfallshanteringsmetoder kan deponeringsdirektivet ge nya arbetstillfällen inom avfallssektorn.

| 1.24 | Det stora flertalet lokala och regionala myndigheter konstaterar att de avgifter som deponihanteringsföretagen tar ut till fullo täcker deponeringskostnaderna, och därmed uppfylls direktivets krav. Kommittén varnar emellertid för risken att deponier som inte uppfyller kraven och som erbjuder avfallshantering till lägre pris uppmuntrar till export av avfall. Låga deponiavgifter ger inte heller tillräckliga incitament att hantera avfall på ett mer hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.24

Det stora flertalet lokala och regionala myndigheter konstaterar att de avgifter som deponihanteringsföretagen tar ut till fullo täcker deponeringskostnaderna, och därmed uppfylls direktivets krav. Kommittén varnar emellertid för risken att deponier som inte uppfyller kraven och som erbjuder avfallshantering till lägre pris uppmuntrar till export av avfall. Låga deponiavgifter ger inte heller tillräckliga incitament att hantera avfall på ett mer hållbart sätt.

| 1.25 | Att styra marknaden för avfallshantering via ekonomiska instrument, till exempel genom att införa skatt på deponering eller andra incitament, kan främja användningen av alternativa metoder. |
| --- | --- |

1.25

Att styra marknaden för avfallshantering via ekonomiska instrument, till exempel genom att införa skatt på deponering eller andra incitament, kan främja användningen av alternativa metoder.

| 1.26 | En majoritet av medlemsstaterna har infört deponiskatter, och skillnaderna i avgiftsnivå är mycket stora. Över en tredjedel av de lokala och regionala myndigheterna har emellertid inte infört någon deponiskatt eller några andra ekonomiska incitament i syfte att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som deponeras. I flertalet av de medlemsstater som har infört deponiskatt går denna till den allmänna budgeten, men i vissa fall till särskilda miljöfonder som exempelvis syftar till att främja förebyggande och återvinning av avfall. |
| --- | --- |

1.26

En majoritet av medlemsstaterna har infört deponiskatter, och skillnaderna i avgiftsnivå är mycket stora. Över en tredjedel av de lokala och regionala myndigheterna har emellertid inte infört någon deponiskatt eller några andra ekonomiska incitament i syfte att minska mängden biologiskt nedbrytbart avfall som deponeras. I flertalet av de medlemsstater som har infört deponiskatt går denna till den allmänna budgeten, men i vissa fall till särskilda miljöfonder som exempelvis syftar till att främja förebyggande och återvinning av avfall.

Framgångsfaktorer

| 1.27 | Följande faktorer krävs för ett lyckat genomförande av deponeringsdirektivet:






  a. | En proaktiv attityd: I vissa medlemsstater introducerades delar av vad som skulle bli deponeringsdirektivet redan i början av förra decenniet eller ännu tidigare. Till följd av denna proaktiva attityd kunde många lokala och regionala myndigheter relativt lätt uppfylla kraven inom utsatt tid när direktivet införlivades i den nationella eller regionala lagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

1.27

Följande faktorer krävs för ett lyckat genomförande av deponeringsdirektivet:

a.

En proaktiv attityd: I vissa medlemsstater introducerades delar av vad som skulle bli deponeringsdirektivet redan i början av förra decenniet eller ännu tidigare. Till följd av denna proaktiva attityd kunde många lokala och regionala myndigheter relativt lätt uppfylla kraven inom utsatt tid när direktivet införlivades i den nationella eller regionala lagstiftningen.

| b. | Placering av direktivet i ett vidare perspektiv: Direktivet bör inte ses som en isolerad politisk åtgärd. Avfallshantering är en del av förvaltningen av materialresurser, och bör betraktas i detta sammanhang även på politisk nivå. Det är därför viktigt att utveckla integrerade nationella, regionala och lokala strategier med koppling till andra avfallshanteringsmetoder men också till andra politikområden, exempelvis upphandling och resurseffektivitet. |
| --- | --- |

b.

Placering av direktivet i ett vidare perspektiv: Direktivet bör inte ses som en isolerad politisk åtgärd. Avfallshantering är en del av förvaltningen av materialresurser, och bör betraktas i detta sammanhang även på politisk nivå. Det är därför viktigt att utveckla integrerade nationella, regionala och lokala strategier med koppling till andra avfallshanteringsmetoder men också till andra politikområden, exempelvis upphandling och resurseffektivitet.

| c. | Möjligheter för de regionala och lokala myndigheterna att ta sitt ansvar: Att inrätta nya återvinningssystem och andra alternativa avfallshanteringsmetoder, anordna kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om dessa frågor, modernisera deponierna osv. kräver kunskap och mänskliga och ekonomiska resurser inom de lokala och regionala myndigheterna. Att överföra resurser från högre styresnivåer eller ge myndigheterna möjlighet att införa skattemekanismer är därför ofta en förutsättning för att kunna uppfylla deponeringsdirektivets målsättningar. |
| --- | --- |

c.

Möjligheter för de regionala och lokala myndigheterna att ta sitt ansvar: Att inrätta nya återvinningssystem och andra alternativa avfallshanteringsmetoder, anordna kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om dessa frågor, modernisera deponierna osv. kräver kunskap och mänskliga och ekonomiska resurser inom de lokala och regionala myndigheterna. Att överföra resurser från högre styresnivåer eller ge myndigheterna möjlighet att införa skattemekanismer är därför ofta en förutsättning för att kunna uppfylla deponeringsdirektivets målsättningar.

| d. | Samarbete på samtliga styresnivåer och erfarenhetsutbyte: Eftersom direktivet i praktiken skall genomföras på olika myndighetsnivåer i nästan samtliga medlemsstater kräver ett lyckat genomförande ett tätt samarbete mellan dessa nivåer. Detta inbegriper kunskapsutbyte om hur de nya, striktare kraven avseende avfallshanteringsanläggningarnas konstruktion, drift, nedläggning och efterbehandling kan uppfyllas och hur alternativa avfallshanteringsmetoder kan inrättas. Dessutom måste avfallspolitiken i många fall sträcka sig över de närliggande kommunernas och regionernas administrativa gränser, exempelvis när man inrättar gemensamma anläggningar för avfallshantering eller återvinning. |
| --- | --- |

d.

Samarbete på samtliga styresnivåer och erfarenhetsutbyte: Eftersom direktivet i praktiken skall genomföras på olika myndighetsnivåer i nästan samtliga medlemsstater kräver ett lyckat genomförande ett tätt samarbete mellan dessa nivåer. Detta inbegriper kunskapsutbyte om hur de nya, striktare kraven avseende avfallshanteringsanläggningarnas konstruktion, drift, nedläggning och efterbehandling kan uppfyllas och hur alternativa avfallshanteringsmetoder kan inrättas. Dessutom måste avfallspolitiken i många fall sträcka sig över de närliggande kommunernas och regionernas administrativa gränser, exempelvis när man inrättar gemensamma anläggningar för avfallshantering eller återvinning.

| e. | Ekonomiska incitament: Eftersom företagen i huvudsak följer en ekonomisk logik är det viktigt att ge incitament att minska mängden avfall som deponeras genom att göra det dyrare att deponera avfall. Ett sätt är att införa deponiskatt. |
| --- | --- |

e.

Ekonomiska incitament: Eftersom företagen i huvudsak följer en ekonomisk logik är det viktigt att ge incitament att minska mängden avfall som deponeras genom att göra det dyrare att deponera avfall. Ett sätt är att införa deponiskatt.

| f. | Alternativa metoder: För att hindra att avfall deponeras måste avfallsinnehavarna ges ekonomiskt hållbara avfallshanteringsalternativ. Om sådana alternativ saknas eller är otillräckliga måste de främjas. För att undvika ökade transporter bör man uppmuntra lokala lösningar som kompostering eller avfallshanteringsanläggningar inom företagen. |
| --- | --- |

f.

Alternativa metoder: För att hindra att avfall deponeras måste avfallsinnehavarna ges ekonomiskt hållbara avfallshanteringsalternativ. Om sådana alternativ saknas eller är otillräckliga måste de främjas. För att undvika ökade transporter bör man uppmuntra lokala lösningar som kompostering eller avfallshanteringsanläggningar inom företagen.

| g. | Bekämpning av dumpning: Ökade kostnader för avfallshantering kan leda till en mer utbredd olaglig dumpning. En kombination av åtgärder kan förebygga och motverka olaglig deponering av avfall. Dessa åtgärder kräver åtminstone under en övergångsperiod att ytterligare mänskliga resurser avsätts för denna uppgift. |
| --- | --- |

g.

Bekämpning av dumpning: Ökade kostnader för avfallshantering kan leda till en mer utbredd olaglig dumpning. En kombination av åtgärder kan förebygga och motverka olaglig deponering av avfall. Dessa åtgärder kräver åtminstone under en övergångsperiod att ytterligare mänskliga resurser avsätts för denna uppgift.

| h. | Ökad medvetenhet bland allmänheten och ökat samråd med aktörerna: Ett aktivt deltagande av medborgarna och företagen är en förutsättning för att minska den mängd avfall som produceras och deponeras. Därför krävs det informationskampanjer och samråd med de olika aktörerna samt en effektiv infrastruktur. |
| --- | --- |

h.

Ökad medvetenhet bland allmänheten och ökat samråd med aktörerna: Ett aktivt deltagande av medborgarna och företagen är en förutsättning för att minska den mängd avfall som produceras och deponeras. Därför krävs det informationskampanjer och samråd med de olika aktörerna samt en effektiv infrastruktur.

Framgångsrika metoder

| 1.28 | Regionkommittén vill framhålla att det i EU finns en rad bra exempel på metoder för att genomföra deponeringsdirektivet. De omfattar både innovativ teknik och politiska åtgärder som visat sig vara effektiva. Ett par exempel: |
| --- | --- |

1.28

Regionkommittén vill framhålla att det i EU finns en rad bra exempel på metoder för att genomföra deponeringsdirektivet. De omfattar både innovativ teknik och politiska åtgärder som visat sig vara effektiva. Ett par exempel:

a)   Offentliga upplysningskampanjer

Myndigheterna i Devon ingick ett partnerskap för återvinning (Devon Authorities Recycling Partnership) och utformade och genomförde en sex månader lång landsomfattande informations- och utbildningskampanj. Efter en förslagsomgång erhöll partnerskapet 1,119 miljoner pund från ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor i syfte att genomföra en kampanj om avfall.

Kampanjen hade följande syften:

| — | Öka mängden återvunnet material, framför allt genom att öka deltagandet i återvinningssystemen eller kvaliteten och kvantiteten med avseende på det material som samlas in. |
| --- | --- |

—

Öka mängden återvunnet material, framför allt genom att öka deltagandet i återvinningssystemen eller kvaliteten och kvantiteten med avseende på det material som samlas in.

| — | Samla in information om användningen av befintliga återvinningssystem och ta reda på varför allmänheten medverkar eller ej till befintlig återvinning samt uppmuntra medborgarna att delta. |
| --- | --- |

—

Samla in information om användningen av befintliga återvinningssystem och ta reda på varför allmänheten medverkar eller ej till befintlig återvinning samt uppmuntra medborgarna att delta.

| — | Använda insamlad information i syfte att se till att framtida kampanjer på ett effektivt sätt kan öka medvetenheten bland allmänheten. |
| --- | --- |

—

Använda insamlad information i syfte att se till att framtida kampanjer på ett effektivt sätt kan öka medvetenheten bland allmänheten.

Kampanjen bestod av fyra huvuddelar: avfallsanalys, övervakning av deltagandet, dörrknackning samt information och utbildning.

Resultaten var i huvudsak följande:

| — | Invånarna var positivt inställda till återvinning och ville gärna bidra. |
| --- | --- |

—

Invånarna var positivt inställda till återvinning och ville gärna bidra.

| — | Bristande deltagande beror inte på likgiltighet utan har till stor del praktiska orsaker, exempelvis avsaknad av containrar, transportmöjligheter och lagringsutrymmen. |
| --- | --- |

—

Bristande deltagande beror inte på likgiltighet utan har till stor del praktiska orsaker, exempelvis avsaknad av containrar, transportmöjligheter och lagringsutrymmen.

| — | Utplacerade containrar är den återvinningsmetod som förordas. |
| --- | --- |

—

Utplacerade containrar är den återvinningsmetod som förordas.

| — | Mängden uppsamlat material i de utplacerade återvinningscontainrarna har ökat med hela 31 % det senaste året. |
| --- | --- |

—

Mängden uppsamlat material i de utplacerade återvinningscontainrarna har ökat med hela 31 % det senaste året.

| — | Ökningen av restavfall som sänds till avfallsdeponier har avtagit; den uppgick till 0,88 % 2002/2003 jämfört med 3,3 % 2001/2002. |
| --- | --- |

—

Ökningen av restavfall som sänds till avfallsdeponier har avtagit; den uppgick till 0,88 % 2002/2003 jämfört med 3,3 % 2001/2002.

| — | Allmänheten vill gärna återvinna kartong och plast och efterlyser uppsamlingssystem som inbegriper dessa material i de fall detta saknas. |
| --- | --- |

—

Allmänheten vill gärna återvinna kartong och plast och efterlyser uppsamlingssystem som inbegriper dessa material i de fall detta saknas.

| — | TV-reklam har visat sig vara det effektivaste mediet. |
| --- | --- |

—

TV-reklam har visat sig vara det effektivaste mediet.

b)   Bekämpning av dumpning

I staden Pezinok i Slovakien har stängningen av kommunala deponier och högre deponeringsavgifter lett till ökad dumpning.

Därför har man vidtagit åtgärder i följande syfte:

| — | Höja allmänhetens medvetenhet och komma till rätta med medborgarnas informationsbrist. |
| --- | --- |

—

Höja allmänhetens medvetenhet och komma till rätta med medborgarnas informationsbrist.

| — | Förbättra miljöundervisningen i skolorna. |
| --- | --- |

—

Förbättra miljöundervisningen i skolorna.

| — | Inrätta en miljöpolispatrull och noga övervaka hur allmänheten hanterar sitt avfall. |
| --- | --- |

—

Inrätta en miljöpolispatrull och noga övervaka hur allmänheten hanterar sitt avfall.

| — | Ge de offentliga myndigheterna större befogenheter att straffa dem som bryter mot avfallslagen. |
| --- | --- |

—

Ge de offentliga myndigheterna större befogenheter att straffa dem som bryter mot avfallslagen.

| — | Införa strängare straff för enskilda och företag samt förenkla sanktionsförfarandena. |
| --- | --- |

—

Införa strängare straff för enskilda och företag samt förenkla sanktionsförfarandena.

| — | Inrätta insamlingsplatser för järnskrot i anslutning till deponierna för att minska mängden avfall i deponierna. |
| --- | --- |

—

Inrätta insamlingsplatser för järnskrot i anslutning till deponierna för att minska mängden avfall i deponierna.

| — | Ställa ut PET-containrar i anslutning till affärer som säljer PET-förpackade varor. |
| --- | --- |

—

Ställa ut PET-containrar i anslutning till affärer som säljer PET-förpackade varor.

| — | Utbilda medborgarna i hemkompostering. |
| --- | --- |

—

Utbilda medborgarna i hemkompostering.

| — | Samarbeta med förskolorna för att organisera insamling av sammansatt förpackningsmaterial. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med förskolorna för att organisera insamling av sammansatt förpackningsmaterial.

| — | Inrätta ett pantsystem för glasavfall. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett pantsystem för glasavfall.

| — | Öka avgifterna för kommunalt avfall. |
| --- | --- |

—

Öka avgifterna för kommunalt avfall.

| — | Minska avgifterna för sorterat avfall. |
| --- | --- |

—

Minska avgifterna för sorterat avfall.

c)   Ekonomiskt stöd till projekt för att förebygga och minska avfallsmängden

I den italienska regionen Marche, ett mål 2-område, har man använt EU:s strukturfonder för att genomföra en strategi för att förebygga och minska genereringen av kommunalt avfall. Strategin togs främst i bruk för att finansiera projekt på lokal nivå. Eftersom många lokala myndigheter deltog och resultaten var positiva, har regionen beslutat att fullfölja finansieringen även när man inte längre får stöd från EU.

d)   Landskapsplanering efter stängning av deponier

I Nederländernas relativt platta landskap avtecknar sig de 30 till 40 meter höga deponierna markant. Av estetiska skäl är man särskilt uppmärksam när det gäller landskapsplaneringen i anslutning till deponier. Eftersom tillgången till mark på landsbygden är begränsad och den därför är dyr, fungerar stängda deponier ofta som rekreationsområden. Av denna anledning och för att öka acceptansnivån när det gäller deponier genomförs ofta upprustningsarbeten under efterbehandlingsfasen.

Ett exempel på detta är den tidigare deponeringsanläggningen i området Spaarnwoude. Efter stängningen gjordes anläggningen om till ett fritidsområde som bland annat omfattar följande:

| — | Inomhus-skidbacke. |
| --- | --- |

—

Inomhus-skidbacke.

| — | Klättervägg. |
| --- | --- |

—

Klättervägg.

| — | Vandringsled. |
| --- | --- |

—

Vandringsled.

| — | Montainbike-led. |
| --- | --- |

—

Montainbike-led.

| — | Kälkbacke. |
| --- | --- |

—

Kälkbacke.

För att anläggningen skulle smälta bättre in i omgivningen planterades träd och buskar i området.

2.   Rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén anser att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör se till att information om de framgångsfaktorer som beskrivs ovan sprids i syfte att främja ett bättre genomförande. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén anser att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör se till att information om de framgångsfaktorer som beskrivs ovan sprids i syfte att främja ett bättre genomförande.

| 2.2 | Vi föreslår att man inrättar ett expertcentrum dit nationella, regionala och lokala myndigheter, deponihanteringsföretag, icke-statliga organisationer och andra aktörer kan vända sig för information och råd avseende särskilda (tekniska eller organisatoriska) problem och utbyta erfarenheter. Centrumet skulle även kunna bidra till det praktiska genomförandet av rekommendationerna i detta yttrande. Det bästa vore om centrumet inkorporerades i en redan existerande organisation som en ny uppgift. |
| --- | --- |

2.2

Vi föreslår att man inrättar ett expertcentrum dit nationella, regionala och lokala myndigheter, deponihanteringsföretag, icke-statliga organisationer och andra aktörer kan vända sig för information och råd avseende särskilda (tekniska eller organisatoriska) problem och utbyta erfarenheter. Centrumet skulle även kunna bidra till det praktiska genomförandet av rekommendationerna i detta yttrande. Det bästa vore om centrumet inkorporerades i en redan existerande organisation som en ny uppgift.

| 2.3 | Innovativ teknik och ny kunskap bör studeras regelbundet och berörda parter bör hållas informerade. |
| --- | --- |

2.3

Innovativ teknik och ny kunskap bör studeras regelbundet och berörda parter bör hållas informerade.

| 2.4 | Deponeringsdirektivet bör på ett mer övergripande sätt ingå i EU:s avfallspolitik, och en integrerad tillämpning bör förordas framför en sektoriell sådan. |
| --- | --- |

2.4

Deponeringsdirektivet bör på ett mer övergripande sätt ingå i EU:s avfallspolitik, och en integrerad tillämpning bör förordas framför en sektoriell sådan.

| 2.5 | Vi vill uppmana kommissionen att – framför allt genom den kommande strategin för förebyggande och återvinning av avfall – se till att det blir lättare att utveckla olika återvinningsinitiativ: Eventuellt bör man öppna möjligheter för olika stödåtgärder, framför allt i de mindre medlemsstaterna där det är svårt att uppnå nödvändiga stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

2.5

Vi vill uppmana kommissionen att – framför allt genom den kommande strategin för förebyggande och återvinning av avfall – se till att det blir lättare att utveckla olika återvinningsinitiativ: Eventuellt bör man öppna möjligheter för olika stödåtgärder, framför allt i de mindre medlemsstaterna där det är svårt att uppnå nödvändiga stordriftsfördelar.

| 2.6 | Kommissionen bör vidta åtgärder för att förhindra att ”avfallsturism” uppmuntras till följd av skilda miljöstandarder när det gäller hantering och deponering av avfall i de olika medlemsstaterna samt påskynda arbetet med att skapa lika villkor. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen bör vidta åtgärder för att förhindra att ”avfallsturism” uppmuntras till följd av skilda miljöstandarder när det gäller hantering och deponering av avfall i de olika medlemsstaterna samt påskynda arbetet med att skapa lika villkor.

| 2.7 | Vi efterlyser en större samordning mellan de nationella myndigheter som har befogenheter när det gäller beskattning av avfallsdeponering. Med tanke på hur känsliga beskattningsfrågorna är i allmänhet skulle detta inte nödvändigtvis innebära att en harmoniserad deponiskatt införs på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

2.7

Vi efterlyser en större samordning mellan de nationella myndigheter som har befogenheter när det gäller beskattning av avfallsdeponering. Med tanke på hur känsliga beskattningsfrågorna är i allmänhet skulle detta inte nödvändigtvis innebära att en harmoniserad deponiskatt införs på gemenskapsnivå.

| 2.8 | Kommissionen bör noga övervaka genomförandet av direktivet via studier och andra former av förberedande arbeten i syfte att hjälpa de nationella, regionala och lokala myndigheterna att uppfylla kraven och undvika överträdelseförfaranden. Det är likaledes viktigt att det avsätts tillräckliga mänskliga resurser för detta. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen bör noga övervaka genomförandet av direktivet via studier och andra former av förberedande arbeten i syfte att hjälpa de nationella, regionala och lokala myndigheterna att uppfylla kraven och undvika överträdelseförfaranden. Det är likaledes viktigt att det avsätts tillräckliga mänskliga resurser för detta.

| 2.9 | Vi uppmanar kommissionen att undersöka om minskningen av deponeringen av biologiskt nedbrytbart avfall har inneburit en övergång till åtgärder som är effektivare när det gäller att minska miljöpåverkan. |
| --- | --- |

2.9

Vi uppmanar kommissionen att undersöka om minskningen av deponeringen av biologiskt nedbrytbart avfall har inneburit en övergång till åtgärder som är effektivare när det gäller att minska miljöpåverkan.

| 2.10 | Vid översynen av deponeringsdirektivet vill vi uppmana kommissionen att införa större flexibilitet med avseende på följande:






  — | Kraven på utformningen och konstruktionen av deponier så att de kan anpassas till de lokala geografiska förhållandena. Detta kan möjliggöras genom att man anger målsättningen (en minimiskyddsnivå) snarare än metoderna för att nå detta mål. |
| --- | --- | --- |

2.10

Vid översynen av deponeringsdirektivet vill vi uppmana kommissionen att införa större flexibilitet med avseende på följande:

—

Kraven på utformningen och konstruktionen av deponier så att de kan anpassas till de lokala geografiska förhållandena. Detta kan möjliggöras genom att man anger målsättningen (en minimiskyddsnivå) snarare än metoderna för att nå detta mål.

| — | Innovativ teknik i syfte att förebygga ett dödläge där man inte kan dra nytta av ny utveckling. |
| --- | --- |

—

Innovativ teknik i syfte att förebygga ett dödläge där man inte kan dra nytta av ny utveckling.

| 2.11 | Kommissionen bör ta hänsyn till den lokala och regionala dimensionen vid utformningen av EU:s framtida politik för avfallshantering i allmänhet och deponering av avfall i synnerhet. |
| --- | --- |

2.11

Kommissionen bör ta hänsyn till den lokala och regionala dimensionen vid utformningen av EU:s framtida politik för avfallshantering i allmänhet och deponering av avfall i synnerhet.

| 2.12 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att se till att deras nationella strategier för att minska deponeringen av biologiskt nedbrytbart avfall inte enbart leder till att deponering ersätts av förbränning, utan även inbegriper effektivare åtgärder för att minska miljöpåverkan. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att se till att deras nationella strategier för att minska deponeringen av biologiskt nedbrytbart avfall inte enbart leder till att deponering ersätts av förbränning, utan även inbegriper effektivare åtgärder för att minska miljöpåverkan.

| 2.13 | Vidare bör medlemsstaterna se till att de lokala och regionala myndigheterna till fullo engageras i övergångsåtgärderna i EU:s lagstiftning, eftersom de – precis som när det gäller deponeringsdirektivet – bär den största bördan när det kommer till det praktiska genomförandet. |
| --- | --- |

2.13

Vidare bör medlemsstaterna se till att de lokala och regionala myndigheterna till fullo engageras i övergångsåtgärderna i EU:s lagstiftning, eftersom de – precis som när det gäller deponeringsdirektivet – bär den största bördan när det kommer till det praktiska genomförandet.

| 2.14 | Medlemsstaterna bör också se till att överföringen av ansvar till de lokala och regionala myndigheterna åtföljs av en resursöverföring. |
| --- | --- |

2.14

Medlemsstaterna bör också se till att överföringen av ansvar till de lokala och regionala myndigheterna åtföljs av en resursöverföring.

| 2.15 | Dessutom bör medlemsstaterna främja ett nära samarbete mellan samtliga styresnivåer för att påskynda genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

2.15

Dessutom bör medlemsstaterna främja ett nära samarbete mellan samtliga styresnivåer för att påskynda genomförandet av direktivet.

| 2.16 | Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att involvera samtliga berörda parter i besluten om deponier i synnerhet och avfallspolitiken i allmänhet. |
| --- | --- |

2.16

Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att involvera samtliga berörda parter i besluten om deponier i synnerhet och avfallspolitiken i allmänhet.

| 2.17 | Regionkommittén erbjuder sig att spela en central roll som partner i de samråd som skall åtfölja utvärderingen av deponeringsdirektivet i synnerhet och avfallspolitiken i allmänhet. |
| --- | --- |

2.17

Regionkommittén erbjuder sig att spela en central roll som partner i de samråd som skall åtfölja utvärderingen av deponeringsdirektivet i synnerhet och avfallspolitiken i allmänhet.

Bryssel den 17 november 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 63.

1

(2)  Studien med enkätresultaten kommer att offentliggöras i slutet av 2005. Närmare 200 regionala myndigheter från 23 medlemsstater deltog i enkäten som utfördes i juni–juli 2005. Ytterligare information om resultaten av enkäten återfinns i bilagan (endast på engelska).

2

(3)  16 juli 2003 för de gamla medlemsstaterna, 1 maj 2004 för de nya.

3

---